prop · GG0376 · 1992-12-31 00:00:00 — Förslagen syftar till att uppnå enhetlighet i frågaora när fullmaktslagarna kan sättas i tillämpning. Ändringarna innebär attlagarna anpassas sä att de raöjligheter till bemyndigande som 13 kap. 6§regeringsformen innehåller utnyttjas fullt ut. I förslagen anpassas terminologin till den nyalagen om höjd beredskap. I förslagen görs vissa språkliga justeringar somsammanhänger med att man i kommunallagen ersatte begreppet"landstingskommun" med "landsting". Dessutomgörs andra ändringar av språklig och redaktionell art. Medhänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagenatt anta förslagen till 1. lag om höjd beredskap, 2. lag om ändring i vämpUktslagen (1941:967), 3. lag om ändring i lagen (1966:413) om vapenfri tjänst, 4. lag om ändring i civilförsvarslagen (1960:74), 5. lag om ändring i lagen (1964:63) om beredskap, 6. lag om ändring i lagen (1981:1216) om kyrklig beredskap, 7. lag om ändring i räddningstjänstlagen (1986:1102), 8. lag om ändring i lagen (1939:299) om förbud i vissa fall mot överlåtelseeller upplåtelse av fartyg m.m., 9. lag om ändring i lagen (1940:176) med vissa bestämmelser om fraktfartmed svenska fartyg. 1. lag om ändring i lagen (1957:684) ombetalningsväsendet under Prop. 1992/93:76 krigsförhåUanden, 2. lag om ändring i lagen (1957:686) omtaxeringsväsendet under krigsförhåUanden m.m., 3. lag om ändring i lagen (1959:73) med vissabestämmelser om inländsk försäkringsrörelse vid krig m.m., 4. lag om ändring i lagen (1959:74) med vissabestämmelser om utländsk försäkringsrörelse här i riket vid krig m.m., 5. lag om ändring i allmänna tjänstepliktslagen(1959:83), 6. lag om ändring i lagen (1960:22) om statligkrigsförsäkring, 7. lag om ändring i lagen (1962:627) om vissa åtgärderför utnyttjande av vattenkraft vid krig m.m., 8. lag om ändring i krigshandelslagen (1964:19), 9. lag om ändring i lagen (1976:600) om offentliganställning, 10. lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), 11. lag om ändring i hälsoskyddslagen (1982:1080), 12. lag om ändring i lagen (1983:953) om säkerhetsskydd i , 13. lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125), 14. lag om ändring i patientjournallagen (1985:562), 15. lag om upphävande av lagen (1939:174) om tillverkning, införsel ochförsäljning av gasskyddsmateriel. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden lagt fram. Sammanfattning av betänkandet SOU 1989:42 Det Prop.1992/93:76 civila försvaret ''a i (Endast de delar som berör förslaget till lag omberedskapshöjningar) Regeringen beslutade om direktiv särskild utredare att se över civilförsvarslagstiftningen. Försvarsbeslutet innebar att kommunerna skulleöverta ledningen av civilförsvarsverksamheten på lokal nivä i krig och haansvaret för planläggningen i fred. Mot den bakgrunden genomfördes omfattandeändringar i civilförsvarslagen (1960:74) och i lagen (1964:63) om beredskapi (prop. 1984/85:49, FöU 5, rskr.93). I propositionen anfördes bl.a.att det var nödvändigt med en genomgripande översyn av de författningar somberördes av förslagen. Vi skulle, enligt direktiven, överväga om kommunernasverksamhet i totalförsvaret skall samlas i en författning eller i fleraförfattningar samt skapa ett regelsystem som bättre än det nuvarande hängerihop systematiskt och begreppmässigt. Enligt direktiven skulle vi ocksä klarlägga frågan om kravpä svenskt medborgarskap förvissa tjänstemän i kommuner och landsting samtsträva efter att förenkla regelssystemen, exempelvis i fråga om kommunernasersättning av statsmedel för deras medverkan i totalförsvaret. Mot bakgrund av bl.a. organisationsförändringar på centralmyndighetsnivå frän den Ijuli 1986, tillkomsten av förordningen (1986:294) omledning och saraordning inom totalförsvarets civila del, som trädde i kraft vidsamma tidpunkt, och vad som sades om beredskapslagstiftningen i 1987 ärsförsvarsbeslut fick vi tilläggsdirektiv . Genom tilläggsdirektiven skulle vi överväga en nyterminologi inom vad som benämns civilförsvar, se över lagen (1960:513) omberedskapstillständ och de andra författningar sora berörs därav samt övervägabehovet av ytterligare lednings- och samordningsbestämmelser förtotalförsvarets civila dd. Betänkandet består av två delar. 1 del I redovisar vi våraöverväganden. I del II lämnar viförslag till författningstext. Som resultat av vårt arbete föreslär vi flera nyaförfattningar. Motiven i del I behandlar framför allt lagen omberedskapshöjningar, ändringar i 13 kap. regeringsformen och lagen om civiltförsvar. Vi lägger ocksä fram förslag till en förordning om civilt försvar ochen förordning om beredskapshöjningar, som ocksä behandlas i motiven (avsnitt3.8). Dessutom föreslår vi följdändringar i vissa centrala lagar säsom kommunallagenoch samt följdändringar i vissa beredskapsförfattningar föratt åskådliggöra hur våra lagförslag får genomslag i sädana författningar. Vårt fiirslag till ny lagom beredskapshöjningar samt ändringar i 13 kap. Prop. 6§ regeringsformen Bilaga 1 Eftersomtotalförsvaret i krig omfattar hela det omställda samhället, grundas beredskapeninom totalförsvarets civila del på samhällets inneboende förmåga att mötakriser och krig. Samhällsutvecklingen har lett till långtgående rationaliseringaroch effektiviseringar, vilket ocksä medfört en ökad sårbarhet. DenmUitärtekniska utvecklingen har inneburit att begränsade insatser kanåstadkomma stora skador. Förvarningstiderna har härigenom ocksä kommit attreduceras. Dettainnebär att försvarsmaktens behov av stöd frän de civila samhällssektorerna, isynnerhet vid ett mobiliseringsskede, har ökat påtagligt under det senasteårtiondet. Föratt våra förslag till nya bestämmelser om ledningen av verksamheten under vadvi vill kalla skärpt och högsta beredskap skall kunna få full effekt anser viatt regeringen måste få möjligheter att låta genomföra beredskapshöjandeåtgärder i ett tidigt skede av en kris. Viföreslär därför att lagen (1960:513) om beredskapstillstånd ersätts av en nylag som vi kallar lagen om beredskapshöjningar. I lagen får regeringen bemyndigandeatt besluta om beredskapshöjning i form av skärpt beredskap när det råder raycketallvariiga förhållanden pä grund av att det är krig eller krigsfara utomlands eUerav att har befunnit sig i krig eller krigsfara och i form av högstaberedskap när är i krigsfara. Är i krig gäller högstaberedskap. Uttrycken skärpt beredskap och högsta beredskap ersätter alla deolika beredskapstermer som finns i lagstiftningen . Föratt lagen skall kunna antas krävs en gmndlagsändring. Vi föreslär att bemyndigandeti 13 kap. 6 § regeringsformen vidgas så att regeringen genora lagen om beredskapshöjningarfår möjlighet att höja beredskapen även vid sädana mycket allvarligaförhållanden som är orsakade av krigsfara utanför gränser. I dennuvarande lagen om beredskapstillstånd är bemyndigandet så formulerat att detgäller först när är i krigsfara. Beslutom beredskapshöjning kan genom vårt förslag avse en viss verksamhet eller enviss del av landet och kan riktas såväl mot statliga myndigheter som motkommuner, landsting, enskilda organisationer och företag. Genom vårt förslagkan regeringen genomföra beredskapshöjningen inom alla samhällssektorer ,om den sä vill. Uttrycket"utomordentliga förhållanden" i regeringsformen ersätts i vårt förslagmed "mycket allvarliga förhållanden", vilket inte innebär nägon ändringi sak. Konsekvenserför fullmaktslagstiftningen i övrigt Värtförslag tUl ny lag om beredskapshöjningar får ocksä stor betydelse för fullmaktslagstiftningen. Fullmaktslagarnahar normalt konstruerats så att de träder i tillämpning i krig. Det fordras säledesinte något särskilt regeringsbeslut. Myndigheter eller andra som skalltillämpa en fullmaktslag kommer dock antagligen inte att självabesluta om en sädan tillämpning om inte regeringen pä ett eller annat Prop.1992/93:76 sätt har kungjort att befinner sig i krig. Fullmaktslagarnakan ocksä sättas i tillämpning av regeringen om är i krigsfara eller omdet råder sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av krig eller avkrigsfara som har befunnit sig i. Ensådan föreskrift av regeringen måste enligt de flesta fullmaktslagarna inom enmånad underställas . Föreskriften upphör att gälla om den inteunderställs i rätt tid eller om inte godkänner den inom tvåmånader frän underställningen. Enligtvårt förslag till lag om beredskapshöjningar föreskrivs att om är ikrig gäller högsta beredskap. I ett sådant läge sätts alla fullmaktslagarautomatiskt i tillämpning. Men vi anser också att, om regeringen beslutar omhögsta beredskap, skall fullmaktslagarna börja tillämpas. Någon underställninghos anser vi inte vara nödvändig i sådana fall. Vidbeslut om skärpt beredskap anser vi däremot inte att fullmaktslagarna skallbörja tillämpas automatiskt. I stället bör det i fullmaktslagarna tas in enbestämmelse att om förutsättningarna för beslut om skärpt beredskap föreligger,får regeringen föreskriva att dessa skall börja tillämpas. En sådan föreskriftbör underställas på sedvanligt sätt. Nägra exempel pä fullmaktslagarmed förändringar i nämnda hänseende har vi fogat till övriga författningsförslag.I del II, bilaga 1 till betänkandet har vi angett ytterligareett sjuttiotal författningar som bör ändras pä samma sätt. Iförordningen om beredskapshöjningar bör enligt vår mening i huvudsak följande regleras. Inledningsvisbör anges hur beslut om beredskapshöjningar skall tillkännages. Enligt vårmening skall skärpt och högsta beredskap tillkännages genom förordning somkungörs på sedvanligt sätt i . Men även ljudradio ochtdevision skall användas för kungörande. Beredskapslarm bör inte användas,främst av hänsyn till den panik hos civilbefolkningen ett sådant larm kanskapa. Beredskapslarm skall däremot användas för att tillkännage att äri krig. Om civilbefälhavaren eller beslutar omberedskapshöjning, skall samråd ske med militärbefälhavaren respektive försvarsomrädesbefälhavaren. Iförordningen bör anges vad myndigheterna skall iaktta vid skärpt beredskap. Vihänvisar här till de åtta punkter i 7 § som tas upp i vårt förordningsförslag.Det är i stort sett detsamma som gäller för beredskapsgraderna III och II. Detta skall också gälla för enskilda organisationer och företag som enligtöverenskommelse eller pä annat sätt är skyldiga att fortsätta i verksamhet ikrig. För försvarsmakten gällerdärutöver vad regeringen föreskriver i särskild ordning. För befolkningsskyddet och räddningstjänsten, hemskyddet, hälso och sjukvården samt veterinärverksamheten skall enligt värt förslag gäUa vad som gäller för beredskapsgraderna III och II utom iett avseende. Det gäller utskrivning av patienter. Enligt 11 § kommunala beredskapskun görelsen gäller vid beredskapsgrad II att patienter skallskrivas ut i största 54 Föratt belastningen på kommunernas primärvård inte Prop. 1992/93:76 skall blialltför stor, vilket blir fallet vid för stora utskrivningar, har vi iförslå- Bilaga 1 get i stället sagt att utskrivning av patienter skall skei den utsträckning som det är möjligt. Vidhögsta beredskap skall krigsorganisationen intas. Det förutsätter att regeringeni särskild ordning beslutar vissa undantag för försvarsmakten. Vir dårebeslutar regeringen i särskild ordning om flyttning till särskild uppehäll-splatsför vissa centrala myndigheter. Till skillnad frän bestäraraelsema i förordningenora statliga myndigheters beredskap m.m. föreslär vi att det inte tas in pånågon bestäramelse om att övriga myndigheter skall flytta till särskild uppehållsplatsvid högsta beredskap. Detta fär ske efter särskilda beslut av regeringen ellerefter regeringens bemyndigande av civilbefälhavaren eller länsstyreLsen. Förteckning över remissinstanser som yttrat sig Prop-1992/93:76 över betänkandet Det civila försvaret Bilaga 2 Justitiekanslem,Hovrätten för nedre , Kammarrätten i , KommerskoUegium,Överbefälhavaren, civilförvaltning, ,, . Överstyrelsen för civilberedskap. Styrelsen för psykologiskt . Civilbefälhavaren i Södra civilområdet.Civilbefälhavaren i Östra civilområdet. Civilbefälhavaren i övre Norrlandscivilområde. , , ,, , . , ,, Statens pris- och konkurrensverk, universitet.Skolöverstyrelsen, Lantbruksstyrelsen, . , i län.Statens invandrarverk. Statens lantmäteriverk.Statens industriverk. Statskontoret, , ,i . i län.Länsstyrelsen i . iGöteborgs och län. ,, läns landsting, länslandsting, , . Malmöhusläns landsting, , ,, koramun, kommun, ,koraraun, koramun, , ,, kommun, , ,kommun, , , kommun,, , , kommun. , kommun, kommun, ,, kommun, kommun, . Timråkommun, kommun, SkeUefteå kommun, kommun, kommun.Svenska kommunförbundet. , församlings- ochpastoratsförbund, frikyrkoråd. och Försvar, . , CentralorganisationenSACO/SR, i , , , och Svenska röda korset Lagrådsremissens lagförslag Prop-1992/93:76 Bilaga 3 1. Lag om beredskapshöjningar Härigenom föreskrivs följande. 1 §För att stärka totalförsvaret kan beredskapen i höjas till skärpt beredskap eller högsta beredskap. ÄrSverige i krig råder högsta beredskap. ÄrSverige i krigsfara eller råder det extraordinära förhållanden på grund av attdet är krig utanför gränser eller av att har varit i krig ellerkrigsfara,får regeringen besluta om höjd beredskap. 2 §Beslut enligt 1 § fär avse en viss del av landet eller en viss verksamhet. 3§Närförhållanden som avses i 1 § inte längre råder, skall regeringen besluta atthöjd beredskap inte längre skall gälla. 4 §Beslut om höjd beredskap skall tillkännages pä det sätt som regeringen bestämmer. 5 §Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela kommunerna, landstingen och de kyrkliga kommunerna de föreskrifter som behövs för ledningen och samordningen inom totalförsvarets civila del under höjd beredskap. fär också meddelas enskilda organisationer och företag som enligtöverenskommelse eller pä annat sätt är skyldiga att fortsätta sin verksamhet ikrig. Dennalag träder i kraft , dä lagen (1960:513) om beredskapstillståndskall upphöra att gälla. 2.Förslag till Prop. Lag om överföring av vissa uppgifter tillkontraktsprostarna Bilaga 3 under höjd beredskap 1§Om förbindelserna under höjd beredskap inte kan upprätthållas mellan ä enasidan stiftsstyrelsen eller och ä andra sidan pastoraten i ettkontrakt inom stiftet, får kontraktsprosten frän stiftsstyrelsen eller domkapitletöverta uppgifterna att 1. ändra eller upphäva tjänstgöringsföreskrifter som har meddelatför prästerna i ett pastorat inom kontraktet eller för någon annan präst somtjänstgör inom kontraktet, 2. bevilja en präst i kontraktet befrielse från skyldigheten att bo i enanvisad tjänstebostad under de förutsättningar som anges i 49 § tredje stycketprästanställningslagen (1988:184), 3. förordna tjänstebiträden ät präster inom kontraktet, 4. förordna vikarie för präster inom kontraktet, 5. entlediga präster inom kontraktet. Närförbindelserna med stiftsstyrelsen eller åter kan upprättas, skallkontraktsprosten genast anmäla de beslut som har fattats med stöd av förstastycket till stiftsstyrelsen eller . 2§Även om förbindelserna med pastoraten under höjd beredskap kan upprätthållas, färstiftsstyrelsen eller till en kontraktsprost helt eller delvis föraöver de uppgifter som anges i 1 §, om det finns risk att förbindelserna medpastoratet kan komma att brytas. 3§Vid förhinder för kontraktsprosten skall vad som sägs om denne i 1 och 2§§ istället gälla den till levnadsåldern äldste kyrkoherden i kontraktet som fortfarandeär i tjänst. Dennalag träder i kraft . Lag omändring i värnpliktslagen (1941:967) Härigenom föreskrivs att 27 § 2 mom. och 28 § 1 mom.värnpliktslagen (1941:967)' skall ha följande lydelse. Prop.1992/93:76 Bilaga 3 27 § 2mom. Därestregeringen med hänsyn titl krigsberecbkapen så prövar nödigt, må värnpliktigkunna åläggas att, utöver i 1 mom. avsedd tjänstgöring, i den ordningregeringen bestämmer fullgöra en eller flera beredskapsövningar om sammanlagthögst . Om tillgodoräknande av beredskapsövning såsom fullgjordrepetitionsövning äger regeringen förordna. Om detbehövs med hänsyn titt landets försvarsberedskap, är en värnpliktig skyldigatt, på det sätt regeringen bestämmer, fullgöra en etter flera berecbkapsövningarom sammanlagt . Regeringen får besluta att beredskapsövning skalltillgodoräknas såsom fullgjord repetitionsövning. 28 § Imom.' Under höjd berecbkap är en värnpliktig skyldig att fullgöra krigstjänstgöring. Då rikets försvar eller dess säkerhet eljest det kräver,må regeringen titl tjänstgöring inkalla samtliga vämpliktiga elter vämpliktigatitt del större eller mindre antal, som finnes behövligt. Erfordras i fall, dåicke samtliga värnpliktiga inkallats till sådan tjänstgöring, att devärnpliktiga äro inkallade , skall inkallad personat efierlämplig tidrymd såvitt möjligt avlösas. Regeringen skall för varje tillfölle besluta hur många vämpliktigasom skatt kallas in till krigstjänstgöring. Regeringen beslutar när krigstjänstgöringskalt upphöra. Dennalag träder i kraft . 'Lagenomtryckt 1969:378. Senaste lydelse 1975:555. 'Senaste lydelse 1975:555. Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1966:413) om vapenfri tjänst Bilaga 3 Härigenom föreskrivs att 14 och 19 §§ lagen (1966:413) omvapenfri tjänst skall ha följande lydelse. Nuvarande lyddse Föreslagen lydebe Vapenfri tjänstepUktig, som olovligen avviker elleruteblir från tjänstgö-ringisstället, dömes till böter eller fängelse . Begås brott som avses i första Begås brott som avses iförsta stycket under beredskapstillstånd el- stycket under höjd beredskap, dömsler när riket är i krig, dömes till böter till böter eller fängelse i högst tvåår. eller fängelse i högst tvä är. Befogenhet att meddela vapenfri Befogenhet att meddelavapenfri tjänstcpliktig tillrättavisning till- tjänstepUktig tillrättavisningtillkommer hos staten eller hos kom- kommer hos staten eller hos kommunanställd civilförsvars-, rädd- mun anställd civilförsvars-, räddnings- ellerarbetschef i fräga om un- nings- eller arbetschef i fråga om underställdpersonal. Med kommuner derställd personal. Med kommuner likställslandstingskommuner, kom- likställs landsting, kommunalför-munalförbund,församlingar, kyrk- bund, kyrkliga kommuner och all-liga samfälligheter ochallmänna för- manna försäkringskassor, säkringskassor. Innan någon meddelar tillrättavisning, skall han vidförhör med den felande lämna denne tillfälle att förklara sig. Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1986:1103. Förslag till Prop. Lag om ändring i civilförsvarslagen (1960:74) Bilaga 3 Härigenom föreskrivs i fråga om civilförsvarslagen(1960:74) deb att 2§ skall upphöra att gälla, deb att i 4a, 5, 6, 8, 10, 12, 17, 20, 40, 41a, 57, 66,68, 69 och 73 §§ samt punkt 7 i övergångsbestämmelserna till lagen (1975:553)om ändring i civilförsvarslagen ordet "civilförsvarsberedskap" skallbytas ut mot "höjd beredskap", deb att 39, 58, 81 och 83 §§ skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydebe Om alarmering och mörklägg- Om alarmering och mörklägg- ning, så ock om trafiken samt den ning, så ock om trafikensamt den allmänna ordningen och säkerheten aUmänna ordningen och säkerheten under civilförsvarsberedskap äger under höjd beredskap äger rege- regeringen meddela särskilda be- ringen meddela särskilda bestäm- stämmdser. äger förordna, att sålunda utfärdade bestäraraelserskola äga tillämpning jämväl under civilförsvarsövning, och därvid tillikameddela föreskrifter, i vad mån allmänheten samt industrier och andra företagskola medverka vid övningen; dock skall, om denna är avsedd att pågå längre tidän , regeringens medgivande till förordnandet inhämtas. äger förordna att äger förordna att under högsta civilförsvarsberedskap under högsta beredskapförbud skall förbud skall gälla mot användande gälla mot användande av samlingslo- av samlingslokal, såvitt för besö- kal, såvitt för besökande i lokalen kände i lokalen beräknat skyddsrum beräknat skyddsrum icke finnes att icke finnes att tillgå, och av barn- tillgå, och av barnstuga, såvitt stuga, såvitt skyddsrum icke finnes skyddsrum icke finnes att tillgå för att tillgå för de personer som barn- de personer som barnstugan är av- stugan är avsedd att hysa. sedd att hysa. 58 §2 Har byggnad, som användes eller Har byggnad,som användes eller lämpligen kan användas för bostads- lämpligenkan användas för bostads ändamål, skadats genom fientlig ändamäl,skadats genom fientlig verksamhet, är byggnadens ägare el- verksamhet,är byggnadens ägare el ler innehavare under högsta civilför- lerinnehavare under högsta bered- svarsbercdskap pliktig att följa de skåppliktig att följa de föreskrifter i föreskrifter i fråga om byggnadens frägaom byggnadens iordningstäl- iordningställande, som meddelas av lande,som meddelas av länsstyrd- eller kommunen. Ingen får dock Ingen får dock åläggas all ombe- åläggas attombesörja åtgärd, som sörja åtgärd, som skulle medföra skullemedföra oskälig kostnad eller oskälig kostnad eller väsentlig olä- väsentligolägenhet för honom, genhet för honom. 81§' Till böter eller fängelse i högst ett Tillböter eller fängelse i högst ett 'Senaste lydelse 1975:553. -Senastelydelse 1984:1026. 'Senaste lydelse 1984:1026. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. år eller, om brottet begåtts under är eller, ombrottet begåtts under Bilaga 3 högsta civilförsvarsberedskap och är högsta beredskap och är att anse som att anse som grovt, till fängelse i grovt, till fängelse i högst två är dö- högst tvä år dömes mes 1. den som är civilförsvarspliktigeller eljest inskriven i civilförsvarsorgani-sationen och som, i avsikt attundandraga sig sina skyldigheter, underlåter att efter vederbörlig kallelseinställa sig till civilförsvarstjänstgöring eller eljest olovligen undanhållersig från tjänstgöring; 2. den som under civUförsvarstjänstgöringvägrar att åtlyda vad vederbörande befäl under tjänsten befallt honom rörandedenna eller som eljest under civilförsvarstjänstgöring uppsåtligen eller av oaktsamhet,som ej är ringa, åsidosätter vad som åligger honom enligt reglementen, instruktionereller andra allmänna bestämmelser eller särskilda föreskrifter; 3. den som uppsåtligen lämnar oriktiguppgift om förhållande, varom han enligt 15 § eller 47 § första stycket e) ärpliktig att lämna upplysning; 4. den som i strid mot särskiltmeddelat bortflyttningsförbud lämnar sin vistelseort eller som överträdersärskilt meddelat inflyttningsförbud; 5. den som uppenbart vanvårdarmateriel, utrustning eller annan egendom, som han mottagit avcivilförsvarsmyndighet för förvaring; 6. den som utan skälig anledningvägrar att låta civilförsvarsrayndighet eller kommun besiktiga anläggningeller byggnad efter vad i 65 § sägs; 7. den som vid förfrågan jämlikt 66 §vägrar att lärana upplysning eller sora vid sädan förfrågan eller i samband medundersökning eller granskning som avses i nämnda paragraf söker vilseledamyndighet rörande förhällande, som avses i samma paragrafs första stycke; 8. den som med vetskap om attcivilförsvarsmyndighet jämlikt 8 kap. beslutat taga i anspråk egendom, som innehavesav honom, vägrar eller försummar att behörigen eller i rätt tid tillhandahållamyndigheten egendomen eller genom att avhända sig egendomen eller på annat sättomöjliggör egendomens tagande i anspråk; samt 9. den som eljest åsidosätterföreskrift, som meddelats med stöd av bemyndigande i denna lag, ellerföreläggande eller liknande beslut, som meddelats enligt lagen eller enligtföreskrift sora sades, dock ej om därmed avses åliggande, för varsfullgörande vite kan föreläggas enligt 78 §. Har någon övertygats om gärning, som enligt denna paragrafär belagd med straff, må rätten, i den män det finnes skäligt, förklaraegendom, som undanhållits genom gärningen, förverkad. I stället för egendomenkan dess värde förklaras förverkat. över beslut av kommun eller polismyndighet i ärende, somavses i denna lag, får besvär anföras hos , om ej annat följer av69 §.