prop · GF033 · 1992-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1991/92:3 om sekretess inom Regeringen överlämnar denna proposition till . Föredragande vid regeringssammanträdet har varit t.f. chefen för justitiede partementet . I propositionen läggs fram förslag till en ändring i sekretesslagen (1980:100) som innebär att uppgifter om enskildas personliga förhållanden skall skyd das av sekretess inom församlingsvårdande verksamhet. Lagändringen föreslås träda i kraft . 1 Inledning Präster och annan personal som tjänstgör inom får i sitt ar bete del av uppgifter som rör enskilda människors förhållanden. Det är ofta fråga om förtroendesituationer där det är viktigt att uppgifterna inte förs vi dare. gäller sekretess i ganska begränsad omfattning inom . Förutom i lagen (1979:926) om tystnadsplikt för präst inom finns vissa bestämmelser i sekretesslagen (1980:100; omtryckt 1989:713). En utvidgning av sekretessen på kyrkans område aktualiserades under för arbetena till sekretesslagen men genomfördes då inte (jfr Ds Ju 1977:1 s. 238 och 1977:11 s. 477 f.). allmänna kyrkomöte (kskr. 1982:17) och kyrkomöte (kskr. 1983:27 och 28) samt olika organ inom har därefter vid ett flertal tillfällen begärt en utvidgad sekretess inom för samlingsarbetet. Frågan om sekretess inom togs också upp av kyr kokommitté i en skrivelse till chefen för . Skrivelsen tillsammans med en sam manställning av remissyttrandena finns intagna som bilagor i en inom justi tiedepartementet upprättad promemoria (Ds Ju 1987:3) Vissa ändringar i sekretesslagen. På grundval av skrivelsen och remissvaren lades i promemo rian fram förslag till bl.a. en vidgad sekretess inom försam lingsvårdande verksamhet. Sammanfattningen och de lagförslag i promemo rian som avser sekretessen inom är fogade till propositionen som bilaga 1 och bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteck ning över remissinstanserna återfinns i bilaga 3. En sammanställning av re missyttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr KY 1193 och 1194/87 i ). Regeringen har beslutat att inhämta kyrkomötets yttrande över förslag till bl.a. en ny kyrkolag (Reg.Skr. I skrivelsen till kyrkomötet har inte föreslagits någon ändring i sak av bestämmelserna om tystnadsplikt och sekretess inom . Regeringen beslutade inhämta lagrådets yttrande över för slaget till ändring i sekretesslagen. Det till lagrådet överlämnade förslaget överensstämmer med det lagförslag som läggs fram. Lagrådet har lämnat det remitterade förslaget utan erin ran. Lagrådets yttrande är fogat till propositionen som bilaga 4. 2 Sekretess inom församlingsvårdande verksamhet Regeringens förslag: Sekretess skall gälla inom för samlingsvårdande verksamhet för uppgift om enskilds personliga för hållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider men. Departementspromemorian: Förslaget motsvarar i huvudsak vårt. I pro memorian föreslogs dock en mindre omfattande sekretess genom ett rakt skaderekvisit. Remissinstanserna: Promemorians förslag om sekretess inom den försam lingsvårdande verksamheten tillstyrks eller lämnas utan erinran av flertalet remissinstanser. och för anser dock att sekretessen bör gälla med ett omvänt skaderekvisit. och Allmänhetens pressom budsman förordar att sekretessen i stället knyts till vissa i lagen angivna per sonalkategorier. anser att förslagen bör kompletteras med en bestämmelse om att sekretessen inom den diakonala verksamheten skall vara absolut. Riksåklagaren anser att sek retessen bör förbehållas mera utpräglade förtroendesituationer. Gällande ordning: kyrkolag innehöll tidigare bestämmelser om tystnadsplikt för dem som vigs till präst inom (7 kap. 2 §). I samband med tillkomsten av sekretesslagen fördes de tidigare bestämmel serna om tystnadsplikt för prästerna kyrkolag in i en särskild lag, nämligen lagen om tystnadsplikt för präst inom (Skr. 1979:3, KLU 1, kskr. 1 och prop. 1979/80:20, KU 7, rskr. I denna lag föreskrivs att den som är prästvigd i har tystnadsplikt i fråga om det som han har erfarit under enskilt skriftermål (dvs. bikt) eller under själavår dande samtal i övrigt. Enligt 1 kap. 10 § sekretesslagen gäller lagen om tyst nadsplikt för präst i stället för bestämmelserna i sekretesslagen. Enligt 7 kap. 4 § andra stycket sekretesslagen gäller sekretess för uppgift som enskild lämnat inom den familjerådgivningsverksamhet som bl.a. de kyrkliga kommunerna bedriver. Präster och andra anställda inom omfattas också av de sekretessbestämmelser som gäller inom den of fentliga hälso- och sjukvården när de tjänstgör inom detta område (7 kap. 1 § sekretesslagen). Arbetet med folkbokföringen har utgjort en inte obetydlig del av verk samheten vid pastorsämbetena. Sekretess för uppgifter i verksamhet som av ser folkbokföringen regleras i 7 kap. 15 § sekretesslagen. förs emellertid ansvaret för den lokala folkbokföringen över till skattemyndighe terna (jfr prop. 1986/87:158, SkU 1987/88:2, rskr. 2 och prop. 1990/91:53, SkU9, rskr. 109; SFS 1991:481). Pastor skall emellertid också i fortsättningen handlägga ärenden om med lemskap i enligt religionsfrihetslagen (1951:680; ändrad se nast 1991:488). Uppgifterna i medlemskapsärendena ges därför genom en ändring i 7 kap. 15 § sekretesslagen, som träder i kraft , ett sekretesskydd som motsvarar det som gäller för uppgifterna i folkbokfö ringen (jfr prop. 1990/91:153, SkU28, rskr. 320; SFS 1991:492). Några sekretessbestämmelser utöver de här redovisade och som uttryckli gen omfattar verksamheten inom finns inte i sekretesslagen eller i någon annan lag. En annan sak är att de sekretessbestämmelser som generellt gäller i det allmännas verksamhet också är tillämpliga inom . Så är fallet i fråga om bl.a. sekretessen inom myndigheter nas personaladministrativa verksamhet (7 kap. 11 § sekretesslagen) och sek retess till skydd för utlänningar (7 kap. 14 § första stycket sekretesslagen). Skälen för regeringens förslag Behovet av sekretess Inom församlingsverksamhet arbetar präster och ett flertal kyrkokommunalt anställda, såsom diakoner och diakonissor, församlings sekreterare, församlingspedagoger, diakoniassistenter, församlingssystrar, församlingsassistenter, assistenter inom sjukhuskyrkan, förskollärare, barn timmeledare och fritidsledare. En stor mängd frivilliga medarbetare deltar dessutom i församlingsarbetet. En stor del av verksamheten inom församlingar är av en sådan karaktär att den person som vänder sig till en församling utgår från att uppgifter som han lämnar till någon som tjänstgör där inte förs vidare. Detta är av särskild betydelse i den enskildes kontakt med en församling i samband med dop, konfirmation, vigsel och begravning. De som fullgör själavår dande uppgifter i församlingarna utan att vara prästvigda har också ett stort behov av att kunna försäkra de människor som de möter att de har tystnads plikt. Därigenom kan de skapa det för samtalen nödvändiga förtroendet. Även om kyrkans personal hanterar dessa frågor på det förtroendefulla sätt som kan förväntas, framstår det som en brist att det saknas uttryckliga före skrifter om sekretess på området. En inte obetydlig del av församlingsarbetet är vidare av den karaktären att det kan jämställas med arbetet inom , som has om hand av de borgerliga kommunerna och för vilken sekretess gäller (7 kap. 4 § sekre tesslagen). Det gäller framför allt församlingarnas diakonala verksamhet samt verksamheten bland barn och ungdomar, t.ex. kyrkans förskola och ungdomsverksamhet. Inom denna del av församlingarnas verksamhet är be hovet av skydd för känsliga uppgifter i fråga om enskilda personer av samma slag som inom . Också på detta område framstår avsaknaden av uttryckliga sekretessregler som en brist. Enligt regeringens mening finns det alltså ett behov av att skapa ett lag stadgat sekretesskydd inom församlingsverksamhet. Omfattningen av sekretessen Ett par remissinstanser har föreslagit att tystnadsplikten knyts till vissa an givna personalkategorier. Några klara gränslinjer mellan olika personalkate gorier bland dem som inte är präster finns emellertid inte inom församlingsverksamhet. Sekretessen bör därför lämp ligen knytas till verksamhet av visst slag. Av det föregående har framgått att behovet av uttryckliga regler om sekre tess inom församlingsarbetet gör sig särskilt gällande inom den själavår dande och den diakonala verksamheten samt inom barn- och ungdomsverk samheten. Dessa verksamhetsområden, som främst tar sikte på vården av församlingens medlemmar, bör sammanfattande kunna benämnas den för samlingsvårdande verksamheten. Utanför denna verksamhet faller t.ex. för valtning av kyrkans egendom, begravningsväsendet samt församlingarnas och de kyrkliga samfälligheternas personaladministration. Sekretessen inom den församlingsvårdande verksamheten bör bara gälla för uppgift om enskilds personliga förhållanden. Den verksamhet som det här är fråga om är till sin karaktär av samma slag som verksamheten inom . I konsekvens härmed bör därför sekretesskyddet ha samma omfattning som inom . Sekretess bör därför gälla med ett om vänt skaderekvisit, dvs. om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider men. En föreskrift med det nu föreslagna innehållet bör tas in i en ny paragraf, 7 kap. 33 §, i sekretesslagen. Tillämpningsområdet för en sådan ny sekretessbestämmelse avser natur ligtvis bara det allmännas verksamhet. De som därmed kommer att omfattas är personer som är anställda eller har uppdrag hos en kyrklig myndighet eller som annars har en därmed jämförbar anknytning till den kyrkliga myndighe ten (se 1 kap. 6 § sekretesslagen). Föreskrifterna lag om tystnadsplikt för präst inom svenska kyr kan bör också i fortsättningen gälla i stället för sekretesslagens bestämmelser (1 kap. 10 § sekretesslagen). Bestämmelserna lag är mera långt gående än den nu föreslagna föreskriften i sekretesslagen. Tystnadsplikten för präster är nämligen absolut, dvs. den begränsas inte av något skaderekvi sit. Särregleringen motiveras särskilt av att lag ålägger den som är prästvigd i ordning en livslång tystnadsplikt oavsett om denne har ställning som offentlig funktionär eller inte. Den särskilda tystnadsplikten för präster inom har enligt 16 kap. 1 § 7 sekretesslagen företräde framför principen om meddelarfrihet. Vi anser däremot inte att det finns skäl att begränsa meddelarfriheten vad gäller den församlingsvårdande verksamheten i övrigt. Sekretesstid En längsta sekretesstid för uppgifter i allmänna handlingar bör gälla också sekretess inom den församlingsvårdande verksamheten. Denna tid bör, som i andra liknande fall, sättas till . Den nya lagstiftningen bör träda i kraft . Något behov av övergångsbestämmelser finns inte. Den nya regleringen förutses inte medföra några kostnadskonsekvenser. 3 Upprättat lagförslag I enlighet med vad som anförts har inom upprättats förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100). 4 Ärendet till Med hänvisning till vad som anförts föreslår regeringen att antar förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100). Propositionens lagförslag Förslag till Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att det i sekretesslagen (1980:100)1 skall införas en ny paragraf, 7 kap. 33 §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 kap. 33 § Sekretess gäller inom svenska kyr kans församlingsvårdande verksam het för uppgift om enskilds person liga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom när stående lider men. I fråga om uppgift i allmän hand ling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . Utdrag ur sammanfattningen i departementspromemorian (Ds Ju 1987:3) Vissa ändringar i sekretesslagen Bilaga 1 Sammanfattning Sekretessen inom församlingsarbete skall förbättras. Enligt en ny paragraf skall sekretess gälla inom församlingsvår dande verksamhet. Sekretessen skall avgränsas med ett s.k. rakt skaderekvi sit. Vidare diskuteras om den nuvarande bestämmelsen i lagen (1979:926) om tystnadsplikt för präst inom skall flyttas över till sekre tesslagen vad gäller den som innehar prästtjänst. (Ds Ju 1987:3) Vissa ändringar i sekretesslagen Bilaga 2 1 Förslag till Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980: 100) dels att 1 kap. 10 § skall upphöra att gälla, dels att -- -- -- och 16 kap. skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 7 kap. 27 §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- Föreslagen lydelse 7 kap. 27 § Sekretess gäller inom församlingsvårdande verksamhet för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den en skilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. inom får inte i något fall lämna ut uppgift som enskild har lämnat under bikt eller under själavårdande samtal i övrigt. Föreskrifterna i 1 kap. 5 § och 14 kap. gäller inte i fråga om sekretessen enligt detta stycke. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen enligt första stycket i högst . 16 kap. Om ansvar på tryckfrihetsförordningens område för brott mot tyst nadsplikt m.m. 1 § Friheten enligt 1 kap. 1 § tredje stycket och 15 kap. 2 § tryckfrihetsförord ningen att meddela uppgifter och underrättelser för offentliggörande är begrän sad enligt 7 kap. 3 § första stycket 1 och 18 kap. 1 § tredje stycket samma förord ning genom följande bestämmelser i om brott mot rikets säkerhet: högförräderi (19 kap. 1 §), spioneri (19 kap. 5 §), grovt spioneri (19 kap. 6 §), grov obehörig befattning med hemlig uppgift (19 kap. 8 §), uppror (18 kap. 1 §), landsförräderi och landssvek (22 kap. 1 §) samt försök, förberedelse och stämpling till sådant brott (19 kap. 14 §, 18 kap. 7 § respektive 22 kap. 12 §). I 7 kap. 4 § 1--8 och 18 kap. 1 § första stycket tryckfrihetsförordningen före skrivs om motsvarande begränsningar i friheten att i tryckta skrifter och vissa andra uttrycksformer offentliggöra uppgifter och underrättelser. 2 § Friheten enligt 1 kap. 1 § tredje stycket och 15 kap. 2 § tryckfrihetsförord ningen att lämna uppgifter och underrättelser för offentliggörande är begrän sad även enligt 7 kap. 3 § första stycket 2 och 18 kap. 1 § tredje stycket samma förordning om det är fråga om uppsåtligt utlämnande av en allmän handling. I 7 kap. 5 § 1 och 18 kap. 1 § första stycket tryckfrihetsförordningen före skrivs om motsvarande begränsningar i friheten att offentliggöra uppgifter och underrättelser. 3 § Friheten enligt 1 kap. 1 § och 15 kap. 1 och 2 §§ tryckfrihetsförordningen att meddela och offentliggöra uppgifter och underrättelser är begränsad i öv rigt enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 samt 18 kap. 1 § samma förord ning i de fall av uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, där tystnadsplikten -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- 7 kap. 21 § såvitt avser uppgift vars röjande kan antas medföra fara för att någon utsätts för våld eller annat allvarligt men 7 kap. 27 § andra stycket 8 kap. 3 §, 5 § första stycket 2, 6 § första stycket 2, 7 § första stycket 2 eller 8 § första stycket -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- Denna lag träder i kraft, i fråga om 7 kap. 27 § och 16 kap. , och i övrigt . -- -- -- 2 Förslag till Lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 36 kap. 5 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 36 kap. 5 § Den som till följd av 2 kap. 1 eller 2 § eller 3 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100) eller bestämmelse, till vilken hänvisas i något av dessa lagrum, ej äger lämna uppgift må ej höras som vittne därom utan tillstånd från den myndighet i vars verksamhet uppgiften har inhämtats. Ej heller må advokat, läkare, tandläkare, barnmorska, sjuksköterska, ku rator vid familjerådgivningsbyrå, som drives av kommun, landstingskom mun, församling eller kyrklig samfällighet eller deras biträden höras angå ende något, som på grund av denna deras ställning förtrotts dem, eller de i samband därmed erfarit, med mindre det är i lag medgivet eller den, till vil kens förmån tystnadsplikten gäller, samtycker därtill. Den som till följd av 9 kap. 4 § sekretesslagen inte får lämna uppgifter som avses där får inte hö ras som vittne om dem, utan att det är medgivet i lag eller att den till vars förmån sekretessen gäller samtycker till det. Rättegångsombud, biträde eller försvarare må ej höras som vittne om vad för uppdragets fullgörande förtrotts honom, med mindre parten medgiver, att det må yppas. Utan hinder av vad i andra eller tredje stycket sägs vare annan än försva rare skyldig att avgiva utsaga i mål angående brott, för vilket icke är stadgat lindrigare straff än fängelse . Om tystnadsplikt för präst inom är särskilt stadgat. inom annat trossamfund än eller den som i så dant samfund intager motsvarande ställning må icke höras som vittne om något som han vid enskilt skrif termål eller under själavårdande samtal i övrigt har erfarit. inom får inte höras som vittne om något som han har erfarit vid bikt eller under själa vårdande samtal i övrigt. Detsamma gäller präst inom annat trossamfund än eller den som i så dant samfund intager motsvarande ställning. Den som har tystnadsplikt enligt 3 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen, 9 § radioansvarighetslagen (1966:756), 1 § lagen (1982:460) om ansvarighet för närradio eller 11 eller 16 § lagen (1982:521) om ansvarighet för radio- och kassettidningar får höras som vittne om förhållanden som tystnadsplikten avser endast i den mån det föreskrivs i nämnda paragrafer. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1979:926) om tystnadsplikt för präst inom Härigenom föreskrivs att lagen (1979:926) om tystnadsplikt för präst inom skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Den som är prästvigd i har tystnadsplikt i fråga om det som han har erfarit under enskilt skriftermål eller under själavår dande samtal i övrigt. Den som är prästvigd i har tystnadsplikt i fråga om det som han har erfarit under bikt el ler under själavårdande samtal i öv rigt. I det allmännas verksamhet tilläm pas i stället bestämmelserna i sekre tesslagen (1980:100). Denna lag träder i kraft . De remissinstanser som har yttrat sig över promemorian (Ds Ju 1987:3) Vissa ändringar i sekretesslagen Efter remiss har yttranden över departementspromemorian (Ds Ju 1987:3) Vissa ändringar i sekretesslagen kommit in från följande: Justitiekanslern, hovrätten för , kammarrätten i , riksåklagaren, , styrelsen för internationell utveckling, kommerskollegium, överbefälhavaren, , , , , generaltullstyrelsen, bankinspektionen, försäkringsinspektionen, , kemikalieinspektionen, , , ombudsmän, , Kemiska industrikontor (Kemikontoret), , , , Allmänhetens pressombudsman, , , . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. regeringsrådet , justitierådet , regeringsrådet . Enligt protokoll vid regeringssammanträde har regeringen på hemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets ytt rande över förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) (sekretess inom ). Förslaget har inför lagrådet föredragits av departementsrådet ling. Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden lén, , , R. , , , , G. An dersson, Lönnqvist, , , , , , , departementschefen, statsrådet , anmäler fråga om sekretess inom . Regeringen beslutar att genom proposition lämna förslag till om lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) i enlighet med bilagan till detta protokoll. Innehåll Propositionens huvudsakliga innehåll 1 1 Inledning 2 2 Sekretess inom församlingsvårdande verk samhet 2 3 Upprättat lagförslag 5 4 Ärendet till 5 Propositionens lagförslag 6 Bilaga 1 Utdrag ur sammanfattningen i promemorian (Ds Ju 1987:3) Vissa ändringar i sekretesslagen 7 Bilaga 2 Lagförslag i promemorian (Ds Ju 1987:3) Vissa ändringar i sekretesslagen 8 Bilaga 3 De remissinstanser som har yttrat sig över promemorian (Ds Ju 1987:3) Vissa ändringar i sekretesslagen 12 Bilaga 4 Lagrådets yttrande 13 Utdrag ur regeringsprotokollet 14 1 Lagen omtryckt 1989:713.