prop · GG0321 · 1992-12-31 00:00:00 — Kraiitverksföreiiingenanser att det mte finns tillräckUga motiv för utredningens förslag. Tvärtomleder bolagiseringen av VattenfaU och privatiseringen av StetUga anläggningar tiUatt fler elektriska anläggningar försäkras. Den snabba förändringen i samhäUetinnebär också att raånga äldre anläggmngar försvinner och ersätts av nyasäkrare anläggningar. Dessutom väntos elanvändningen öka i betydUgtlångsammare takt . Föreningen anser att registrering och kontroUbesiktningbör fortsätto i samma former som hittiUs och avstyrker därför utredningens förslag. Landstingsförbundetavvisar förslagen i betänkandet i de delar de avser obligatorisk inspektion avelektriska anläggningar inom landstmgens verk- Landstingenhar egna driftoiganisationer där bl.a. elkora- Prop. petens ingår varförförbundet finner det omotiverat med en myndighets- 1992/93:21 kontroU av elsäkerhetenhos landstmgen. bör "8 besiktning åläggasanläggningsägare med egen driftkompetens eUer av anläggningsägaren inhyrdbesiktningsingenjör (motsvarande) snarare än att detto ansvar överlåts på en tiUsynsmyndighet.Förbundet anser att det är svårt att bedöma de kostnader som skuUe drabbalandstingen enUgt betänkandets förslag. avstyrker utredningens förslag att eUeverantör skaU haskyldighet att förvissa sig ora att registrering skett mnan leverans avelektrisk ströra påbörjas. EUeverantöreraa bör inte påtvingas någon rayndighetsroUmot sina kunder och ägare. avstyrker utredningens försfeg om registreringspUktför elanläggning som orafettos av orarådes- eUer Unjekoncession ochdärigenom redan är registrerad hos elmyndigheten. Vidare avstyrker föreningende delar av föreslagen finansiering av elsäkerhetsaibetet sora omfettaravgifter på elräkningarna och som inbetalas av landets eUeverantören Elverksföreningenföreslår att gränsen för registreringspUkt görs mera flexibel efter sararåd raedmyndigheter, anläggningsmnehavare och branschorganisationen fömtsätteräven att behovet av återkommande SäkerhetskontroU får bU föremål för successivomprövning för olika typer av anläggningar med hänsyn tiU konstoteradskadeutveckling t ex enUgt elbrandstotistiken. EnUgt föreningens erfarenheterbör den åter-koraraande säkerhetskontroUen som adrainistreras av ElektriskaNäranden endast orafetto anläggningar med stor brand- eUer explosionsrisk, dvsanläggningar med stor brandbelastning men ej vattenkraftstotioner eUer friståendestäUverksbyggnader ete. Sydkraftavvisar förslaget om registrering av vissa elektriska anläggningar, i den omfettningsom anges. EnUgt kommer detto att leda tiU ökad byråkratisering,administrativt merarbete och onödiga kostnadsökningar. VattenlåUAB anser att ett centralt register över samtUga elektriska starkströmsanläggningarinte behövs. VattenfaU föreslår att rayndigheten registrerar endast innehavareav elektrisk starkströmsanläggning och att innehavaren av elektrisk starkströrasanläggningregistrerar egna delanläggningar. VattenfaU föreslår vidare att gränsen förregistrerad delanläggning görs mera flexibel och överenskommes i samråd rayndighetsinnehavareav elektrisk starkströmsanläggning. RiksförbundetEneigUeverantöreraa anser inte att något anläggningsregister skaU tiUskapas.Förslaget tiU obUgatorisk revisionsbesUrtning av anläggningar i registret avstyrkeslikaså. Förbundet anser att revisionsbesUrtningaraa utan tvivel har en säkerhetshöjandeeffekt, raen skaU inte regleras i någon nationeUförordning utan på basis av en överenskommelse med Prop. ekonomiska incitament, altemativt som försäkringsvillkor meUan försäk- 1992/93:21 ringstagaren och försäkringsbolaget. Stotskontoretanför att utredningens förslag innebär att den för umka lösningen därskadeförsäkringsbolagen ansvarar för revisionsbesUrtning av vissa större eUer farUgareanläggningar ersätts med obUgatorisk registrering och kontroUbesUrtning. Ett försäkringssysterahar enUgt Stotskontoret bättre fömtsättningar att utnyttja de incitament soravinstdrivande verksamhet har tiU att vidto kostnadseffektiva säkerhetsåtgärden Stotskontoretmenar att det förefaUer som en renodfed försäkringsraodeU är bättre anpassad tiUdet säkerhetssystem som förespråkas i EG än ett lagstiftet obUgatoriura av dentyp sora här föiieslås. anser att utredningens förslag om myndighetsreglering ochavgiftsfinansiering bör övervägas ytterUgare. LudvigWikman anser att lagstodjjad obUgatorisk registrering av vissa elanläggningaroch besiktning av dessa samt lagstodgad certifiering av elbesUrtningsmän intebör införas. Han anser att utredarens motiv inte är bärande för sådana krav. 2.3KontroU av elektrisk raateriel Utredarensförslag att marknadskontroUen av elektrisk raateriel genora myndighetens försoigbibehåUs och att marknadskontroUen huvudsakUgen skaU ske i projektform bemöts ihui/udsak positivt eUer lämnas utan erinran av remissmstansema. Närings-och teknikutvecklingsverket stödjer således utredarens förslag om att marknadskontroUenav elektrisk materiel genora rayndighetens försoig bibehåUs. Verket erinrar omatt den svenska kontroUordningen koraraer att behöva harmoniseras raed kontroUoidningenmom EG. Stora förändringar kommer därför att äga mm. ObUgatorisk typprovningföre marknadsföring slopas. Detsamma gäUer sannolikt n;gistreringssysteraet förehnateriel. För att bibehåUa säkerhetsnivån behöver raarknadskontroUenförstärkas i . stödjer vidare utredarens förslag om att marknadskontroUenfinansieras med den särskUda elsäkerhetsavgiften för levererad elektrisk ström.Genom avgiftema i nuvarande kontroUordning för elmateriel finansieras även myndighet£:nsarbete med föreskrifter och el-säkerhetsstandard. Verket anser att ävenfinansiering av detto arbete bör ske med den särskUda elsäkerhetsavgiften. Stotenselektriska mspektion tiUstyrker utredarens förslag att marknadskontroUen avelektrisk materiel bibehåUs. Även stotens räddningsverk. , ,Försäkringsbranschens Serviceaktiebolag, ochSvenska stöder utredningens förslag rörande mark- Prop. nadskontroUen av elektrisk raateriel. KomraerskoUegiurainstämraer i betänkandets påpekande att en anpassning av det svenska kontroUsystemetför elektrisk raateriel i linje raed EG:s är behövUg. I ett EES-perspektiv korameren sådan anpassning att vara nödvändig. Ett effektivt marknadskontroUsystem ärdärvidlag av stor vUrt varvid såväl erfarenhetsutbyte sora intemationeUsamverkan torde vara både nödvändig och fördelaktig. Stotensprovningsanstalt anser att beträffande marknadskontroUen är det anvisade sättetatt arbeto i projektform, att utnyttja entreprenörer med sakkunskap, ett brasätt att nå effektivitet. Stotskontoretpåtalar att i EG:s system läggs stor vUrt vid att medlerasstotema utövar aktivkontroU av att de produkter sora förekoramer på raarknaden uppfyUer direktivenskrav. MarknadskontroUens genoraförande kan, enhgt Stotskontorets raening, ske ide ansvariga rayndighetemas regi eUer genom anUtande av kompetent entreprenörVal av organ bör ske efter upphandling i konkurrens. Konsuraentverketanser att förslaget att bibehåUa raarknadskontroU och utföra denna mer iprojektform med stark styming mot olika områden som t ex raateriel, soraanvänds utomhus eUer i fuktiga raUjöer och apparater och utmstning för bam ärbra. Denna arbetsform, kompletterad med utteg av produkter som man tidigareerfarenhetsmässigt valt ut, bör ge en heltäckande kontroU. raarknadskontroUenska ha någon möjlighet att bU effektiv måste det sättos av tillräckUgt medekonomiska resursen anser att det finns raycket starka skälför att bibehåUa registreringen av elektriska materiel. Registreringen mnebärbl a möjlighet att hindra spridning av farUga produkter och att provamaterielen på ett tidigare stodium. Verket anser att SEMKO även ärbäst skickat att sköto kontroUen och registreringen, då det har sakkunskap ochstora erfarenheter om området. har inget att erinra mot el säkerhetsutredningens förslag.Institutet viU dock framhåUa att i vissa faU är raarknadsförd elektriskmateriel behäftad även raed andra slags risker än de elektriska. Sollampor ocholika slags apparatur som innehåUer feserstrålkäUor är några exempel på dette.Det synes självfaUet rationeUt om den marknadskontroU som utredningen föreslåräven kunde täcka sådana säkerhetsaspekten Den föreslagna elsäkerhetsavgiftenbör i konsekvens härav därför dunensioneras så, att även andra berördamyndigheters kostnader i samband med marknadskontroUen kan täckas. Kraftverksföreningenmenar att marknadskontroUen av elektrisk materiel genom myndighetens försorg ären fråga om hur myndigheten prioriterar sinainteraa resursen Föreningen anser att det är vUrtigt att kontroUen Prop. effektiviseras och attdubbelarbete undviks. Det är också angeläget att 1992/93:21 bevaka möjligheterna attavreglera även kontroUen och registreringen av "agä l elektrisk raateriel. SEMKOstöder förslaget ora att den myndighetsledda marknadskontroUen av elektriskmateriel bibehåUs. SpecieUt i ett perspektiv av ett framtida sannoliktförsvagat eUer slopat regi.streringssystera för elmateriel är det av vUrt attredan nu festslå betydelsen av en bibehåUen eUer helst föntärkt raarknadskontroUav elmateriel. RiksförbundetEneigUeverantöreraa anför att har olika länder utmärkt sig med kravpå individuellt godkännande av elmateriel. REL ser med tiUfredsstäUelse framemot då raateriel som provats och godkänts eUer tiUverkats enUgt interaationeUstandard, kan användas utan nationeUa hinder Kvarvarande svenska särkrav bör enUgtförbundet avlägsnas. Registreringen av elektrisk materiel kan sannolikt avveckfesutan större förlust av elsäkerheten. delar utredningens uppfettning attdet föreUgger ett behov av marknadskontroU och att dette aibete bör Ugga inom tiUsynsorganet. 2.4Behörighet att utföra elektriskii installationer Förslagetatt den nuvarande ordmngen bibehåUs för utfärdande och kontroU av behörighetatt utföra elektriska instaUationer bemöts positivt eUer lämnas utan erinran avnästan aUa remissinstanserna. Närings-och teknikutvecklingsverket stödjer utredarens förslag att den nuvarandeordningen för utfärdande och kontroU av behörighet att utföra elektriska instaUationerbibehåUs. Stetens elektriska inspektion tiUstyrker utredarens förslag attnuvarande nigler om behörighet mm bibehåUs tiUs vidare och anser att denutfärdande rayndigheten skaU vara ackrediterad. Stetens räddningsverk stöder utre BanverketframhåUer att behörighetskravet för utförande av elinstaUationer är en vissgaranti att dessa utföres korrekt. Brister i elanläggningama orsakas ofta avatt obehörig (och därmed i regel okunnig) personal har utfört elinstaUationsarbete.Verket anser det därför vara bra att behörighetskravet kan bibehåUas. Järavägsraspektioneninstämraer i aUt väsentUgt i utredarens bedömning. Sprängämnesraspektionenberör frågan om behovet av behörighet altemativt kompetenskrav för mstaUatöreroch besUrtningsmän inora Ex-områden och anför att denna fråga har inte behandfetsi utredningen. Stetens provningsanstalt tiUstyrker utredningens förslag. anför attbehörighet att utföra en instaUation innebär Prop. rätten att fette vissabeslut eUer att utföra visst arbete samt skyldighet att 1992/93:21 uppvisaoch vidmakthåUa särskUd kompetens för arbetsuppgiften. Verket ' * stödjerförslaget att bibehåUa nuvarande krav för utfärdande och kontroU av behörighet.En uppluckring på dette område skuUe medföra stora risker för felaktiga ochdärigenom fårUga instaUationer, som utförts av personer som saknar kompetens påområdet. Elektriska mstaUatörsoiganisationen, . FörsäkringsbranschensServiceaktiebolag, och tiUstyrker utredningens förslag ora behörighet att utföraelektriska instaUationer SEMKOstöder förslaget om bibehåUande av nuvarande ordning för utfärdande och kontroUav behörighet att utföra elektriska instaUationer Tbknikområdet och konsekvenseraaav ev felaktiga arbeten motiverar enUgt SEMKO detta. RiksförbundetEneigUeverantöreraa tUlstyrker utredningens förslag att nuvarande ordning förutfärdande och kontroU av behörighet bibehåUs. På sUrt, då enhetUga mstaUationsnormerantagits mom EG-området, torde också enhetUga auktoriseringskrav ha eteblerats.Därmed öppnas marknaden för konkurrens, vilket kan ge såväl positiva somnegativa effekter för svenska instaUatören REL anser att man från svenskt håUvid överläggningar kring kompetensfrågan bör hävda, att en auktoriserad instaUatörskaU ha omfettande dokumenterade kunskaper samt ha ett bekräftat försäkringsskyddför sin verksarahet. Stotskontoretpekar på att enUgt europanorraen EN 45 013 skaU den enhet som utfärdargodkännanden av instaUatörer separeras från den enhet som har föreskrivandeuppgifter för behörighetsverksamheten. Stotskontoret anser att uppgiften attutfärda godkäimande av instaUatörer bör feggas på något certifieringsorgan, tex SEMKO. Kraftverksföreningenmenar att vid en översyn av nu gäUande förordningar raed inriktning på avregleringbör man också pröva frågan ora den nuvarande ordningen raed behörighet utfärdadav stotUg rayndighet kan slopas. Föreningen anser att de svenska reglema böranpassas tUl de krav som kommer att gäUa i andra EG-länden Förslagetora elsäkerhetens oiganisation och om att elsäkerhetsarbetet oiganiseras iformen av ett eget verk bemöts i huvudsak positivt eUer lämnas utan erinran avmajoriteten av remissinstansema. Några remissinstanser för fram synpunkter motförslaget. Stotens elektriskainspektion tiUstyrker således utredarens förslag att el- Prop.säkerhetsarbetet oiganiseras som eget verk. Ett eget verk koraraer, fram- 1992/93:21 håUer inspektionen, att innebära att verksamheten blir mera tydUghos dem "S sora berörs av denna inom landet , Stotens jämvägar, Järavägsraspektionen, Stotens provningsanstalt.Elektriska Nämnden, Försäkringsbranschens Servicebolag, samt Svenska Elektriska Koramissionen ser positivt påförslaget rörande att elsäkerhetsfrågoraa lyfts fram och oiganiseras i formenav etl: eget verk. Banverketanser att det raåste finnas en stark övergripande orgamsation för elsäkerhetsarbetetinom landet. Förslaget raed ett elsäkerhetsråd är bra och bör reaUseras menarverket. Verket framhåUer vidare att behovet av kontakter meUan myndigheter ochaktörer på marknaden liksom meUan myndigheter kommer att öka vid en eventueUanslutning tiU EG. Arbetarskyddsstyrelsenhar inga duiekto koraraentarer tiU utredningens innehåU och förslag raenpåpekar att förslagen förefaUer vara väl förenUga raed styrelsens verksamhet.Boverket anför att verket inte har något att erinra mot förslaget. Sprängämnesinspektionenhar ingen erinran raot förslaget att bUda en ny rayndighet. Däreraot konstoterarSÄI att utredaren utgår från befintliga personalresurser - med vissförstärkning av elektriska inspektionen. Det hade enUgt SÄI varit befogat attgöra en något närmare analys av resursbehovet, bl a mot bakgmnd av det avutredaren fömtsedda minskade behovet av nationeUa regler och mot det ökadebehovet av resursinsatser för det europeiska standardiseringssaraarbetet. och när det gäUer ehnyndighetens organisation. Vad beträffar ehnyndighetensuppl:)yggnad och beraanning anser de att utredningens förslag tiU myndighetensorganisatoriska uppbyggnad borde pfettos tUl i syfte att uppnå bättre direktsamarbete mellan rayndighetens befettningshavare. Föreningenför IndustrieU Elteknik instämraer i att elsäkerhetsarbetet organiseras somett eget verk. Föreningen anser att Stotens elektriska mspektion bör varadirekt understäUd verkschefen och på samma nivå som övriga enheter i verket. Inspektöremal>ör ges sådana resurser, att de i större omfettning får tid attägna sig åt kontroU av säväl distributöremas somindustrins organisation och anläggningars beskaffenhet enUgt före- Prop. SEMKOanser det vara välbetänkt att rayndighetemas elsäkerhetsarbete ges en oiganisationsforrasom ger verksaraheten acceptans och styrka både nationeUt och intemationeUt. Idet aUtraer interaationeUa regelskapandet är det enUgt SEMKO av stor vikt förvår nationeUa elsäkerhet att elmyndigheten har tiUgång tiU kvalificeraderesurser för medverkan i det interaationeUa elsäkerhetsart)etet. Ettövergripande samfet ansvar för det eltekniska området bör också eftersträvas. SEMKOstöder vidare förslaget att knyto ett elsäkerhetsråd tUl elmyndigheten. finner att utredningen väl överensstämmer med deintentioner för elsäkerhetsarbetets utförande och omfettning som föibundetsedan många år pfederat fön Genom bUdandet av riskerar elsäkerhetsarbetetatt få en undanskymd roU och därför anser förbundet det vara nödvändigt att dettoarbete oiganiseras i formen av ett eget verk. Det är också nödvändigt attmyndigheten kompletteras med ett elsäkerhetsråd, vartiU såväl myndigheter somintresseorganisationer, inkl. feckUga oiganisationer, knyts. Organisationen av dettoverk kan lämpUgen byggas upp enUgt utredarens förslag. tiUstyrker att myndighetemas elsäkerhetsarbete ges en oiganisationsom medför högre stotus både nationeUt och interaationeUt. Det föreslagna separatoverket kan enUgt föreningen vara en lämplig form. fiamhåUerspecieUt vikten av att elmyndigheten ges kvalificerade resurser för attmedverka i det interaationeUa standardiserings- och elsäkerhetsarbetet så attlandets mtressen kan främjas och en smidig anpassning av vårt nationeUaregelsystem tiU bl a EGs kan ske. Föreningen är även positiv tiU förslaget attett specieUt elsäkerhetsråd knyts tUl elmyndigheten. SACO-föreningenvid tiUstyrker utredarens förslag. Ett eget verk koraraer enUgtföreningen att innebära att verksamheten blir mera tydUg hos dera sora berörsav denna inom landet och ge en väsentUgt högre stotus i de ökande intemationeUasamraanhangen. Likaså koramer rekryteringen av personer med nödvändig högkompetens att väsentUgt underlättos. tiUstyrker utredningens förslag att bUda en från NUTEKfristående rayndighet. Den nya rayndigheten - med elsäkerhet sora speciaUtet -får därvid den stotus, som krävs för att verksamheten skaU kunna genomföras medden tyngd som är erforderUg. Elsäkerhetsart)etet kommer aUtmer att intemationaUserasoch det är vUrtigt att verket ges en formeUt tillräckUgt hög stotus för depersoner, sora skaU företräda verksamheten.Förbundet tUlstyrker även förslaget att bUda ett säkerhets- Prop. råddär marknadens aktörer inora eLfecket kan diskutera sina synpunkter 1992/93:21 ochpåverka elsäkerhetsarl)etet. SydkraftAB tiUstyrker förslaget att elsäkerhetsarbetet oiganiseras i ett eget verk ochförordar att det mrättos inom ram. Den föreslagna centrafe myndighetenbör dock enU,|t bolaget kunna bantos. VattenfaUAB betonar vUrten av att elsäkerhetsarbetet värdesätts och uppmuntras. Dettoär specieUt viktigt i med ökad kunkurrens meUan elföretagen. Säkerhetenfår inte bU en handelsvara. VattenfeU tUlstyrker utredarens huvudförslag att elsäkerhetsarbetetoiganiseras som en särskUd tiUsynsmyndighet i nära anslutmng tUl . ÄF-Elteknikdelar utredarens uppfettning att ett elsäkerhetsråd bör skapas. Ledamötema irådet bör i försto hand representera oUka mtressenter inom elområdet såsoraleverantörer, entreprenörer, eldistributörer, konsultföretag m fl. RiksförbundetEneigUeverantöreraa tiUstyrker tankama att på sUrt inrätto ett samordnat tiUsynsoiganmen anser att bör den nuvarande oiganisationen behåUas. Någraav remissinstansema har framfört synpunkter mot försfeget om elsäkerhetensorganisation. Närings-och teknikutvecklingsverket stödjer ej utredarens förslag om ett eget verk för elsäkerhetsverksamhelen.NUTEK anser att de fömtsättningar för verksamheten sora enUgt utredaren bör föreUggakan skapas mom i en avdelning direkt understäUd GD. Verket framhåUer attmellan elsäkerhetsverksamheten och : s verksamheter avseende distribution,leverans- och driftsäkerhet förekomraer även viss saraverkan. Dessa faktorer ärviktiga frågor för näringsUvet och i hög grad beroende av elsäkerheten. NUTEKstöder utredningens förslag om att tiU myndigheten knyto ett elsäkerhetsrådmed ledamöter från myndigheter och oiganisationer som berörs av elsäkisrhetsarbetet.NUTEK stöder att stotens elektriska inspektion införUvas i elsäkerhetsmyndighetensom en regional organisation något som enUgt verket innebär en tydUgare ocheffektivare organisation. Stotskontoretmenar att oiganisationsförslaget mte bör genomföras och att myndighetsuppgiftemabör kunna begränsas. Stotskontoret tar upp arbetsuppgifterna för den nyamyndigheten och ifrågasätter bl a det föresfegna lagobUgatoriet för tUIsyn av elelctriskaanfeggningar. Godkännande av instaUatörer bör vidare enUgt statskontoret varaen uppgift för certifieringsorgan. I likhet med utredaren utgår stotskontoretfrån att det är en myndighetsuppgift att svara för marknadskontroUen av elmateriel.Frågan är,anför stotskontoret, hur ansvaret bör fördelas mellan olika berörda stot- Prop. Kralitverksföreningenanser mte att nackdelama raed att elsäkerhetsfrågoraa utgör ett arbetsoraråde inoraNUTEK är så stora att någon ändring behöver ske. SvenskaKommunföibundet menar att tiUskapande av nya regler och nya StotUga verk inte säUanleder tiU en omfettande och kostnadsdrivande detaljstyrning. Förbundet anserdärför att myndighetsutövningen bör kunna ske inora ramen för nu befintligaresursen Effektivitets- och rationaUse-ringsvraster bör kunna uppnås genomfortsatt saraverkan raellan olika rayn-dighetsfunktioner inom elområdet. LudvidMkman anser att elsäkerhetsarbetet bör bedrivas i chefsmyndighet och tiUsynsmyndighetsom men med en chefsmyndighet som har en oberoende ställning. Förslagetom finansiering av elsäkerhetsarbetet och att en särskUd elsäkerhetsavgift tosut av eUeverantöreraa får ett blandat mottagande av remissinstansema. Närings-och teknikutvecklingsverket stödjer utredarens förslag ora finan-sierag av elsäkerhetsverksaraheten.NUTEK raenar vidare att utredarens förslag om resurser vid myndigheten skapar fömtsättningarför en bra fungerande elsäkerhetsmyndighet av stobskaraktär. Det mesto av aibetetför att bibehåUa elsäkerhetsnivån i görs av andra intressenter inora elområdet.Myndigheten köper omfettande tjänster extemt. Förslaget ora anfeggningsregistreringoch obUgatorisk återkommande anläggningsbesiktning ökar detto behov ytterUgare.Behovet av resurser för extema tjänster beror även på hur säkerhetsnivånförändras. Utredaren har enUgt gjort en reaUstisk beräkning av kostnadema.Införandet av obUgatorisk återkommande besUrtning av vissa anläggningar koraraeratt innebära i viss raån förändrade och nya arbetsuppgifter för myndigheten. Eftersoraden återkoraraande kontroUen blir föreskriven kommer besiktningama att leda tiUett stort antal myndighetsärenden för främst SEI. anser att den föresfegnaförstärkningen är en fömtsättning för att den föresfegna kontroUordningen för elanfeggningarskaU fungera. , , och tiUstyrker utredningensförslag rörande finansiering av elsäkerhetsarbetet. tiUstyrkerutredarens förslag tiU finansiering genom Prop. en elsäkerhetsavgift och enregistreringsavgift. En sepjirat hantering av 1992/93:21registreringsavgiften kräver vissa administrativa insatsen Enligt nämnden "ga kan detto begränsas om man inför gemensam hantering av elskatten, elsäkerhets-och registreringsavgiften. SEMKOstöder utredningens förslag tiU finansiering av det svenska elsäkerhetsarbetet.Att på föresfeget sätt komplettera registreringsavgifter med en elsäkerhetsavgift,som tos ut vfe eUeverantöreraa i proportion tiU energiförbmkning, medför attkostnaden befestar användarna av elenergi och elektrisk materiel. dennafinansieringsform ej är genoraförbar, rekomraenderar SEMKO finansiering vfe stotsbudgeten. underätryker vikten av att elsäkerhetsarbetet finansieraspå ett tillfredsställande sätt. Förbundet anser att försfeget tiU finansieringter sig väl avvägt som det garanterar täckning för verksaraheten. Banverketanför att verket satsar många mUjoner årUgen på det interaa elsäkerhetsarbetetoch anser det rimUgt att en reducering sker av elsäkerhetsavgiften raed hänsyn tiUdetto. Ett särskUt avtal meUan och bUvande rayndighet om finansieringav myndighetens kostnad för utfört elsäkerhetsarbete föreslås upprättos.Kostnaden för den nya rayndighetens verksamhet bör håUas på samma nivå somkostnaden för den nuvarande orgamsationen.