prop · GG0320 · 1992-12-31 00:00:00 — Ett av staten helägt bolag, sorterat underförsvarsdepartementet, med uppgift att förvalta bostäder. 1990/91(Mkr) 1989/90 (Mkr) varav i aktier och andelar Utdelning Räntabilitet i % Soliditet i % Antal anställda Statens ägarandel i % 155,1 -9,5 -1,3 38,9 -5,1 Dramatiska Teatern ska driva scenisk konst. Detta skallske på scener i , vid gästspel i och utlandet samt i radio ochtelevision. redovisar ett resultat 1991 efter finansiellaintäkter och kostnader på -1,(2,5). Statsbidragets reala värde harsjunkit med /90 och utgjorde för året avde totala intäkterna. Biljettintäkterna uppgick till och beläggningenvar . Antalet besökare var 362 000 vilket ärdet högsta . Aktiebolag (Operan) 1990/91 (Mkr) 1989/90 (Mkr) -25,9 -18,4 Resultat efter finansiella poster -6,1 varav i aktier och andelar Statens ägarandel i % ska driva teaterverksamhet som omfattar musikdramatiskaverk och dans. Det ska ske på scener i , vid gästspel i utlandet samti radio och television. Operansverksamhet redovisar ett lesultat 1991 efter finansiella poster på -6,(0,7). Statsbidragen spelar en dominerande roll som inkomstkälla. /91 utjgorde andelen statsbidrag (87,8) avrörelsens intäkter. Genom höjda biljettpriser och en hög besöksfrekvens harOperans biljettintäkter ökat liksom också övrig försäljning. har definansiella intäkterna varit betydande, bl a beroende på ett allmänt högreränteläge. 1991 (Mkr) 1990 (Mkr) -3,1 -5,0 Resultat efter finansiella poster -0,1 varav i aktier och andelar Statens ägarandel i % KurortsverksamhetAB ska bistå landets försäkringskassor med helhetsutredningar ochrehabilitering, svara för olika medicinska forsknings- och metodutvecklingsinsatserinom socialförsäkringens ram samt aktivt delta i kompetensutveckling genom atterbjuda olika typer av försäkringsmedicinsk utbildning. Marknadenbestår till av landets försäkringskassor. Företagets ambitionär att i nära samverkan med dessa utveckla metoder och strategier för attminska sjuk- och ohälsotalen. Det övergripande målet är att etableraRiksförsäkringsverkets sjukhus (RFV-sjukhusen) i och som tvåsocialförsäkringscentra, där utredning, rehabilitering, forskning,metodutveckling och utbildning ingår. Resultat, finansiell ställning och investeringar Verksamhetendrivs utan vinstintresse. Soliditeten uppgick /(9,2). I stället för att hålla en likviditetsreservgenom placeringar på kapitalmarknaden har företaget investerat i nybyggnation av fastigheter för ca , utan att uppta några lån. Samverkanmed försäkringskassorna kommer att ytterligare fördjupas för att finnaRFV-sjukhusens slutliga roll i sjukförsäkringssystemet. Viss marknadsföringkommer också att ske för att erbjuda även andra myndigheter och företagrehabiliteringsinsatser, men också utbildning inom verksamhetsområdet. 1991 (Mkr) 1990 (Mkr) Räntenetto (inkl provisioner) Rörelseresultat före dispositioner och skatt varav i aktier och andelar Verkställande direktör:Hans Henrik : Lantbrukskreditär ett kreditaktiebolag som fungerar som s k mellanhandsinstitut. Bolagetlånar upp medel på kapitalmarknaden, dels via reverser, dels via egetobligationsprogram. Lantbrukskredit står under tillsyn. Utlåningensker till näringsföretag inom landet, huvudsakligen med anknytning till jord-och skogsbruket med binäringar. I och med att konkurrensen har skärpts påkreditmarknaden, har Lantbrukskredits finansieringsområde vidgats till attomfatta i princip all näringsutövning. I huvudsak lämnarLantbrukskredit långfristiga lån med löptider på . 1991års räntenetto uppgick till (22,9). Resultatet före bokslutsdispositioneruppgick till (2,5). Resultatet belastades med ikreditförluster, som avser en total aweckling av återstående fordran på FinansAB Nyckeln. Bolaget hade /92 en kapitaltäckningsgrad på . Denallmänna kreditåtstramning som kännetecknat lånemarknad och som bl ahänger samman med kreditinstitutens kapitaltäckningssituation torde fortsätta.Lantbrukskredit räknar dock inte med att bolagets verksamhet nämnvärt kommeratt påverkas av detta. Lantbrukskredit har en tillfredsställandekapitaltäckning som medger fortsatt utlåningsutrymme. Om inte oförutseddahändelser inträffar bör verksamheten ge ett tillfredsställande resultat för1992. 1991 (Mkr) 1990 (Mkr) Resultat efter finansiella poster varav i aktier och andelar Luftfartsverketdriver 14 statliga flygplatser för civil reguljär trafik och har därtill genomavtal med flygvapnet hand om den civila trafiken på fem militära flygplatser.Den största flygplatsen är med 12,8 miljoner passagerare under 1991.Luftfartsverket:» huvuduppgifter är följande: -Driva och förvalta statensflygplatser för civil luftfart -Svara för flygtrafiktjänst ifred J'ör civil och militär luftfart -Utöva tillsyn överflygsäkerheten för den civila luftfarten -Svara för skyddet av miljön motföroreningar från civil luftfart -Utöva vissa luftfartspolitiskamyndighetsfunktioner -Ombesörjaberedskapsplanläggning för civila flygtransporter Densedan länge positiva trenden fcir flygtrafikutvecklingen bröts vid årsskiftet1990/91. Lågkonjunkturen samt moms på inrikes resor var de främsta orsakernatill trafiknedgången . Höjda bränslepriser och sabotagerisk pgaGulfkriget minskade resandet kraftigt . Verksbolagen ' Skr. SwedaviaAB ska marknadsföra kunnande internationellt, organisera och genomföra utlandsprojekt samt främja svensk export inom luftfartssektorn. LFVAirportCenter ABs uppgift är att äga, bygga och förvalta serviceanläggningenSky City på , liksom andra jämförbara projekt ochanläggningar. Resultat och finansiell ställning Resultatetefter finansiella poster blev . Detta är lägre änföregående års resultat. För att klara det statliga kravet pä förräntning med178 Mkr och överförräntning med , behövde tidigare års avsättningarlösas upp med . Soliditeten uppgick /92 till 38procent (40). Pågrund av vikande trafikvolymer och därmed ansträngd ekonomi har investeringarnabegränsats jämfört med de närmast föregående åren. Förutom ett fåtalstörre objekt har resurserna satsats på vissa miljöinvesteringar samt påersättningsinvesteringar för att säkerställa flygtrafikens krav på regularitet,effektivitet och säkerhet. Flerafaktorer kan positivt påverka flygtrafikutvecklingen och framöver.Momsen på inrikes resor har sänkts från till . Flygbolageninför nya prissystem, bl a utökade rabatter för privatresenärer iinrikesflyget. Det svensk-norska luftfartsavtalet med och kanpåverka trafikutvecklingen positivt, liksom avregleringen av inrikesflyget sominleddes . Enfortsatt lågkonjunktur i samt en fortsatt svag internationellkonjunktur är negativa faktorer. Konkurrensen från SJs snabbtåg kan påverkainrikesflyget negativt. 1991 (Mkr) 1990 (Mkr) varav i aktier och andelar Utdelning Räntabilitet i % Soliditet i % Antal anställda Statens ägarandel i % 9,4 75,1 3 439 11,2 68,2 3 383 är en av världens ledande producenter av högförädladejärnmalmsprodukter. levererade nära järnmalm.Företaget har gruvor och malmförädlingsverk i och samtutskeppningshamnar i och . av produkterna levererastill europeiska stålverk, men exporterar även till mer avlägsna marknadersom och . Efterfrågan på järnmalm styrs av den totalastålproduktionen i världen. Efter sjönk världens stålproduktionunder 1990 och minskade ytterligare 1991. Trots detta upprätthöllsvärldshandeln med sjöburen järnmalm relativt väl . I EO och ,som tillsammans svarar för av världshandeln, var efterfrågan frånstålindustrin god men priserna lägre. LKABs huvudmarknad är där alla masugnsproduktersäljs. Pel-lets för direktreduktion säljs därutöver till ochFjärran Östern, marknader som därför är viktiga komplement. kan endast i begränsad omfattning påverka priset påmalmen och fraktkostnaderna till sjöss. Däremot kan man påverka den egna produktionskostnaden.Investeringar sker fortlöpande i ny, storskalig och automatiseradproduktionsteknik som ger lägre tillverkningskostnader. är LKABs allaprodukter förädlade på något sätt och när det gäller pellets är företagetkvalitetsledare i världen. eftersträvar långsiktiga relationer till kunderna ocharbetar målmedvetet för att begränsa kundkretsen till företag som köper en välavvägd andel av sitt malmbehov från . Genom att täcka in i stort sett helaleveransvolymen med denna typ av långtidskontrakt minskas konjunkturkänsligheten. Koncernens rörelseintäkter 1991 motsvarade föregående årsoch blev (3 877). Resultatet efter finansnetto uppgick till (608). Försämringen beror främst på lägre dollarkurs och högre kostnader pågrund av in-flafion, som inte fullt ut kunnat kompenseras med effektiviseringaroch högre priser på järnmalm. Räntabiliteten på sysselsatt kapital uppgick fill 7,0procent. Efter avdrag för kortfristiga banklån uppgick likviditeten förkoncernen /92 till (4 204) eller (56)av balansomslutningen. SoUditeten förbättrades för koncernen och uppgick till (69,4). Koncernens investeringar i anläggningar, maskiner ochinventarier uppgick till (389). tog ettprincipbeslut att investera i en ny huvudnivå i Kirunagruvan. Investeringen,som kommer att uppgå till nära , gör det möjligt att drivagruvan vidare . En förutsättning för att investeringen ska bli lönsam äratt får full kontroll över järnvägstransporterna mellan gruvorna ochhamnarna. ansökte därför om tillstånd från attdriva i egen regi . Leveransvolymen för produkter bedöms kunna öka under1992. Den svaga konjunkturen leder dock till prissänkningar och resultatet kommersannolikt att försämras 1992. 1991 (Mkr) 1990 (Mkr) varav i aktier och andelar Räntabilitet i % Soliditet i % Antal anställda Statens ägarandel i % Ncb är ett europeiskt skogsindustriföretag. Så gott somall försäljning, eller Skr. 1992/93:20 , sker till kunder utanförSverige, varav går till . utfördes 80 piocent avproduktionen vid anläggningar inom EG. Ncb har utvecklats frän bearbetare av svensk skogsråvaratill ett europeiskt arbetande förädlingsföretag. Huvudprodukter är oblektsäckpapper, papperssäckar och förpackningar. Därtill tillverkar Ncb blektpappersmassa och högkvalitativt bestruket finpapper för den grafiska industrin. Den obalans mellan efterfrågan och utbud avskogsindustriprodukter som märktes förstärktes och komatt omfatta allt fler produkter. Trots ökad efterfrågan förvärrades obalansengenom kapacitetstillskott som i många fall ledde till fallande priser ochproduktionsbegränsningar. Ncb koncentrerar sig på några få utvalda produktområden,där företaget ska nå en stark ställning inom EG. fattade Ncb:sstyrelse beslut om att avyttra Ncb , som tillverkar pappersmassa, ochaktierna i , som producerar främst bestruket träfrittfinpapper. Därmed sker en koncentration till säckpapper och förpackningar.Hannover Papier avyttrades . Resultat och finansiell ställning rörelseresultat efter avskrivningar sjönk1991 med eller till . Resultatförsämringen kom nästanhelt från avsa-lumassa i främst Ncb . Även säckpapper och förpackningargav lägre resultat. Bestruket finpapper utvecklades däremot gynnsamt, främstunder årets första hälft. Resultatet efter finansiella poster uppgick till -143Mkr (115). Räntabiliteten på sysselsatt kapital sjönk från 6 procenttill . Den låga avkastningen beror främst på den mycket dåliga marknadför avsalu-massa, men även på att koncernen slutfört ett omfattandeinvesteringsprogram. Soliditeten i koncernen uppgick till 28procent (32). Försvagningen av soliditeten berodde på det stora investeringsprogrammetsamt den svaga resultatutvecklingen för avsalumassa. Totalt uppgick investeringar till870 Mkr jämfört med föregående år. Beslut togs om att avyttra Ncb i Papier. Försäljningen bedöms ge en markantminskning av Ncb:s skuldbörda och därmed en kraftig förbättring av detfinansiella läget. enförsäljning av dessa företag beräknas omsättningen för det nya Ncb uppgå Skr. Antalet anställda blir runt 1 900, varav 500 i Marknadenför skogsindustrins produkter bedöms bli svag även 1992. Obalansen mellanutbud och efterfrågan leder till otillfredsställande kapacitetsutnyttjande ochminskande marginaler för många produkter. Avsalumassa verkar utgöra ettundantag och en prisuppgång har inletts, dock från en mycket låg nivå. Ncb-koncernenbedöms komma att påbörja en viss återhämtning. Detta sker trotsbelastningen från stora kapitalkostnaderna för avslutade investeringar. översikt 1991 (Mkr) 1990 (Mkr) Räntenetto (inkl provisioner) Rörelseresultat före dispositioner och skatt varav i aktier och andelar 99,5Statens ägarandel i % Nordbankenerbjuder svenska privatpersoner, företag och institutioner finansiellatjänster som främjar långsiktiga helkundsrelationer. Bankens bas är Sverigemedan den internationella verksamheten främst syftar till att ge svenska kunderhjälp i deras utlandsaffärer. Nordbankenvänder sig till hela marknaden, men med tonvikt på privatpersoner, mindre ochmedelstora företag samt den offentliga sektorn och särskilda engagemang istorföretag. Resultat och finansiell ställning Nordbanks-koncernenredovisade ett rörelseresultat före dispositioner och skatt på -8 488(1) Den fördjupade krisen på fastighetsmarknaden och lågkonjunkturen påverkadekraftigt utvecklingen av kreditförlusterna och accentuerade därmedresultatförsämringen i koncernen. Resultatetföre kreditförluster, vilket speglar den underliggande intjä ningsförmågan, uppgick till . Jämfört med föregående år är 35 det enförsämring eller , beroende på lägre räntenetto Skr.1992/93:20 till följd av ökad volym nödhdande kredher. De totala intäkterna i koncernen sjönk till11 (11 874). Räntenettot exklusive provisioner uppgick till (9 146), en minskning med jämfört med föregående år, medan övrigarörelseintäkter ökade eller . Koncernens kreditförluster uppgick till 10 491Mkr (4 243), varav utgjordes av tidigare inte reserverade förlustersamt av reserveringar för befarade förluster. Omkring hälften av desammanlagda kreditförlusterna gäller ett tiotal slörre engagemang, framför alltinom fastighetsbranschen. Övriga förluster kommer från den normalaföretagsutlåningen, , respektive utlåningen till privatpersoner,. Den stora förlusten 1991 minskade väsentligt bankenskapitalbas. Ett tillskott av riskkapital blev nödvändigt för att behållabankens verksamhetsvolym. Genom nyemission tillfördes Nordbanken 5,2 miljarderkronor i eget kapital, vilket kompenserade rörelseförlusten på 5,8 miljarderkronor. Kapitaltillskottet och minskningen av balansomslutningen ökadekapitaltäckningen till (7,6) vid slutet av 1991.. Den fördjupade krisen för finans- och fastighetsbolagpräglade Nordbankskoncernens utveckling även . Till detta kommer ökade kreditförluster från andratyper av företag i den allmänna konjunkturnedgången. och ledning bedömde attkreditförlusterna för skulle komma att uppgå till 6-8 miljarderkronor och rörelseförlusten därmed överstiga . Banken skulleinte kunna uppfylla kapitaltäckningskraven utan en kapitalförstärkning eller enbetydande minskning av balansräkningen och därmed en allvarlig krympning avverksamheten. Diskussioner togs därför upp med huvudägaren, staten, omatt dela Nordbanken i en bank med normal intjäningsförmåga ochtillfredsställande kapitaltäckningsgrad, samt ett finansiellt uthålligtspecialföretag, , för förlustbringande och komplicerade störreengagemang i främst finans-och fastighetsbolag. biföll regeringens propositionom att staten köper samtliga aktier i , att bildas för attpå ett så ekonomiskt sätt som möjligt aweckla tillgångar som belastarNordbankens intjäningsförmåga, samt att en ram på skapasför att förstärka den finansiella basen i Nordbanken och . bildades Förvaltningsaktiebolaget syfte att förvalta statens aktieinnehav i Nordbanken. 1991 (Mkr) 1990 (Mkr) -55,4 -92,8 Resultat efter finansiella poster -43,2 -79,1 varav i aktier och andelar Nordiska Satellitaktiebolaget är ägare tilltelesatellitsystemet Tele-X. Satellitens kapacitet för data- ochvideokommunikation disponeras av . Över Tele-X sändssatellit TV-kanalerna TV4 och TV5-Nordic. Användningen Tele-X fördatakommunikation och slutna TV-sändningar ökar också. Statens aktier iNordiska Satellitaktiebolaget har överlåtits till Filmnet () och (). *) Dispens från skyldighet att redovisa bruttoomsättningför har beviljats av . Bolaget ska främja etablering och utveckling avnäringsverksamhet i , företrädesvis inland. Verksamhetenomfattar kontaktska-pande åtgärder mot företag i storstadsregionerna meddistansberoende verksamhet, utveckling av företagsprojekt där verksamheten kanförläggas till samt utveckling av större projekt som rent allmäntgynnar företagen i . 1991 (Mkr) 1990(MKr) varav i aktier och andelar Utdelning Räntabilitet i % Soliditet i % Antal anställda Statens ägarandel i % OK är ett helintegrerat oljebolag som verkarinom alla led från prospektering och utvinning till försäljning av förädladeprodukter till slutanvändare. har flera strategiska förvärv. Från att tidigare i huvudsak varit ettgrossistföretag i oljebranschen är ett industriföretag medtyngdpunkten i raffinaderirörelsen. av den raffineradevolymen gär på export. är det enda svenska rikstäckande oljebolagetpå den svenska marknaden. Företagets resurser för utveckling, tillverkning ochmarknadsföring har i första hand koncentrerats tiU behoven på hemmamarknaden.Denna strategi har gjort till marknadsledande inom ett flertalproduktområden. Resultat och finansiell ställning Lönsamheten har varit god , med en avkastning på sysselsatt kapital kring 20 procent.Resultatet efter finansiella poster uppgick till (925). Det godaresultatet förklaras till stor del av god lönsamhet i raffinaderiiörelsen. Företagetsfinansiella ställning är mycket god, med en skuldsättningsgrad vid årsskiftetpå och en soliditet på (30). Koncernens investeringar i anläggningar uppgick tillca . Bland investeringar kan nämnas förvärv av en andel av det såkallade Nelsonfältet inom den brittiska delen av . Under 1991genomfördes två strategiska företagsförvärv: förvärvades statensaktier i , som därmed blev helägt dotterbolagtill . SvenskaBP dess andel () i BP-raffinaderiet i , vidare Skr.1992/93:20 i det tidigare hälftenägda distributionsföretaget samt svenska BPs försäljningsrörelse för diesel- ocheldningoljor, gasol och inhemsk bunker. 1992inleddes med svaga raffineringsmarginaler och en pressad prisbild på densvenska marknaden. Koncernen redovisar därför ett lågt resultat för åretsförsta månader. Prisbilden är svår att bedöma för den närmaste framtiden.Resultatet torde dock bli klart lägre än föregående år. 1991 (Mkr) 1990 (Mkr) Resultat efter finansiella poster varav i aktier och andelar Posten ska över helalandet och internationellt förmedla meddelanden, lättgods och pengar samterbjuda andra finansiella tjänster, så att alla kan nå alla och sä att kundensaffärer stöds. Postens verksamhet organiseras i fem affärsområden. Varjeaffärsområde har ett samlat grepp om produktion, produkter och marknad medtotalansvar ända ut fill kunden. -Posten Brev förmedlarmeddelanden och lättare varor inom landet -Posten Lättgods svarar förlättgods upp till -Posten Utrikes svarar förutrikes försändelser -PostGirot förmedlar betalningar -och Kassa svararför Postens kassanät och erbjuder banktjänster Ny teknik har fått sådan genomslagskraft att den böljar tamarknadsandelar från Posten. Den förändrade konkurrenssituationen tillsammansmed lågkonjunkturen medför att volymen brev minskade . Ytterligare satsning på nyteknik ger möjligheter att erbjuda nya produk- Skr. 1992/93:20 ter såsomhelt elektronisk överföring av meddelanden och betalningar. Genom envidareutvecklad bankverksamhet kan Posten dra fördel av sitt vittförgrenadeservicenät. Medsitt delägarskap i GD Express Worldwide har Posten ökat sina möjligheter attkonkurrera om internationella försändelser. Postens stora internationellaengagemang har också ;ikapat en rad andra utvecklingsmöjligheter globalt. Postbolagenska dels fungera som moderbolag för ett dussintal rörelsedrivna dotterbolag,dels aktivt stödja fortsatta bolagisering. De olikadotterbolagen i gruppen är niira sammanlänkade med Postens olika affärsområden,främst affärsområdena Brev och Lättgods. Post-koncernensrörelseintäkter uppgick till (20 553), en ökning med 2 procenteller jämfört med . resultat efter finansnettouppgick till (2 549). Resultatet motsvarade (12,4) avrörelseintäkterna. Postens långsiktiga mål är ett resultat på lägst 5 procentav rörelseintäkterna. Resultatethar påverkats starkt av utvecklingen pä de finansiellamarknaderna; 1990 i kraftig positiv riktning till följd av bl a bankkonfliktenoch 1991 i negativ riktning på grund av Njordkonkursen. strukturaffär med förvärvade Posten SJs expressgods, medanSJ övertog Postens bussrörelse i norra . I sin första internationellastoraffär förvärvade Posten dllsammans med de tyska, franska, holländska ochkanadensiska postverken i det australiska TNT Express Worldwide. Postenfick genom etableringen av CityMail i konkurrens när det gäller detvanliga brevet. Posten slöt ett femårigt avtal med Nordbanken somvidgar Postens möjligheter på privatmarknaden. Posteninvesterade i bland annat nya post-kassaterminaleroch brevsorteringsmaskiner. Postens satsning på att utnyttja och integreraelektroniken i produktutbudet intensifierades. 1991 (Mkr) 1990 (Mkr) Resultat efter finansiella poster varav i aktier och andelar ProcordiaAB arbetar till största delen inom sektorerna läkemedel och konsumentprodukter.Läkemedel består i huvudsak av Kabi som verkar inom områden somtillväxthormoner, ögonkirurgi, nutrition, urologi och cancer, samt PharmaciaBiotech som främst arbetar med bioteknik. Konsumentprodukterinnefattar tobak, konfektyr, drycker, kolonialvaror, hälsokost, en rad andralivsmedelsprodukter samt hotell-, restaurang-, sä kerhets- ochmiljövårdstjänster. Procordiahar infört en ny organisation som innebär en renodling ochrationalisering av affärsstrukturen och en fokusering på kärnområdenaläkemedel och livsmedel. Antalet affärsområden reduceras från tio till sex:Kabi , , United Brands, ProcordiaBeverages, och . Föratt nå en konkurrenskraftig internationell position på de stora marknadernaEuropa, och fordras stora och starka bolagsgrupperingar somär väl etablerade på sina hemmamarknader och som kan satsa stora resurser påutveckling av nya produkter och bearbetning av befintliga och nya marknader.Det var mot denna bakgrund som , och Provendor sammanfördesi en koncern med tyngdpunkt på läkemedel/-bioteknik och livsmedel. På läkemedelssidanär bland de 20-25 största företagen i . När det gällerlivsmedel är koncernen marknadsledande i inom flera produktområden.Procordia-koncernens produkter påverkas bara i begränsad utsträckning avförändringar i konjunkturen. Ansträngningarna att öka omsättning och resultatförsväras dock av att stora besparingar måste göras på alla de marknader somProcordia vänder sig till. Koncernensomsättning ökade 1991 till (37 033). Rörelseresultatetökade och uppgick till (3 228 - före struktur- ochfusionskostnader på 1 386). Resultatet efter finansiella Skr. 1992/93:20poster förbättrades till från . Resultatförbättringenhänför sig främst till Kabi , och ProcordiaUnited Brands. Koncernens soliditet uppgick vid årsslutet (47). Koncernensinvesteringar i anläggningar uppgick till (2 824), iimmateriella tillgångar till (321) och i aktier i andra bolag ändotterbolag till (79). Imars 1991 förvärvade Kabi utestående minoritet () iföretaget i Eirlangen i . Avtal träffades om att förvärva majoritetspost i det italienskabörsnoterade läkemedelsföretaget . avveckladeunder året blodvirusverksamheten inom det nordamerikanska bolaget . Det franska diagnostikföretaget avyttrades som ettled i koncentrationen av verksamheten i . Procordiaminskade sin ägarandel i , agenturföretag inom bl a läkemedel,från . Inomaffärsområdet har smakråvaruföretaget samordnatsmed Fruetus. /91 förvärvades inom affärsområdet verksamheten i det danska Glyngöre Limfjord. Under början av 1991förvärvades även /S. träffades avtal om överlåtelse av frö- och utsädesföretaget W WeibullAB till SLR (). Vidare avyttrades hotellkedjan med femhotell i . bildades en ny hotell- och resekoncern genom attSARA Hotels, RESO och NRT Nordisk gick samman. KF äger och Procordia46,4 i det nya bolaget.