prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — -de nuvarandetre verksamhetsområdena arbetsmiljö och hälsa, allmän social miljö och hälsasamt vårdmiljö och hälsa kompletteras med ett Qärde - invandrarmiljö och hälsa, -attpersonalresurserna utökas. -IPM:s forskning skall inriktaspå att vara praktiskt tillämpbar inom social-, hälsovårds- ocharbetslivsområdena. Teoribildning och metoder för vetenskaplig forskning inomdessa verksamhetsområden skall utvecklas. -För att åstadkomma etteffektivt utnyttjande av de samlade resursema för psykosocial miljömedicinskforskning skall institutet samverka med andra myndigheter, instimtioner ochorganisationer inom de områden, som institutets verksainhet omfattar. - 1samband med den pågående omstraktureringen av den offent liga sektom skall IPM medverka i utbildning och bidra med sådan information som kan minska de psykosociala påfrest ningama för de grapper som berörs. Resurser:Ramanslag 1993/94 1992/93:170 Avsnitt5 Tillämpadforskning, som innefattar teori- och metodutveckling är IPM:s viktigasteverksamhetsgren och tar i anspråk av de samlade resursema. Cirka 20%ägnas utbildning på olika nivåer. Rådgivning till och samverkan med andramyndigheter, institutioner och organisationer tar i anspråk ytterligare 10 %och resterande ägnas dokumentation och information. Underden gångna femårsperioden har av lPM:s verksamhet finansierats överstatsbudgeten och resten genom extema anslag. Enresultatanalys i kvantitativa termer för den gångna femårsperioden visar attIPM haft en mycket hög produktivitet inom samtliga verksamhetsgrenar. Densamlade forskningsverksamheten, inkl. samarbetet med institutetsinstitution för stressforskning, ISF, har resulterat i mer än 300 vetenskapligapublikationer. Forskare vid IPM har varit handledare åt tolv doktorander avvilka åtta disputerat. Forskama vid IPM har också varit fakultetsopponentervid åtta doktorsdisputatio-ner. Ävenur kvalitativ synpunkt kan IPM uppvisa goda resultat. Forskarnas vetenskapligaartiklar har publicerats i intemationellt erkända vetenskapliga tidskrifter.Forskama anlitas också ofta av intemationella organisationer såsom WHO, ,, och EG och bjuds ofta infill intemationella vetenskapliga konferenser. De anlitas i stor Prop.1992/93:170 utsträckningsom föreläsare och för konsultationer såväl inom som utom AvsniU 5 granskades och utvärderades IPM:sverksamhet av tre kvalificerade extema salckunniga. lPM:s forskning ansågsbl.a. vara imponerande såväl kvantitaitivt som kvalitativt och ha hög samhällsrelevans. Mot bakgrand av den fördjupade prövning som regeringen hargjort av anser regeringen attinstitutet även för perioden /94 - 1995/96 skall ansvara för prakfiskttillämpbar forskning inom den psykosociala miljömedicinen. IPM:s verksainhet har utvecklats mycket väl i förhållandetill de anvisade medlen. Verksainheten raotsvarar sitt syfte och följer deinstraktioner regering och riksdag utfärdat. IPM är en myndighet med mycket hög forskningsandel vars verksamhetomfattar flera sektorer. Dess ställning som självständig myndighet medavnämarsammansatt styielse och dess nära samverkan med Institutetliksom dess samarbete med har bidragit till verksamhetenssamhällsrelevans. IPM kan också snabbt anpassa sig till eventuella ändrademålsättningar från statsmaktemas sida och inrikta sin verksamhet mot aktuellaproblemområden genom att konununicera direkt med dessa och andra avnämare.Ställningen som självständig myndighet torde också ha bidragit till IPM:sstatus i internationella sammanhang. IPM:s organisatoriska ställning somsjälvständig myndighet bör bl.a. mot denna bakgrand kvarstå underplaneringsperioden. Många invandrare och speciellt flyktingar kommer frånlevnadsförhållanden, som ofta inverkar menligt på deras fysiska och psykiskahälsa. Anpassningen till ett nytt och annorlunda samhälle kan medföraytterligare påfrestningar, vilket i sin tur kan leda till såväl mänskligtlidande som betydande belastningar på samhällets resurser. Det är viktigt attgenom åtgärdsinriktad forskning belysa vad som gynnar resp. motverkar enframgångsrik anpassning till den nya livsmiljön och att denna kunskap spridsoch får praktisk tillämpning. IPM har goda fömtsättningar att medverka i ettsådant arbete. Regeringen anser därför att IPM:s nuvarande treverksamhetsområden bör utökas med ett Qärde med inriktning på invandrarmiljöoch hälsa. Målen för lPM:s verksainhet skall vara: -IPM:sforskning skall inriktas på att vara praktiskt tillämpbar inom social-,hälsovårds- och arbetslivsområdena. Teoribildning och metoder för vetenskapligforskning inom dessa verksamhetsområden skall utvecklas. -För attåstadkomma ett effektivt utnyttjande av de samlade resursema för psykosocialmiljömedicinsk forskning skall institutet samverka med andra myndigheter, institutioner och organisationerinom de om- 124 råden, som institutets verksamhet omfattar. -1 samband med den pågående omstraktureringen av den offentliga Prop.1992/93:170 sektom skall IPM medverka i utbildning och bidra med sådan infor- Avsnitt5 mation som kan minska de psykosociala påfrestningama för de grapper som berörs. Chefenför har i prop. 1992/93:100 redovisat ett förslag om engenerell räntebeläggning av statliga medelsflöden samt presenterat den modellsom bör tillämpas. /94 att tillämpa denna modell och kommer därför atttilldelas ett räntekonto med kredit i . Medlen underramanslaget förs till dettakonto. Anslagetför IPM har budgeterats utan hänsyn till de tekniska justeringar som måstegöras till följd av ändringen på nivån på lönekostnadspålägget, den ändradefinansieringsformen för Statshälsan, övergången till lån i RGK samt de nyaprinciperaa för budgeteringen av anslagen. Riktlinjema för dessa anvisningarhar tidigare redovisats av chefen för i proposition1992/93:100 bilaga 1, Statsbudgeten och särskilda frågor, avsnitt 2.2. Detbelopp som kommer att ställas till IPM:s disposition koimner slutligt attfastställas enligt de redovisade riktlinjema och kan därför avvika från det nubudgeterade beloppet. IPMuppfyller enligt regeringens mening de krav som kan ställas på en myndighet föratt erhålla en treårsram. 1. godkänneratt den övergripande målsättningen för verksam heten inom ansvarsområdet för skall vara i enlighet med vad som förordats i avsnitt et Slutsatser, 2. tillStatens miljömedicin för budget /94 anvisar ett ramanslag på . SOCIALVETENSKAPLIGA FORSKNINGSRÅDET (SFR) har till uppgift att stödja betydelsefull grandforskning ochtillämpad forskning inom social vetenskap, socialpolitik, ochfolkhälsovetenskap. SFRföreslår i sin anslagsframställning en planeringsram för perioden /94-1995/96 med sammanlagt , varav för /94. Huvuddelen av dessa me del bör utgöra stöd till av forskare initierade projekt. Vissa medel före slås gå till särskilda initiativ och förstärkningsåtgärder. SFR betonar även vikten av att medel avsätts för stora datainsamlingar, helst samord nat av FRN och med särskilda medel. 1 anslagsframställningen gör SFR 125 enbred genomgång av forskningläget inom olika prioriterade delområden. 1992/93:170 Avsnitt5 skall stödja betydelsefull grandforskning och tillämpadforskning inom social vetenskap, socialpolitik och folkhälsovetenskap, samtinformera om kunskapsläge och aktuell forskning. forskningsrådet: Förvaltning, ramanslag : Forskningsmedel, reservationsanslag 86 740 000 kronorSocialvetenskapliga 1993/94 1994/95 1995/96 , , inrättades genom beslutmed anledning <'iv förra forskningspropositionen (prop. 1989/90:90) ochbörjade sin verksamhet . SFR övertog därvid de pågåendeforskningsprojekt som finansierats genom de tidigare sektorsorganen Delegationenför social forskning (DSF) och Delegationen för invandrarforskning (Deifo)samt det ansvar för handikappforskning som tidigare legat påForskningsrådsnämnden. 1 samband med bildandet avSFR tillkallades ett antal utomstående sakkunniga för särskilda analyser av desatsningar som har gjorts av DSF för att befrämja långsiktigkunskapsuppbyggnad och forskning när det gäller socialt arbete respektivesocialpolitik och det ekonomiska trygghetssystemet. I dessa analyser, somnyligen presenterats, pekar utvärderama bl.a på att de gjorda satsningama påett avgörande sätt bidragit till kompetensuppbyggnaden inom forskningsområdena.Behovet av långsiktighet i satsningama på kompetensuppbyggnad betonas liksomatt en större koncentration av satsningama bör ske. Man noterar också denviktiga forskningsstimulans som fillgången till stora datamaterial harinneburit. Ianslagsframställningen analyserar SFR hur forskningen har utvecklats Prop.1992/93:170 Bristområden identifieras som bör bli AvsniU 5föremål för fortsatta insatser från SFR. Analys av detta slag sker även fortlöpande inom SFR eftersom rådet är brett sammansatt medföreträdare för olika fakulteter samt företrädare för olikatillämpningsområden. Regeringenanser att SFR på ett välavvägt sätt har skapat goda fömtsättningar för attgarantera kvaliteten och samhällsrelevansen i den forskning som stöds av rådet.Det är viktigt att denna ambitionsnivå upprätthålls. Denomvärldsanalys som SFR redovisar i sin anslagsframställan och deforskningsbehov som SFR identifierar stämmer väl överens med regeringens syn.Denna har översiktligt beskrivits i avsnitt 5.2- 5.6. Motbakgrand av sin fördjupade prövning av Socialvetenskapliga forskningsrådetanser regeringen att rådet även för perioden /94-1995/96 skall ha tilluppgift att stödja betydelsefull grandforskning och tillämpad forskning inomsocial vetenskap, socialpolitik och folkhälsovetenskap samt informera om kunskapslägeoch aktuell forskning. Medhänsyn till det stora behov av forskningsbaserad kunskap som finns inom destora områdena social vetenskap, socialpolitik och folkhälsovetenskap anserregeringen att SFR genom ökade resurser skall ges möjlighet att förstärkaforskningen på området. Rådethar självt den bästa kompetensen att pröva och ta stäUning till hur dessuppgift bäst genomförs. Det kan dock finnas stora fördelar att vinna med attkoncentrera insatsema inom olika forskningsområden, t.ex i form av programstödeller andra former av stöd till sammanhållna forskarmiljöer och uppbyggnad avnationella nätverk. I avsnitt 8, , redovisarregeringen motiv för att bemyndiga forskningsråden att göra flerårigaekonomiska åtaganden. SFR bör således ges ett bemyndigande att göra sådanaåtaganden. Regeringenvill i sammanhanget betona det stora behov som föreligger av lättillgängligöverblick över kunskapsläget och aktueUa forskningsinsatser inom olikaforskningsområden, bl.a. inom de områden som SFR stöder. Det är viktigt attmetodema för denna forskningsinformation vidareutvecklas. SFRuppfyller enligt regeringens mening de krav som kan ställas på en myndighet föratt erhålla en treårsram. 1991/92' Utgift 68 927 027 Reservation 10 487 248 ,1992/93' Anslag 79175 000 1993/94 Förslag 86 740 000 27 Under detta anslag redovisas de forskningsmedel som Socialvetenskap- Prop. har även förvaltningsmedlen Avsnitt 5 redovisatsunder detta anslag, men föreslås /94 redovisas under ett eget anslag. Nytt anslag (förslag) 5 600 000 Under detta anslag redovisas de medel somSocialvetenskapliga forskningsrådet disponerar för förvaltningsuppgifter.Tidigare har förvaltningsmedlen redovisats under samma anslag somforskningsmedlen men föreslås /94 redovisas under ett eget anslag. Chefen för har i prop. 1992/93:100redovisat ett förslag om en generell räntebeläggning av statliga medelsflödensamt presenterat den modell som bör tillämpas. Socialvetenskapliga forskningsrådetkommer fr.o.m. /94 att tillämpa denna modell och kommer därföratt tilldelas ett räntekonto med kredit i . Medlen underramanslaget : Förvaltning förs till dettakonto. Anslaget har budgeterats utan hänsyn till de tekniskajusteringar som måste göras till följd av ändringen på nivån pålönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen för Statshälsan,övergången till lån i RGK samt de nya principema för budgeteringen av anslagen.Riktlinjerna för dessa anvisningar har tidigare redovisats av chefen förFinansdepartementet i proposition 1992/93:100 bilaga 1, Statsbudgeten ochsärskilda frågor, avsnitt 2.2. Det belopp som kommer att ställas till SFR:sdisposition kommer slutiigt alt fastställas enligt de redovisade riktlinjemaoch kan därför avvika från det nu budgeterade beloppet. 1. godkänner att den övergripandemålsättningen för Socialvetenskapliga forskningsrådets verksamhet skall vara ienlighet med vad som förordats i avsnittet Slutsatser, 2. tillSocialvetenskapligaforskningsrådet: Forskningsmedel för /94anvisar ett reservationsanslag på , 3. till : Förvaltning föT /94 anvisar ett ramanslag på . 4. godkänner vad som förordats ifrågaom bemyndigande för att inom en given ram -utgörande en mindre del av anslaget Socialvetenskapliga forskningsrådet:Forskningsmedel - besluta om fördelning av medel för en . 6.2 Forskningen inom kommunikationsområdet Somgmnd för regeringens bedömningar och förslag i det följande Ugger firämstföljande uttedningar och framställningar: Transportforskningsuttedningens(TFU) betänkande Råd för forskning om transporter och kommunikationer (SOU1992:55), (Fu 1991:4) Statens väg- ochtraflkinstitut samt särskUda rapporter och fördjupadeanslagsframställningar från , . , ,och . TFU:s betänkande harremissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna samt en sammanfattningav remissvaren finns att tiUgå i Kommunilcationsdepartementet (dnrK92/1968/4). YtterUgare underlag för regeringens bedömning ärProduktivitetsdelegationens betänkande Drivkrafter för produktivitet ochvälstånd (SOU 1991:82) samt (SOU 1992:19). Inledningsvis redovisas deutgångspunkter som Ugger tiU gmnd för regeringens förslag och bedömningarrörande ttansport- och kommunikationsforskningen . 1992/93:170 Avsnitt6 Kommunikationsdep. Enviktig utgångspunkt för forskningspolitiken inom kommunikationssektorn är demål för trafik-, post- och telepoUtiken som har beslutats av . Det övergripande målet förttafikpoUtiken är att erbjuda medborgama och näringsUvet i landets olikii delaren tiUfredsstäUande, säker och nuljövänUg trafikförsörjning tiU lägsta möjUgasamhäUsekonomiska kostnader. TelepoUtikens mål är att ge hushåU, företag ochmyndigheter tillgång tiU ett effektivt telesysttsm som bidrar tiU ett effektivtresursutnyttjande i samhäUet som helhet. En god gmndläggande postservice skaUges tiU såväl stora som små kunder i hela landet. Kraven på poUtiken, ochdäimed också på underlaget för poUtiska ställningstaganden, förändras övertiden. Viktiga faktorer som påverkar behovet av övergripande forskning inomkommunikationssektom är bl.a.: *kraven på utbyggnad ochmodemisering av infrastmkturen som en viktig faktor för att åstadkomma ökadtiUväxt och produktivitet, *nuljö- ochnaturtesursproblemens ökande tyngd vid avvägningar som gäUer transportsystemetsutformning, *affärsverkens förändradeföratsättningar, *förändringar i Sverigesrelationer med omvärlden, bl.a. tiU följd av och EG-ansökan, *de allt tydligare,flerdimensioneUa samband som finns meUan fysiska transporter av personer ochgods och överföring av information via post- och telekommunikationer, *den mycket snabba utvecklingeninom informationsteknologiområdet, *trafikolyckoma som utgör ertbetydande hälsoproblem, *geografiska läge ochlandets närings- och ortsstraktur som medför stora kommunikationsbehov. Densvenska kommunikationsforskningen domineras av företagssektom Företagssektomsvarar för den helt övervägande delen av den forskningsoch utvecklingsverksamhetsom har anknytning tiU transporter, post- och telekommunikationer. Transportmedelär enUgt forskningsstatistik den enskUda produktgmppsom svarar för den största andelen av industrins FoU-resurser. Är 1989 satsadesöver 4 nuljarder kronor på ttansportmedelsanknuten FoU. Stora summor - över 2mUjarder kronor - satsades också på forskning och utveckUng omteleprodukter. Av industrins samlade FoU-insatser kan därmed över 1/3 hänförastiU områden med stark anknytning tiU kommunikationssektom. Transportmedeloch teleprodukter hör också tiU de produktgmpper i industrin som är mestFoU-intensiva. I förhåUande tiU förädUngsvärdet är FoU-utgiftema förteleprodukter fyra gånger så höga och för transportmedel dubbelt så höga somför industriproduktema i genomsnitt. FöretagssektorasFoU-insatser syftar dock, med forskningsstatistikens terminologi, mera tiU attfrämja industrieU verksamhet med anknytning tiU produktema än tiU att utvecklatransporter och telekommunikationer som sådana. Syftet att främjatransporter/telekommunikationer spelar således en relativt sett betydUgt störreroU inom den offentUga sektom. Mångamyndigheter bidrar till den statliga kommunikationsforskningen Deflesta verk och myndigheter som hör tiU Kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde är på ett eUer annat sätt involverade i ttansport-ochkommunikationsforskning. är flera myndigheter utanförKommunikationsdepartementets område, såsom (), för byggnadsforskning, ArbetsmUjöfonden och , engagerade i forskning rörande ttansporter ochtelekommunikationer. TFUredovisar att de stadiga verken och myndighetema inomKommunikationsdepartementets verksamhetsområde avsätter närmare 3(X) mUjonerkronor på forskning och utveckling inom transportområdet. Ställt i relation tiUde totala utgiftema för ti-ansportändamål inom Kommunikationsdepartementetsområde utgör ti-ansportforskningsut-giftema . Merparten av demedel som satsas på ttansportforskning är föranledda av verkens behov avegenutveckling och därmed jämförbara med industrins FoU. EnUgt TFU indikerar enöverslagsmässig beräkning att högst satsas på merövergripande ttansportforskning. Enuppdelning av FoU-insatsema på olika trafikgrenar visar att väg-ochjämvägsforskningen dominerar med en total volym på ca 140 resp. 115 mUjonerkronor. StatUgt finansierad forskning om sjöfart och luftfart har en blygsamomfattning. Inte heUer de trafikgrensövergripande FoU-insatsema, som oftarepresenterar en mer gmndläggande och långsiktigt inriktad forskning, harsärskUt stor volym. 1992/93:170 Avsnitt6 Kommunikationsdep. 6.3 Kommunikationsforskningens fortsatta omfattning ochinriktning 6.3.1Statens ansvar för sektorsforskningen 1992/93:170 Avsnitt6 Kommunikationsdep. -Det behövs fortsattsektorsforskning på kommunikationsområdet. Sektorsforskningen bör avse allaformer av kommunikationer. Sektorsforskningen inom transport- ochtelekommunikationsområdet bör därför samordnas. -Statens ansvar för övergripandekommunikationsforskning måste skiljas från det ansvar som staten kan ha somproducent och förvaltare av trafikanläggningar och som ägare av företag medverksamhet inom kommunikationssektom. -Affärsverkens FoU och den FoUsom betingas av förvaltningsmyndighetemas behov av egenutveckling bör ifortsättningen inte räknas in i statens ansvair för övergripände kommunikationsforskning. -Statens övergripande ansvjirför kommunikationsforskningen bör omfatta: -Långsiktig kunskapsuppbyggandeforskning som i första hand syftar till att bygga upp en för sektom gemensamkunskapsbas inom olika områden och till att säkerställa tillgång på fungerandeforskningsmiljöer och kompetenta forskare. -Tillämpad samhällsmotiveradforskning och utveckling, dvs. forskning och utveckling som syftar till attskaffa fram underlag för statsmaktema och dess myndigheter, liksom för allaövriga som deltar i samhällsdebatten, inför beslut som är samhällets gemensammaangelägenhet. - Övrig tillämpad forskning, utveckling ochdemonstrationsverksamhet inom områden där en sådan verksamhet bedöms vara avbetydande samhäUsinttesse som det saknas en naturlig huvudman förverksamheten. Utredningensförslag: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna:Den helt övervägande delen av remissinstansema tillstyrker förslagen. Bakgrund och skälen förregeringens bedömning: En viktig princip inom svensk forskningspolitik är attvarje samhällssektor har ansvar för att bedöma, formulera, initiera ochfinansiera sina egna forsknings- och utvecklingsbehov. Med hänsyn tillkommunikationemas gmndläggande betydelse för samhällsekonomi och välfärd är enfortsatt sektorsforskning på detta område nödvändig. TFU har föreslagit attstaten i fortsättningen skall integrera planeringen av och stödet tillforskningen om ttansporter och övriga kommunikationer. Förslaget baserar sigbl.a. på att nuvarande sektorsforskningsansvar inom telekommunikationsområdetmåste omprövas inför den planerade bolagiseringen av . Vidareframhålls att i synnerhet telekommunikationerna börjar få lika genomgripandekonsekvenser för samhället som transportema samt att transporter, post- ochtelekommunikationer utvecklats i ett nära samspel och att dettasamspel väntas öka ytterligare och ta sig delvis nya former. Regeringen anser att manbör kunna uppnå betydande synergieffekter genom att sammanföratransportforskningen och övrig kommunikationspoUtiskt motiverad forskning - iförsta hand viss forskning om post- och telekommunikationer - till ettsammanhållet forskningsområde. Särskilt den kommunikationspoUtiskt motiveradeforskningen om telekommunikationer har varit starkt eftersatt. En sammanhåUensektorsforskning som omfiittar hela kommunikationsområdet bör ge fömtsätmingarför en över hela fältet mera balanserad kunskapsförsörjning. För att regering ochriksdag skall kunna ta ställning också i andra frågor som rör forskningen såsomdimensionering, inriktning, finansiering och organisation måste statens ansvarför kommunikationsforskningen vara tydligt definierat och avgränsat. Detfinns därvid enligt regeringens mening anledning att skilja på statens ansvarför övergripande kommunikationsforskning och det ansvar som staten kan ha somproducent och förvaltare av bl.a. trafikanläggningar och ägare av enskildatransportföretag. I enlighet med detta anser regeringen att varken affärsverksom kvarstår i sin nuvarande associationsform eller affärsverk som ombildastill aktiebolag bör ha ett övergripande forskningsansvar. Däremot är detnaturligt att affärsverkens behov av egenutveckling och de överväganden rörandeFoU-åtgärder som framkommer utifrån dessa behov även i fortsättningen måstevara en fråga för resp. verk. Detta är också en ordning som samtliga affärsverktillstyrkt i sina remissvar på TFU. Dettainnebär att ansvaret för såväl den långsiktiga kunskapsuppbyggande forskningensom den tillämpade samhäUsmotiverade forskningen inom luftfartens ochsjöfartens område samt för jämvägstrafikens behov måste läggas på något annatorgan än affärsverken. Även delar avförvaltningsmyndighetemas forskning och utveckling har karaktär avegenutveckling, dvs. den syftar enbart till att ge myndighetema ettbeslutsunderlag i deras löpande verksamhet. Denna FoU skiljer sig inte på någotavgörande sätt från forsknings- och utvecklingsverksamheten i affärsverkeneller i näringslivet i övrigt. Regeringen ser därför inga skäl att fortsättningsvisinordna denna typ av insatser under begreppet övergripandekommunikationsforskning. Omfattningen, inriktningen och uppföljningen avforskningen i denna del bör följaktiigen vara en angelägenhet och ett ansvarför myndighetema själva. Fleramyndigheter inom område stödjer dock ävenforskning som syftar till att skaffa fram underlag för beslut på strategisknivå, t.ex. frågor om transportbehov, transportmedelsval, trafiksäkerhet,miljökonsekvenser, samhällsekonomisk värdering m.m. Denna typ av forskning harimplikationer långt utöver den egna verksamheten och måste därför enligtregeringens uppfattning betraktas som en del av den övergripandekommunikationsforskningen. I samband med de nyafömtsättningar för sektorsforskningeh som följer av marknadsförändringar ochavvecklingen av monopolen på kommunikationsområdet bör det göras en tydligareavgränsning av statens ansvar för övergripande kommunikationsforskning.Samtidigt bör en renodling av olika aktörers roller inom sektorsforskningenåstadkommas. 1992/93:170 Avsmtt 6Kommunikationsdep. demonstrationsverksamhetinom kommunikationsområdet ökar med eller närmare 50 procenti förhållande till innevarande budgetår. För planeringsperioden1993/94-1995/96 har såväl TFB som och redovisat förslagtill insatser inom olika forskningsområden.