prop · GG03131 · 1992-12-31 00:00:00 — Återförråg till beskattnråg skall vidare ske om avtel träffateom överlåtelse eller pantsättnråg av medlen, om medlen tillagts denskattskyldiges make genom bodelnråg eller om den skattskyldige råte längre ärbosatt i . Medelsom tas ut från upphovsmannakontot tas upp till beskattmng för det beskattnrågsårcfe utbetelnråg sken Beskattnråg aktualiseras även när kontomedel förs överfrån en bank till en annan. En överföring anses som ett utteg. beskattedesäven skogskontoraedel som fördes över mellan banken . den 1 januari 1989har en möjlighet öppnats att flytte skogskontomedel mellan banker utanskattekonsekvenser (prop. 1988/89:41, bet. 1988/89:SkU3, SFS 1988:1520 och1521). Skattskyldigsom yrkar uppskov med beskattnråg skall till självdeklarationen foga utrednrågpå blankett enligt av RSV fästsfellt formulär samt besked från banken ora råsättnrågen.Skattekyldig skall vicfere lärana uppgift i självdeklarationen oratillgodohavande på upphovsmannakonto vid beskattnrågsårete utgång. Sedan 1992års texering fullgörs uppgiftsskyldigheten på de ordråarie deklarationsblanketteraaför inkomst av närrågsverksamhet (N 1 resp. N 2). Någon uppgiftsskyldighet för bankeraai samband raed utteg från kontot finns råte. Fråganora raöjligheten att flytte medel sora satts rå på upphovsmannakonto från enbank till en annan utan skattekonsekvenser behandlades av skatteutskottet ivåras med anledmng av en motion (bet.l991/92:SkU30, rskr. Utskottetanförde att ändrråg i skogskontolagen (1954:142) syftade till attundanröja eventaella ölägenheter med att vara bunden till en bank och att man idet sammanhanget framhållit skogskontots förhållandevis långa omloppstid, tioån Även ora omloppstiden för ett upphovsmannakonto är väsentligt kortere än förett skogskonto, fanns det enligt utekottets menråg anledmng att pröva om enmöjlighet att byte bank utan skattekonsekvenser skall råföras även förinnehavare av upphovsmannakonto. Utekottet ansåg det var lämpligt attregeringen gjorde denna prövnråg. För egen del får jaganföra följande. som gått sedan Prop. 1992/93:131 möjlighetentill bankbyte råfördes i skogskontolagstiftnrågen har i olika .sammanhang önskemål fraraförte ora en raotsvarande reglerråg för upphovsmannakontona.Även om medel råte får sfe inne på upphovsmannakonto än kandet finnas behov av att byte bank. Enfråga är vilka kontrolltekmska eller andra administrativa konsekvenser en ändrrågkan medföra. Som framgått skiljer sig lagstiftningaraa om skogskonto och upphovsmannakontoåt bl.a. i fråga ora underlag för kontroll av utteg av medel från konto ra.ra.En bank är skyldig att lärana uppgift till skatterayndigheten cfe skogskontoraedeltes ut eller cfe sådana raedel överförs från en bank till en annan. I systemet raedupphovsmannakonton bygger skattemyndigheteraas hantering på uppgifter soraläranas av den skattekyldige. Enuppgiftsskyldighet från en tredje man ger typiskt sett ett tillförlitligareunderlag för kontroll än ora uppgiften läranas av den skattskyldige. Enligt RSV:sbedömnråg får emellertid den möjlighet till kontroll som upphovsmannakontosystemetför närvarande erbjuder anses tillräcklig (jfr RSV:s utrednråg av vissa frågorrörande upphovsmannakonto, ). En rätt att byte bank innebär knappastatt möjligheteraa till kontroll försämras. Företrädare föf bankeraa har från sråautgångspunkter också sfellt sig bakom att systemet görs flexiblare. Någonråvändnråg raot den föreslagna ändringen har alltså råte framförte vare sigfrån skattemyndighetemas eller bankemas sida. Med hänsyn till det börönskemålet om en möjlighet att överföra medel på upphovsmannakonto från en banktill annan tillmötesgås. En reglerråg bör ske efter förebild av lagstifhungom skogskonto. Enföratsättnråg för att byte av bank skall få ske bör vara att överförrågen görsdirekt mellan bankeraa och på ett såcfent sätt att medlen råte blirtillgängliga för kontohavaren i samband raed överförrågen (jfr 8 §skogskontolagen). När det gäller skogskonto måste hela behällnrågen på kontotflyttas. Även för upphovsmannakonto bör en överföring avse hela behällnrågen påkontot. Systeraetraed upphovsmannakonto föratsätter medverkan från bankeraas sicfe. Det gäller t.ex.för banken att bevaka att medlen råte sfer inne för . Ommedlen får föras över till en annan bank måste den överförande banken lämna denmottegande banken de uppgifter om urspranglig råbeterårågstidpunkt m.m. sombehövs för att den mottegande banken skall kunna fullgöra sråa skyldigheter(jfr 9 a § skogskontolagen). En motsvarande besferaraelse ora skyldighet att raeddeladen raottegande banken relevante uppgifter bör tas rå i lagen om upphovsmannakonto. Eneffekt av att flytte ett konto till en annan bank är att den överförandebanken är skyldig att innehålla skatt ora den ränfe som gottskrivs kontot vid överförrågstillfålletuppgår till mråst (3 cxh 5 §§ lagen om skatt på ränte påskogskontomedel m.m.). Det iimebär att det är det belopp för vilket uppskov medbeskattnråg erhållits och resterande ränta som förs över till den andra banken. Jag vill avslutmngsvis taupp en fråga om bankeraas uppgiftsskyldighet till skatterayndigheten enligt skogskontolagen.Som framgått av den redogörelsen är en bank skyldig att lämna uppgifttill skattemyndigheten såväl cfe skogskontomedel befelats ut som då medlenöverförts till en annan bank. Företräcfere för RSV har framfört att bankeraasuppgifteskyldighet vid överförråg av skogskontomedel bör tas bort så att regleraaför skogskonto cxh upphovsmannakonto överenssfemmer även på denna punkt. En ändrrågmedför att bankeraas uppgiftsskyldighet nunskar något saratidigt soraskatteförvaltnrågen kan utforma vissa gemensamma ratiner för de båcfe kontoformeraakring överförråg av bankmedel. Med hänvisnråg till det anförcfebör skogskontolagen ändras. Förslaget innebär att 9 a § justeras. 7.6 Avdrag för företagshälsovård Mittförslag: Besfemmelsen ora avdrag för företegshälsovård justeras på grand av attförordningen (1985:326) ora bidrag till företagshälsovård upphävs. Skälenför mitt förslag: Arbetsgivares kostnader för den sjukvård m.m. sora erbjuds ansfållcfeär principiellt en personalkostaad i verksaraheten och cferraed avdragsgill.De nuvarande regleraa fick srå utfonnnråg i samband med en översyn avbeskattningen av nataraförmåner på 1980-telet. Då råfördes bl.a. besfemmelser sorabegränsade arbetsgivares avdragsrätt (prop. 1987/88:52, bet. 1987/88:SkU8, SFS1987:1303). Begränsnrågaraa råfördes saratidigt sora beskattningen av de ansfellcfesförraåner av fri sjukvård ra.ra. i väsentliga delar togs bort. Istora drag innebär nuvarande regler att avdrag medges för kostaader för ansfellcfeshälso- cxh sjukvård. Undanteg görs för kostnader sora hänför sig till privatsjukvård vilka inte ersätts via den allmänna försäkringen. Avdrag medges förkostnader för företegshälsovård sora uppfyller villkoren för stetsbidrag enligtförordnrågen ora bidrag till företegshälsovård. Avdrag raedges vidare förkostnader för rehabilitering sora bedrivs efter grander sora festsfells i kollektivavtelraellan arbetsmarknadens huvudorganisationen finns i 20 § och32 § 3 b raora. KL särat punkt 1 av anvisrångaraa till 20 §. Några förändringarav reglema gjordes råte i saraband med skattereforraen. Förnärvarande pågår en översyn av företegshälsovården. beslutade i vårasatt statsbidraget till företagshälsovården skall awecklas vid årsskiftet1992/93 (prop. 1991/92:100 bil. 11, bet. 1991/92:AU12, rskn 251). Det innebäratt bidragsförordnrågen koraraer att upphävas . 1 vårastillsattes en särskild utrecfere med uppdrag att utreda företegshälsovårdensorganisation och finansiering. Arbetet har, slutförts och redovisas ibetänkandet (SOU 1992:103) i'BU92. Bl.a.beroende på resultetet av sådana överväganden kan det finnas behov av att seöver skattereglema på området. Med anlednråg av att förordnrågenom bidrag till företegshälsovård skall upphävas behövs ett lagstiftnrågsrågripanderedan nu. Som nämnts är en föratsättnråg för rätt till avdrag för kostaader förföretagshälsovård att verksaraheten uppfyller villkoren för stetsbidrag enligt förordnrågen.För att undvika att avdragsrätten ändras till följd av att förordnrågen upphävsbör besfemmelseraa i punkt 1 av anvisningaraa till 20 § KL justeras.Avdragsrätten bör i sfellet knytas till den upphävcfe förordnrågen. Med hänsyntill att några bidrag råte längre kommer att betelas ut kan en kopplrågbegränsas till 3 § 1 - 7. Dessa besfemmelser anger de grandläggande föratsättarågaraaför bidragsrätt. 7.7 Återföring av allmän investeringsreserv utansärskilt tillägg Mittförslag: Avsättnrågar till allmän råvesterrågsreserv får återföras till beskattnrågutan särskilt tillägg. Skälenför mitt förslag: Lagen (1979:610) om allmän råvesterrågsreserv upphävdes isamband med skattereformen men tillämpas alltjämt i fråga om äldre avsättnrågarAvsättrångar till råvesteringsreserv kunde göras av enskilda närrågsidkare ochhandelsbolag i vissa fall. Enligt gällande frisläpp får råvesterrågsreserventas i anspråk för bl.a. bygg-nadsråvesterrågar cxh råventerieanskaffhrågan Görsutteg från råveste-rrågskonto utan att beloppet tas i anspråk för sådana råvesteringarskall en raotsvarande del av råvesterrågsreserven återföras till beskattning järateett särskilt tillägg ora av det återförcfe beloppet. RSV kan ora särskilcfeskäl föreligger raedge befrielse från det särskilcfe tillägget. ,och , som samverkar iskattefrågor råom raraen för Familj eför-etegens Skatteberedning (FAMS), har igemensamma framsfellnrågar till Fråansdeparteraentet föreslagit vissa åtgärderi syfte att lindra beskattnrågen för sraåförefeg. Beredningen har bl.a. krävtatt det särskilcfe tillägget råte skall påföras när allmän investeringsreservåterförs till beskattnråg. situation som råder raed högt ränteläge och låg efterfråganär raånga företagare tvrågade att rikta rå alla tillgängliga resurser på attförse den löpande driften med kapital. Nuvarande regler medför att företagarekan tvrågas till ökad extera finansiering till höga räntesatser soraderas innesfeende raedel på allraänt investeringskonto förräntes efter en raycketlägre räntesats. Med hänsyn bl.a. härtill bör råvesterrågsreserveraa kunna fååterföras till beskattnråg utan att särskilt tillägg påförs. bör gällaåterförrågar i bokslut till ledning och senare års texeringar Eftersora investerings- reserveraa är under awecklrågfinms råte anlednråg att tidsbegränsa de Prop. 1992/93:131 nya besfemmelseraa,som bör tas rå i en särskild lag. Somtidigare nänmte innebär uppgörelsen mellan regeringen och densocialdemokratiska oppositionen att den nödvändiga omläggnrågen av enskilcfenäringsidkares cxh handelsbolags beskattnråg skjuts upp. Jag avser attåterkomma med förslag i denna del. Utöver vad som föreslagits är jag därförinte beredd att vidte ytterligare åtgärder i syfte att tillfålligtIrådra beskattningen för småföreteg. 7.8 Vissa lagtekniska justeringar Ytterligareen sak kan nämnas hän I regeringens proposition 1992/93:50 om åtgärder för att stebiliseraden svenska ekonområ föreslås sänknrågar av socialavgifteraa i syfte attförbättra kostnadsläget i närrågslivet. Arbetegivaravgiften cxh egenavgiftenföreslås sänkte raed till resp. fno.m. Den särskilda löneskatten föreslås sänkt med 4,16procentenheter till . Egenavgifter och särskild löneskatt äravdragsgilla vid inkomsttexeringen. Uttryckt som procent av inkoraster föreavdrag uppgår de nya procentsatseraa till högst resp. vilketbör avrandas till resp. . Nedsättningaraa av procentsatseraa raedför cferförföljdändrrågar i KL (anvisnrågaraa till 23 och 33 §). Enredaktionell ändrråg förefes i lagen (1969:630) ora viss skattefrrået för utdehungpå aktie i interkontråentel lufttrafik aktiebolag (). Förslagetom upphävande av de särskilcfe skattereglema för beredskapslagring av oljaleder till följande beräknade budgeteffekten Värdet av beredskapslagren uppgårtill 3-3,5 miljarder kronon Under föratsättnråg att lagren skrivits nedmaximalt kan skatteintäkteraa på grand av återförcfe reserver vid 1994 och1995 års taxeringar antas uppgå till per ån Omföretagens ökade skattebelastning leder till ett fullt och genomsnittligt prisgenomslagför olika oljeprodukter kan prisema beräknas öka med /1jämfört med prisnivån . bör det högre prisetligga fest 1996 sjunka till den ursprangliga nivån. Detemporärt höjcfe priseraa ger tillfålligt förhöjcfe morasråtäkter soraemellertid, låt vara med viss fördröjmng, balanseras av likaledes temporäraeffekter pä offentliga utgifter och skatteskalan. Deövriga förslagen är av sådan karakfer att de statsfinansiella effekteraa ärobetydliga. 9 Upprättade lagförslag Prop. Ienlighet med vad jag nu anfört har råom Fråansdepartementet upprättats förslagtill 1. lag om ändrråg i kommunalskattelagen (1928:370), 2. lag om ändrråg i lagen (1947:576) om sfetliginkomstekatt, 3. lag om ändrråg i lagen (1990:654) omskatteutjämningsreserv, 4. lag om ändring i lagen (1990:655) om återföring avobeskattade reserver, 5. lag om ändrråg i lagen (1990:663) om ersättnrågsfonder, 6. lag ora ändrråg i lagen (1979:611) om upphovsmannakonto, 7. lag ora ändrråg i lagen (1967:94) om avdrag vidinkomsttaxeringen fiör viss aktieutdelnråg, 8. lag ora ändrråg i lagen (1969:630) ora vissskattefrihet för utdehung på aktie i råterkontråentel lufttrafikaktiebolag (), 9. lag ora ändrråg i skogskontolagen (1954:142), 10. lag ora återförråg av allraän investerrågsreserv, 11. lag om upphävande av lagen (1958:575) ora avskrivnrågå vissa oljelagrrågsanläggnrågar, m.m., 12. lag om upphävande av lagen (1969:738) om rätt attvid mkomsttexe-rråg erhålla avdrag för belopp sora tillförte Stiftelsen PetroleumrådustriensBeredskapsfond, m.ra. Förslagetunder punkten 1 har till viss del upprättate i samråd med chefen förArbetsmarknadsdepartementet. Försfegen under punkteraa 11 och 12 har upprättetsi samråd med chefen för . Vidberedmngen av förslagen under punkteraa 6 och 9 har synpunkter inhäratets frånRSV, , Svenska Bankföremngen och Förenrågsbank. Lagrådetsyttrande har inhäratets beträffande förslagen under punkteraa 2, 4-5, 7 och11-12 och i vissa delar beträffande förslagen under punkteraa 1 cxh 3 (jfrbilaga 5). Övriga förslag har inte granskats av Lagrådet eftersom de är avsådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 10.1 Kommunalskattelagen (1928:370) Föratt undvika att avdragsrätten ändras på grand av att bidragsförord-mngenupphävs knyts avdragsrätten i sfellet till den upphävda förordmngen. Hänvisnrågensker till 3 § som innehåller de grandläggande Någon hänvisnråg behöver råte ske till Prop. 1992/93:131punkten 8 som har betydelse enbart för bidragssystemet. I Qärdestycket finns besfemmelser om utfegsbeskattnråg. En undanfegs-regel gör detmöjligt att i vissa omstraktarerrågsfall underlåte uttegsbe-skattmng. Tilläggeti fiärde stycket sista meningen innebär ytterligare ett undanfeg cxh avser uttegav aktier som skall skiftas ut från en ekononusk förenråg enligt 3 § 8 mora.tredje stycket SIL. Utteg av andra tillgångar än aktier omfattas råte av undanteget.Detsamma gäller utteg av sådana aktier som enligt punkt 4 av anvisningaraa till21 § utgör omsättnrågstillgångar i föreningen. Ändringen har kommenteratsi avsnitt 7.2. Anvisnrågspunktenhandlar om avdrag för egenavgiften Fjärde stycket ändras på grund av den iannat saramanhang föreslagna nedsättnrågen av egenavgifteraa fno.m. den 1januari 1993 (prop. 1992/93:50). Genom den tillagda menrågen anges nuuttryckligen en lägre prcxentsats för skattskyldiga som erlägger egenavgifter iform av särskild löneskatt. Tillägget görs i förtydligande syfte txh innebär -bortsett från den faktiska nedsättnrågen - ingen ändringav gällande rätt. Anvisnrågspunkteninnehåller besferaraelser för värderingen av lagertill-gångan Tillägget i sistastycket behandlar värderrågen av aktier sora skiftas ut från en ekonomisk förenrågenligt 3 § 8 raora. tredje stycket SIL. Som anskaffhrågsvärde för de motfegna aktieraaskall anses anskafrårågsvärdet för andelaraa i den förenråg som företegit utskift-nrågen.Dessa värden skall använcfes såväl vid inkomstberäknrågen vid eventaell avyttrrågsom vid lagervärderingen. Eftersora värdet på andelaraa i den utskiftandeföreningen i och med utskiftnrågen kan skrivas ned till noll uppkommeremellertid råte någon skatteeffekt. till 33 § Prop.l992/93:131 Andrastycket ändras på grand av den i annat sanunanhang föreslagna nedsättnrågen av socialavgiftemafno.ra. 1992/93:50). Den inskjutaa bisatsen"eller råte fyllt men uppburit helålderspension" föranleds av en ändring i 2 § lagen (1990:659) ora särskildlöneskatt på vissa förvärvsinkomster (SFS 1991:1846). Övergångsbestämmelsernatill lagen (1990:650) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Ändringamainnebär att någon räntefördelning inte skall göras vid texeringarSkall den skattekyldige på grand av förlängt räkenskapsår inte taxeras för inkoinstfrån företaget vid taxering skall räntefördelning inte heller ske vid1995 ärs taxering. Lagrammethandlar om beräkning av övergångspost för delägare i handelsbolag. Enligtförsta stycket skall övergångsposten beräknas först vid texering,eller, om delägaren på grand av förlängt räkenskapsår inte skall texeras förinkomst från handelsbolaget det året, vid texering. 10.2 Lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Inuvarande andra stycket anges att utskiftning i saraband raed upplösning avsvensk ekonoraisk förening skall behandlas sora utdelning. Förslaget omskattefrihet för utskiftning av aktier i ett aktiebolag i vissa fall harföranlett vissa redaktionella ändringar i moraentet. Idet nya andra stycket anges att utskiftning från en svensk ekonoraisk föreningi samband med dess upplösning skall behandlas sora utderåing raed debegränsningar sora anges i tredje ferate styckena. Itredje stycket finns de besferaraelser sora innebär att utskiftnråg av aktierkan vara skattefri. Dengrandläggande föratsättningen att det skall vara fråga ora utskiftning från ensvensk ekonoraisk förening i samband raed att föreningen upplöses fraragårredan av andra stycket. För att hindra att de särskilda regleraa om beskattningav fåmansföreteg i 3 § 12 mora. SIL kringgås sfells det kravet att denutskiftande föreningen inte är ett fåmansföreteg. Av hänvisningen till niondestycket nämncfe lagrara framgår att det är definitionen av fåmansförefeg ipunkt 14 av anvisningaraa till 32 § KL som skall tillärapas. Utskiftnrågen skall ihuvudsak avse aktier i ett svenskt aktiebolag. 1992/93:131 skallvara fräga om ett helägt bolag cxh samtliga aktier i bolaget skall skiftas ut. Utöveraktieraa får utekiftnrågen utan att raöjligheten till skattefrihet gårförlorad innefatta kontanter eller andra tillgångar under föratsättnråg attvärdet på dessa tillgångar råte överstiger av det nområella värdet på aktieraa.Andra tillgångar än kontanter tes upp till marknadsvärdet. Särskildabesfemmelser finns för den situationen att de utdelade aktiema kommer attutgöra lager hos mottegaren. Denne skall te upp en råtäkt motsvarande värdet påde utskiftade aktiema. Värdet skall besfemmas med ledning av punkt 2 första cxhsjunde styckena av anvisnrågaraa till 24 § KL. Någon skatteeffekt uppkommeremellertid råte eftersom andelaraa i den utskiftande föremngen råte längre harnågot värde och cferför kan skrivas ned till noll (jfr specialmotiverrågen tillpunkt 2 siste stycket av anvisnrågama till 24 § KL). Tillfiärde stycket har flyttete den nuvarande besfemmelsen om beskattnråg av utskiftnrågi samband med ftision enligt 2 § 4 mom. Som utdehung behandlas endast utskiftnrågi annan form än andelar i den övertegande förenrågen. Vissa redaktionella ändrrågarhar gjorte. I sista meningen i stycket fiims ett tillägg. En medlem i enöverlåtande förening kan i samband med fusion tillgcxloföras ett högre råbeteltråsatsbelopp i den övertegande föreiungen än han faktiskt betelat rå i denöverlåtande förenrågen. I sista meningen regleras vråstberäknrågen vid avyttrrågav andelar som erhållits genom ftision. Ändrrågen innebär råte någon skilråad iden skattemässiga behandlingen i samband med fusionen. Däremot säkersfeller denkontråuitet i fråga om vråstberäkning vid en senare överlåtelse eller vidinlösen av andelen. En sådan vråstberäknråg skall ske med utgångspunkt från råsatsbeloppeti den överlåtande föremngen. Utskiftnrågi samband med likvicfetion av en förening skall om det råte är fråga om utskiftnrågav aktier enligt tredje stycket eller om utskiftnråg i samband med fusion enligt femte stycket behandlas som utdehung till den del beloppet överstiger råbeteldråsats. Iförste stycket finns en besferaraelse att raed avyttrråg skall järasfellas densituationen att aktier cxh andra fråansiella råstrament blir definitivtvärdelösa genora att det bolag som givit ut råstramentet upplöses. Tillägget iförsta stycket innebär att dette gäller även finansiella råstrament sora giviteut av en ekonomisk förenråg. I fråga om reavråstberäknrågen gäller emellertidi dette hänseende olika regler för aktier resp. andelan Allautbefelnrågar från ett aktiebolag till aktieägaren vid bl.a. likvidationbehandlas som utdelnråg (jfr 3 § 1 mom. tredje stycket). Det innebär att utbefeltbelopp inte till någon del kan anses utgöra vederlag för själva aktien.Bolagets upplösnråg kommer cferför alltid att lecfe till en reaförlustmotsvarande anskafftungspriset på aktien. I fråga om andelar iekonomiska föremngar gäller enligt 3 § 8 mom. Prop. 1992/93:131 att utskiftatbelopp behandlas som utderåing till den del det överstiger inbetald insats. fall anskafråingsvärdet och inbetald råsats överenssfemmer koraraer besfemmelseraaom avyttring därför att vara av råtresse först om utbetalat belopp understiger råbetaldinsats. I dessa fall anses andelen avyttrad för mottaget belopp ochreaförlusten motsvarar skillnaden mellan inbetald råsats och utbetalat belopp.Eftersom utskiftning av aktier enligt 3 § 8 mom. tredje stycket inte behandlassom utdelning anses enligt den nya sista meningen iförsta stycket andelen inteavyttrad vid såcfen orabildning av föreningen till aktiebolag. Att avyttringinte heller anses föreligga vid fusion enligt föreningslagen beror på att viden fusion kommer raedlemmaraa i den överlåtande föreningen alltid att blimedlemmar i den övertagande förenrågen och de erhåller alltså andelar i den övertegandeföreningen. Avtillägget iförsta stycket fraragår att aktier som erhållits genom sådan utskiftningfrån ekonomisk förening som avses i 3 § 8 mom. tredje stycket skall överfe det anskafråingsvärdesora gällde för andelaraa i den förening som skiftat ut aktieraa. Iandra stycket finns en alteraativregel för fastsfellande av anskaffningsvärdetför marknadsnoterade finansiella instrament. Tillägget innebär att dennaschablonregel får användas även i fråga om andelar i ekonomiska föreningarunder föratsättning att andelen har förvärvats före den 1 januari 1992.Ändringen hänger samman med att andelar sora erhållits genora fusion skallöverta anskafråingsvärdet för andelaraa i den överlåtande föreningen.Möjligheten att utnyttja schablonregeln är generell och alltså inte begränsadtill andelar som erhållits genom tasion. I övrigt har vissa redaktionellaändringar gjorts i moraentet. Momentetinnehåller den uppskovsregel sora är tilläraplig när vederlaget utgörs avnyemitterade aktien Två ändringar har gjorts i första stycket. Den försteinnebär att uppskov kan medges även när andelar i en ekonoraisk föreningavyttras. Vidare har skett en generell jämkning av det nuvarande kravet att vederlagetuteslutande skall utgöras av nyemitterade aktien Dendel av vederlaget sora utgörs av annat än nyemitterade aktier får råteöverstiga av det nominella värdet av aktieraa. Det får encfest vara frågaom pengan Begränsningentill hänför sig till det nominella värdet av de aktier som tillfaller denenskilde aktieägaren. Det är alltså inte möjligt att beräkna maximigränsen pådet totela värdet av samtliga nyemitterade aktier som länmas i vederlag och påså sätt ge vissa aktieägare en högre kontantersättning än som motsvarar avdet nominella värdet. Uppskovetavser enbart den del av vederlaget som utgår i aktien Prop.