prop · GG0354 · 1992-12-31 00:00:00 — Inom anläggning och säkerhets- Inom anläggning och säkerhets zon utanför territorialgränsen till- zonutanför territorialgränsen till- lärapas svensk lag med undantag av lämpassvensk lag med undantag av bestämmelserna i gruvlagen bestämmelserna i miljöskyddslagen (1974:342), lagen (1974:890) om (1969:387),gruvlagen (1974:342), vissa mineralfyndigheter, vattenia- lagen(1974:890) om vissa gen (1983:291) och lagstiftningen fyndigheter,vattenlagen (1983:291) angående jakt och fiske. Därvid an- ochlagstiftningen angående jakt och ses anläggningen och zonen belägna fiske.Därvid anses anläggningen inom närmaste del av Sveriges sjö- ochzonen belägna inom närmaste territorium. del av Sveriges sjöterritorium. Produkt som frambringats utanför territorialgränsen anses utvunnen i . Gäller ett tilbtånd enligt denna lag verksamhet som skallbedrivas utanför territorialgränsen, får regeringen, om det finns särskildaskäl, som villkor ange att prövning enligt miljöskyddslagen (1969:387) skallske hos den myndighet som regeringen bestämmer. Vad som har föreskrivitsgäller endast om tilbtånd enligt miljöskyddslagen behövs för en motsvarandeverksamhet innanför territorialgränsen. Miljöskyddslagen skall tillämpas på en verksamhet somomfattas av villkor enligt första stycket. Regeringen skall ange vilkenmyndighet som skall utöva tillsyn enligt miljöskyddslagen över verksamheten. Denna lag träder i kraft den Bestämmelserna i 10a§ skall intetillämpas i fråga om tillstånd enligt 3 § som meddelats före ikraftträdandet.Detsamma gäller tillstånd som har meddelats i enlighet med villkor i sädanttillstånd. Förordningom ändring i förordningen (1980:789) om åtgärdermot vattenförorening från fartyg Härigenom föreskrivs att 2 kap. 1 § och 4 kap. 6 §förordningen (1980:789) om ätgärder mot vattenförorening från fartyg' skall haföljande lydelse. Prop.1992/93:54 Bilaga 2 Förbud mot förorening från fartyg. I fråga om utsläpp av olja från fasta eller flytandeplattformar och från andra fartyg som inte är oljetankfartyg och har en brattodräktighetunder 400 registerton gäller i stället för 2 kap. 2§ första stycket lagen(1980:424) om åtgärder mot vattenförorening frän fartyg de föreskrifter sommeddelas av . Ifråga om utsläpp av olja från fartyg som befinner sig iSveriges ekonombka zon utanför gäller i stället för 2 kap. 2§första stycket lagen om åtgärder mot vattenförorening från fartyg deföreskrifter som meddelas av . Fartygs konstruktion, m.m. Svenska fartyg som avses i 2§ första stycket får inte användastill sjöfart, om de saknar internationellt oljeskyddscertifikat. Detsamma gällerutländska fartyg av samma storlek inom Sveriges sjöterritorium. Dessa fär docki stället för certifikat ha en motsvarande handling utfärdad av behörig utiändskmyndighet. Svenska kemikalietankfartyg som avses i 2 § tredje stycketfår inte användas till sjöfart, om de saknar internationellt föroreningsskyddscer-tifikatför transport av skadliga flytande ämnen i bulk. Detsamma gäller utländskakemikalietankfartyg inom Sveriges sjöterritorium. Dessa får dock i stället för certifikatha en motsvarande handling utfärdad av behörig utländsk myndighet. får föreskriva eller i ' Förordningen omtryckt 1983:59. 2 Senaste lydelse1982:649. 'Senaste lydelse 1985:828. 1 Senaste lydelse 1989:808. Svenska fartyg som avses i 2§ första stycket får inteanvändas till sjöfart, om de saknar internationellt oljeskyddscertifikat.Detsamma gäller utländska fartyg av samma storlek inom Sverigessjöterritorium och ekonombka zon. Dessa får dock i stället för certifikat ha enmotsvarande handling utfärdad av behörig utländsk myndighet. Svenska kemikalietankfartyg som avses i 2 § tredje stycketfär inte användas till sjöfart, om de saknar internationellt föroreningsskyddscer-tifikatför transport av skadliga flytande ämnen i bulk. Detsamma gäller utiändskakemikalietankfartyg inom Sveriges sjöterritorium och ekonombka zon. Dessa fårdock i stället för certifikat ha en motsvarande handling utfärdad av behörigutländsk myndighet, enskilda fall medge undantag från för- Nuvarande lydebe Föreslagen lydebe Prop. budsom avses i första eller andra stycket, om det på annat sätt visas att farty- Bilaga 2 get uppfyller föreskrifterna i MARPOL 73/78 eller om det i övrigtföreligger särskilda skäl. Dennaförordning träder i kraft den Förordningom ändring i sjötrafikförordningen (1986:300) Härigenomföreskrivs att 1 kap. 2 -4 §§, 2 kap. 1, 2 och 4 §§ samt 3 kap. 2 och 4§§sjötrafikförordningen (1986:300) skall ha följande lydelse. 1992/93:54 Bilaga 2 Försjötrafik inom Sveriges sjöterritorium tillämpas, om inte annat anges i 3 §,den i avslutade konventionen om internationellaregler till förhindrande av kollisioner till sjöss (de internationellasjövägsreglerna) med de ändringar som beslutades av den () och . Konventionenmed 1981 och ändringar publiceras i svensk översättning iSjöfartsverkets författningssamling. Försjötrafik inom Sveriges sjöterritorium och ekonombka zon tillämpas, om inteannat anges i 3 §, den i avslutade konventionen ominternationella regler till förhindrande av kollisioner till sjöss (deinternationella sjövägsreglerna) med de ändringar som beslutades av denInternationella () och den 19 november1987. Konventionen med 1981 och ändringar publiceras i svensköversättning i . Det finns särskilda bestämmelser för sjötrafik i hamnar, kanaler och särskilda farleder, för trafik med militära fartyg, fartyg i konvoj och sjöflygplan, för sjötrafiken i närheten av sådana fartyg eller sjöflygplan och för trafik med svävare. Försjötrafik inom territorium gäller de tillägg till de undantag frånde internationella sjövägsreglerna som följer av denna förordning eller avföreskrifter som har meddelats med stöd av förordningen. Försjötrafik inom territorium och ekonomblca zon gäller de tillägg tilloch undantag från de internationella sjövägsreglerna som följer av dennaförordning eller av föreskrifter som har meddelats med stöd av förordningen. mån det inte strider mot tilllämplig lag i främmande stat gäller deinternationella sjövägsreglerna samt denna förordning och, och inte annatanges, med stöd av förordningen meddelade föreskrifter även för trafik medsvenskt fartyg utanför Sveriges sjöterritorium. män det inte strider mot tilllämplig lag i främmande stat gäller deinternationella sjövägsreglerna samt denna förordning och, om inte annat anges,med stöd av förordningen meddelade förskrifter även för trafik med svensktfartyg utanför Sveriges sjöterritorium och ekonomiska zon. Bestämmelsernai 10 a § skall inte tillämpas i fråga om tillstånd enligt 3 § som meddelatsföre ikraftträdandet. Detsamma gäller tillstånd som har meddelats i enlighetmed villkor i sådant tillstånd. Sjöfartsverketmeddelar de föreskrifter som behövs med hänsyn till sjösäkerheten vid förandeav fartyg. Sjöfartsverketmeddelar de föreskrifter som behövs med hänsyn till sjösäkerheten vid förandeav fartyg i Sveriges sjöterritorium och ekonombka zon. 1992/93:54 Bilaga 2 handelssjöfarten i allmän farled. får efter samråd med även meddela föreskrifter om användande av Sveriges sjöterritorium när de är av tillfällig art. Länsstyrelsenfår efter samråd med meddela föreskrifter om fartbegränsning,förbud mot ankring eller begränsning i rätten att utnyttja vattenområde för bättävling,vattenskidåkning eller liknande sporter. får efter samråd medsjöfartsverket meddela föreskrifter om andra begränsningar och förbud somavser rätten att använda ett vattenområde för trafik med fartyg, om föreskriftenbehövs från miljösynpunkt eller av andra säkerhetsskäl än som anges i 1 § ellerför att skydda fisket eller anläggningar för vattenbruk och föreskriften integäller handelssjöfarten i allmän farled. Länsstyrelsenfår efter samråd med meddela föreskrifter om fartbegränsing,förbud mot ankring eller begränsning i rätten att utnyttja vattenområde för båttävling,vattenskidäkning eller liknande sporter i Sveriges sjöterritorium.Länsstyrelsen fär efter samråd med meddela föreskrifter omandra begränsningar och förbud som avser rätten att använda ett vattenområde /Sveriges sjöterritorium för trafik med fartyg, om föreskriften behövs från miljösynpunkteller av andra säkerhetsskäl än som anges i 1 § eller för att skydda fisketeller anläggningar för vattenbrak coh föreskriften inte gäller som meddelar en föreskrift enligt 1 eller 2 § skall kungöraföreskriften före ikraftträdandet och ombesörja att föreskrifter somrör Sveriges sjöterritorium utanför kusten eller söder omNyland, , , , , ellerGöta kanal tas in i publikationen "Underrättelse för sjöfarande". som meddelar en föreskrift enligt 1 eller 2 § skall kungöraföreskriften före ikraftträdandet och ombesörja ätt föreskrifter somrör Sveriges sjöterritorium utanför kusten, ekonombka zon ellerÅngermanälven söder om , , , , , Södertäljekanal eller tas in i publikationen "Underrättelser för sjöfarande". 3 kap.Säkerhetsanordningar för sjöfarten Säkerhetsanordningarför sjöfarten fär inte inrättas inom Sveriges sjöterritorium utan tillstånd. Säker-hetsanordningrfår inte heller ändras, flyttas eller dras in utan tillstånd. Säkerhetsanordningarför sjöfarten får inte inrättas inom Sveriges sjöterritorium eller ekonombkazon utan tillstånd. Säkerhetsanordningar får inte heller ändras, flyttas ellerdras in utan tillstånd. Frågor om tillstånd enligt första stycket prövas av . Tillstånden kan förenas med villkor. Ifråga om radiofyrar eller andra säkerhetsanordningar med radiosändare gäller radiolagen (1966:755) och kungörelsen (1967:466) om radiosändare. fär föreskriva att tillstånd för inrättande, ändring, flyttning eller indragning av säkerhetsanordningar inte behövs i ett visst omräde eller för en viss typ av säkerhetsanordningar. 4§ Om en säkerhetsanordning är bristfällig eller vilseledande och rättelse inte sker efter tillsägelse hos den underhållsskyldige eller denne inte kan anträffas , får på den underhällsskyldiges bekostnad undanröja anordningen eller föranstalta om rättelse. Om finneratt belysning eller något annat har anordnats som kan vilseleda sjöfarande,skall verket anmäla förhållandet till , om anordningen inte genastkan undanröjas. skall meddela de föreskrifter som behövs för attanordningen utan dröjsmål skall undanröjas. får därvid föreläggavite. finner att belysning eller nägot annat har anordnats /■Sveriges sjöterritorium som kan vilseleda sjöfarande, skall verket anmälaförhällandet till , om anordningen inte genast kan undanröjas.Länsstyrelsen skall meddela de föreskrifter som behövs för att anordningen utandröjsmäl skall undanröjas. skall meddela de föreskrifter som behövsför att anordningen utan dröjsmål skall undanröjas. får därvidförelägga vite. Om sjöfartsverketfinner att belysning eller något annat har anordnats i ekonombka zonsom kan vibeleda sjöfarande, skall verket meddela de föreskrifter som behövs föratt anordningen utan dröjsmål skall undanröjas. får därvidförelägga vite. 1992/93:54 Bilaga 2 Denna förordning träder ikraft den Sammanställningav remissyttrandena över Prop-1992/93:54 departementspromemorian (Ds 1990:41) Bilaga3 ekonomiska zon 1 Förteckning av remissinstanserna Efterremiss har yttranden över promemorian avgetts av Hovrätten för ,Kammarrätten i , Justitiekanslera, Riksåklagaren, ,. , , ,, , SverigesGeologiska undersökning. Skogs- och jordbruketsforskningsråd. , , ,, militärkommando. Universitets- och högskoleämbetet, Gotlandskommun, . , , , , OljeprospekteringAB, Kungliga och . 2.1 Hovrätten för : Från de synpunkterhovrätten har att beakta har den inte några erinringar mot de bedömningar ochförslag som utredningen lagt fram. 2.2 Kammarrätten i : Med hänsyn särskilt tillovissheten när havsrättskonventionen kan komma att träda i kraft och till deobestridliga fördelar, främst inom miljövårdsområdet, vilka inrättandet av enekonomisk zon skulle medföra, tillstyrker Kammarrätten att en sådan zonetableras. Den föreslagna regleringen är i huvudsak väl ägnad för ändamålet. 2.3 Riksåklagaren: vår mening krävs ytterligareöverväganden när det gäller utformningen av lagtexten och det straffbaraområdet. De lagar som reglerar de vatten som ligger utanförterritorialgränsen är bl.a. kontinentalsockellagen och lagen om rätt tillfiske. Utredningen diskuterar möjligheterna att arbeta in de nu nämnda reglemai en ny lag om ekonomiska zon. Denna tanke avvisades slutligen. Jaginstämmer med Överåklagaren vid regionalåklagarmyndigheterna i attytterligare överväganden bör göras i denna fråga. Föratom att man erhåller en bättreöverskådlighet av regelsystemet så finns fördelar även att vinna också när detgäller tydligheten och överensstämmelsen mellan de nu föreliggande lagarnassanktionsystem. 2.4Sjöfartsverket: Det är enligtSjöfartsverkets uppfattning bättre om all den lagstiftning som berör denekonomiska zonen arbetas samman i en lag. Lagstiftningen blir härigenom klarareoch lättare att överblicka. 2.5Boverket: delar arbetsgrappens bedömning att en svensk eko- nomiskzon bör inrättas och att sä bör ske redan innan havsrättskonventio- Prop.1992/93:54 nen ratificerats. Den ekonomiska zonen är, som framgår avpromemorian. Bilaga 3 tillfredsställande utmejslad som begrepp i denallmänna folkrätten. En lag om svensk ekonomisk zon ger bättre möjligheter atthantera naturresurs-och miljöaspekter inom det område utanför territorialhavsgränsen,där redan har fiske och kontinentalsockelrättigheter. 2.6 Arbetarslddsstyrelsen: Arbetarskyddsstyrelsen har,efter hörande av yrkesinspektionen och mot bakgrand av de intressen somstyrelsen har att bevaka, inte nägot att erinra mot innehållet i promemorian. 2.7 militärkommando: För CMKG:s del föreliggerinte nägot hinder mot att inrättar en egen ekonomisk zon. Ettinrättande av en sådan zon skulle, som framhålls i promemorian, vara förenatmed olika fördelar, inte minst från miljöskyddssynpunkt. Genom de uttalandensom finns havsrättskonvention torde frågan om svensk jurisdiktioninom zonen i princip vara besvarad. 2.8 vid StockholmsUniversitet: Lagförslaget, till skillnad från havsrättskonventionens och nästanalla andra liknande lagar med undantag av lag har - även härbeteckningen "ekonomiska zon" istället för t.ex."svensk exklusiv ekonomisk zon". Den engelska beteckningen för zonen- Exclusive Economic - har , då diskussionerna kring denna nyazon började, översatts genomgående till svenska med "ekonomisk zon".Det kan vara av semantiska skäl. Men med tanke på att ekonomisk zon har en suigenerbkaraktär helt skild frän territorialhav och det fria havet, och kuststatensoch flaggstatens rättigheter eller friheter och skyldigheter i denna zon inteär exklusiva i ordets egentliga bemärkelse, sä kan adjektivet"exklusiv" i den nationella lagstiftningen antyda att kuststatenanser sig ha en allmän överhöghetsställning i ekonomisk zon. KommentarerHll del V i havsrättskonventionen fäster oftast stor vikt vid ordet"exklusiv" och dess eventuella roll i tolkningen av konventionsbestäm-melsenatill kuststatens fördel. En sådan för kuststaten fördelaktig tolkning blirsärskilt viktig när en tvist, mellan kuststaten och flaggstaten beträffande en "residualright" skall lösas i enlighet med art. 59. Exempel pä sädana "residualrights" är rätten till att inrätta en käravapenfri zon utanför territorialhaveteller rätten till att utvidga det neutrala havsområdet i händelse av krig. Någonförklaring på varför ordet "exklusiv" har uteblivit ges inte ipromemorian. "Ekonomiskzon" är, enligt nämndens mening, inget självbeständigt begrepp. Det ärkonventionen som har skapat detta begrepp och det är i konventionen som"ekonomisk zon" har fått en definition. Det är därför viktigt att deåberopade nationella rättigheteraa ses i ljuset av den balans som finns mellanrättigheter och skyldigheter i konventionen. Förslag till lag om Sverigesekonomiska zon är, liksom nästan alla andra nationella lagar om ekonomisk zon,baserat på havsrättskonventionens del V. Flaggstatensmilitära verksamhet i kuststatens ekonomiska zon är inte särskilt reglerad ikonventionens del V, och den allmänna uppfattningen är att flaggstaten bör varafri att utöva sådana verksamheter förutsatt att hänsyn tas till kuststatens rättigheteri zonen (art. 58, 3). Denna frihet balanseras Prop. 1992/93:54 dock med denskyldighet som åläggs konventionsanslutna stater i art. 301. Bilaga 3 Enligtdenna artikel skall konventionsstaten avstå frän att använda hot eller bruk avvåld mot en stats territoriella integritet eller politiska oberoende eller på nägotannat sätt som är oförenligt med de folkrättsliga principer som är nedlagda i FN:sstadga. Möjlighetenatt utöva militär verksamhet i en annan stats ekonomiska zon är måhända enfrihet oberoende av havsrättskonventionen. Skyldigheten i art. 301 är däremotresultatet av de paketlösningar som möjliggjorde att konventionen antogs. Föratt omöjliggöra eventuella missbrak av ovannämnda frihet till kuststatensfåfäng, bör innehållet av artikel 301 eller dess innebörd införas ilagförslaget som en folkrättslig skyldighet oberoende av konventionen. 2.9 Gotiandskommun: Utredarnas förslag har stora brister i genomgången av vad förslaget egentligen innebär för kommuner och därtill saknas en ana lys av de kommunala kostnader som förslaget kan medföra varför utred ningen behöver en grandlig omarbetning. Om förslaget i sin slutliga utform ning på något sätt konuner att beröra en kommun och verksam het så måste förslaget vara så utformat att aktuell kommun ges rätt till insyn och medinflytande i de beslut som skall fattas. 2.10 : Föreningen anser det önskvärt att en interna tionell harmonisering kommer till stånd även på detta område. I vart fall bör en sådan harmonisering eftersträvas i förhällande till de nordiska länderna och . Föreningen är därför inte beredd att f.n. tillstyrka den föreslagna lagstiftningen. 3 Den lagtekniska lösningen 3.1 Riksåklagaren:Enligt 2 § får regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer (tillsynsmyndighet) meddela föreskrifter om olika verksamheter i den ekonomiska zonen. Någon tillståndsplikt för dessa verksamheter är dockinte föreskriven i paragrafen. Detta innebär att såsom lagen är upp- ,_ byggdi övrigt - med straffsanktioner i första hand för överskridanden av tillståndför viss verksamhet - krävs att regeringen eller tillsynsmyndigheten harmeddelat föreskrifter för just det fall som är i fråga. Förfarandet ingerbetänkligheter särskilt mot bakgrand av utformningen av lagen i övrigt. 3.2 : utgår från attstadgandet i 2 § 2 förslaget skall förstås så att det inte kommer att varatillåtet för andra stater att genomföra sjömätning av den svenska ekonomiskazonen. Sädan sjömätning bör fä genomföras först efter tillstånd av regeringen. 3.3 i : Lagen om Sverigesekonomiska zon har karaktären av en ramlag. menar ändå attriksdagen bör fatta beslut om gränserna for ekonomiska zon, liksomvilka verksamheter som får bedrivas i detta område. Därefter kan regeringeller myndighet somregeringen bestämmer besluta om tillstånd och olika typer av föreskrif- 92 3.4Juridiska fakultetsnämnden vid : Nämnden kon- Prop.1992/93:54 staterar att även om lagförslaget formmässigt är lika kortfattat sommånga Bilaga 3 andra liknande lagar, så skiljer sig förslaget innehållsmässigtfrän de flesta utländska motsvarigheter, i att det inte gör något uttryckligtanspråk pä de rättigheter som havsrättskonventionen tillskriver kuststaterna iden ekonomiska zonen. Medundantag av , har de övriga västländerna som instiftat lagar för denekonomiska zonen - och de är få i antalet - valt att räkna upp sina zonrättigheteri samma ordning som i havsrättskonventionens artikel 56. Vederbörande lagar iUSA, , och hör till denna kategori. däremothar följt exempel med att utan att göra anspråk pä olika kategorier avrättigheter (suveräna rättigheter, exklusiv jurisdiktion, jurisdiktion osv. )göra gällande vilka lagar som i fortsättningen kommer att tillämpas på olikaverksamheter i den ekonomiska zonen. De åberopade lagarna är lagen (1950:596)om rätt till fiske, lagen (1966:314) om kontinentalsockeln, lagen (1980:424) omåtgärder mot vattenförorening frän fartyg och lagen (1971:1154) om förbud motdumpning av avfall i vatten. Vadavser lagen om rätt till fiske är huvudfrågan om en lag som skrivits för attgälla i fiskevatten under statens suveränitet utan vidare skall kunna tillämpasinom ramen för en ny rättsordning där andra stater, under vissa villkor, kan harätt till fiske enligt artikel 62 i konventionen. Även om det är ett renthypotetiskt antagande att skulle sakna kapacitet att fånga heladen tillåtna fängstmängden inom den svenska ekonomiska zonen och att därmedandra stater skulle få möjlighet att hävda sina fiskerättigheter i zonen, sä färman inte glömma att i händelse av en mellanstatiig tvist angåenderättigheterna och skyldigheterna i en ekonomisk zon, sä blir det den folkrättsligatolkningen av konventionsbestämmelserna som kommer att spela den avgöranderollen - oavsett om tvistande stater har tillträtt konventionen eller ej. Detär således viktigt att den nationella lagen både formmässigt ochinnehållsmässigt överensstämmer med konventionen. Dådet gäller begränsade suveräna rättigheter och en begränsad jurisdiktion förkuststaten (s. 42), så anser nämnden det rimligt att i själva lagen betonavilka rättigheter som staten gör anspråk på. Betydelsen av en sådan uppräkningav rättigheter i lagen blir mer tydlig när hänsyn tas till andra rättighetersom konventionstexten inte uttryckligen tillägger varken kuststaten eller andrastater, de s.k. "residual rights". Enligtartikel 59 i konventionen skall tvisten mellan kuststaten och andra stater angående i konventionen icke-specificerade rättigheter biläggas"med hänsyn tagen till den vikt berörda intressen har såväl för respektive parter som för hela det internationella samfundet". vill fram hålla att den lagstiftningsteknik som har använts i det aktuella fallet kan be gränsa möjligheter att hävda någon annan rättighet förutom den som klart nämns i lagen. Att t.ex. i lagen nämna bara två befintliga författ ningar beträffande havsföroreningar istället för att göra ett allmänt anspråk pä jurisdiktion för aU sorts havsförorening kan måhända ge upphov till miss tolkningar att endast dessa två former av föroreningar är viktiga. Åtskilliga stater har valt att räkna upp rättigheterna enligt konventionstexten med un- 93 dantag av den sistakategorin, som nämns i art. 56 (c), nämligen "andra rät- Prop.1992/93:54 tigheter och skyldigheter enligt denna konvention". Någrastater har fördel- Bilaga 3 aktigt ersatt denna formulering med "andraav folkrätten erkända rättigheter". framhålla, att syftet med lagstiftningen naturligtvis skall varaatt säkerställa största möjliga rättigheter i den ekonomiska zonen förSverige. Men det är nödvändigt - med tanke på den ekonomiska zonenslegala status och dess suigeneri karaktär - att lagens substans stämmer medandan i konventionens del V. En lösning på problemet kan vara en referens ilagen till tillämpligheten av allmänt erkända folkrättsliga grandsatser då enviss rättighet eller skyldighet inte direkt nämns i lagen eller i föreskriftereller villkor som kommer att meddelas med stöd av lagen. Då blir detflaggstaten som för varje omtvistad rättighet i ekonomiska zon mästebevisa att denna rättighet har blivit en del av allmän folkrätt. 3.5Naturslddsfbreningen i Järfålla: Det lagförslag som framlagts uppfattas mersom ett utttyck för den tidigare bilden att havet är oändligt, och att detillgångar havet och havsbotten gömmer är exploateringsbara utan noggrannabedömningar. 4.1 : Vi finner det angeläget påpekavikten av att myndigheten bereds möjlighet att medverka i beredningen av dessaärenden. 4.2 , SMHI:Det är angeläget att understryka att tillkomsten av havsrättskonventionen ochflera länders successiva tillämpning av konventionens anda avsevärt harförsvårat den undersöknings- och forskningsverksamhet som och andrabedriver i intemationellt samarbete. föreslär därför att för monitoring ochforskningsexpeditioner av gemensamt intresse för länderna rant Östersjöntillämpas ett tillståndssystem likt det som tillämpas för andra länders fiskefartyg.