prop · GG0331 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93:31 om ändrad sjukersättning m.m. Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet den 10 noveraber 1992. Ipropositionen föreslås att en ökad självrisk införs i systemen för sjukersättningi form av utan ersättning (karensdag) vid varje sjukfall. För attskydda hälsosvaga personer med ofta återkommande sjukfall kompletteras de nya reglemamed ett allmänt högriskskydd så att antalet karensdagar begränsas till tiounder en tolvmånadersperiod. För arbetstagare som har flera arbetsgivare skallbegränsningen gälla i förhållande till var och en av dessa. avses dethittillsvarande högriskskyddet vad gäller personer med särskilt omfattandesjukfrånvaro bestå. Enutgångspunkt för förslaget om karensdag är, i likhet med de förändringar av reglemaför sjukersättaing som trätt i kraft och ,att utfallet av förändringama skall bli enhetligt bland olika grapper påarbetsmarknaden. Samtidigtmed karensdagsregeln föreslås att en särskild återinsjuknanderegel införs medinnebörd att en ny sjukperiod som börjar en tidigaresjukperiod upphört skall betraktas som en fortsättning på den tidigaresjukperioden vad gäller karensdag, ersättningens storlek och avgränsning avsjuklöneperiod. Härigenom tillgodoses bl.a. ett önskemål från omförslag som undanröjer att nuvarande utformning av sjukförsäkringssystemet kanvara rehabiliteringshämman-de. Ipropositionen föreslås vidare att kompensationsgraderna för ersättning vidsjukdom förändras inom sjukpeimingförsäkringen så att sjukpenningen skallutgöra av den sjukpenninggrandande inkomsten för de två första dagaraaefter karensdagen och för tid därefter t.o.m. den 365:e dagen i ettsjukfall. Efter dag 365 skall sjukpenning utgå av den sjukpenninggmndandeinkomsten. I den mån den försäkrade som sjukpenningen avser fårlön eller 1 1992/93. andraskattepliktiga förmåner som, sammantagna med sjukpermingför- Prop, 1992/93:31 månen, medför att kompensationsgraden vid sjukdom med merän överstiger de för sjukpenningförsäkringen angivna nivåema skallavdrag göras på sjukpenningen. Karensdag skall även gälla sjukpenningförsäkring för egenföretagareoch frivillig sjukpenningförsäkring om längre karenstid inte har begärts. De förändrade reglema för sjukersättning har sin bakgranddels i behovet att förstärka statens ekonomi, dels i en strävan att åstadkommabättre incitament inom försäkringen. I propositionen föreslås en förändringvad gäller rehabiliteringspenningen. Med hänsyn till behovet av att bibehållaincitament för den försäkrade att påbörja rehabilitering föreslås attsänkningen begränsas till så att ersättningen utgår med 95 %av den sjukperminggrandande inkomsten. För att underlätta för personer med nedsatt arbetsförmågaatt bibehålla en anknytning till förvärvslivet och erhållaförtidspension på en nivå som motsvarar den faktiska nedsättningen avarbetsförmågan föreslås att två nya förtidspensionsnivåer införs. Därmed kommernivåeraa att motsvara ersättningsnivåerna för sjukpenning genom att hel, trefjärdedels, halv eller en fjärdedels förtidspension/sjukbidrag kan beviljas.Dessa nivåer skall även gälla för särskild efterlevandepension samt förtida ochuppskjutet uttag av ålderspension. Vidare föreslås att den nuvarandebegränsningen för en fjärdedels sjukpenning upphävs. Vad avser sjukpenning i samband med medicinsk behandlingoch medicinsk rehabilitering, närståendepenning och smittbärarpenning föreslåsatt de tre inledande dagarna ersättning tas bort så attersättning utges även för . Mot bakgrund av den kostnadsbesparing som arbetsgivamaberäknas göra genom minskad utbetalning av sjuklön föreslås att arbetsgivaravgiftenhöjs till på avgiftsunderlaget fr.o.m. den Ijanuari 1993 och med fr.o.m. den 1 januari1994. 1 samband med att regeringen i proposition 1991/92:38 ominriktning av den ekonomiska politiken aviserade förslaget om införande avkarensdag betonades viklen av att skapa system som är rättvisa. gällandesjuklöneavtal är anpassade till hittillsvarande regler om sjuklön enligtsjuklönelagen och sjukpenning enligt AFL. Etl införande av karensdag enligt deprinciper som föreslås torde innebära att avtalen i vissa stycken behöveranpassas. Utgångspunkt för förslagen är att den nödvändiga anpassningen avsjuklöneavtal även fortsättningsvis skall fungera så att särskildalagstiftningsåtgärder med syfte att åstadkomma likformighet inte skall bliaktuella. Propositionens lagförslag Prop. Lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön Härigenomföreskrivs att 6-8, 15 och 17 §§ lagen (1991:1047) om sjuklön skall ha följandelydelse. Sjuklönenutgör följande andel av För dagar j en sjuklöneperiod denlön och arulra anställningsför- enligt 7 § som arbetstagaren gått maner som arbetstagaren gått miste om lön och andra anställ- misteom till följd av nedsättning- ningsförmåner tiW följd av nedsätt- eni arbetsförmågan under sjuk- ningen i arbetsförmågan gäller löneperioden enligt 7 §, nämligen för de första tre 1. att sjuklön inteutges för den dagarna med sjuklön i varje sjuk- för vilken sjuklön kan period, dock med undantag som utges enligt första stycket, anges i 15 §, och 90procent för tid därefter. 2. att sjuklönen för de två följan- de dagama utgör av anställningsförinånerna, och 3. att sjuklönen för tid därefter utgör av anställningsförmånerna. Vidtillämpning av bestämmelseraa i första stycket skall ersättmng sora utges tillarbetstagaren på grand av förmån av fri grappsjukförsäkring, som åtnjuts enligtgrander som fastställs i kollekfivavtal mellan arbetsmarknadenshuvudorganisationer, anses som sjuklön från arbetsgivaren. Om arbetstagaren harmer än en anställning får varje arbetsgivare i skälig omfattning tillgodoräknasig sådan ersättning som sjuklön. Attsjuklönens storlek kan be- Om arbetstagaren under de gränsas framgår avbestämmelser- tillföljd av na i 8 . bestämmelserna i första stycket 1 gått miste om sjuklön från arbetsgivaren för sammanlagt , utgörsjuklönen för dag som avses i denna punkt av den lön och andraanställningsförmåner som arbetstagaren gått miste om tillföljd av nedsättningeni arbetsförmågan. Om awikelse från vad som följer av första stycket 1 och 2 föreskrivs i15 I 7§Sjuklöneperioden omfattar den första dag arbetstagarens arbetsförmåga ärnedsatt på grand av sjukdom och de därpå följande isjukperioden. En sjuklöneperiod börjar inte om arbetstagaren inteavhåller sig från arbete åt arbetsgivaren. En sjuklöneperiod som börjat löpabryts om anställningen upphör. Somsjukperiod anses sådan tid under vilken arbetstagaren i oavbraten följd liderav sjukdom som avses i 4 §. Om en sjukperiod börjar från det en tidigare sjukperiodavslutats skall sjuklöneperioden omfatta endast så många dagar att dentillsammans med en sjuklöneperiod hos samma arbetsgivare under den tidigaresjukperioden utgör ftorton kalenderdagar. Vid tillämpning av6 skall beaktasdagar . §Sjuklön skall inte avse mistade förmåner under tid irman arbetsgivaren fåttanmälan om sjukdomsfallet. Sjuklönen skall dock avse sådana förmåner frän ochmed den dag då sjukdomsfallet inträffade, om arbetstagaren varit förhindradatt göra anmälan och sådan gjorts efter det att hindret upphört. Arbetsgivaren är skyldig att utge sjuklön för mistade förmåner under tid från och med den sjunde kalenderdagen efter dagen för sjukanmälan endast om arbetstagaren styrker nedsättningen av arbetsförmågan genom intyg av läkare eller tandläkare. Intyget behöver inte innehålla närmare uppgift om vilken sjukdom arbetstagaren lider av. Om sjuklön utges för mistade förmåner under tid före anmälan skall den första ersättningsdagen anses som sjukanmälningsdag. Arbetsgivarenär skyldig att utge sjuklön för mistade förmåner under tid från och med densjunde kalenderdagen efter dagen för sjukanmälan endast om arbetstagarenstyrker nedsättningen av arbetsförmågan genom intyg av läkareeller tandläkare. Intyget behöver inte innehålla närmare uppgift om vilken sjukdoraarbetstagaren lider av. Öra sjuklön utges för mistade förmåner under tid föreanmälan skall den första ersättningsdagen eller den tidigare dag för vilkensjuklön inte utges enligt 6 § första stycket 1 anses som sjukanmälningsdag. Finns det ett beslut enligt10 § är arbetsgivaren inte skyldig att utge sjuklön om arbetstagaren inteiakttar vad som har ålagts honom i beslutet. Om ett beslut enligt 13 §gäller för arbetsgivaren utgör arbetstagarens sjuklön, med avvikelse från vadsom föreskrivs i 6 § första stycket 1, av den lön och andraanställningsförmåner som arbetstagaren gått miste om Om ett beslut enligt 13 §gäller för arbetsgivaren, utgör arbetstagarens sjuklön, med avvikelse från vadsom föreskrivs i 6 § första stycket I och 2, av den lön och andraanställningsförmåner som arbetstagaren gått Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse tillföljd av nedsättningen i arbets- miste om till följd av nedsättning- förmågan en i arbetsförmågan under sjuk- enligt 7 §. löneperioden enligt 7 §. Föreskrifteni 6 § andra stycket skall tillämpas även i fråga om sjuklön enligt dennaparagraf. En arbetsgivare vars saraman-lagda lönekostnader under ett kalenderår inte beräknas överstiga 90 gånger det för året gällande basbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring kan försäkra sig hos den allmänna för kostnader för sjuklön enligt denna lag. Vid beräkningen av de sammanlagda lönekostnaderaa bortses från avgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter och skatt enligt lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. Enarbetsgivare vars sammanlagda lönekostnader under ett kalenderår inte beräknasöverstiga 90 gånger det för året gällande basbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen(1962:381) om allmän försäkring kan försäkra sig hos den allmännaförsäkringskassan för kostnader för sjuklön enligt denna lag. Vid beräkningenav de sammanlagda lönekostnaderaa bortses från avgifter enligt lagen(1981:691) om socialavgifter och lagen (1982:423) om allmän löneavgift samtskatt enligt lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. Regeringenföreskriver närmare villkor för försäkringen. Dennalag träder i kraft . Äldre bestämmelser skall fortfarande gällai fråga om sjuklön som avser tid före . 'Senaste lydelse 1991:1988, 2Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenomföreskrivs att 3 kap. 1, 4, 4 b, 7, 7 b, 8, 9 a, 10 - 10 c och 16 §§, 4 kap. 6och 14 §§, 6 kap. 1, 2 och 4 §§, 7 kap. 1, 2, 3 a och 4 §§, 8 kap. 6 och 7 §§,11 kap. 6 §, 12 kap. 1 och 4 §§, 13 kap. 1 §, 21 kap. 1 § samt 22 kap. 8 §lagen (1962:381) om allmän försäkring' samt punkten 11 av ikraftträdande- och övergångsbestänMnelsematill lagen (1988:881) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Hosallmän försäkringskassa inskriven försäkrad äger enligt vad nedan sägs rätttill sjukpenning, om hans sjukpenninggrandande inkomst uppgår till . Villkoretom inskrivning hos för rätt till sjukpenning anses uppfylltom det har berott på åldersregeln i 1 kap. 4 § att villkoret inte har kunnatuppfyllas. Rätttill sjukpenning enligt detta kapitel föreligger inte på grandval avanställningsförmåner för tid som ingår i en sjuklöneperiod, under vilken denförsäkrades arbetsgivare har att svara för sjuklön enligt lagen (1991:1047) omsjuklön. Uppkommerför den försäkrade rätt till sjukpenning enligt kapitlet i omedelbar anslutningtill utgången av en sjuklöneperiod, skall sjukperioden enligt denna lag ansesomfatta också sjuklöneperioden. Bestämmelserna i 4 § första stycket 1 och 10 -10 b §§ tillämpas inte i sådant fall i fråga om sjukpenning som grundas på inkoinstav anställningen. Undantaget beträffande 10, 10 a första och fr ärde - sjundestyckena och 10 b gäller dock inte för en försäkrad som avses i 5 § tredjestycket 1 eller sjätte stycket. Ominte annat följer av 10 - För dagar i en sjukperiod gäller, 10 b § utgörhel sjukpenning för om inte annat följer av 10 -dag följande andelav den fastställ- 10 b §§, da sjukpenninggrundande inkomsten, delad med365, nämligen för de första tre 1. att sjukpenning inte utges för dagarnamed sjukpenning i varje , sjukperiod, dock med undantag som anges i 4 b , ' Lagen omtryckt 1982:120, - Senaste lydelse 1991:1977, Senastelydelse 1991:1639. 2. att hel sjukpenningför de två följande dagarna utgör för dag av den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten, delad med 365, 3. att hel sjukpenning för tid därefter till och med den trehun-drasextiofemte dagen utgör för dag av den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten, delad med 365, och 4. att hel sjukpenning för tid därefter utgör för dag av den sjukpenninggrundande inkomsten, delad med 365. Sjukpenningen avrandas till närmaste hela krontal. Om den försäkrade av arbetsgivaren erhåller lön under sjukdom som sjukpenningen avser, skall sjukpenning som utges minskas med det belopp som lönen under sjukdom överstiger av vad den försäkrade skulle ha fått i lön om han varit i arbete. Till den del lönen under sjukdom utges i förhållande till lön i arbete som för år räknat överstiger den högsta sjukpenninggrandande inkomst som kan beräknas enligt 2 § skall minskning dock endast ske med belopp som överstiger av lönen i arbete när sjukpeiming utges med den procentandel som anges i första stycket 2, av lönen i arbete när sjukpenning utges med den procentandel som anges i första stycket av lönen i arbete när sjukpenning utges med den procentandel som anges i första stycket 4. för tid därefter till och med den nittionde dagen i sjukperioden, för tid därefter. Sjukpenningen avrandas till närmaste helakrontal. Omden försäkrade av arbetsgivaren erhåller lön under sjukdom somsjukpenningen avser, skall sjukpenning som utges med den procentandel somanges iförsta stycket 1 eller 2 minskas med det belopp som lönen under sjukdomöverstiger av vad den försäkrade skulle ha fått i lön om han varit iarbete, och sjukpenning som utges med den procentandel som anges i förstastycket 3 minskas med hela lönen under sjukdom. Till den del lönen undersjukdom utges i förhållande till lön i arbete som för år räknat överstiger denhögsta sjukpenninggmndande inkomst som kan beräknas enligt 2 § skall minskningdock endast ske med belopp som överstiger av lönen i arbete när sjukpeimingutges med den procentandel som anges i första stycket / och av löneni arbete när sjukpenning utges med den procentandel som anges i första stycket2 eller 3. Vidtillämpning av bestämmelseraa i andra stycket skall ersättning som utges på gmndav förmån av fri grappsjukförsäkring som åtnjuts enligt grander som fastställsi kollektivavtal mellan arbetsmarknadens huvudorganisationer anses som lönunder sjukdom från arbetsgivare. Omdenförsäkrade gått miste om sjukpenning till följd av bestämmelserna i förstastycket 1 eller 10 a % första stycket 1 för sam- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. manlagt utges sjukpenningför dag som avses i första stycket 1 av den sjukpenninggrundandeinkomsten, delad med 365. Detbelopp varmed minskning skall göras avrundas till närmast lägre hela krontal.Avräkning skall i första hand göras vid utbetalning av sjukpeiming som avsersamma tid som den lön under sjukdom som föranlett minskningen men får ocksågöras vid närmast följande utbetalning av sjukpenning. Denallraänna Den allraänna kan efter skriftlig ansökan av den kan efter skriftlig ansökan av den försäkrade besluta att hel sjukpen- försäkrade besluta att hel sjukpen ning för dag skall utges med ning för dag skall utges raed av den försäkrades av den försäkrades sjukpenninggmndande inkomst sjukpenninggrandande inkomst delad med 365 eller, vid sjukpen- delad raed 365 eller, vid sjukpen ningberäkning enligt 10 a §, med ningberäkning enligt 10 a §, med motsvarande arbetstidsfaktor, även motsvarande arbetstidsfaktor, även med för dag som avses i 4 § första sjukpenning i varje sjukperiod. Ett stycket 1 och 2 och 10 a första sådant beslut får meddelas endast stycket 1 och 2. Ett sådant beslut om den försäkrade lider av sjuk- får meddelas endast om den för dom som kan antas medföra ett säkrade lider av sjukdom som kan större antal sjukperioder med rätt antas medföra ett större antal till sjukpenning under en tolv- sjukperioder med rätt till sjukpen- månadersperiod. Ettbeslut enligt första stycket gäller från och med den kalendermånad då ansökan gjordeshos , om inte annat sägs i beslutet. Beslutet skall gälla förviss tid sora anges i beslutet eller, om det finns särskilda skäl, tillsvidare. Beslutet skall upphävas om villkoret enligt första sfycket andrameningen är uppfyllt. Enförsäkrad som har gjort ansökan enligt första stycket är skyldig att genomgåundersökning av läkare eller tandläkare och att ge in utlåtande överundersökningen, om finner att det behövs för ärendetsbedömning. För den försäkrades utgifter för undersökningen och för utlåtandeöver undersökningen lämnas ersättning i enlighet med vad regeringen förordnar. 7 §5 Sjukpenningutges vid sjukdom sora sätter ned den försäkrades arbetsförmåga med minst enfjärdedel. Med sjukdom jämställs ett fillstånd av nedsatt arbetsförmåga, somorsakats av sjukdom för vilken sjukpenning utgetts och som fortfarande kvarstårefter det att sjukdomen upphört. Saknarden försäkrade arbetsför- Saknar den försäkrade arbetsförmåga utges hel sjukpeiming.Om måga utges hel sjukpenning. Om arbetsmågan inte saknas helt men arbetsmåganinte saknas helt men Senaste lydelse 1990:1516, Senaste lydelse 1991:1040, Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. ärnedsatt med minst tre ffårds- är nedsatt med minst tre fjärde delar iitges tre Qärdedels sjukpen- delar utges tre fjärdedels sjukpen ning. Är arbetsförmågan nedsatt i ning. Är arbetsförmågan nedsatt i mindre grad men med minst hälft- raindre grad men med minst hälft en utges halv sjukpeiming. I annat en utges halv sjukpeiming. I annat fall utges en fjärdedels sjukpen- fall utges en fjärdedels sjukpen ning. En frärdedels sjukpenning får ning. dock under samma sjukperiod utges för . Försäkringskassanfår när det finns skäl till det kräva att läkarinfyg ges in för att styrkanedsättning av arbetsförmågan. Nären sjukperiod har pågått skall den försäkrade ge in ett läkaratlåtandetill , om kassan begär det. Ett sådant läkaratlåtande skallinnehålla uppgift om behovet av rehabilitering, pågående och planeradbehandling eller rehabiliteringsåtgärd samt, om möjligt, beräknad återståendesjukdomstid med nedsatt arbetsförmåga. Förutgifter för läkarandersökning och utlåtande sora föranleds av en begäranenligt Qärde sfycket lämnas ersättning i enighet med vad regeringen eller,efter regeringens bemyndigande. Sjukpenningenligt 7 § utges även när den försäkrade genomgår en medicinsk behandling ellermedicinsk rehabilitering som syftar till att förebygga sjukdom eller attförkorta sjukdomstid eller att helt eller delvis förebygga eller hävanedsättning av arbetsförmågan. Som villkor gäller att behandlingen ellerrehabiliteringen har ordinerats av läkare och ingår i en av försäkringskassangodkänd plan. Arbetsförmåganskall anses nedsatt i den mån den försäkrade på grand av behandlingen ellerrehabiliteringen är förhindrad att förvärvsarbeta. Sjukpenning enligt denna paragraf utges av den försäkradessjukpenninggrundande inkomst delad med 365 eller, vid sjukpenningberäkningenligt 10 a §, med motsvarande arbetstidsfaktor även för dag som avses i 4 §första stycket 1 och 2 och 10 a § första stycket 1 och 2. Vidbedömningen av ora arbetsförraågan är fullständigt nedsatt skall, om sjukdomenkan antas vara kortvarig, särskilt beaktas om den försäkrade på grund avsjukdomen är ur stånd att utföra sitt vanliga eller därmed jämförligt arbete.Om den försäkrade på gmnd av sjukdomen behöver avstå från förvärvsarbete underminst en fjärdedel av sin normala arbetstid en viss dag, skall hansarbetsförmåga anses nedsatt i minst motsvarande mån . Vid prövning avden försäkrades rätt till sjukpeiming för tid under vilken han annars skulle hauppburit föräldrapenning, skall arbetsförmågan anses nedsatt endast i denutsträckning som den försäkrades förmåga att vårda bamet är nedsatt på grand avsjukdomen. *Senaste lydelse 1991:1976. ' Senaste lydelse 1992:275, Omsjukdomen kan antas bli långvarig eller den försäkrade bedöms inte kunna återgåtill sitt arbete, skall undersöka om den försäkrade eftersådan åtgärd, som avses i 7 b § eller 22 kap. 7 §, kan försörja sig själv genomförvärvsarbete om arbetsförhållandena ändras eller om annat lämpligt arbete erhålls.Därvid skall beaktas vad som rimligen kan begäras av honom med hänsyn tillsjukdomen, hans utbildning och tidigare verksamhet samt ålder, bosättningsförhållandenoch andra sådana oraständigheter. Om den försäkradeuppbär förtidspension eller särskild efterlevandepension enligt denna lag,skall vid prövning av den försäkrades rätt till sjukpenning bedömningen av hansarbetsförmåga ske med bortseende från den nedsättning av förmågan ellermöjligheten att bereda sig inkomst genom arbete som ligger till grand förutgående pension. Somsjukperiod anses fid, under vilken en försäkrad i oavbraten följd lider avsjukdom som avses i 7 § eller har rätt till sjukperming enligt 7 b § ellerrehabiliteringspenning enligt 22 kap. 7 §. Sjukperiodomfattar sjuklöneperiod enligt lagen (1991:1047)om sjuklön enligt vad som sägsi 1 §. Somsjukperiod anses fid, under vilken en försäkrad i oavbraten följd lider avsjukdom som avses i 7 § eller har rätt till sjukpenning enligt 7 b § ellerrehabiliterings-penning enligt 22 kap. 7 §. Uppkommer för denförsäkrade rätttill sjukpenning enligt kapitlet i omedelbar anslutning till en sjuklöneperiodenligt lagen (1991:1047) om sjuklön, skall sjukperioden enligt denna lag ansesomfatta också sjuklöneperioden. Omen sjukperiod börjar från det en tidigare sjukperiod avslutatsskall bestämmelserna i 4 och 10 a §§ tillämpas som om den senare sjukperioden utgören fortsättning på den tidigare sjukperioden. Enkvinna som önskar erhålla havandeskapspenning skall göra ansökan därom. Denallmänna får påfordra att kvinnan till stöd för sin rätt tillhavandeskapspenning inger utlåtande av sin arbetsgivare samt läkaratlåtande. Ibeslutet om havandeskapspenning skall anges ersättning kanutges. Vad i lag eller annan författning föreskrivs om sjukpenning gäller i fråga om havandeskapspenning med undantag av bestämmelseraa om ersättning för meratgifter i 7 a § och om karenstid i 11 §. Havandeskapspenning utges inte i den mån kvinnan Vad i lag eller annanförfattning föreskrivs om sjukpenning gäller i fråga om havandeskapspenning medundantag av bestämmelseraa om ersättning för meratgifter i 7 a § och om karensfidi 11 §. Vidare skall havandeskapspenningen, med avvikelse från vad som uppbärsjukpenning eller sjuklön eller annan ersättning enligt lagen (1991:1047) omsjuklön. angesi 4 § första stycket och 70 a §, utges även för den förstadagen. Havandeskapspenning utges inte i den mån kvinnan uppbär sjukpermingeller sjuklön eller annan ersättning enligt lagen (1991:1047) om sjuklön. För de första 14 dagama i sjukperioden utges sjukpenning som svarar mot sjukpenninggrandande inkomst av anställning endast under föratsättning att den försäkrade skulle ha utfört förvärvsarbete om han inte hade varit sjuk. För en försäkrad som avses i 5 § tredje stycket 1 eller sjätte stycket skall vad som har sagts nu gälla även för tid efter de första 14 dagama av sjukperioden. För sjukpenningen skall 10 a och 10 b §§ tillämpas. Förden dag då anmälan om sjukdomsfallet gjordes hos den allmännaförsäkringskassanoch de följande 13 dagama i sjukperioden utges sjukpenning som svarar mot sjukpenninggrandandeinkomst av anställning endast under fömtsättning att den försäkrade skulle hautfört förvärvsarbete om han inte hade varit sjuk. För en försäkrad som avses i5 § tredje stycket 1 eller sjätte stycket skall vad som har sagts nu gälla ävenför tid efter de första 14 dagama av sjukperioden. Vid beräkningen avsjukpenning skall 10 a och 10 b §§ tillämpas. Omsjukpenning utges för tid före anmälan skall den första ersättningsdagen ansessom sjukanmälningsdag. Medtid för förvärvsarbete enligt första stycket jämställs