prop · GG0370 · 1992-12-31 00:00:00 — Radio anser alt avgiften bör vara lägre, exempelvis5 , i områden med liten befolknråg CKh för AM-sändare med låg effekt.Bengt anser att avgiften bör sättos till per invånare isändningsområdei. SKÅP föreslår att stationeraa skall kunna göra avdrag fränkoncessionsavgiften för egen produktion av kvalificerade radioprogram, raedanAndreas Langell föreslår att operatörer som varit verksamma länge skaU gynnasraed lägre avgifter. ,Järva nufl närradioföreningar och raenar att avgiften kansättos betydligt lägre. Privattadion skall inte behöva finansiera närradion, dådet vore som att låto dagspressen betola administrationen avföreningstidningar. De återstående adrainistrations-kosraadema uppgår tiUenbart ett par prcKent av den förslagna avgiften. Syftet att gallra bortoseriösa intressenter uppnås autoraatiskt av den höga kostnad det rånebär attetoblera en radiostotion. raotsätter sig attkostnaderna för nänadion läcks av privattadiostotionema. Sraå radioföretog ärsårbara för förhöjda avgifter, särskUt under stotionens uppbyggnadsskede. RadioNova kan fenka sig en årlig registreringsavgift på raellan 500 CKh 1 000 kronorper stotion, utöver den blygsamma engångskostnad som ett"utgivningsbevis" skuUe innebära. Det vore oacceptobelt att användakonces-sionema som stotiig inkomstkäUa. Företagsekonomiskainstitutionen vid anser att kosmadema för den nyaradioverksaraheten bör vara sä låga sora möjligt. Institutionen pekar på möjlighetenatt, som i , ersätto koncessionsav- giftenmed avtal ora visst antol sändningstiraraar cKh vecka, vari Prop.1992/93:70 raanäven kan inkludera regler för rånehållet BUaga 4 FöreningenSvenska masskommunikationsforskare föreslär att inkora-stema frånkoncessionsavgiften skall gä tUl raedieforsknråg. 123 §, andra st. (under betalning av avgift) stodgas att årsavgiften skall"betalas med lika stora delar under kalenderåret senast den försto dagen ijanuari, april, juni CKh oktober månad". finnerlagtexten oklar på denna punkt Skall exerapelvis hela avgiften för försto åreterläggas ora sändningama råleds ? 24§ anger att tUlståndshavare sora frånttäder sin koncession, eller fär denåterkallad, är skyldig att betola avgiften i tte raånader till. Kammarrätten iSundsvall påpekar att lexien är utforraad så att tiUståndshavare som försatts ikonkurs eUer trätt i likvidation inte omfattas av denna skyldighet Ipromeraorian föreslås att tUlstånden skaU vara tidsbegränsade. Alla tillståndbör löpa ut saratidigt, för att ge raöjlighet tUl förändrad orarådesindelningCKh ändringar raed anledning av exempelvis ny sändningsteknik. bedömsvara en lämplig tidslängd för att även tillgodose tillsfendshavamas behov avplanering. Den försto tiUståndstiden föresläs således gälla efter att lagenttäder i krafl. Förslagettillstyrks av Statskontoret och frikyrkoråd m.fl. Frekvensförvalmingeninom påpekar att den reella tillståndstiden kan bli kortare än femår i händelse av intemationell frekvenskoordinering. Enbart de som koraraersända på redan planerade frekvenser kan få tillstånd . , sora i princip är positivt till feraårs-gränsen, menar attkortare tiUståndstid under den försto pericxlen försvårar företogensplanering. SPK är positivt till att sändningstillstånden har begränsadgiltighet så att nya inttessenter kan komma in pä marknaden, raen kan inlebedöraa vilken tidspericxl sora är lämpligast ur konkurrenssynpunkt. Enövervägande del av de remissinstanser som har lämnat synpunkter på denna del avförslaget, har inget all invända raot tanken på tidsbegränsade tUlstånd. Fleraav dem har emeUertid synpunkter pä tidsperiodens längd. Radiolagsutredningenraenar att de försto tillstånden kan gäUa och löpa ut saratidigt,raen förespråkar att tiUstånd ges för längre perioder i fortsättningen. Föratt bedriva sändningar med egenproducerat material av hög kvalitet torde krävasbetydande investeringar. Om tiUständsperioder är för korto kan viljan att görasådana investeringar häraraas. Det bör därför övervägas att väsentUgenförlänga tUlståndsperiodema. TUifrågasätter om inte den försto koncessionsperioden bör vara längre för att denystortode stationeraa skaU hinna etoblera sig hos publUc och annonsörer ochfä avkastning på sina sannolUct stora investeringar. Eftersom tillståndetsedan kan ges tiU ett annat företog kanske flera råttessenier i annat faU skulle avsfe från attöverhuvudtoget etoblera sig. Föreningen föreslär därför Prop.1992/93:70 AvlUcnande skäl föreslår Future T.A. AB att försto tillståndsperioden skall varaåtto år. Privattadions råförande saramanfaUer dessutom med en svär lågkonjunktur.Från och med andra perioden kan giltighetstiden förkortas till fera år. hävdar att erfarenheter från andra länder har visat attfera år är för en radiostotion att etoblera sig cKh göraverksaraheten bärkraftig. Promemorians förslag raotverkar därför den angivnaraålsättningen att främja stotioner sora kan arbeto självständigt på läng sikt. Enav instonsema, SKÅP, föreslär kortore koncessionstid. De förstotill-ständsperiodema bör vara tte är, för att de tUlsfendshavare sora inteföljer sråa redovisade programintentioner snabbt skall kunna sorteras bort RadioScandinavia anser att koncessionstiden skall vara rainst cKh fömyasautomatiskt om inga särskilda skäl föreligger 1 annat fall kan väUun-gerandeoch populära stotioner tvingas upphöra bara för att andra intressenter harbjudit högre årsavgift. franer del acceptobelt att den förstoperioden är tidsbegränsad för att underlätto råttoducerandet avdigitaltekniken, raen ser därefter rågen anledning tiU att begränsatUlståndspericxlema. De sora efter försto pericxlen har tUlstånd bör fåförettäde tiU att göra dem permanenta. Stolen bör råte ha rätt att överiåtogenoraförda investerrågar tiU konkunerande inttessenter. Om så ändå blirfallet, är frågan vera sora koraraer vilja lägga ned erforderUgt arbete ckU kapital för att starta enradiostotion. ,Radio Nova, Järva nufl. närradioföreningar anser attsändningstillstånden från början skall vara perraanenta, i likhet medtidningamas utgivningsbevis. Varje station skall dämtöver tilldelas ettfrekvenstiUstånd, som däremot kan vara tidsbegränsat Radioutgivareföreningenvarnar för att ora sändningstillsfendet bara komraer gälla , kanbehovet av att göra snabba vinster raedföra kortsiktig planering och sämrekvalitet Frekvensperiodema kan vara tidsbegränsade för att raöjliggöramodifieringar av frekvensplaneringen. Efter försto perioden kan del dock varaopraktiskt att behålla de sammanhållna tillsfendstidema. Om en stotionexerapelvis går i konkurs efter halva tiden koraraer ingen vara inttesserad avatt överto frekvensen ora det saknas garantier för att verksaraheten kanbedrivas . RadioNovas ståndpunkt är baserad pä det principiella ställningstogandet motregleringar som skUjer sig från de vUUcor pressen verkar under Företoget frågarsig dessutora ora någon skulle vilja investera i en stotion sora oberoende avvUken fraragång den rönt, kanske inte överlever sin feraårsdag.Frekvensorarådena skall dock kunna omprövas av tekniska skäl, och tUlståndshavarenhar dä rätt till en lUcvärdig frekvens. En lUldelad frekvens skall endast gäatt dra in ora operatören underiåtit att sända . TeleverketRundradio konstoterar att frekvenstillsfendet inte behöver ha sammagUtighetstid som tiUståndet att sända. Verket framhåUer att reglema förtillståndstider, liksora för innehav av frekvenstiUstånd, raåste utforraas påett sätt sora gör det raöjligtför frekvensrayndigheten all raodifiera frekvenspla- Prop.1992/93:70 nerrågen efter behoven avgod radioraUjö. påpekar all den aktuella lagtexten (7 §, andraraeningen) behöver förtydligas så att det som avses framgår, nämUgen att varjeefterföljande tiUståndsperiod skall löpa ut efter femårsintervall.Justitiekanslem påpekar att föreskriften råle lämnar utryrarae för någontiUståndsprövning råför en tredje lUlståndspericxI. Kammarrätteni påpekar att om alla tillstånd löper ut blirtillsfendstiden kortare för de sora erhåller tillstånd under en avferaårs-periodema. Då lagtexten inte anger att alla tillstånd skall löpa ut vidsamma tidpunkt framgår råle detta. 9 Övriga villkor för tillståndsinnehav Motbakgmnd av att sändningstillsfendet föresläs kunna återkallas ora ansvarigutgivare eller ställföreträdande sådan saknas (19 §, 2 st), anser Kammarrätteni att det i 5 CKh 6 §§ bör tilläggas att sökande raåste anraäla verasora är utgivare för programverksamheten rånan tillstånd ges ut Privattadiotillsfendetskall kunna överlåtas tUl annan behörig intressent. 1 promemorian anges bl.a.att fränttädelse av tillsfend sker genom skriftiig anraälan tillprivatradiorayndigheten. efterlyser en angivelse ilagtexten (21 §) frän vilken tidpunkt som tillståndet upphör Sker detta redangenom tUlståndshavarens anraälan, eller krävs nägon särskild åtgärd frånprivattadiorayndigheten? OratiUståndshavaren försätts i konkurs eUer ttäder i likvicfetion föresläs atttillståndet oraedelbart förfaller för att det inte skall bli en tillgång ikonkurs-bcKi. raenar att det kan vara befogat att låtotillståndshavarens borgenärer cKh andra inttessenter fä del av det värde eltpri-vatradiotillsfend innebär. Det bör därför övervägas att tillåto konkurs-eller lUcvidationsboet realisera denna tillgäng inora , snarare än attvärdet autoraatiskt tillfaller stoten. kan vidare fenka sigatt avgiften för den överskjutande tiden återbetalas. Radioutgivareföreningenanser lUcaså att konkursförvaltoren skall kunna avyttra privattadiotillståndetMagnus Kolsjö anser det vara orimligt att tillståndet skall förfalla vidkonkurs eftersom det är radioföretogets störsto tillgäng. Kammarrätteni förordar att det i lagtexten närmare bör preciseras vad som menasmed begreppen likvidation och försättonde i konkurs, bl.a. mot bakgmnd av att aktiebolagslagenhar bestämmelser om olUca forraer av likvidation och dess upphörande. Radiolagsutredningenefterlyser ett klargörande i lagstifmingen om vad som gäller närtUlståndshavaren är en fysisk person och avlider EttSändningstiUstånd föreslås avse och skall råte kunna delas uppmellan flera tiUståndshavare. Varje programtjänst skall ha en egen beteckningsom skall anges minst en gång varje sändningstime. Av de fåtal in- stanser som har lämnatsynpunkter på denna del av förslaget har Prop. Radiolagsuttedningen ochSveriges advokatsamfund inget att erinra. Förslagetutgör råte nägot hinder för tUlståndshavaren att låto andra sända på sinfrekvens. pekar på fördelama med ett sådanl förfarande.För det försto kan raan undvika, sora fallet varit i , att sändningstidförblir outnyttjad. Vidare kan prograra som inte sig till en bredlyssnarkrets erbjudas sändningstid, så att utbudet i radion breddas.Sändnragstider som normalt inle vore kommersieUt råtressanto kan därigenomIcKka annonsörer. Uthyrd sändnrågstid ger även intäkter åt radioföretoget STIMkonstoterar att dess verksamhet underlättas om varje programtjänst har egenegen beteckning som regelbundet anges under sändningen. Radio Scandirutviaanser att varje frekvens skaU ha en rålemationeU beteckning. Ilagförslaget anges att vite fär föreläggas den som bryter raot besferaraelsenom programannonsering. Mot bakgmnd av erfarenhetema från närradion, anserNärradionämnden att sanktioneringen är nödvändig för all regerå skallefterievas. 10 Återkallelse av tillstånd Ipromemorian föreslås att tillståndet återkallas om råle sändningar har inlettsinom tte månader efter att tiUsfend meddelats. Detto föreslås även bli följdenom tiUståndshavaren råle alls, eUer endasl i obetydlig omfattning har bedrivitsändningar av . Beslutet bör fattasav länsrätten, på imtiativ av privattadiomyndigheten. Desynpunkter som inkommit rörande återkallelse av privatradiotillsfend medanledning av rasistisk propaganda, behandlas under avsnittet om närradion. Desora avgett yttranden i frägan efterlyser framför allt förtydliganden ilagtexten, utan att ifrågasätto raöjUgheten att återkalla tillstånden under angivnaorasfendigheter har inget att erinra raotåter-kallelsegmndema eller att talan förs av privattadiomyndigheten. För attklargöra domstolens behörighet bör själva lagtexten preciseras så attföratsättningama för den juridiska prövningen framgår Lagen orakabelsändningar till allmänheten (16 §) kan tjäna som förebild. Det betyderäven att det bör finnas utrymrae för domstolen att i "exttaordinärafall", avslå myndighetens begäran om återkallelse. Uttedningen kan föresfellasig situationer där det skulle le sig stötonde om tillståndet drogs in medanledning av att verksamheten bedrivits i obetydUg orafatmråg. Justitiekanslemanser att lagtexten (19 §, 1 st.) bör utformas annoriunda på två punkter. Detbör framgå att dorastolen skall fatto beslut i frågan, liksom vilkafömtsätmingama är för dess materiella prövning. Enligt advokatsamfundär det oklart ora avsikten är att tillstånden alltid skall återkallas iangivna situationer, eller om länsrätten enbart skall ha en sådan möjUghetTexten ger överlag för dålig vägledning för länsrättens bedömningar Det bör vidare övervägasom råte tUlståndet skaU kunna återkallas såvida till- Prop.1992/93:70 ståndshavaren underlåteratt betala årsavgiften. Kammarrätteni anser tUl att börja med att återkallelsegmndema för tydUghetensskull bör anges punktvis sora i nänadiolagen. Vidare påpekar rätten attålerkallelsegrandema raed anledning av för lite programverksamhet är sä oklartformulerade CKh motiverade, att bestämmelsen kommer att bli svår att tillämpa.Myndigheten bör för övrigt kunna förvägra nytt tillsfend till densom tidigare fått tiUståndet återkallat. påpekar att sändningav en förinspelad programslinga kan betraktos som obetydlig programverksamhet,vilket därför tydUgt bör framgå av förslaget. Radioutgivareföreningenanser att tidsgränsen för att inleda verksamheten bör förlängas lill sexraånader. Stationen raåste fä ordentiig tid pä sig att skaffa lokal, anstäUapersonal, installera teknisk utmsming etc. Frekvensförvaltningeninom anser att återkallat tillstånd för privattadioverksarahet börmedföra att frekvensförvalraingen drar in stotionens tUlstånd att råneharadiosändare, även om råte samma person har erhålUt detta tillstånd, rådragetsändartiUstånd för brott raot radiolagen, för att exempelvis ha gett upphovtill stömingar för andra stotioner, bör också leda till attpri-vattadiokoncessionen återkaUas. 11 Regler för innehållet i allmänhet 1promemorian föreslås att minst en ttedjedel av sändningstiden skallbesfe av program som framsfeUts särskilt för den egna verksamheten.Målsätmingen är att tillförsäkra sändningama en lokal karaktär CKh, utan attdetaljreglera sammansättningen, motverka att stotionema ingår i nätverk där detmesto av utbudet produceras centtalt. Under återstoden av sändningstiden bördet vara möjligt för stationeraa att samarbeto och sända annat än egenproduceratmaterial. Regerå föresläs vara vitessanktionerad. Statskontoretstöder förslaget att en bestämd del av innehållet skall vara producerad för denegna verksamheten. frikyrkoråd m.fl. tillstyrker den föreslagnaregleringen ora egenproduktion. För att sferka den lokala identiteten bör detemellertid finnas kvalitetskrav även för den resterande programproduktionen.Ångradion anser att kravet på en tredjedel egenproduktion bör differentierasmellan storstodsområden CKh glesbygd, så att områden med sämre befolknings-och annonsömnderlag kan sända en högre andel centtalt producerade program.Andreas Langell och ansluter sig uU promemorians förslag. Flerainstonser efterlyser krav på en högre andel lokal produktion. LO, som påpekaratt flera länder har sttängare regler avseende programinnehåll, anser, i likhetmed ABF, att kravet på en tredjedel egenproduktion med lätthet kan uppfyllasutan alt programverksamheten får en lokal prägel. Det räcker med att sändaförprogrammerad musik och natten för att fylla kvoten. ABFförespråkar art andelen eget producerat material skall vara mråst för attstotionen i verklig raening skall vara inriktod pä lokal pro- Prop.1992/93:70 duktion CKh kunna bidratiU en ökad lokal rapporterråg. RadioScandinavia förespråkar av liknande skäl att kravet sätts vid två tredjedelaregen produktion, och understtyker att det lokala reklaraunderiagel ärtillräckligt stort för della. Risken med för lågl satto krav är att stockholmsbaseraderadioföretog via bulvaner etoblerar nätverk av stotioner för sändnråg av sitteget raaterial pä bästo programtid. TCOoch betecknar den föreslagna regleringen somotillräcklig CKh påpekar att utvecklingen i de andra nordiska ländema har gåttmot koncenttation och omfattande nätverksbildning. Gränsen för egenproduktionbör uppgå tiU , som i och , om stotionemassjälvständighet och lokala inrikmråg skall kunna garanteras.Företagsekonomiska institutionen vid anser attstotionema bör sända en övervägande del egenproducerat material för att gynnasmå, lokall förankrade programföretog. SKÅPanser att rainst av utbudet (6.00 - 18.00) skall produceras lokaltför att stimulera stotionemas egenproduktion. Det bör vara tUlätet attsaraarbeto så att vissa nyheter cKh annonser sänds över hela riket För KLYS tersig den föreslagna gränsen alltför låg för att säkra en lokal prägel CKhraotverka nätverksbUdning inom privattadion liknande den som äger rara iDanmark och . Enligt centrabtyrebe kommer regelnsnuvarande utforraning göra den lätt att kringgå. Egenproduktionen kan bestå av"pratskval" under särasta lyssnartid, raedan den bästasänd-nrågstiden domineras av centralproducerat material. Institutionenför journalistik och masskommunikation vid förväntorsig, mot bakgmnd av vissa nänadiostotioners verksamhet, att utbudet iprivau-adion tiU stor del kommer besfe av musUc. Vad förslaget då komraerirmebära är svårbedömt men i princip kan två stotioner sända sarama musikbandframlänges i ena stoden och baklänges i den andra utan att bryto mot den regelsom syftar till självständighet, råstitutionen noterar också att "lokalförankring" i det här faUet varken behöver innebära att innehållet är lokalteUer att ägaren är lokalt förankrad. Idénatt reglera programinnehållet på föreslaget sätt avstyrks eller möts raedskepsis av de övriga instonser sora kommenterar frägan. Vid sidan av detprincipiella argumentet mot att ställa upp viUkor för privattadioverksam-helen,Urågasätls om regeln gär att tiUämpa med effektiva och önskvärda medel. ifrågasätter om besfera raelsen kan vara effektiv. påpekar att stotionema utan hinder kan sända prograramaterial som har produ cerats på annat håll, CKh med vilket innehåll som helst, fömtsatt attmaterialet inte förekoramer i något annat medium. Med tonke pä att nägra kvalitetskrav inte finns, CKh inte heller bör finnas, ttor uttedningen vidare att kvalitetenpå de prograra som framsfeUts för den egna verksamheten koraraer att bli rätt läg. Programmen koramer sannolikt att domineras av musikuppspelningar. grandar sin synpunkt pä erfarenheten av en lUcartad regle- , 20 ring för nänadion, vilkeninle har medfört en tydligare lokal profil. Liksora i Prop.1992/93:70 nänadion kan lokalastotioner sända prograra som de själva inle har produ- BUaga4 cerat,under fömtsätming att programraet sänds enbart inora just deras oraråde.Nämnden påpekar cKkså att lokala stotioner med en enkel redigering kan fåcenttalt producerade program att uppfylla regelns kriterier för lokal produktion. Radionämndenoch Publicbtktubben framhåUer svårighetema att övervaka regelns efterlevnad.Radionäranden raenar att det komraer krävas etl stort, CKh utredningsteknisktmyckel svårt arbete av privattadiomyndigheten. Hur skaU exerapelvis regeråtiUämpas då flera stotioner regelbundet sänder samraa program, men raed olikainledningar och avslutningar? Övervaknings-probleraen, både avseendearbetsraängd CKh loUcningsproblera, gör att bestämmelsen riskerar att bliverknrågslös. Näranden frågar sig vidare ora inte besiäraraelsens motiv börråga i själva lagtexten. ,som allmänt efterlyser enklare regler, påpekar ä ena sidan att en hög grad avdecenttaliserad radioverksamhei kan vara oraöjUg att uppnä uton en så sttängreglering att full frihet är att föredra. Å andra sidan ttor klubben attradiostotionema koraraer vara tvungna att sända en slor andel lokalt raaterialför all inte förlora sina lyssnare. 1 allraänheiens ögon kan vitessanktioneringav verksamheten för övrigt uppfattas sfe i strid mot svensk ytttandefrrået , sora även ser principiella skäl för tveksamhet,befarar att förmodade tolkningsproblem förhindrar att syftet uppnås. Del kandärför fmnas anlednråg att inte to raed förslaget. uttryckerallraän skepsis till raöjUgheten att i lagstiftoråg reglera prograrainne-håUetpå föreslaget sätt JustitiekanslemCKh fokuserar sitt inttesse pä förslaget all den som bryterraot regeln skall föreläggas vite. Detto anses vara högst iveksarai CKh etlavsteg från gällande praxis i den lagstiftoing som rör ytttandefrihelen.Sveriges Radio AB anser all då vitesförfarandet kan tillämpas påprogramutbudets samraansättning, koraraer det alltför nära gränsen till delpublicistiska innehållet. Sora tidigare bör denna sanktion vara förbehållenöverträdelser raot regler sora rör reklara och sponsring. Radiokonstoterar att det presenterade lagförslaget ora satelUlsändningar förTV-program enbart förordar vite rörande adrainisttativa bestämmelser samtreklam ckU sponsring. Justitiekanslemkonstoterar att det inte finns nägot tvingande rättsligt hrå der raot viiessanktioner i delto fall, raen att idén lUcväl kan sägas sfe iviss motsätraing till de principer som fastslagits pä konstitutionell nivå avseende tryckfrrået och ytttandefrihet i raediema. Ur etl annat perspektiv är förslaget nödvändigt för att maximera mångfalden i etem, cKh skulle därmed kunna försvaras med hänvisning tUl regeringsforraen. För att korama ur detto rätts liga dUerama, frans raöjUgheten att välja en annan sanktionsform, exerapelvis att inte bevilja förayat tillstånd. ingen av dessa sanktioner kan ansesvara godtogbara, förordar Justitiekanslem att regeln om viss del egenproduktion tas bort från lagförslaget. 9 1992/93. Radiolagsuttedningenväljer alt avstyrka viiesförfarandet i detto fall, dä det Prop.1992/93:70 synes svårförenligt medidéema bakom ytttandefrihetsgrandlagen. En alter- BUaga 4 nativsanktionsforra vore att inte bevilja nytt tillstånd till den sora bryter raotföreskriftema. I så fall raåste tillståndshavama göras skyldiga att redovisaför myndigheten hur de följer regeln. Uttedningen kan även tänka sig att regelnöverhuvudtoget inte införs. TU,, Radio Nova, Future T.A. AB, Järva nufl.närradioföreningar tar klar ställning emot regleringarav programinnehållet. TU anser att radiostotionema själva skall kunna styrasändningamas sararaansätming CKh inriktning. Dessutora, raenar TU, ger regelninga garantier för att det som i någon raening produceras lokalt även kommer haett innehåU med lokal karaktär. Den konttollverksamhet sora regerå nödvändiggörär dämtöver varken praktiskt eller prråcipiellt önskvärd. Radioutgivareföreningenanser, lUcsora Radio Nova, att regeln innebär en inskränkning av yttrandefriheten.Frägor rörande prograrainnehäll skall inte regleras av stoten, utan med hjälpav de etiska bestämmelser branschen själv skapar och upprätthåller. Dessutom,menar föreningen, är den föreslagna regeln onödig. Stationerna kommer attanpassa sig till lyssnama, som viU ha lokalt anknutoa program. Den föreslagnaregeln, däremot, kommer leda tUl en stor CKh kostsam konu-ollmyndighet. närradioföreningar för CKksä frara dettoarguraenl, CKh kritiserar förslaget för att innebära en inskränkning avyuiandefrihelen. AB anför att staten inte skaU ha någon rart attställa vUUcor för innehållet i privattadion, mot bakgmnd av den frihet somräder för pressen. Radioutgivareföreningenvill poängtera fördelama med alt tillåto sändning av centralproduceratmaterial. För lokala stotioner ger del finansiell möjlighet att självaproducera högkvalitativa program. I synnerhet i ekonomiskt svaga områden är deten fömtsärtning för att överhuvudtoget ha råd att sända. LOefterlyser garantier för att en radiostation i lokal raonopolstäUning ime blirspråkrör för en enda åsiktsriktning eller samhällsuppfattning.