prop · GF03150 · 1992-01-01 00:00:00 — Högsta, lägsta och genomsnittliga värden (folkmängdsvägt genomsnitt) på varje faktor är följande: HögstaLägsta Medelvärde Åldersindex 115,2287,10 100,00 Social struktur 11,033,79 6,77 Gleshet 127,740,0 1,77 Klimat 1,450,90 1,00 De parametrar modellskattningen resulterar i är : 3518,85 Åldersindex 50,28 Social struktur 450,25 Gleshet 46,90 Klimat 10000,00 Konstanten är den del av strukturkostnaden som är lika för alla kommuner. Strukturkostnaden vid folkmängdsvägda genomsnittliga faktorvärden uppdelade på de olika delarna prisläge: Social struktur 3050,16 Gleshet 82,87 Klimat 9969,91 --------------- Summa 21 650,44 Faktorernas kostnadsandelar, vid genomsnittliga faktorvärden (folkmängdsvägda genomsnitt): Utan restriktionRestriktion=10000 Åldersindex 24,27,Social struktur 11,16,Gleshet 0,0,Klimat 64,55, Eftersom de värden på kommunernas nettokostnader som används i modellen bygger på uppgifter ur bokslutet , måste tillägget eller avdraget räknas om till prisnivå. Detta sker enligt förändringen i nettoprisindex. Den folkmängdsvägda riksgenomsnittliga förväntade kostnaden enligt modellen blir efter uppräkning 24 per invånare. När räkenskapsdata finns tillgängligt kommer dessa uppgifter att ligga till grund för en uppdatering av tillägget eller avdraget. Det bidrag varje faktor ger tillägget eller avdraget kan beräknas utifrån kommunens värde på faktorn, riksgenomsnittligt värde på faktorn och kommunens folkmängd. Av tabellen framgår det maximala tillägg eller avdrag i kr per invånare (prisläge) som någon kommun har för respektive faktor. ÅlderSocial GleshetKlimat tillägg 8712182 6723 5155 avdrag -738-1531 -94 -1104 Skillnad 16093713 6818 6259 Störst skillnader i tillägg och avdrag ges gleshetsfaktorn där skillnaden mellan lägsta respektive högsta värdet är per invånare. Lägst skillnad mellan kommunerna ger åldersfaktorn. Samtliga kommuners tillägg respektive avdrag för de fyra faktorerna framgår av tabell 2. Den kommun som får högst strukturtillägg får per invånare, medan den kommun som har högsta strukturavdraget får avstå per invånare. 140 kommuner har tillägg eller avdrag som överstiger per invånare. Totalt beräknas tilläggen till . och fördelas på 126 kommuner. Avdragen utgör tillsammans 4 634 milj.kr. och fördelas på 156 kommuner. Skillnaden på 24 milj.kr. beror på att indextalet har avrundats till en decimal. Fyra kommuner erhåller varken avdrag eller tillägg. Sju kommuner som skulle fått avdrag erhåller inget grundbelopp eller erhåller ett så lågt grund- belopp att avdraget inte kan tas ut. De omfattas därför inte av strukturkostnadsutjämningen. De avdrag som på detta sätt inte kan tas ut uppgår till 2 260 milj.kr. Totalt tar struktur- utjämningen därför i anspråk 284 milj.kr. (24 + 260) av den totala bidragsramen om . Utfall av tilläggen för befolkningsminskning Reglerna för kompensation för befolkningsminskning innebär att de kommuner, vars befolkning har minskat med får kompensation av medelskattekraften för de bortfallna invånare som överstiger de två procentenheterna. medför reglerna att 45 kommuner får tillägg. Dessa varierar per invånare. Totalt uppgår tilläggen för befolkningsminskning till . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1 1 Inledning . . . . . . . . . . 4 2 Allmänna utgångspunkter . . . 5 2.1 Den kommunala sektorn omdanas . . . . . . . . . . . . 5 2.2 Utgångspunkter för mina förslag . . . . . . . . . . . 6 2.3 Ökad konkurrens . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 7 2.4 Utvecklingen i ett kvinnoperspektiv . . . . . . . . . 8 2.5 Fortsatt avreglering . . . . 9 3 Förhållandet medborgare - kommun - stat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11 3.1 Den kommunalekonomiska kommittén . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11 3.2 Den kommunala självstyrelsen 11 3.3 Sammanfattande synpunkter . . 12 4 Kommunernas anpassning till den samhällsekonomiska utvecklingen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 14 4.1 Kravet på statsmakterna . . . 15 4.2 Det samhällsekonomiska utrymmet för kommunerna . . . . . . . . 16 4.3 Riktlinjer för finansiering av den kommunala verksamheten . . . . . . . 18 4.3.1 Omfattningen av statsbidragen till kommunerna . . . . . . . . 19 4.3.2 Avgiftsfinansiering 20 4.3.3 Kapitalförvaltning . 21 4.3.4 Kommunernas skatteuttag . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22 4.4 Modell för anpassning . . . 22 4.4.1 Överläggningar . . 22 4.4.2 Finansieringsprincipen 24 4.5 Den kommunala ekonomin . . . . . . . . . . . 26 4.6 Riktlinjer för de närmaste åren . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 30 5 Kommunernas och landstingens skatteinkomster . . . . . . . . . 32 5.1 Beräkning av kommunalskatt i dag . . . . . . . . . . . . . . . 32 5.2 Ett nytt system för utbetalning av kommunalskattemedel 33 5.2.1 Den nya metoden att beräkna kommunalskatten . . . . 35 5.2.2 Processen . . . . . 37 5.3 Ikraftträdande . . . . . . . 40 5.4 Neutralisering av förslag om slopat schablonavdrag . . . . . 41 6 Ett nytt statsbidragssystem för kommunerna . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 43 6.1 Principiella utgångspunkter . 43 6.2 Bidrag och avgifter som avvecklas . . . 48 6.2.1 Rundgången av medel mellan stat och kommuner upphör . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 48 6.2.2 Statsbidrag som avvecklas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 49 6.2.3 Nytt totalt bidrag för kommunerna . . . . . . . . . 56 6.3 Förslag till nytt generellt statsbidragssystem för kommunera57 6.3.1 Statligt utjämningsbidrag . . . . . 57 6.3.2 Utjämning av inkomster 59 6.3.3 Utjämning av strukturella skillnader . . . . . 65 6.3.4 Tillägg för befolkningsminskning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 71 6.3.5 Inomregional utjämning 72 6.3.6 Expertgrupp för översyn av strukturutjämningen 73 6.4 Effekter för kommunerna av ett nytt statsbidragssystem 74 6.4.1 Referensalternativet för kommunerna . . . . . . . . . 74 6.4.2 Utfall av det nya statsbidragssystemet . . . . . . 76 6.4.3 Övergångsregler för åren 1993 och 1994 . . . . . . . 81 7 Förändringar i statsbidragen till landstingen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 84 7.1 Principiella utgångspunkter . 84 7.2 Förändringar i bidragssystemet . . . . . . . . . 84 7.3 Bedömning av utfall . 89 8 Målstyrning, uppföljning och utvärdering . . . . . . . . . 90 8.1 Nationella mål . . . . . . . 90 8.2 Uppföljning och utvärdering . 91 9 Ekonomiska effekter m.m. . . . . . . . . . . . . . . . . . . 95 9.1 Summering av förslag med ekonomiska effekter . . . . 95 9.2 Propositionen hösten 1992 . . . . . . . . . . . . . . 97 10 Ikraftträdande . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 99 11 Hemställan . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 100 12 Beslut . Bilaga II:1 Försvarsdepartementets område . . . . . . . . . . . 102 Bilaga II:2 Socialdepartementets område . . . . . . . . . . . . 105 Bilaga II:3 Kommunikationsdepartementets område . . . . . . . 119 Bilaga II:4 Finansdepartementets område . . . . . . . . . . . . 124 Bilaga Utbildningsdepartementets område . . . . . . . . . 148 Bilaga II:6 Kulturdepartementets område . . . . . . . . . . . . 157 Bilaga II:7 Sammanfattning kommunalekonomiska kommitténs betänkande . 159 Bilaga II:8 Förteckning över remissinstanserna . . . . . . . . 169 Bilaga II:9 Beräkningsförutsättningar för det nya utjämningsbidraget samt tabeller med kommunredovisningar . . 172