prop · GF03129 · 1992-01-01 00:00:00 — Möjlighet till justering av förmånsvärdet vid beräkning av ar- betsgivaravgifter uppnås lagtekniskt genom att i ett nytt andra stycke i 5 § USAL införs en regel om att skattemyndigheten, när det föreligger fall som avses i punkt 4 andra stycket av anvisningarna till 42 § KL, på framställning av arbetsgivaren får bestämma värdet av förmånen med hänsyn härtill. föreslås en ändring i 8 § UBL innebärande att skattepliktiga förmåner vid beräkning av preliminär skatt skall tas upp till ett värde som bestäms i enlighet med 5 § andra stycket USAL när ett beslut enligt denna bestämmelse föreligger. saknas möjlighet att vid beräkning av preliminär skatt och socialavgifter beakta ett förmånsvärde för bil av årsmodell som är äldre än som bestämts med tillämpning av punkt 2 tredje stycket andra meningen av anvisningarna till 42 § KL. En sådan möjlighet bör också införas. Lagtekniskt föreslås detta ske genom en bestämmelse i 5 § andra stycket USAL. Tillsammans med den föreslagna förändringen i 8 § UBL kommer ett förmånsvärde som bestämts med tillämpning av denna regel att kunna beaktas vid beräkningen av socialavgifter och preliminär skatt och inte som endast vid inkomsttaxeringen. 2.2.5 Uttagsbeskattning för mervärdeskatt Mitt förslag: Beskattningsvärdet vid uttagsbeskattning för mer- värdeskatt skall kunna grundas på ett justerat förmånsvärde. Promemorians förslag: Överensstämmer i allt väsentligt med mitt. Remissinstanserna: RFV och tillstyrker förslaget. RSV tillstyrker i princip men föreslår vissa redaktionella ändringar av lagtexten. Skälen för mitt förslag: Utnyttjar ägaren av t.ex. en taxirörelse en personbil som utgör en skattepliktig tillgång i rörelsen för privat bruk föreligger ett skattepliktigt uttag enligt lagen (1968:430) om mervärdeskatt. Beskattningsvärdet är därvid enligt anvisningarna till 14 § mervärdeskattelagen detsamma som anges i 5 § USAL. Här liksom vid inkomsttaxeringen föreligger ingen skillnad mellan olika företagsformer. Beskattningsvärdet är alltid det ojusterade förmånsvärdet oavsett om verksamheten drivs som en enskild näringsverksamhet eller i aktiebolagsform. Den föreslagna ändringen av 5 § USAL medför tillsammans med en viss justering av anvisningarna till 14 § mervärdeskattelagen att även beskattningsvärdet vid uttagsbeskattning för mervärdeskatt kommer att kunna grundas på ett justerat förmånsvärde. Den av RSV föreslagna redaktionella förändringen av lagtexten har här beaktats. Mitt förslag: Lagändringarna skall träda i kraft och bli tillämpliga på förmåner som utges efter detta datum. Promemorians förslag: I promemorian föreslås att lagändringarna skall träda i kraft och bli tillämpliga på förmåner som utges efter utgången av . Remissinstanserna: RFV och tillstyrker förslaget. RSV anser att ikraftträdandet bör skjutas upp till 1993 eller att de nya bestämmelserna i vart fall tillämpas tidigast från . Verket anför att vid en retroaktiv jämkning av avgiftsunderlaget måste en motsvarande prövning av uppbördsdeklarationer som arbetsgivaren redan lämnat göras, vilket kommer att medföra betydande merarbete. Anställda, för vilkas förmåner arbetsgivaren begär jämkning av underlaget för arbetsgivaravgifter, kan redan ha fått ett beslut om jämkning av förmånsvärde. Detta beslut skulle behöva ändras för att undvika "dubbeljämkning" och kvarstående skatt för den anställde. Även för de skattejämkningar som görs efter ikraftträdandet kan problem uppkomma i de fall arbetsgivaren begär justering av avgiftsunderlaget. För att inte skattejämkningen skall bli felaktig måste den anställde i sin ansökan ange att förmånsvärdet justerats genom arbetsgivarens försorg samt det justerade värdet. Risken är enligt RSV uppenbar att den skattskyldige förbiser att uppge att justering redan skett genom arbetsgivarens försorg. RSV anför vidare att om lagen får retroaktiv verkan kan detta även komma att leda till en retroaktiv förlust av pensionsgrundande inkomst för den anställde. Skälen för mitt förslag: Jag anser det angeläget att de nu föreslagna förändringarna genomförs så snabbt som möjligt. Det hade därför varit önskvärt att de nya reglerna hade kunnat gälla . Som RSV påpekat skulle emellertid en retroaktiv tillämpning leda till vissa betydande olägenheter. Det föreligger risk för ett inte obetydligt antal "dubbeljämkningar" och därmed till att många skattskyldiga får kvarstående skatt. En retroaktiv verkan skulle även kunna leda till en retroaktiv förlust av pensionsgrundande inkomst för den anställde. En omprövning skulle vidare i vissa fall få göras av de uppbördsdeklarationer som arbetsgivaren redan lämnat. Med hänsyn till dessa skäl anser jag att de föreslagna ändringarna bör träda i kraft och tillämpas på förmåner som utges efter detta datum. Även vid ett ikraftträdande föreligger en viss risk för "dubbeljämkning". Problemet torde dock bli betydligt mindre i detta fall och bör kunna motverkas genom information till i första hand berörda arbetsgivare. 3 Anställdas förvärv av aktier Mitt förslag: De särskilda bestämmelserna i kommunalskattelagen som undantar anställdas aktieförvärv från förmånsbeskattning i vissa fall utvidgas. Utvidgningen innebär att undantagsregeln även omfattar förvärv av aktier o.d. i ett redan börsnoterat företag. Skälen för mitt förslag: En anställds förvärv av värdepapper till underpris från ägaren till det företag där han arbetar eller direkt från företaget utgör i princip en skattepliktig löneförmån. Beskattningsfrågan kan dock vara svårbedömd bl.a. med hänsyn till svårigheterna att värdera förmånen. Det finns därför en undantagsregel i punkt 3 a av anvisningarna till 32 § KL som syftar till att klargöra inom vilken ram anställda i ett aktiebolag kan förvärva aktier i bolaget utan att förmånsbeskattas. En förutsättning för att undantagsregeln skall kunna tillämpas är att aktierna i bolaget vid tiden för värdepappersförsäljningen inte är börsnoterade eller noterade på den s.k. OTC-listan. Undantagsregeln gäller dessutom inte för anställda som köpt värdepapper för mer än . Regeln tillämpas vidare endast när de anställdas förvärv skett på samma villkor som gällt för allmänheten och de anställdas förvärv tillsammans med förvärv som görs av aktieägare i bolaget inte avser av det totala antalet utbjudna värdepapper. Det bör också anmärkas att för att en förmånsbeskattning över- huvudtaget skall bli aktuell krävs att de anställda ges en formell eller faktisk företrädesrätt att förvärva värdepapper till underpris. gav regeringen ett bemyndigande att genomföra en privatisering av vissa statliga företag (prop. 1991/92:69, NU10, rskr. I riktlinjerna för försäljningen av företagen anges att de anställda bör få möjlighet att bli delägare i de företag där de arbetar. Under förberedelserna för försäljningen av de helt eller delvis statligt ägda företagen har det uppmärksammats att den aktuella undantagsregeln för förmånsbeskattningen inte omfattar erbjudanden om att förvärva aktier i ett redan noterat företag och att detta försvårar en önskvärd breddning av aktieägandet. Det finns därför anledning att ställa frågan om inte undantagsregeln även borde vara tillämplig på värdepappersför- värv i noterade bolag. Vid emissioner och aktieförsäljningar utnyttjas allt oftare finansiella instrument som innehåller en option eller konverteringsrätt. Inte sällan kan värdet på en rätt att vid ett framtida tillfälle förvärva noterade aktier vara svårbedömt. En utvidgning av undantagsregeln kan här skapa full klarhet i beskattningsfrågan och underlätta för de anställda att bli delägare i det egna företaget. Enligt min mening medför beloppstaket på . jämte kraven i undantagsregeln att de anställdas förvärv skall ske på samma villkor som gäller för allmänheten och att de anställdas och aktieägarnas förvärv sammantaget skall rymmas inom av de nyemitterade resp. sålda aktierna ett tillräckligt skydd mot ett kringgående av förmånsbeskattningen. Med en 80-procentig tilldelning till allmänheten kan de anställda på detta sätt inte rimligen tillföras värden av sådan betydelse att ett undantag från förmånsbeskattningen kommer i konflikt med skattesystemets grundläggande principer. Jag vill också understryka att undantaget närmast har karaktären av uppskov med beskattningen eftersom en värdestegring beskattas som kapitalvinst när den anställde säljer värdepappren. Det finns alltså inte skäl att behandla förvärv av aktier i bolag som tidigare introducerats på marknaden annorlunda än övriga aktier. Jag föreslår därför en utvidgning av undantagsregeln så att regeln även omfattar aktier m.m. i ett redan noterat bolag. Jag är i detta sammanhang inte beredd att ta upp och göra en bedömning i de näraliggande frågorna om värderingen av förmån att förvärva aktier o.d. från arbetsgivaren och beskattningstidpunkten i fall då undantagsregeln inte är tillämplig. Enligt min uppfattning finns det dock skäl att överväga om de nuvarande reglerna - som för övrigt skärptes avsevärt genom lagstiftning - innebär en lämplig lösning av dessa beskattningsfrågor. Jag utesluter därför inte framtida justeringar av reglerna på detta område. Mitt förslag föranleder en ändring i punkt 3 a av anvisningarna till 32 § KL. Undantagsregeln gäller nu endast aktier, konvertibla skuldebrev, vinstandelsbevis och skuldebrev förenade med optionsrätt. I förslaget vidgas regeln till att omfatta även andra finansiella instrument som utnyttjas för att ge ut aktier på marknaden. Regeln kommer därigenom att omfatta bl.a. aktieoptioner som är knutna till eller fristående från skuldebrev och skuldebrev som ges ut anknutna till såväl en köp- som en teckningsoption som avser aktier. Den nya regeln bör gälla redan för . 4 Vissa övriga frågor 4.1 Justering av det särskilda grundavdraget för folkpensionärer Mitt förslag: Bestämmelsen i kommunalskattelagen som reglerar folkpensionärers rätt till särskilt grundavdrag anpassas till de nya reglerna i lagen om allmän försäkring om möjlighet till uttag av även en fjärdedels ålderspension. Skälen för mitt förslag: I prop. 1991/92:149 om avskaffande av delpensionsförsäkringen m.m. föreslår regeringen att delpen- sionsförsäkringen avskaffas fr.o.m. . Det föreslås vidare att en möjlighet införs inom den allmänna pensioneringen att göra uttag av även en fjärdedels ålderspension, vilket bl.a. föranleder ändringar i lagen om allmän försäkring. Enligt nu gällande regler kan uttag av ålderspension endast begränsas till hälften av pensionen. De föreslagna ändringarna föranleder en konsekvensändring av reglerna om särskilt grundavdrag för folkpensionärer i punkt 1 av anvisningarna till 48 § KL, så att den också skall omfatta en fjärdedels ålderspension. 4.2 Särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster Mitt förslag: Särskild löneskatt skall inte tas ut på inkomster av bl.a. passiv näringsverksamhet som understiger . Skälen för mitt förslag: Vid beräkning av arbetsgivaravgifter och egenavgifter finns regler om att avgifter inte skall erläggas om ersättningen inte uppgått till . [2 kap. 4 § 1. lagen (1981:691) om socialavgifter, ] respektive om avgiftsunderlaget understiger . (3 kap. 3 § fjärde stycket ). I lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster, SLF, finns motsvarande beloppsgräns vad beträffar de ersättningar som regleras i 1 § genom en hänvisning i denna paragraf till 2 kap. 3-5 §§ . Däremot finns vad beträffar de inkomster som regleras i 2 § SLF, bl.a. inkomst av passiv näringsverksamhet, ingen regel av innebörd att en beloppsgräns på . skall tillämpas även här. Av praktiska skäl bör samma gräns gälla för alla inkomster som skall beläggas med särskild löneskatt. Jag förslår därför att en sådan beloppsgräns införs genom ett tillägg till 2 § SLF. 4.3 Beräkning av preliminär A-skatt för den som inte tillhör Mitt förslag: Om en skattskyldig har rätt att få sin slutliga skatt nedsatt på grund av att han inte tillhör skall hänsyn tas till nedsättningen även vid beräkning av preli- minär A-skatt enligt tabell. Förutsättningen för att en skattskyldig skall få nedsättning av församlingsskatten skall vara att den skattskyldige inte tillhörde året före inkomståret. Skälen för mitt förslag: Den som inte är medlem i skall betala endast den del av församlingsskatten som är avsedd att täcka kostnaderna för kyrkans begravningsverksamhet. Denna andel anses vara av den kyrkliga utdebiteringen (jfr prop. 1991/92:100, Bilaga 8, s. 141). Bestämmelserna om nedsättning av slutlig och tillkommande skatt för den som inte är medlem i finns i lagen (1951:691) om viss lindring i skattskyldigheten för den som icke tillhör . Nuvarande bestämmelser i innebär att även den preliminära B-skatten kan sättas ned i de fall skatten tas ut enligt bestämmelserna i 13 § 1 mom. första stycket UBL. Så blir fallet när den slutliga skatt som ligger till grund för debiteringen av den preliminära skatten har nedsatts. Däremot finns ingen bestämmelse om att den preliminära A-skatten skall sättas ned i de fall den betalas enligt huvudregeln genom att arbetsgivaren gör skatteavdrag på lön, dvs. när A-skatten skall beräknas enligt skattetabell, och arbetstagaren inte har begärt jämkning av den preliminära skatten. I fråga om särskilda beslut i enskilda fall, t.ex. jämkningsbeslut, anses bestämmelserna i inte hindra att skattemyndigheten även vid ett beslut om preliminär A-skatt eller B-skatt beaktar nedsättningen i den slutliga skatten när myndigheten har uppgift om att sådan nedsättning skall ske. saknar emellertid inte sällan denna uppgift när jämkningsbeslutet skall fattas. För varierar församlingsskatten mellan . Den slutliga skatten kan alltså i vissa fall komma att sättas ned med ett betydande belopp. Nuvarande ordning medför att en arbetstagare som inte är medlem i vid ingången av inkomståret inte sällan betalar en för hög preliminär skatt. Enligt min mening bör huvudprincipen i 3 § 1 mom. UBL, dvs. att den skattskyldige skall betala en preliminär skatt som så nära som möjligt kan antas motsvara den slutliga skatten, tillämpas även i nu aktuellt fall. En sådan ordning är emellertid av praktiska skäl inte möjlig om förhållandena vid inkomstårets ingång skall vara avgörande för rätten till lindring i skattskyldigheten. Den avgörande tidpunkten måste flyttas till sådan tid före inkomstårets början att skattemyndigheterna hinner med att beakta nedsättningen när skattsedlarna på preliminär A-skatt utfärdas. En lämplig tidpunkt är året före inkomståret vilket datum nu är avgörande när det gäller att bestämma den skattskyldiges hemortskommun enligt 66 § KL. Jag föreslår detta. Mitt förslag föranleder ändringar i 5 § UBL, 2 och 4 §§ lagen om viss lindring i skattskyldigheten för den som icke tillhör och 1 § lagen (1992:000) om ändring i lagen om viss lindring i skattskyldigheten för den som icke tillhör . I ett nytt andra stycke i 5 § UBL har tagits in en bestämmelse om att det vid beräkning av preliminär A-skatt enligt skattetabell skall tas hänsyn också till sådan nedsättning av den slutliga skatten som en skattskyldig har rätt till enligt 1 § första meningen lagen om viss lindring i skattskyldigheten för den som inte tillhör . Regeln gäller även för sådan skattskyldig beträffande vilken det finns fastställd en sådan särskild skattetabell som avses i 4 § 3 mom. andra stycket, dvs. en tabell avseende en skattesats ören. I detta fall skall - sedan den utdebitering som är aktuell för den skattskyldige avrundats enligt reglerna i första stycket - valet stå mellan den särskilda tabellen och en tabell som avser hela kronor. 5 Statsfinansiella effekter De statsfinansiella effekterna av de föreslagna förändringarna kan inte antas bli annat än obetydliga. I enlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättats förslag till 1. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 2. lag om ändring i lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, 3. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272), 4. lag om ändring i lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, 5. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 6. lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt, 7. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter, 8. lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster, 9. lag om ändring i lagen (1951:691) om viss lindring i skattskyldigheten för den som icke tillhör , 10. lag om ändring i lagen (1992:000) om ändring i lagen (1951:691) om viss lindring i skattskyldigheten för den som icke tillhör . Förslagen under punkterna 2, 4 och 5 har upprättats i samråd med statsrådet . Lagrådets yttrande har inhämtats beträffande förslagen under punkterna 2 och 4-7 samt del av förslaget under punkten 3. Övriga lagförslag är av sådan beskaffenhet att lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 5 § UBL, 3 kap. 2 § AFL och 2 § SLF föreslås ändrade även i prop. 1991/92:112 om F-skattebevis m.m. 7 Hemställan Jag hemställer att regeringen föreslår att anta de upprättade lagförslagen. 8 Beslut Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå att anta de förslag föredraganden har lagt fram. 1 Förslag till Lag om ändring i lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter1 från arbetsgivare skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 § Skattepliktiga naturaförmå- Skattepliktiga förmåner skall ner skall tas upp till ett tas upp till ett värde som värde som bestäms i enlighet bestäms i enlighet med 8 § med 8 § första- fjärde styckena första-fjärde styckena uppbördslagen (1953:272). uppbördslagen (1953:272). Om det föreligger fall som avses i punkt 2 tredje stycket andra meningen eller punkt 4 andra stycket av anvisningarna till 42 § kommunalskattelagen (1928:370), får skattemyndigheten på framställning av arbetsgivaren bestämma värdet av förmånen med hänsyn härtill. Arbetsgivaren skall underrätta arbetstagare som berörs av skat- temyndighetens beslut. Denna lag träder i kraft och tillämpas på förmåner som utges efter ikraftträdandet. 1Lagen omtryckt 1991:98. 2 Förslag till Lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) Härigenom föreskrivs att 8 § uppbördslagen (1953:272)1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 § Åtnjuter skattskyldig jämte kontant inkomst andra förmåner skall preliminär A-skatt beräknas efter inkomstförmånernas sammanlagda värde. Har den skattskyldige utgett ersättning för en förmån skall förmånsvärdet sättas ned med ersättningens belopp. Värdet av bilförmån skall beräknas enligt punkt 2 utom tredje stycket andra meningen av anvisningarna till 42 § kommunalskattelagen (1928:370). Värdet av förmån av bostad som är belägen här i riket och som inte är semesterbostad skall beräknas enligt följande grunder. Riket delas in i områden som är väsentligen enhetliga i fråga om boendekostnader. Förmånsvärdet av en bostad inom varje område skall bestämmas till det genomsnittliga värdet för jämförbara bostäder inom området. Om bostaden är belägen utom tätort med närmaste omgivning skall dock värdet bestämmas till det lägsta av nämnda genomsnittsvärden reducerat . Värdet av annan förmån än som avses i andra och tredje styckena skall beräknas enligt 42 § andra stycket kommunalskattelagen samt punkt 1 andra och tredje styckena och punkt 3 av anvisningarna till den paragrafen. Föreligger fall som avses i punkt 4 andra stycket av anvisningarna till 42 § kommunalskattelagen får skattemyndigheten bestämma värdet av förmånen med hänsyn härtill. Om skattemyndigheten bestämt värdet av förmånen enligt be- stämmelserna i 5 § andra stycket lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare skall detta värde användas även vid beräkning av preliminär A-skatt. Denna lag träder i kraft . 1Lagen omtryckt 1991:97. 3 Förslag till Lag om ändring i lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 §2 Vid bestämmande av pensionsgrundande inkomst skall, utöver vad som framgår av lagen om allmän försäkring, gälla följande. Värdet av skattepliktiga Värdet av skattepliktiga förmåner i annat än pengar till förmåner i annat än pengar till arbetstagare, som skall betala arbetstagare, som skall betala sjömansskatt, skall uppskattas sjömansskatt, skall uppskattas i enlighet med vad som i enlighet med vad som föreskrivs av regeringen eller föreskrivs av regeringen eller den myndighet som regeringen den myndighet som regeringen bestämmer. Skattepliktiga förmåner skall i andra fall tas förmåner skall i andra fall tas upp till ett värde som bestäms upp till ett värde som bestäms i enlighet med 8 § första-fjär- i enlighet med 8 § första-fjär- de styckena uppbördslagen de och sjätte styckena up- (1953:272). pbördslagen (1953:272). Vid beräkning av inkomst av anställning skall avdrag göras för kostnader som arbetstagaren haft att bestrida i innehavd anställning, i den mån kostnaderna, minskade med erhållen kostnadsersättning, överstiger . Särskilda förskrifter angående beräkning av sådan inkomst av anställing, som enligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt hänförs till intäkt av näringsverksamhet meddelas av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer. Vid beräkning av inkomst av annat förvärvsarbete får från inkomst av en viss förvärvskälla inte dras av underskott i annan förvärvskälla. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande vid beräkning av pensionsgrundande inkomst som avser tid före ikraftträdandet. 1Lagen omtryckt 1976:1015. Senaste lydelse av lagens rubrik 1976:1015. 2Senaste lydelse 1990:660. 4 Förslag till Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 3 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 2 §2 Sjukpenninggrundande inkomst är den årliga inkomst i pengar eller andra skattepliktiga förmåner som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete, antingen såsom arbetstagare i allmän eller enskild tjänst (inkomst av anställning) eller på annan grund (inkomst av annat förvärvsarbete). Med inkomst av anställning likställs kostnads- ersättning som inte enligt 10 § uppbördslagen (1953:272) undantas vid beräkning av preliminär A-skatt. Som inkomst av anställning räknas dock inte ersättning från en arbetsgivare som är bosatt utomlands eller en utländsk juridisk person, om arbetet har utförts i arbetsgivarens verksamhet utom riket. I fråga om arbete som utförs utomlands av den som av en statlig arbetsgivare sänts till ett annat land för arbete för arbets- givarens räkning bortses vid beräkningen av sjukpenninggrundande inkomst från sådana lönetillägg som betingas av ökade levnadskostnader och andra särskilda förhållanden i sysselsättningslandet. Som inkomst av anställning eller inkomst av annat förvärvsarbete räknas inte heller intäkt som avses i 32 § 1 mom. första stycket h och i kommunalskattelagen (1928:370) eller sådan ersättning som enligt 1 § första stycket 2-6 lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster utgör underlag för nämnda skatt. Som inkomst av annat förvärvsarbete räknas inte sådan ersättning enligt gruppsjukförsäkring eller trygghetsförsäkring vid arbetsskada som enligt 2 § första stycket lagen om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster utgör underlag för nämnda skatt. Den sjukpenninggrundande inkomsten fastställs av . Inkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete skall därvid var för sig avrundas till närmast lägre hundratal kronor. Vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst bortses från sådan inkomst av anställning och annat förvärvsarbete som överstiger basbeloppet.