prop · GG0390 · 1992-12-31 00:00:00 — Detto gäller dock bara om det landet föreskriver förhandsgranskning avemissionsprospekt och om prospektet uppfyller normema för ett börsprospekt.Emittenten skall i armat fåll bland de länder där emissionen görs välja ettland som föreskriver förhandsgranskning. För att nå full överensstämmelse medEES-reglema i sistnämnda fall har -efter lagrådsgranskningen - tredje stycketändrats så att det uttryckligen framgår att inspektionen inte heller skallpröva frågan om godkännande av prospektet om utgivaren har begärt godkännandeav detto i annat EES-land än hemlandet. Medinförandet av en uttrycklig svensk regel om förhandsgranskning kan även Sverigekomma att väljas som granskningsland av en utländsk utgivare som emitterarvärdepapper både här och i ett eller flera andra Prop. 1992/93:90EES-länder. OmFinansinspekfionen enligt de i tredje stycket givna fömtsättningaraa inte skallpröva frågan om godkännande av ett prospekt, får inspektionen avvakto att ettgodkännande sker i hemlandet innan en registrering av prospektet kan ske. Enligtden nya lydelsen av paragrafen avgränsas flaggningsskyldigheten, dvs. såvälskyldigheten att anmäla förvärv eller överlåtelser som skyldigheten attoffentliggöra innehållet i en sådan anmälan till att omfatto svenskaaktiebolag. Detto gäller både inregistrerade och endast noterade aktier.Beträffande inregistrerade aktier sker dock en i huvudsak formell utvidgning såtill vida att flaggningsskyldighet kommer att föreligga även beträffandesvenska aktiebolag vars aktier - uton att vara inregistrerade här - ärinregistrerade (officiellt noterade) i ett annat EES-land. Anmälanskall liksom tidigare ske till bolaget och i normalfellet även till den svenskabörs eller auktoriserade marknadsplats där aktiema är noterade. Om ett svensktbolags aktier är inregistrerade endast i ett annat EES-land skall anmälan istället ske till . Offentliggörande enligt 4 § skall dåombesörjas av bolaget. Prövning enligt 5 § av fråga om undantog från kravet påoffentliggörande skall i dessa fåll göras av in.spektionen. Attanmälan enligt den ändrade lydelsen av 1 § skall göras till Finansinspektioneni de fall aktiema inte är noterade här i landet föranleder vissa justeringar iden förvarande paragrafen. Avändringen iförsta stycket framgår att det är som prövarfrågan om undantog från kravet på offentliggörande i de fall ett s-vensktbolags aktier inte är noterade här i landet men inregistrerade (officielltnoterade) vid en börs i ett annat land inom EES. 1det andra srycket har gjorts vissa språkliga justeringar med anledning avändringen i försto stycket. Sakinnehållet är detsamma som . Av4 § och den förevarande paragrafen följer att aktiebolag som inte har sinaaktier noterade här i landet - uton inregistrerade vid en börs i ett annat landinom EES - alltid skall ombesörja offentliggörandet av uppgiftema i enflaggningsanmälan. Reglemai 4 kap. innebär skyldighet att anmäla förändringar i aktieinnehavet sommedför att någon av de i 1 § angivna gränsema passeras. Någon skyldighet attanmäla sådana större innehav som föreligger vid flaggningsbestämmelsemasikraftträdande följer emellertid inte av 4 kap. Övergångsbestämmelseraa i punkten2 avser att fånga in flaggningsdirektivets krav (artikel 5) på att anmälan ochoffentliggörande av samt- ligastörre innehav i aktiebolag skall ske i samband med att direktivets Prop.1992/93:90 regler införlivas i den nationella lagstiftningen. Vidbestämmande av rösträttsandelen skall regleraa i 4 kap. 2 § beaktos. Anmälanav de aktuella innehaven skall göras till bolaget och till svensk börs ellerauktoriserad marknadsplats där aktieraa är noterade. Om aktieraa i bolaget inteär noterade i skall anmälan i stället göras till Finansinspektionen.Ägarförhållandena skall offentliggöras inom en månad från den ordinariebolagsstämma som avses i försto stycket. Offentliggörandet skall ske i sanmia ordningsom vid förändringar av aktieinnehav. 10.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument Somanmärkts i inledningen av avsnitt 10.7 är ändringaraa i lagen om handel medfinansiella instmment uppdelade på två förfåttningsförslag. Detförsta srycket innehåller den grundläggande regeln om ömsesidigt godtogande avprospekt. Ett emissionsprospekt som före en ansökan omregistrering i har godkänts i ett annat EES-land skall godtos uton nyprövning. Något nytt godkännande erfordras .således inte i . Enfömtsättning är dock att prospektet upprättots enligt reglema om börsprospekt idet land där det har godkänts. På mots-varande sätt skall även godtas ettbörsprospekt som högst före ansökan om registrering har godkänts aven behörig myndighet i ett annat land inom EES eller av en svensk börs; även ensvensk börs omfattas av uttrycket "behörig myndighet i något av dessaländer". 1ett andra stycke föreskrivs att - även om ett prospekt skallgodtas utan prövning - kan kräva att prospektet skall översättas till svenskasamt kompletteras med uppgifter som särskilt avser förhållandena i . Avredaktionella skäl har bestämmelsen om offentliggörande av prospekt, som nufinns i 2 kap. 4 §, förts över till den förevarande paragrafen. 10.9 Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:560) om ändring i lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. 1992/93:89 om ändrad lagstiftning för banker och andra kreditinstitutmed anledning av EES-avtolet, m.m. har föreslagits vissa ändringar i punktema 1och 3 i 3 § lagen om utländska filialer m.m. Av lagtek- niska skäl föreskrivs attden i nämnda proposition föreslagna ändrings- Prop. 1992/93:90 lagen inteskall träda i kraft. De aktuella ändringama tas i stollet upp i det förevarandeförfattningsförslaget. Ipunkterna 1 och 3 görs på nytt de ändringar som har föreslagits i prop.1992/93:89. nya punkten 6 hänvisas till de bestämmelser om filialetoblering avutländska fondföretog som i detto ärende föreslås bli införda i lagen omvärdepappersfbnder. Jaghemställer att regeringen föreslår att dels anto de av Lagrådetgranskade förslagen till 1. lag om ändring i lagen (1983:890) omallemanssparande, 2. lag om ändring i lagen (1990:1114) omvärdepappersfonder, 3. lag om ändring i lagen (1990:1115) omikraftträdande av lagen (1990:1114) om värdepappersfonder, 4. lag om ändring i insiderlagen (1990:1342), 5. lag om ändring i lagen (1992:543) om börs- ochclearingverksamhet, 6. lag om ändring i lagen (1992:557) om ändring i insiderlagen (1990:1342), 7. lag om ändring i lagen (1992:558) om ändring ilagen (1991:980) om handel med finansiella instmment, 8. lag om ändring i lagen (1991:980) om handel medfinansiella instmment samt 9. lag om ändring i lagen (1992:560) om ändring ilagen (1992:160) om utländska filialer m.m. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutor att genomproposition föreslå att anto de förslag som föredraganden har lagtfram. Förteckningöver remissinstanser vid beredning av pp-1992/93:90 promemoria med utkast till ' - lagrådsremiss om EES-anpassad lagstiftning om värdepappershandel ,, , , ,, , , , , , FondbolagensFörening, Stadshypotekskassan, , ,, , ochNäringslivens . Skrivelse1991-06-19 till från Prop.1992/93:90 Finansdepartetnentetsdnr 2593/91 Angändring i lag 1990:1114 om värdepappersfonder (VPL) m m FondbolagensFörening, som sammansluter de fondförvaltande företagen i i en gemensamintresseorganisation, vill härmed föreslå vissa ändringar i lagen omvärdepappersfbnder .samt i lagen om statlig inkomstskatt. A.MöjUghet att sammanlägga och dela fonder 1. att genom ett tillägg till 33 § i lagen omvärdepappersfbnder möjlighet införes att sammanlägga resp dela fonder 2. att genom tillägg till 27 § 4 mom i lagen 1947:576om statlig inkomstskatt uttryckligen stadgas att sådan sammanläggning/delningsom anges i 33 § VPL inte medför beskattning för andelsägama. Skälentill de föreslagna förändringama är följande: Undersenare expanderade fbndmarknaden mycket kraftigt. Ettstort antal fonder etablerades i . Under 90-tolets första år har dennautveckling i vi.ss mån dämpats. På ägarsidan i fondbranschen har skett en raduppköp och sammanslagningar, en utveckling som pga branschglidning ochintemationalisering sannolikt kommer att fortsätto framöver.Stordriftsfördelaraa med fondförvaltning är uppenbara för såväl andelsägaresom förvaltare. Kostnadema för att förvalta ett större kapital stiger inteproportionellt med fondförmögenheten, och det kan därför bli merkostnadseffektivt för andelsägaren att spara i en större fond. Idaghar vi en situation där ett antal fondbolag pga sammanslagningar av respektiveägare förvaltar flera parallella eller likartade fbnder under olika namn. Detär ett önskemål från branschen - och, vad vi erfarit, även fråntillsynsmyndigheten - att möjlighet öppnas, såväl civilrättsligt somskatterättsligt, att strukturrationalisera förvaltningen på ett smidigt sättutan att detta drabbar andelsägarna. 1praktiken innebär en sammanslagning att man helt enkelt lägger samman tvåfonders förmögenheter och ger ut nya andelar i den sammanlagda fonden iproportion till varje andelsägares andelsvärde på avstämningsdagen. En sådansammanslagning bör självklart inte utlösa beskattning, då detta endast innebärett byte av värdepapper och inte någon realisering av kapital (jfr RSV Dnr6970/91/019). Idagfinns enligt lagen endast möjlighet att avveckla en tbnd och utskiftanettobehållningen till andelsägama. Föreningen föreslår därför att enbestämmelse om möjlighet för fondbolag att sammanslå resp dela fonder införes iett nytt stycke i 33 fj efter andra altemativt tredje stycket. Rubriken bör dåockså ändras till "Upphörande och överlåtelse av fondverksamhet mm". Närdet gäller skälen till att kunna dela en fond, vill föreningen anföra Prop.1992/93:90 följande: Bilaga 2 Vihar på marknaden exempel på gemensamägda/samförvaltode fonder, vars ägare pågmnd av ändrad organisation eller ägarstmktur är angelägna om att kunnagenomföra en delning av förvaltningen. I det åsyftode fallet finns redan tvåseparato register och två olika förvaringsbanker, men en formell, legalmöjlighet att fullfölja delningen saknas. Förslaget att införa möjlighet tilldelning av fonder kan kanske uppfattos som stick i stäv mot den argumenteringsom anförts angående behovet av att slå samman fonder. Föreningen föreslår ändåmot bakgmnd av vad som anförts ovan att delningsmöjligheten införs -förslagsvis som en dispens-regel - så att fondbolag, efter angivande avsärskilda skäl, kan av bankinspektionen beviljas tillstånd till delning avtbnd. Sådan uppdelning bör inte heller utlösa någon beskattning hosandelsägama. Föreningenhemställer om ändring av lydelsen i VPL 27 § in fine på följande sätt: Alt1) "De skall kostnadsfritt tillställas andelsägare på begäran och finnasatt tillgå hos fondbolaget och förvaringsinstitutet." Alt2) "De skall tillställas andelsägare som inte muntligen eller skriftligenavböjt detto och finnas att tillgå hos fondbolaget och förvaringsinstitutet." Alt1) överensstämmer med lydelsen i UCITS-direktivet, artikel 33 p 3. Alt 2)innebär att en särskild åtgärd krävs av andelsägaren för att "slippa"informationen. Skälentill hemställan är följande: Föreningenframförde redan i samband med remissbehandlingen av lagen uppfattningen attskyldigheten att skicka årsberättelse och halvårsredogörelse borde inskränkastill att avse andelsägare som anmält intresse av att få informationen vidförvärv av andelar eller . Departementschefen ansåg i prop 1989/90:153att visst material bör tillställas samtliga andelsägare. Dethar, dels i samband med undersökning av andelsägamas önskemål, dels genomklagomål på "resursslöseri" m m, framkommit att en mycket stor del avandelsägama av olika skäl inte är intresserade av den information som ges iårsberättelsema och halvårsredogörelsema. Ett ytteriigare argument somtillkommit efter remissbehandlingen av lagen om värdepappersfonder är attallemansfondema numera är öppna för alla, dvs även för bara under . 27 § -som den är formulerad och tillämpad - innebär t ex att redovisning skalltillställas även icke läskunniga. Vidare innebär den att till familjer medflera sparare skickas flera exemplar av sanmia infbrmation osv. Kostnademaför utskick av rapportema är mycket höga - ca /st inkl porto vid enstörre upplaga. Antolet andelsägare hos medlemsföretagen uppgår till ca 2iniljoner. Eftersom kostnaden för informationen drabbar andelsägamasjälva, anser föreningen det vara orimligt att man Prop. 1992/93:90 inte skall kunna välja bort informationen om man så önskar. . Bilaga2 Föreningenhemställer om en översyn av de bestämmelser som berörts ovan samt anhåller omså skyndsam handläggning som möjligt avseende regler om sammanslagning/delningav fonder. Sammanställningav remissyttranden över f*?- 1992/93:90 Efterremiss har yttranden avgetts av kammarrätten i , ,, , , ,, (), Aktiefrämjandet,, , ,(numera ), (numera Föreningsbank, central föreningsbank).Stadshypotekskassan, i (LO), och har förklarat sig avstå från attyttra sig. 2 Synpunkter angående informationsskyldigheten till fondandelsägarna Fråganom information till andelsägarna var - som framgår av framställningen -föremål för övervägande vid tillkomsten av lagen om värdepappersfonder.Departementschefen ansåg då att visst material borde skickas ut till samtliga andelsägare.Han anförde dock att en möjlighet att begränsa kostnaderaa för utskick vore attsända ut förkortode versioner av årsberättelser och halvårsredogörelser med enupplysning om var ett fylligare material finns tillgängligt (prop 1989/90:153 s69). Kammarrätten delar uppfattningen att skyldigheten att sända ut informationsmaterialtill andelsägama inte behöver vara så omfattonde som och att den alltså kaninskränkas utan avsevärd olägenhet för andels-ägaraa. Kammarrätten tillstyrkerdärför förslaget i det avseendet. Av de föreslagna altemativen är den såsom alt1) betecknade föreskriften förenad med den fördelen att den kommer attöverensstämma med motsvarande regel i EG-direktiven. Kammarrätten anseremeUertid att starka skäl talar för en ordning som innebär att informationenskall tillställas en andelsägare som inte uttryckligen avböjt att få den ochförordar därför den ordning som betecknas som alt 2). Fullmäktigehar, beträffande informationen till andelsägama i form av årsberättelse ochhalvårsredogörelse, heller inget att erinra mot en ändring i samma lag ienlighet med det förslag som ges i altemativ 1. Den lydelsen, "De(årsberättelse och halvårsredogörelse) skall kostnadsfritt tillställasandelsägare på begäran och finnas att tillgå hos fondbolaget ochförvaringsinstitutet", står också i samklang med EG:s direktiv på området. 2.3 Prop.1992/93:90 Bilaga3 Vad gäller skyldigheten att sända infbrmation till andelsägare delar nks- gäldskontoretföreningens uppfattning att information bör tillställas bara de andelsägare som begärtatt få information. därföratt bestämmelsen om informationsskyldighet utformas i enlighet medalteraativ 1 i föreningens framställning. Dock bör i samband med försäljningav andelar köparen upplysas om sin rätt att kostnadsfritt få information.Detto bör framgå av lagtexten, exempelvis genom ett tillägg Finansinspektionenhar inget att erinra mot föreningens förslag - som överensstämmer med EG'sdirektiv på området - att årsberättelse och halvårsredogörelse kostnadsfrittskall tillställas andelsägare på begäran. Inspektionen fömtsätter attfbndandelsägare tex i samband med ingåendet i en värdepappersfond, gesmöjlighet att anmäla intresse för sådan infonnation. Förslaget överensstämmeräven med VPCs mtiner för VP-konton, där kontohavaren i samband med begäran omatt öppna ett VP-konto eller genom en ändringsanmälan lämnar uppgift om humvidabolagsrapporter önskas eller ej. Enväsentlig förutsättning för att fondsparare rätt ska kunna bedöma en fondslönsamhetsutveckling och i möjligaste mån kunna bedöma ekonomiska risker äratt dessa får god infbrmation. Därför motsätter vi oss förslaget om att sådaninformation, som automatiskt tillställs alla andelsägare, i fortsättningenendast skulle tillsändas de, som uttryckligen begär det. (Information tillandelsägare - Alt.l) Däremot tillstyrker vi förslaget enligt Alt.2 därandelsägaren själv frivilligt kan avsäga sig informationen. Industriförbundettillstyrker att förslaget genomförs. Båda de föreslagna altemativa regleringamasynes stå i överensstärrmielse med förordar alteraativ 2. SARFavvisar bestämt de av FF framlagda förslaget att informationsmaterial endastskall sändas till andelsägare som begär detta. Som framgår av ovan anser SARFatt andelsägaraas inflytonde över fbnderaa skall öka. Det föreslagna innebär enytterligare försämring för andels-ägaraa. De skulle ej ha någon självklar rätttill att utgöra fbnders styrelse, ej heller till gmndläggande information omfondens utveckling. Därmed minskar också andelsägamas möjligheter till kontrollöver fondens förvaltning. Givetvis skall andelsägare på eget initiativ kunna avböja att få information.Det ytterligare argument som FF anför - att Prop. 1992/93:90 bam under kan äga allemansfonder och att dessa i viss utsträck- Bilaga 3 ning ej ärläskunniga, förtjänar ej att beaktas. Förhoppningsvis företräds dessa omyndigapersoner av någon förmyndare. Det borde då givetvis ligga i dennes intresse attbevaka den omyndiges intresse. Aktiefrämjandetanser bestomt att fondsparare så långt möjligt skall ha lika omfattondeinfonnation som direkto aktieägare. Vi motsätter oss därför förslaget (alt 1)att kostnadsfri information bara skall tillställas de sparare som uttryckligenbegär det. Direkto aktieägare kan vid VP-registrering aktivt avböjaaktieägarinfbrmation, t ex årsredovisning. Aktiefrämjandet skulle nog gäma seatt denna regel försvinner. Det är emellertid inte orimligt att tills vidare gesamma möjlighet för fondandelssparare. Men, i motsats till framställningensaltemativ 2, insisterar vi på att informationen skall vara kostnadsfri. Stockholmsfondbörs förordar i fråga om den föreslagna ändringen i 27 § VPL att detto skerenligt det förslag som redovisats under altemativ 1 i Föreningensframställning. Detto förslag överensstämmer med den uppfattning sombörsstyrelsen tidigare redovisat i yttrande överdepartementspromemorian (Ds 1989:71) En ny aktiefondslag. Bilaga4 Fiiiansdepartemeiitets dnr 3372/92 Angåendeändring i lag (1990:1114) om värdepappersfonder m m FondbolagensFörening, som sammansluter de fondförvaltonde bolagen i i en gemensamintresseorganisation, hemställer om ändring av 1 § och/eller 3 § lagen omvärdepappersfbnder på så sätt att det klargörs att även fbnder som verkar undertillstånd enligt 3 § får förvaltas av ett fbndbolag enligt definitionen i 1 §.Samtidigt bör klart uttryckas att också fbndbolag till företagsanknutnaallemansfbnder enligt 12 § lag (1983:890) om allemanssparande har rätt attförvalta "nationella fonder". De företagsanknutna f daktiesparfondema kan på så sätt ombildas till nationella fbnder, och företogetsbefintliga fondbolag kan fortsätta att förvalta den nationella fonden. Skälettill hemställan är att ett svenskt fbndbolag enligt Finansinspektionenstolkning inte kan ges tillstånd att förvalto fonder vars verksamhetöverensstämmer med 3 § lagen om värdepappersfonder, t ex nationella fbnder.Detta är enligt Fondbolagens Förenings uppfettning ett icke avsett resultat avatt definitionema av fondverksamhet resp fondbolag i 1 § hänvisar tillvarandra, och i 3 § anges "annan verksainhet". Denuppkomna situationen är mycket olycklig, och en lagändring bör göras skyndsamt.Skälet till detta är dels att det ligger ansökningar inne hosFinansinspektionen om tillstånd att bedriva verksamhet som nationell fond (t exav f d aktiesparfbnder), som under nuvarande lagstiftning inte kan beviljas,dels att det firms en risk att samtliga svenska penningmark-nadsfbnder 92/93 måste ombildas till "nationella fonder". Detta berori sin tur på den nya lagtolkning av penningmarknaden som en icke regleradmarknad som framförts i prop (1991/92:113) om ny börslagstiftning m m.Tolkningen innebär att om det inte finns en "auktoriseradmarknadsplats" , på vilken penningmarknadsinstm-menten kanhandlas, faller svenska penningmarknadsfonder utanför lagen omvärdepappersfonders placeringsbestämmelser. Därmed skulle dessa (bnder behövasöka tillstånd enligt 3 § och tillsammans med alla andra fonder som inte heltöverensstämmer med vår svenska "EG-lagstiftning", som lagen ser ut fn, hamna utanför fondbolagens förvaltning. Detto skulle vara både ologiskt ochirrationellt, eftersom all kompetens kring fondförvaltning har samlats ifondbolagen. Föreningenfömtsätter att det i samband med den civilrättsliga lagändringen skapassamklang med skatterättsliga regler, så att även de fbnd-bolagsförvaltade fondemaenligt 3 § betraktas som värdepappersfbnder i skatterättslig mening. Sammanställning av remissyttranden över pp- 1992/93:90 framställningen från Fondbolagens ''Förening Efterremiss har yttranden avgetts av , ,, , , (), Aktiefrämjandet, ,, (numera ) Fullmäktigei tillstyrker en anpassning av tillståndsregleraa i lagen omvärdepappersfbnder som ger fbndbolagen möjlighet att förvalto såväl reguljäravärdepappersfbnder som fonder med arman, avvikande placeringsinriktning. Motbakgmnd av att lagstiftningen fömtsätter stora skillnader i inriktning ochrisktogande mellan de altemativa fondtypema förefaller det dock mindre lämpligtatt i stor skala överväga ombildningar av svenska penningmarknadsfonder tillfbnder av annat slag enligt lagstiftningens 3 §.Fullmäktige fömtsätter i stället att en viss anpassning av penning- och obligationsmarknadens struktur och handelssystem kan komma till stånd. FondbolagensFörening har i en skrivelse till regeringen hemställt om en ändring i lagen omvärdepappersfonder så att det klargörs att befintliga fondbolag kan fåtillstånd att förvalto såväl reguljära värdepappersfonder, som fonder vilkadriver annan, avvikande förvaltning på värdepappersområdet. Enligt3 § lagen om värdepappersfbnder finns en möjlighet att söka tillstånd attdriva annan placeringsverksamhet än den som är tillåten för reguljäravärdepappersfonder. Detta förutsätter att de företag som söker tillstånd stårunder tillsyn av . Vidare skall placeringsbestämmelsema försådan verksamhet skilja sig väsentligt från vad som gäller för vanligavärdepappersfbnder ifråga om placeringsinriktning och riskexponering. Normaltkommer därmed de krav som EG uppställer enligt det s.k. Ucits-direktivet påinriktning och riskspridning i kollektiv fondförvaltning inte att kunnauppfyllas. Fonder som drivs med stöd av 3 § i lagen om värdepappersfonder bmkardärför benämnas "nationella fonder". Förnärvarande kan ett fondbolag som förvaltar reguljära värdepappersfonder medstöd av lagstiftningens 1 § inte erhålla tillstånd attockså förvalta nationella fbnder av det slag som här angivits. FondbolagensFörening hemställer dock om en lagändring på denna punkt. Föreningen hänvisartill den kompetens som de svenska fondbolagen besitter och anser att det voreolyckligt om bolagen uteslutande skulle hänvisas till förvaltning av reguljäravärdepappersfonder. Ett ytterligare skäl tillhemställan har att göra med att den nya börslagstiftningen kommeratt få konsekvenser för de svenska penningmarknadsfonder som specialiserat sigpå olika räntebärande instmment. Merparten av värdepappersfondemas placeringarmåste avse papper som är föremål för handel på en av myndigheteraa auktoriseradmarknadsplats med godkända handelsregler. harperming-marknadsplaceringar av olika slag kunnat betraktos som fondgilla tillgångari här avsedd bemärkelse till följd av den självreglering som förekommer påpenningmarknaden och den offentliga tillsyn över större aktörer somFinansinspektionen och svarar för. Enligt motivuttalanden ianslutning till den nya lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet kanemellertid derma självreglering och tillsyn inte längre anses vara tillräckligtmed hänsyn till de mer formella krav som och det bakomliggandeUcit-direktivet inom EG uppställer.