prop · GG037 · 1992-12-31 00:00:00 — Tillbara efter en avliden förälder, som omfattats av EGs förordning 1408/71 och somtäckts av lagstiftningen i , kan på gmndval av regler i den förordningenbarapension i vissa fall komma att utbetalas med högre belopp än vad som följerav bestämmelseraa i den svenska lagstiftningen. Viföreslår att handikappersättning som utgör tillägg till ålders- ellerförtidspension skall beräknas på samma sätt som huvud förmånen, dvs. iförhållande till bosättningstid eller år med ATP-poäng. Sådan handikappersättningskall alltså utges med samma kvotdel som ålders- eller förtidspensionen. Ocksåi fråga om exporträtt föreslås gälla samma regler som för huvudförmånen. Handikappersättningsåsom självständig förmån skall enligt vårt förslag kunna utges endast tillpersoner som är bosatta i och försäkrade här. Sådan förmån skall inte kvotdelsberäknas,och någon rätt till utbetalning utomlands uppkommer inte. Vi förordar att detvid kommande förhandlingar med EG om revision av i anledning avett tillägg till förordningen 1408/71 intas den ståndpunkten att handikappersättningav här berört slag utgör en förmån uteslutande för handikappade och att denförs upp på en förteckning över icke exportabla förmåner. Ifråga om vårdbidrag föreslår vi inga ändringar i den svenska lagstiftningenannat än att kvalifikationstiden för utländska medborgares rätt till vårdbidragvid bosättning i upphävs. I fortsättningen skall därför alla som borhär i landet ha rätt till vårdbidrag, om övriga villkor är uppfyllda. Någonrätt till utbetalning utomlands skall inte finnas. Enligtvår bedönming är det svårt att säkert avgöra om vårdbidraget omfattas av EG-förordningen1408/71 eller inte. Vi förordar dock att det beträffande vårdbidrag, påmotsvarande sätt som för handikappersättning såsom självständig förmån, frånSveriges sida vid förhandlingar med EG om revision av i anledningav vidtagna förändringar i förordningen havdas att vårdbidrag är en förmån avden typ som inte behöver exporteras och att vårdbidraget därför förtecknas iden bilaga till EG-förordningen som avser sådana förmåner. Närdet gäller barntillägg, som kan utbetalas övergångsvis ytterligare en tidframöver, föreslår vi i princip inga nya regler i den svenska lagstiftningen.Någon kvotdelsberäkning av sådant tillägg skall alltså Liksomhittills bör som huvudregel gälla att baratillägg Prop. 1992/93:7 utbetalas endast vid bosättning i . Baratilläggtorde utan tvivel omfattas av EGs förordning 1408/71 och följer enligt denförordningen särskilda regler om förmåner till pensionärers minderåriga bara.Dessa irmebär bl.a. att baratillägg under vissa speciella fömtsättningar kanhelt eller till viss del fä utges också då baraet är bosatt i något annat EES-land. Pensionstilbkottskall enligt vårt förslag kvotdelsberäknas på grandval av bosättnings- ellerförvärvstid på samma sätt som huvudförmånen inom folkpensioneringen. Detbetyder att pensionstillskott utbetalas med samma andel som huvudförmånen.Enligt AFL skall pensionstillskott inte kunna utbetalas vid bosättning utanförSverige. Pensionstillskottetomfattas otvivelaktigt av EGs förordning 1408/71, varför exporträtt avtillägget kommer att föreligga på grandval av regleraa där. Viföreslår att det skall införas särskilda regler om avräkning med hänsyn tilltilläggspension på pensionstillskott, som utgår med viss andel av oavkortatsådant tillskott enligt 30- och 40-årsregleraa. Beträffandesärskilt pensionstillägg till folkpension för långvarig vård av sjukt ellerhandikappat bara föreslår vi skall - i tillämpliga delar -gälla motsvaranderegler som för pensionstillskott. Systemetmed kommunala bostadstillägg till folkpension är föremål föröversyn av en särskild utredning, som skall beakta även EG-aspekter. Vi lämnardärför inte några förslag beträffande den förmånen. Hustrutilläggskall enligt vad vi föreslår beräknas på gmndval av den bosättningstid eller deår med ATP-poäng som ligger till gmnd för beräkningen av mannens ålders- ellerförtidspension. Detta iimebär att, om mannens pension utges med viss 30-deleller 40-del av en oavkortad pension, hustmtillägget utgår med motsvarandeandel av ett oavkortat sådant tillägg. Vi föreslår att prövningen mot inkomstenskall göras före derma kvotdelsberäkning. Enligtlagstiftningen skall hustmtillägg kunna utbetalas endast vid bosättning iSverige. Till följd av EG-förordningen 1408/71 kommer dock sådant tillägg attkunna utges även vid bosättning i annat land inom EES-området. Eftersomregeringen lagt fram förslag att rätten till delpension skallavskaffas, lämnar vi inga förslag eller anlägger några synpunkter med avseendepå den förmånen inför ett ikraftträdande av . Ienlighet med våra direktiv har vi övervägt behovet av särskilda regler förtillgodoräknande av rätt till folkpension såvitt gäller flyktingar. Skälethärtill är att inånga i den kategorin inte på sainma sätt som andra personervilka bott utomlands har möjlighet att i erhålla någon pension frånsitt hemland. Vi föreslår att för en viss gmpp skall införas särregler avseendebe- räkning av bosättningstidför folkpension i . Dessa särregler Prop. 1992/93:7 skall enligtförslaget avse enbart s.k. konventionsflyktingar, dvs. per- Bilaga 2 söner somtäcks av FNs konvention angående flyktingars rättsligaställning. Visserligen fmns enligt vår mening skäl av viss styrka att låtamotsvarande regler gälla även s.k. de facto-flyktingar och krigsvägrare. Sådanaregler skulle emellertid bli svåra att tillämpa i praktiken, eftersom det intefinns någon heltäckande dokumentation om orsaken till att en utlänningbeviljats uppehållstillstånd här. Dessutom torde flertalet av de personer somtidigare kommit till som de facto-flyktingar numera ha rätttill pension i sitt hemland på gmndval av där intjänad pensionsrätt med hänsyntill att de politiska förhållandena i de länderaa numera förändrats och någonrisk för förföljelse e.d. inte länge föreligger. Ifråga om konventionsflyktingar föreslår vi att de vid tillämpning avbosättningsregeln skall få räkna tiden för bosättning i hemlandet sombosättning i , under föratsättning att de bott kvar här alltsedan denförsta ankomsten hit. Motsvarande skall gälla för tid under vilken de vistats iflyktingläger i annat land före den första ankomsten till . Förflyktingar som efter det att de beviljats uppehållstillstånd och förepensionstillfället bott i annat land skall enligt särskilda regler viss del avtiden i hemlandet kunna anses som bosättningstid i . Rätten att fä tid ihemlandet tillgodoräknad som bosättningstid i skall dock inte gälla tidför vilken rätt till pension från det landet föreligger vid bosättning iSverige. Dessasärregler för konventionsflyktingar skall enligt förslaget gälla enbart under fömtsättningatt de är bosatta här i landet då pension utbetalas. Deföreslagna särreglema skall vara tillämpliga även i fall då flyktingen blivitsvensk medborgare före pensionsfallet liksom i situationer då förhållandena iflyktingens hemland ändats såtillvida att han är att anse somkonventionsflykting i eller han eljest förlorat sitt flyktmgskap. Viföreslår att de nya reglema skall träda i kraft den . Detnya systemet för förvärv av rätt till folkpension på gmndval av bosättningstid alteraativtförvärvstid i bör i och med ikraftträdandet gälla såväl för då redanutgående folkpensioner som för pensioner som nybeviljas därefter. Vidberäkningen av pension skall därvid tas hänsyn också till bosättningstider ochår med ATP-poäng liksom därmed jämställd tid som ligger före ikraftträdandet. Emellertidkan det inte komma i fråga att folkpensionen i och med de nya regleraasinförande minskas för någon som då redan uppbär eller har rätt tillfolkpension. Vi lägger därför fram förslag om att i princip alla folkpensionersom utges med oavkortat belopp, vilket med nuvaranderegelsystem i huvudsak är fallet beträffande alla folkpensioner, skall i ochmed ikraftträdandet räknas om till att anses Prop. 1992/93:7 vara gmndade påen bosättningstid . Detta betyder att löpande Bilaga 2 pensioner fr.o.m.januari 1993 kommer att utges med 40/40, dvs. med oavkortat belopp. Någonminskning av folkpensionen till dem som har rätt till pension vid de nya regleraasikraftträdande kommer därmed inte att göras. Ioch med att EG-förordningen börjar gälla i uppkommer rätt att frittexportera folkpension inom EES-området, även om sådan rätt inte funnitsdessförinnan. Försituationer där någon före ikraftträdandet uppbär förtidspension och pensionenefter ikraftträdandet skall höjas på gmnd av försämring av arbetsförmåganföreslår vi i viss utsträckning särskilda regler. Ifråga om personer som vid de nya reglemas införande ännu inte har rätt tillfolkpension skall, som nämnts, det nya regelsystemet i princip vara tillämpligt.Detta gäller även beträffande personer som kommer att gå i pension inom denärmaste åren framöver. För att inte pensionsför-väntningaraa för människorskall kunna drastiskt förändras från till en annan, föreslår vi dock fören viss grapp särskilda övergångsregler, inom ramen för vad som är möjligt medhänsyn till EGs regler och bestämmelseraa i . Dessa särregler avserenbart den föreslagna bosättningsregeln och tar bara sikte på folkpension iform av ålderspension. Med avseende på den ATP-anknutna intjänanderegelngenerellt sett och i fråga om förtids- och efterlevandepension gmndad påbosättning har vi gjort den bedönmingen att det inte är påkallat med särskildaövergångslösningar. Dessasärskilda regler för ålderspension med tillämpning av bosättningsregeln måstegälla pä samma villkor för svenska och utländska medborgare. De kan emellertid,till skillnad från de huvudregler som vi föreslår, begränsas till att ge rätttill en förmånligare beräkning av folkpension i form av ålderspension förpersoner som varit bosatta i under en viss bestämd tid, utan attsammanläggning behöver ske med bosättningstid i annat EES-land. Motbakgrand härav föreslår vi att en person som är född eller tidigare,dvs. är eller äldre vid ikraftträdandet, och som vid ansökan om pensionär bosatt i och efter fyllda har varit bosatthär under sammanlagt skall som bosättningstid i vidtillämpning av 40-årsregeln få räkna även år vamnder han varit bosatt iutlandet. Detta innebär att i princip alla som uppfyller de angivna villkorenkommer att få rätt till oavkortad folkpension. Detundantaget skall dock gälla att hänsyn inte skall tas till tid då någon varitbosatt i annat land och i det landet tjänat in rätt till pension grandad påbosättning där samt har rätt att uppbära den pensionen också vid bosättning iSverige. Detta undantag kommer att bli av störst betydelse i fråga om personersom förvärvat rätt till gmndpension i de andra nordiska länderaa. Dentidigare gällande s.k. 57-62-årsregeln skall med viss modifiering gälla ocksåefter de nu föreslagna regleraas ikraftträdande. Tilläggspension (ATP) Prop. Bilaga2 Såvitt gäller försäkringen för tilläggspension (ATP) har vi liksom pensionsberedningenftmnit att regleraa härför står i god överensstämmelse med principeraa för EGsförordning 1408/71. Några förändringar av regelsystemet för tilläggspension ärdärför inte påkallade med anledning av . Däremotfinns en del bestämmelser i 1408/71 som, när denna blivitgällande här i landet, kommer att innebära inskränkningar och utvidgningar iförhållande till nuvarande tillämpning. Dessa konsekvenser föjer emellertiddirekt av att EG-förordningen gäller här och har företräde framför bestämmelsemai AFL. Något behov av ändringar i AFLs regler för tilläggspension föreliggerdärför inte enligt vår bedömning. Ensådan effekt av EG-förordningen avser försäkringstillhörigheten. Till följd avförordningens bestämmelser om vilket lands lagstiftning som olika personkategorierskall omfattas av kan vissa personer som är försäkrade för ATP komma atti stället täckas av ett annat EES-lands pensionslagstiftning, medan andrapersoner som enligt regleraa i AFL inte är försäkrade för tilläggspension iSverige kan komma att bli det . Enannan konsekvens är att det vid prövningen av om villkoret om med ATP-poängär uppfyllt, för att någon pension alls skall utges, måste tas i beaktande ocksäförsäkringstid i annat EES-land. 1EG-förordningen finns också särskilda regler om beräkning av pension i fall dåpensionstagaren omfattats av lagstiftningen i mer än ett EES-land. Även dessaregler blir direkt tillämpliga och kräver inte någon ändring av AFLsregelsystem. EGs regler får tillämpas av försäkringskassoma sådana regleraaär. En följd av dem är att en försäkrad kan i vissa situationer från fårätt till en högre tilläggspension än vad som blir resultatet med användningenbart av regleraa i AFL. Ytterligareeffekter av EG-förordningen avser beräkningen av förtids-ochefterlevandepension med s.k. antagandepoäng. Bl.a. kan rätt att få pensionberäknad med antagandepoäng uppkomma också i fall då sådan rätt inte föreliggerenligt den svenska lagstiftningen. Ocksåpå bampensionsområdet kan EG-förordningen ge upphov till följder som avvikerfrån vad som blir effekten med AFLs regler. I huvudsak innebär dessa attbarapension från ATP utges antingen oavkortad, om baraet bor i , ellerinte alls, om baraet bor i annat EES-land. kan dock få utgestilläggsbelopp till utomlands bosatta bara. Försvenska medborgare, som är födda eller tidigare, gäller enligt AFLsärskilda regler vid tillämpning av 30-årsregeln inom ATP. Dessa särregler förden s.k. övergångsgenerationen måste med tilllämpning avlikabehandlingsprincipen i EG-förordningen 1408/71 gälla också för medborgare iannat EES-land. Denna konsekvens kan enligt vår mening accepteras och tordeinte medföra några mer markanta Viföreslår därför ingen ändring av de nu gällande Prop. 1992/93:7 regleraa i AFL. Vidareuppkommer till följd av EG-förordningens tillämpning här vissa effekter i frågaom s.k. ATP-förbindelser. Enligt vår bedömning kan sättas i fråga om demöjligheter som AFL öppnar att teckna ATP-förbindelser står i överensstämmelsemed regleraa i EG-förordningen 1408/71. Vi föreslår dock inga ändradelagregler. Vi menar emellertid att det generellt sett bör övervägas att i AFLavskaffa utrymmet för ATP-förbindelser. En sådan åtgärd har vi dock inte haftmöjlighet att utreda till ftillo, varför vi inte lägger fram några förslag medden inriktningen. Deförslag till ändrade regler i AFL som vi nu lägger fram kommer i sig inte attge upphov till ökade utgifter för folkpensioner. Tvärtom kan ett system medberäkning av folkpension i förhållande till bosättnings-eller ATP-år innebärareducerade folkpensionsutbetalningar, eftersom folkpension till en del personersom bor här i landet kommer att utbetalas med enbart viss kvotdelav en oavkortad pension. Denna kostnadsminskning kan antas ligga i intervallet20-50 milj. kr vid ikraftträdandet och kan uppskattas uppgå tillnågonting i storleksordningen 50-200 milj. kr . Däremotuppkommer kostnadsökningar till följd av det väsentligt större utrymmet förutbetalning av folkpension utomlands som uppkommer . Detta ärinte en följd av våra förslag utan är en konsekvens av de exportregler somfinns i EGs förordning 1408/71 och i den nya nordiska konvention om socialtrygghet som man räknar med kommer att börja gälla vid kommande årsskifte.Kostnadsökningen på grand härav kan beräknas utgöra någonting istorleksordningen 25-100 milj. kr och 50-200 milj. kr . Totaltsett kan de samlade nya regleraa ge upphov till en viss smärre ökning av kostnaderaaför folkpension. Utande regelförändringar som vi nu föreslår skulle emellertid en tilllämpning av EGsförordning 1408/71 på den svenska folkpensioneringen innebära väsentligt ökadefolkpensionskostnader. Dessa skulle snart ha kommit upp i miljardbelopp förvarje år. Densamlade kostnadseffekten på ATP-området av att EGs förordning 1408/71 blirgällande här är svår att uppskatta men kan antas vara av begränsad omfattning. Tillämpningenav de av oss föreslagna nya regleraa för folkpension kommer att innebära visst merarbeteför försäkringskassoraa. Detta kan dock antas vara tämligen begränsat och tordekunna rymmas inom ramen för nuvarande resurser. Av större betydelse förarbetsbelastningen kan föratsättas bli det för- hållandet att EGs reglerom samordning av socialförsäkringssystemen Prop. 1992/93:7 skall tillämpasav försäkringskassoraa. Detta kommer att medföra mer- Bilaga 2 arbete ochkan behöva föranleda ändringar av nuvarande system för pensionshandläggning.Tämligen omfattande utbildningsinsatser torde också bli erforderliga. Deregler som vi föreslår om beräkning av folkpension på grundval avbosättningstid här i landet skall tillämpas inte bara med avseende påbosättning för framtiden utan också för förfluten tid, upp mot 45-50 årtillbaka i tiden. Vid tillämpningen kan uppkomina problem att administrativtutreda var en person varit bosatt imder olika perioder av den yrkesaktiva delenav livet. Uppgifter härom finns inte alltid tillgängliga för försäkringskassoraa.För utredningen i sådana fall krävs medverkan av den pensionssökande själv.Detsamma gäller även i fråga om en del andra av de regler som vi nu lägger framförslag till. Ett exempel är särregleraa för flyktingar. Dettainnebär att ålderspension inte som alltid kan beviljas utan föregåendeansökan. Vi föreslår därför en principiell återgång till tidigare ordning medkrav på ansökan för ålderspension. Emellertidkan antas att det också kommer att i många fall finnas tillräckligauppgifter tillgängliga för försäkringskassoraa för att ålderspension skallkunna beviljas utan föregående ansökan. Detta gäller t.ex. de situationer där -vilket kan fömtsättas vara fallet för det alldeles övervägande antaletförsäkrade - ATP-poäng har tillgodoräknats . Uppgifter härom fmnshos försäkringskassoraa, och något behov av ansökan föreligger då inte. Likasåtorde det vara möjligt att för framtiden bygga upp ett system för registreringav bosättningstid löpande som innebär att uppgifter härom bevaras och finnstillgängliga för försäkringskassoma. Försådana situationer kan sålunda också i fortsättiungen göras undantag frånkravet på pensionsansökan. Vi föreslår att det i AFL skall intas en regel somger möjlighet för regeringen att i förordning närmare ange dessa situationer dåålderspension skall kunna beviljas utan föregående ansökan. Iförordning eller i föreskrifter av bör vidare meddelasnärmare bestämmelser om vilka krav som skall ställas på medverkan av depensionssökande själva när det gäller uppgifter och utredning om bosättning, flyktingskapm.m. Förteckningöver remissinstanser Prop. Bilaga3 Yttrande över utredmngens betänkande (SOU 1992:26) Rätten till folkpension- kvalifikationsregler i interaationella förhållanden har avgetts avKammarrätten i , Försäkringsöverdomstolen, Försäkringsrätten för SödraSverige, Styrelsen för interaationell utveckling (SIDA), ,, , , , . , Statens löne- och pensionsverk.Arbetsmarknadsstyrelsen, . , , , i , , akademikers centralorganisation, , . Försäkringsbolaget , , svenskar i världen, , , Frikyrkoråd, , SlOS-Samarbetsorganför invandrarorganisationer i (x:h Föreningen Enskilda OrganisationersBiståndsinformation. Propositionenshuvudsakliga innehåll ........................ 1 Propositionens lagförslag.......................................... 3 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde ......... . 23 1Inledning ................................................... . 23 2Allmänna utgångspunkter................................. 24 2.1Nuvarande regler...................................... 24 2.2EES-avtalet och ....................... 26 2.3Behovet av ändrade regler......................... 28 3 Ett nytt system förrätt till folkpension ............ . 30 3.1Två alteraativa regler för rätt tillfolkpension ...... 30 3.2Pensionsrätt baserad på bosättningstid........ . 33 3.3Pensionsrätt utifrån intjänad rätttill ATP...... . 35 4Tillgodoräknande av bosättningstid.................... 36 5Ålderspension................................................ . 39 5.1Pensionsrätt enligt bosättningsregeln........... 39 5.2Pensionsrätt enligt den ATP-anknutnaberäkningsregeln 41 6 Förtidspension............................................... . 42 6.1Pensionsrätt enligt bosättningsregeln- huvudregeln .. 42 6.2Bosättningsregel vid förtidspension iunga år. . 44 6.3Pensionsrätt enligt den ATP-anknutnaberäkningsregeln 46 7 Efterlevandepension........................................ . 47 7.1Pensionsrätt enligtbosättningsregeln ....... 47 7.2Pensionsrätt enligt den ATP-anknutnaberäkningsregeln 50 8 Särskildafolkpensionsförmåner.......................... 50 8.5Pensionstillskott och särskiltpensionstillägg... 56 9 Särregler för olikapersonkategorier.................... . 60 9.1Inlednmg................................................ . 60 9.2Utsända arbetstagare............................... 61 9.4Bosättningstid på gmndval av tid medinkomst av anställning eller annat förvärvsarbete......................................... 66 9.5Invandrare ........................................... . 67 10 Övergångsregler............................................. 71 10.1 Ikraftträdandetidpunkt.............................. 71 10.2 Pensionsförmåner för tid före ikraftträdandet. . 73 10.3 Personer födda eller tidigare............ 75 10.4 57-62-årsregehi .................................... . 76 11Godkännande av en nordisk konventionom social trygghet . 12Effekter av förslagen .................................... . 81 12.1Förändrade utgifter för folkpensioneringen.... 81 12.2Administrativa konsekvenser..................... 84 Prop. 13Upprättade lagförslag...................................... 85 14.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkring 86 14.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1969:205) ompensionstillskott 100 14.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:773) omsärskilt pensionstillägg till folkpension för långvarig vårdav sjukt eller handikappat bara.......... 100 14.4.................................................... Förslagettill lag om ändring i lagen (1962:392) om hustmtillägg och kommunalt bostadstillägg .... 101 Bilaga1 Nordisk konvention om social trygghet..... 103 Bilaga 2 Sammanfattning av utredningens förslag i betänkandet (SOU1992:26) Rätten till folkpension - kvalifikationsreg ler i interaationella förhållanden................. 114 Bilaga 3 Förteckningöver remissinstanser ....... 127