prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringen har bemyndigat Statens kulturtåd attbesluta ora fördelningen av gmndbeloppen pä de enskilda statsbidragsberärtigadeinstitutioneraa. Fördelningen skaU redovisas . Bidragsunderlaget för varje institution motsvaras iförsta hand av de tUldelade gmndbeloppen. Statsbidrag utgår av bidragsunderlaget.TiU nyinrättade institutioner kan efter regeringens prövning statsbidrag utgåmed av bidragsunderlaget under högst tte år. För regional försöksverksarahel med mindreteaterensembler utgår under detta anslag bidrag med . Statenskulturtåd har i sin fördjupade anslagsfraraställning för teater-, dans-ochmusUcområdet redovisat utvecklingen . Publikutvecklingenvid de regionala och lokala teattama har varit svagt vikande under spelarenfrån 1975/76 till 1990/91. Antalet produktioner och föreställningar har bl.a.genora tillkomsten av nya länsteairar ökat Den största inkomstkällan för de regionala ochlokala teatrama är kommunbidragen, som i genomsnitt /91 uppgicktill . Statens andel av intäktema utgjorde , medan landstingensvarade för . Biljettintäktema utgjorde och resterandeövriga intäkter . Verksarahetsåret1990/91 genomförde de tolv symfoni- och kammarorkesttama tillsammans drygt 1000 konserter varav ca 3/4 var offentiiga och 1/4 skoUconserter och uppsökandeverksamhet. Antalet konsertbesökare beräknas till totalt drygt 700 000. Antaletkonserter har totalt sett minskat nägot /82. Framför allt är detantalet uppsökande konserter samt skoUconserter som rainskat en del. Denstörsta inkomstkällan för symfoni- och kararaar-orkestraraa ärkoraraunbidragen, som 1990/91 i genorasnitt uppgick tUl . Statens andel avintäktema utgjorde , medan landstingen svarade för . Den statliga andelen har /82 minskat med 11procentenheter och den kommunala Landstingsbidragen ökadeunder raed . /93 har Kulturtådet beslutat om fördelning av statsbidraget tiUregionala och lokala teater-, dans- CK;h musUdnstitutioner i enlighet med vadsom framgår av tabellen. För /94 föreslår Kulturtådet följandeökningar. Prop.1992/93:100 Bil. lopp 1992/93 belopp 1993/94 Särskilda insatser för draraatiker- för barn- och ungdomsprojekt lopp 1992/93 belopp 1993/94 Musik i Västemortland för Särskilda insatser för bam- och Prop.1992/93:100 Bil. För den kommande treårsperioden /94 - 1995/96föreslår Kulmrtådet en uppräknmg av antalet grundbelopp tiU teaterinstimtionermed totalt 479 och till musUdnstimtioner med totalt 100. /94 föreslår Kulmrtådet följande. /otalet grundbelopp till teaterinstitutioner böröka med 190, varav 50 bör vara rörliga, dvs. inte fast destineras till ensärskild institution utan i tidsbegränsade projekt användas för konstnärUg ochkulturpolitisk utveckling. Av de föreslagna fasta grundbeloppen föreslås IOOtillfalla den nya . Statsbidraget till stadsteaterföreslås också öka liksom till de senast tillkomna regionala teattama,Bohusteatem och Byteatem. /otaletgmndbelopp till musUdnstitutioner bör öka med 50, varav 25 bör vara rörliga.Kulturrådet menar att den utbyggnadsplan av de statUga bidragen som föreslogs ibetänkandet (Ds U 1989:46) Symfoniema och samhället bör fuUföljas. DenSärskUda anslagsposten för teaterverksamhet i län utan egen länsteater föreslåsnästa budgetår beräknas under anslaget Bidrag till utvecklingsverksamhet inomkulmrområdet m.m. Minaallmänna synpunkter på utvecklingen inom teater-, dans- och musikom- ""- 1 rådena har jag redovisat vid min behandUng av Statens kulmrtådsfördjupade anslagsframställning. Därför koncentrerar jag mig här pä de förslagom förändringar som rör delta anslag för nästa budgetår. Regeringen har tidigare denna dag i tilläggsbudgetI till statsbudgeten för /93 anmält att ett avtal slutits mellanstaten och om det ekonomiska ansvaret m.m. för ,i och . Avtalet som godkändes av regeringenden , innebär bl.a. att övertar det ekonomiskaansvaret för Jag har därför minskat detta anslag med 24 310 000lo-motsvarande den statiiga andelen av 170 gmndbelopp tiU rausikinstitutioner. Länsteatrama i och Kalraar är relativt nyateattar under detta anslag och de är fortfarande under uppbyggnad. Jag hardärför beräknat totalt tio nya gmndbelopp till dessa teatrar. Samma förhållandegäller för de nya kammarorkestrama i och , till vilka jagföreslår ett ökat statsbidrag med totalt tte nya gmndbelopp. Ansökningar har inkommit till regeringen frånTeater och i om att bli berättigade till bidragunder detta anslag. Kulturtådet har tiUstyrkt ansökningaraa liksom ocksäLandstinget i och Kulturförvalmingen i . Enligt minuppfatming bör dessa teattar bli upptagna på listan över statbidragsberättigaderegionala teatrar under fömtsätming att berörda landsting och/eller kommunerlämnar sina bidrag. Det belopp på som för innevarandebudgetår utgår till under anslaget Bidrag tiU fria teater-, dans-och musikgmpper bör beräknas under detta anslag och omvandlas till 41.grundbelopp statsbidragsgivning. Teater erhåUer innevarandebudgetår under detta anslag ett bidrag på förteaterverksamhet i län utan egen teaterinstitution. Dessa medel motsvarar 9 gmndbeloppmed bidragsgivning. Det ankommer på Kulturtådet att fördela dessagnmdbelopp. Vid rain beräkning av gmndbeloppet för teater- ochdansinstitutioner har jag utgått från ett preliminärt beräknat gmndbelopp på222 i de fall där lönekosmadspålägg skall beräknas. För de institutionerdär lönekosmadspå-lägg inte skaU beräknas är gmndbeloppet preUminärt 206 700kr. För musikinstitutioner med lönekosmadspålägg harjag preliminärt beräknat gmndbeloppet till . För sådanainstitutioner där sådant pålägg inte skall beräknas har jag preUminärt beräknatgmndbeloppet till 241 IOO kr. Det statsbidrag till teaterverksamhet i län utanegen teaterinstitution, som. under några är funnits upptaget under deltaanslag, har jag fr.o.m. nästa budgetår föreslagit att Kulturtådet skalldisponera under anslaget Bidrag tiU utvecklingsverksamhet inom kiUmrområdetm.m. laghemställer att regeringen föreslår "ii-* att tiU Bidrag till regionala och lokala teater-, dans-och musikinstitutioner för /94 anvisa ett förslagsanslag på . Bidrag till fria teater-, dans- och musikgmpper m.m. 1991/92 Utgift 53 786 0001 Reservation 195 4811 1992/93 Anslag 62 066 000 1993/94 Förslag 57 756 000 lAnvisatunder åttonde huvudtiteln, anslaget G 16 Enligt förordningen (1974:452) om statsbidrag tillteater-, dans- och musUcverksarahet i mindre ensembler och fria gmpper utgårefter beslut av Statens kulturtåd bidrag till ensemble eller gmpp som bedriversin verksamhet i yrkesmässiga former eUer tmder liknande förhållanden. Statenskulturtåd har i sin fördjupade anslagsframställning redovisat utvecklingenunder för teater-, dans- och musikområdet. Sammanlagt framfördes /91 ca 7 300föreställningar av de fria teatergmpper, som erhåller statsbidrag. Av dessa vardrygt föreställningar för bam och ungdom. Av gmppemas verksamhetfinansierades av bUjett- eller gageintäkter. Den statligakulmrbudgeten svarade för av gmppemas finansiering, kommunema för 18 %medan landstingen bidrog . Resterande del utgjordes av AMS-bidrag ochövriga intakter. Kulturtådets stöd till fria teatergrupper uppgick budgetåret1991/92 till . Under /91 genomförde de friadansgrupperna nästan 600 föreställningar raed drygt 50 000 åskådare. Ca 150förestäUningar gjordes med inrikming på bam och ungdom och sågs av ca 13 000personer. Antalet producerade föreställningar spelaret 1986/87 var 427 och desågs av drygt 30 000 åskådare. Av dessa gjordes 101 föreställningar medinrikming på bam och ungdoraar. Kulturtådets stöd tiU fria dansgmpper ochfrilanskoreo-grafer uppgick /92 till . /91 erhöll 79 fria musUcgmpperbidrag från Kulturtådet Sammanlagt genomförde de ca 3 000 konserter. Dean-angerande musikföreningarna svarade av musikgruppemasframträdanden, medan kommunema svarade för , privata klubbar för ca 15 %och länsmusiken för . Kulturtådets stöd till fria musikgmpper ochartange-rande musUcföreningar uppgick /92 till . Kulturtådet föreslår en ökning av detta anslag medtotalt för den kommande tteårsperioden. /94 föreslås följande. 1992/93: IOO 1.TUl de fria teatergmppemaföreslås ett ökat bidrag med . 2.Bidraget till de friadansgmppema och koreografema föreslås öka med . 3.Till de fria musUcgmppema ochartangerande musikföreningarna föreslås ökade bidrag med . 4.Bidraget tUl FoUcoperanföreslås fr.o.m. nästa budgetår beräknas under en särskild anslagspost underanslaget Bidrag ull utvecklingsverksamhet inom kulmrområdet m.m. Jaghar vid min behandling av Statens kulturtäds fördjupade anslagsframställningredovisat mina allmänna bedömningar av utvecklingen inom teater-, dans- ochmusikorarädena. Efter förslag i förta årets budgetproposition kundeen kraftig ökning göras av detta anslag. Denna har tyvärt inte motsvarats avsatsningar inom detta område från andra offentiiga bidragsgivare. Det belopp motsvarande för bidrag tilldaglig träning för frilansdansare, som för innevarande budgetär finns upptagetunder anslaget Bidrag tiU utvecklingsverksamhet inom kulmrområdet, börberäknas under detla anslag. Jag delar uppfatming att detta bidraghar stor betydelse för dansama och att det bör förstärkas. Jag föreslär bl.a.med hänsyn tiU detta att stödet tiU dans under detta anslag ökar med 700 000kr. Sora jag har redovisat vid min anmälan av anslagetBidrag till regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner börstatsbidraget till FoUcoperan i i fortsätmingen utgå i form avgmndbelopp och resursbehovet därför beräknas under det anslaget Förevarandeanslag bör säledes minskas raed raotsvarande belopp, 5,5 mUjoner kronor. Jaghemställer att regeringen föreslär att till Bidrag till fria teater-, dans- ochmusikgrupper m.m. för /94 anvisa ett reservationsanslag på . 1991/92 Utgm 2 698 0001 1992/93 Anslag 2 826 000 1993/94 Förslag 3 424 000 'Anvisatunder åttonde huvudtiteln, anslaget G 17 Medeltill är budgeterade inkl. mervärdeskatt. MusUcaliskaakademien skall enligt sina av regeringen prop 1992/93-1001990 fastställda stadgar främja tonkonsten och vårda musiklivet gjj 12 skaU även följa utvecklingen inom det svenska och intemationeUamusiklivet ta imtiativ som främjar den svenska musikkulmren och inom musUcensområden stödja konstnärUgt utveckUngsarbete m.ra. Musikaliskaakademien har lämnat en fördjupad anslagsframställning för budgetåren 1993/94 -1995/96. ansöker om en ökning av sina resurser med totalt drygt 2mkr. viU prioritera forsknings- ochutvecklingsarbete, projektet samt komplettering av serier förMusica Sveciae. /94 föreslår följande. Återtagandeav förlorade verksamhetsresurser . 2.Kompensation för hyreshöjningar530 . 3.Planering och research förkompletterande serier till Musica Sveciae IOO . 4.Medel för en assistenttjänsttill projektet motsvarande . Förnästa budgetär beräknarjag en höjning av anslaget med för ökadehyreskostnader. Dämtöver har beräknats för verksamhets-anknumaombyggnadsåtgärder, varav är ett engångsbelopp. Jaghemställer art regeringen föreslår att till Bidrag till förbudgeläret 1993/94 anvisa ett anslag pä . 12 B 17. 1991/92 Utgift 33 994 8191 1992/93 Anslag 34 364 000 1993/94 Förslag 35 292 000 lAnvisatunder åttonde huvudtiteln, anslaget G 18 Bidrag till regional biblioteksverksamhet lämnasenligt förordningen (1985:528) om statsbidrag ttU folkbibUotek. Underlaget för statsbidrag till kosmader förlänsbiblioteken utgör 252 gmndbelopp. Gmndbeloppets storiek fastställs årUgenav regeringen. Innevarande budgetår uppgår beloppet preliminärt till 185 400kr. För verksamheten vid varje länsbibliotek beräknas lägst sex gmndbelopp.Statsbidrag utgår av gmndbeloppen. Av gmndbeloppen avser tiolånecenttalsverk-sarahet i enlighet med vad rUcsdagen har uttalat härom (bet.1987/88:KrUI4 s. 20). Under anslaget har beräknats medel till lånecenttaleroch depåbibliotek samt en invandrarlånecenttal med . Medlenunder detta anslag fördelas av Statens kulmrtåd. Kulturtådetföreslår en förstärkning av den kompletterande mediaförsörjningen genom enuppräkning med 72 nya gmndbelopp varav 24under /94. Vidare föreslås att de fasta gmndbeloppen tiUlänsbiblioteken öronmärks för kompletterade medieförsörjning och att ettviUkor skall vara att lokala bibUotek som umyttjar länsbibUotekensfjärtläneservice inte skall ktmna ta ut avgifter av ensldlda låntagare förboklån. Jaghar tidigare i samband med redovisningen av fördjupadeanslagsframställning under avsnittet om bibUoteksområdet redogjort för minasamlade bedömningar av Kulmrtådets förslag på området. Jag beräknar för nästa budgetår ingen annanförändring under detta anslag än sedvaiUig kompensation för löneutvecklingen. Vid beräkningen av medelsbehovet har jag utgåttfrån ett preliminärt beräknat gmndbelopp på , varav statsbidraget är55 %. För lånecentraler, depåbibliotek och invandrarlånecentral beräknar jagoförändrat . Tio gmndbelopp skall även i fortsättningen tiUföraslånecen-ttaleraa. Jagherastaller att regeringen föreslår "- att till Bidrag till regional biblioteksverksamhetför /94 anvisa ett förslagsanslag på . Bildkonst,konsthantverk m.m. Prop. 12 B 18. 1991/92 Utgift 4 852 3931 1992/93 /inslag 4 780 000 1993/94 Förslag 5 041 000 lAnvisatunder åttonde huvudtiteln, anslaget G 19 Statens konsttåd har tiU uppgift att genom förvärvav konsmärUga arbeten till statens byggnader och andra lokaler för statUgamyndigheter verka för att konsmäriiga värden införiivas raed samhällsmUjön. Rådet skall vidare lämna statiiga, koraraunala ochlandstingskoramunala myndigheter samt enskilda personer och företag informationom förvärv av konsmärUga arbeten som är av betydelse för samhäUsmiljön samt iövrigt om konsten i denna miljö. Medel för konsttådets förvärv av konst anvisasunder anslaget Förvärv av konst för statens byggnader m.ra. Konstrådethar redovisat en fördjupad anslagsframställning för budgetåren 1993/94-1995/96. Konsttådetframhåller att ambitionen att anslå en procent av de samlade statligabyggnadskostnaderaa för konstnärlig utsmyckning har haft ett starktkulturpolitiskt symbolvärde, som blivit ett riktmärke för komrauner ochlandsting och tjänat som interaationellt exempel. Ute i börjar enprocentsmåletbli ett vedertaget begrepp. Varianter på procentregeln finns i ,, och har införts i . I är det särskilt för monumentalkonstensora verksamhet haft betydelse. De konsmäriiga insatsema hargenoragående kunnat planeras och genoraföras i ansluming tiUbyggprojekteringen, vUkel inneburit unika fömtsätmingar för den konsmäriigautsmyckningen. Ingen annan beställande institution har haft motsvaranderesurser och kontinuitet för att främja just denna uppgift för konsten. Även debetydande och kvalitetsinriktade förvärven av lös konst innebär ett viktigtindirekt stöd till konst- och ut-slällningsliv i . Antalet fastamonumentalverk tillkomna genom Konsttådets försorg resp. antalet inköpta lösakonstverk framgär av följande tabeU. Prop.1992/93:100 Bil. Fast konst Lös konst Ett annat område där konsttådets beställningar haftsärskild betydelse är den textila konsten, som under de fram som en självständig konstgren, viUcen fungerar ovanligt bra somutsmyckningsform i dagens arkitektur. Textilkonst utförd i stora format, kostardock för mycket för att klara sig på marknadsvillkor och kräver fortsattengagemang från bl.a. konsttådets sida. Fömtom att förse nya statUga byggnader medkonsmäriig utsmyckning har strävat efter att tiUgodose även behoveti det ökande antalet förhyrda lokaler samt önskemålen om konst tiU äldrearbetsplatser. I det senare faUet har det emeUertid inte varit möjUgt att hållatakten med efterfrågan. Trots att ca 75 sådana s.k. direktansökningar behandlasårligen, står mer än 300 arbetsplatser i kö med väntetider på upp till 4år. Pä gmnd av resursläget har rådet successivt tvingats minska pä insatsernaför konst till befintliga byggnader. Konsttådets andra huvuduppgift att sprida kunskapom konsten i samhäUsmiljön har organiserats genom avdelningenInformationscentrum för offentiig konst som dels utgjort ett för allmänhetentillgängligt arkiv, dels bedrivit en uppsökande verksamhet för att informerarayndigheter, företag och enskilda om såväl den statiiga som den övrigaoffentliga konsten i landet Genom viss datorisering har arkivets tiUgängUghetökat väsentiigt Denkommande treårsperioden kommer att innehålla förändringar för statens byggandeoch byggnadsförvaltning, där de långsiktiga konskvensema för Konsttådetsverksamhet ännu sä länge är svära att överbUcka. Det är framför allt fömtsättningamaför en del av den byggnadsanknuma, fasta konsten som komraer att förskjutas narstaten bolagiserar ägandet tiU stora delar av lokalema för statiig verksamhet.Det är ännu oklart hur en byggnadsanknuten konst för nytillkommande lokaler ibolagsägo skall fmansieras. I denna nya situation är del enligt Konstrådetviktigt bäde ur ekonomisk och kulturpolitisk synvinkel art del finns enkompetent beställare, som ser iQl att betingelsema för den offentliga konstenär goda. anser att uppgiften tills vidare som bör ligga hosrådet där den nödvändiga erfarenheten - bl.a. från samarbete med deaffärsdrivande verken - finns. Inom ramen för nuvarande resursnivå kommer rådetinte längre att kunna förse befintiiga byggnader med konst utan avser attkoncenttera sina insatser på nytillkomraande lokalerför statlig verksamhet varvid prioriteringarna fop 1992/93-100 kommer attgöras utifrån följande kriterier: arkitekmrens kvaliteter och bygg- gji 12nådens funktion, antal anställda och antalet besökare, geografisk spridning ilandet, särskilda målgmpper med t.ex. stora satsningar pä universitet ochhögskolor, inbrymingar i industrimiljö, oftast i samverkan med de affärsdrivandeverken. I samverkan med de övriga nordiska ländema avserKonstrådet vidare att gå utöver nationsgränsen för uppdrag och inköp av konst.Nägra hinder i Konsttådets insu-uktion fmns inte heUer mot ytterUgare öppningarmot i form av förvärv av konst av icke-nordiska konsmärer. Konsttådetbegär att förvärvsanslaget baseras på enprocenttegeln, raen att det därtill gerutryrarae för konstinsatser för myndigheter i förhyrda lokaler och i äldrefastigheter som inte tidigare fått konst. Det innebär en budgetram påsammanlagt , samt att förvalmingsanslaget förstärks,dels för ADB-utveckling, dels för Informationscentmm för offentUg konst, därresurser behövs för ett konstpedagogiskt och informerande arbete. Det skulleinnebära en samlad budget för treårsperioden på . Densamlade resultatbedömningen av Konsttådets verksamhet mäste enligt min meninggöras mol bakgmnd av det övergripande kulturpolitiska målet att skapa enoffentiig miljö där konst är ert namriigt och framttädande inslag. I ett längreperspektiv får det då anses vara ett raycket gott resultat alt ambitionen fartett nationellt genomslag i komrauner och landsting och att synsättet har fåttintemationell efterföljd. Jag vill erinra om den översyn av verksaraheten vidKonstrådet sora behandlades budgetproposition (prop. 1991/92:100bil. 12 s. 58-59). Översynen gäUde rädets organisation och ledde tUl vissasmärte förändringar. Konstförvärvenoch bolagiseringen av statens fastigheter Somregeringen tidigare anmält för (prop. 1992/93:37) har Slalenskonstmuseer haft regeringens uppdrag att tillsammans med Byggnadsstyrelsenutteda behovet av dispositioner rörande fasta konstverk i de fastigheter somskall bolagiseras. Bolagiseringama berör emellertid inte bara den befintiigakonsten, ulan ger ocksä delvis nya fömtsättningar för arbete med nykonst tUl lokalema för statiig verksamhet. De bolag för förvalming av statiiga byggnader somriksdagen beslutat om kommer art vara privaträttsUga subjekt Därförblu det inte lämpligt att konstrådet, att på det sätt som har skett isamarbetet med t.ex. , förser fastighetsägaren med fast konstsom bekostas med raedel för förvärv avkonst för statens byggnader. De nya fastighetsbolagen /93"IOO skall inte ha någon annan ställning i förhållande tUl de myndigheter somär gjj 12 deras hyresgäster än andra konkurterande bolag påfastighetsmarknaden. Bolagsbildningama ändrar inte arbeteraed anskaffande av lösa konstverk eller s.k. stafflikonst, eftersoraägaransvaret för denna för statens räkning utövas av den hyrande myndigheten,inte av förvaltaren. Detsamma gäller den s.k. byggnadsanknutna konsten, ävenom den, som framgår av benämningen, har ett samband med den byggnad där den ärinstallerad. Däremot blir relationen annorlunda i fräga om fastakonstverk, eftersom dessa enligt jordabalkens bestämmelser koramer att tUlhörafastigheten såvitt inte avtal ttäffas om annat De fasta konstverken motsvaras ihög grad av den monumentalkonst för vilken Konsttådet har framhållit detbetydelsefulla i rådets beställartoll. Det är önskvärt att de nya förhåUandensom inttäder i och med bolagiseringama inte medför att denna typ av konst i denoffentiiga miljön minskar. Konsttådet bör därför ha raöjUgheter att med en välavvägd bidragsgivning stimulera bolagen till konstförvärv. Jag hyserförhoppningen om att bolagen - såsom de statiiga myndighetema förfastighetsförvalting - komraer att umytttja Konsttådets kompetens i frägor omkonsmäriig utsmyckning. Konsttådets erfarenheter från samarbetet medaffärsverken bör här vara lämpliga att bygga vidare på. Jag finner det dessutom angeläget att Konsttådetstuderar fömtsättningama att finna nya sätt att stimulera tiUkomsten avmonuraentalkonst i den offentiiga miljön. Vidmin beräkning av anslaget har jag tagit hänsyn till pris- och löneutvecklingen.Dämtöver har kostnaderaa för verksamhetsanknutna ombyggnadsåtgärder inräknatsi anslaget Chefen för har tidigare i dagredovisat ett förslag om generell räntebeläggning av statiiga medelsflöden samtpresenterat den modeU som bör tillämpas. kommer /94 att tillämpa denna modell. kommer därförart tilldelas ert räntekonto med kredit i och medlen underanslaget B 18. förs tUl detta konto. Samtiiga myndigheter övergår tillde redovisningskrav enligt bokföringsförordningen (1991:1026) som utgör enfömtsätming för län i Riksgäidskontoret för finansiering av investeringar ianläggningstillgångar. Statens konstråds behov av låneram under budgetåret1993/94 uppgår till för investeringar i ADB. Anslaget har beräknats utan hänsyn till deriktUnjer som chefen för departementet redovisat tidigare denna dag när det gäller förändringar av löne kostnadspålägg, finansieringsform för Statshälsan, övergång till län i Riks gäidskontoret samt nya principer för budgetering av anslagen (jfr bil. 1 av snittet Styming av statsförvaltningen och de finansiella fömtsätmingama för 94 Medlenunder anslaget kommer att fastställas slutUgt enUgt Prop. 1992/93:100 dessariktUnjer, och kan därför korama att avvika från det här föreslagna gjj 12beloppet. Jaghemställer att regeringen föreslår art tiU för /94anvisa ett ramanslag på . Förvärv av konst för statens byggnader m.m. 1991/92 Utgift 26 004 7851 Reservation 467 5291 1992/93 /anslag 28 038 000 1993/94 Förslag 28 038 000 lAnvisatunder åttonde huvudtiteln, anslaget G 20 Från anslaget bekostas sådana förvärv av konst tillstatens byggnader och andra lokaler för statiiga myndigheter som beslutas avStatens konsttåd. Förvärven kan avse dels konst som särskilt beställts ianslutning tUl olika byggnader, dels stafflikonst, skulptur, grafik,konsthantverk ra.m. TiU dessa ändamål har för /93 anvisats . Utöver beställningar som är möjliga inom anslagets ram fårKonsttådet innevarande budgetår beställa konst intill ett belopp av högst 8mkr för betalning under följande budgetår. Under /93 har av deraedel som Konsttådet disponerar under anslaget avdelats sammanlagt 600 000 krför inköp och bestäUningar hos . Från anslaget utgår vidare bidrag med sammanlagt för konstinköp tUl folkparker. Folkets hus, bygdegårdar ochnykterhetsorganisa-tionemas samlingslokaler. För /93 har bidragutgått med till FoUcparkema i och med tillSam-lingslokalorganisationemas samarbetskorarairté att fördelas mellan allmännasamlingslokaler inom FoUcets husföreningamas rilcsorganisation, och gärdar. Konsttådetsförslag redovisas under föregående anslag. Kulturtådetföreslår att anslagsposten Bidrag för konstinköp till folkparker, FoUcets hus,bygdegärdar och nykterhetsorganisationemas samlingslokaler höjs med 500 000 krårligen .