prop · GF0338 · 1992-01-01 00:00:00 — För tiden därefter krävs nya överväganden. De förslag till utgiftsnedskärningar som här aviseras skall ses som ett första steg i regeringens besparingsarbete. Regeringen avser att i budgetpropositionen redovisa ytterligare förslag till utgiftsminskningar. Avsikten är att förstärka statens finanser som utgifts- och skattetrycket minskar. Regeringen föreslår dels att antar förslagen till 1. lag om ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. t 2. lag om ändring i lagen (1987:561) om särskild skat- teutjämningsavgift, 3. lag om ändring i lagen (1991:486) om ändring i lagen (1991:233) om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, 4. lag om ändring i lagen (1991:234) om ändring i lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag, 5. lag om ändring i studiestödslagen (1973:349), 6. lag om ändring i lagen (1991:744) om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, dels att godkänner 7. den ekonomisk politiska strategi som förordats för att återvinna utvecklings- och tillväxtkraften i svensk ekonomi (avsnitt 3), 8. riktlinjerna för en långsiktig strategi för utgifter inom den offentliga sektorn (avsnitt 4.2), 9. riktlinjerna för den kommunala ekonomin (avsnitt 4.3), 10. vad regeringen förordat i fråga om investeringsbidrag för bostäder (avsnitt 4.9). Propositionens lagförslag 1 Förslag till Lag om ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. Härigenom föreskrivs att föreskrivs att 4 § lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m.1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 §2 Kommun är berättigad att under visst år av staten uppbära kommunalskatt med belopp som motsvarar vad som skulle utgå på grundval av antalet skattekronor och skatteören i kommunen enligt skattemyndighetens beslut enligt 4 kap. 2 § taxeringslagen (1990:324) vid det föregående årets (taxeringsåret) taxering, beräknat efter den skattesats som har bestämts för året före taxeringsåret. Har enligt 8 kap. 9 § andra stycket kommunallagen (1991:900) annan skattesats slutligt fastställts än den som har bestämts tidigare, skall till grund för utbetalningen läggas den utdebitering som har bestämts i samband med att budgeten fastställdes. Kommunen är berättigad att under visst år av staten såsom förskott uppbära ett belopp som motsvarar produkten av den skattesats som har beslutats för året och det antal skattekronor och skatteören, som enligt skattemyndighets beslut enligt 4 kap. 2 § taxeringslagen rörande det föregående årets taxering till inkomstskatt har påförts de skattskyldiga. Det nu nämnda beloppet ingår i kommunens fordran hos staten vid ingången av året näst , då beslutet fattades. Förskottet avräknas mot den kommunalskatt, som kommunen har rätt att uppbära av staten på grundval av taxeringen , då förskottet utanordnas enligt bestämmelserna i femte stycket. Vid avräkningen för taxeringsåren 1991 och 1992 skall skattesatsen justeras med de belopp som anges i 2 § lagen (1991:1149) om särskild skatteväxling med anledning av ändrat huvudmannaskap för service och vård för äldre och handikappade. Är antalet hos skattemyndigheten registrerade folkbokförda invånare i kommunen taxeringsåret större än det var , skall förskott, beräknat enligt tredje stycket, ökas i förhållande till ökningen i kommunens invånarantal mellan de angivna tidpunkterna. Sådant ökat förskott ingår 1 Lagen omtryckt 1973:437. Senaste lydelse av lagens rubrik 1977:191. 2 Lydelse enligt prop. 1991/92:17. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse i kommunens fordran hos staten och avräknas enligt tredje stycket. skall lämna kommunen uppgift om det invånarantal och det däremot svarande beräknade antalet skattekronor och skatteören, som skall ligga till grund för ökningen av förskottet. Belopp, som vid ingången av Belopp, som vid ingången av utgör kommunens fordran hos staten utgör kommunens fordran hos staten enligt denna paragraf, fördelas med enligt denna paragraf, fördelas med en tolftedel på varje kalendermånad. en tolftedel på varje kalendermånad. Vad som återstår, sedan avräkning har Vad som återstår, sedan avräkning har skett enligt 52 § uppbördslagen skett enligt 52 § uppbördslagen (1953:272), 16 § lagen (1962:392) om (1953:272), 16 § lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bo- hustrutillägg och kommunalt bo- stadstillägg till folkpension, 9 § stadstillägg till folkpension, 9 § lagen (1984:668) om uppbörd av lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, 8 § socialavgifter från arbetsgivare, lagen (1987:560) om 8 § lagen (1987:560) om skatteutjämningsavgift, 4 § lagen skatteutjämningsavgift, 4 § lagen (1987:561) om särskild skatte- (1987:561) om särskild skatte- utjämningsavgift och 6 § lagen utjämningsavgift och 6 § lagen (1991:1148) om mellankommunal (1991:1148) om mellankommunal kostnadsutjämning med anledning av kostnadsutjämning med anledning av ändrat huvudmannaskap för service och ändrat huvudmannaskap för service och vård för äldre och handikappade skall vård för äldre och handikappade skall skattemyndigheten utanordna till skattemyndigheten utanordna till kommunen den 20 . Är kommunen den tredje vardagen räknat kommunens fordran inte uträknad vid från den 17 , varvid dag som utbetalningstillfällena i månaderna enligt 2 § lagen (1930:173) om , skall beräkning av lagstadgad tid jämställs utbetalningarna dessa månader grundas med allmän helgdag inte skall på samma belopp som utbetalningen i medräknas. Är kommunens fordran inte december månad det föregående året. uträknad vid utbetalningstillfällena När särskilda skäl föranleder det får i månaderna , skattemyndigheten dock förordna att skall utbetalningarna dessa månader utbetalningen skall grundas på ett grundas på samma belopp som annat belopp. Om något av de belopp utbetalningen det som utbetalningen i månaderna januari föregående året. När särskilda skäl och februari grundats på inte föranleder det får skattemyndigheten motsvarar en tolftedel av kommunens dock förordna att utbetalningen skall fordran, skall den jämkning som grundas på ett annat belopp. Om något föranleds av detta ske i fråga om av de belopp som utbetalningen i utbetalningen . månaderna grundats på inte motsvarar en Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse tolftedel av kommunens fordran, skall den jämkning som föranleds av detta ske i fråga om utbetalningen . Vad som har sagts om kommunalskatt tillämpas på motsvarande sätt i fråga om landstingsskatt. Denna lag träder i kraft . 2 Förslag till Lag om ändring i lagen (1987:561) om särskild skatteutjämningsavgift Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1987:561) om särskild skatteutjämningsavgift skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 §1 Den särskilda skatteutjämningsavgiften erläggs med följande belopp per skattekrona för de delar av skatteunderlaget som ligger inom angivna procent av medelskattekraften. Krona per Procent av Krona per Procent av skattekrona medelskatte- skattekrona medelskatte- kraften kraften 1 100-109,99 1 100-109,99 2 110-119,99 2 110-119,99 3 120-124,99 3 120-124,99 4 125-129,99 4 125-129,99 6 130-134,99 6 130-134,99 8 135-139,99 8 135-139,99 10 140-144,99 10 140- 12 145-149,99 14 150- Särskild skatteutjämningsavgift skall dock inte erläggas för den del av skatteunderlaget som understiger det för kommunen garanterade skatteunderlaget enligt lagen (1988:491) om skatteutjämningsbidrag. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången i fråga om särskild skatteutjämningsavgift för . 1 Senaste lydelse 1989:606. 3 Förslag till Lag om ändring i lagen (1991:486) om ändring i lagen (1991:233) om ändring i lagen (1947:529) om allmänna Härigenom föreskrivs att ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (1991:486) om ändring i lagen (1991:233) om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Denna lag träder i kraft såvitt 1. Denna lag träder i kraft såvitt avser 1 § första och andra styckena avser 1 § första stycket den 1 och i övrigt , 1 § andra stycket . och i övrigt . Äldre föreskrifter i 1 § första 2. Äldre föreskrifter i 1 § första och andra styckena gäller fortfarande stycket gäller fortfarande i fråga om i fråga om bidrag som avser tid före bidrag som avser tid före den 1 . Äldre föreskrifter i föreskrifter i 1 § tredje stycket om 1 § andra stycket gäller fortfarande var barnet skall anses vara bosatt i fråga om bidrag som avser tid före gäller fortfarande för barn som . Äldre före- lämnat före . skrifter i 1 § tredje stycket om var barnet skall anses vara bosatt gäller fortfarande för barn som lämnat före . 1 Lagen omtryckt 1973:449. 4 Förslag till Lag om ändring i lagen (1991:234) om ändring i lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag Härigenom föreskrivs att ikraftträdandebestämmelsen till lagen (1991:234) om ändring i lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag skall ha följande Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Denna lag träder i kraft den 1 Denna lag träder i kraft . . 5 Förslag till Lag om ändring i lagen (1991:924) om ändring i studiestödslagen (1973:349) Härigenom föreskrivs att ikraftträdandebestämmelserna till lagen (1991:924) om ändring i studiestödslagen (1973:349) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Denna lag träder i kraft, i fråga Denna lag träder i kraft, i fråga om 3 kap. 6 §, 8 kap. 6 §, punkt 6 i om 3 kap. 6 § , i övergångsbestämmelserna till studie- fråga om 8 kap. 6 §, punkt 6 i överg- stödslagen och punkterna 1 och 2 e-l ångsbestämmelserna till studiestöds- i övergångsbestämmelserna till lagen lagen och punkterna 1 och 2 e-l i (1988:877) om ändring i studiestöds- övergångsbestämmelserna till lagen lagen samt i (1988:877) om ändring i studiestöds- övrigt . lagen samt i övrigt . De nya föreskrifterna i punkt i övergångsbestämmelserna till lagen (1988:877) om ändring i studiestödslagen tillämpas med avseende på bestämmande av slutlig avgift fr.o.m. . 6 Förslag till Lag om ändring i lagen (1991:744) om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring Härigenom föreskrivs att 57 § lagen (1973:370) om arbetslöshetsför- säkring1 i paragrafens lydelse enligt lagen (1991:744) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. 57 § En arbetslöshetskassa skall för varje medlem som fanns i kassan vid utgången av det senast förflutna verksamhetsåret till staten betala 1. För finansiering av statens 1. För finansiering av statens kostnad för utbetalade kostnad för utbetalade arbetslöshetsersättningar ett belopp arbetslöshetsersättningar ett belopp som motsvarar av den under som motsvarar av den under det löpande verksamhetsåret det löpande verksamhetsåret genomsnittligt utbetalade dag- genomsnittligt utbetalade dag- penningen i kassan (finansierings- penningen i kassan (finansierings- avgift), och avgift), och 2. för finansieringen av ett för kassorna gemensamt utjämningsbidrag ett belopp som motsvarar av den gällande högsta dagpenningen (utjämningsavgift). Regeringen meddelar närmare föreskrifter om tid och sätt för betalningarna samt om utjämningsbidrag. 1 Lagen omtryckt 1991:1334. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , , , , , P. , Statsråden , B. , , och anmäler frågor om inriktningen av den ekonomiska politiken. Regeringen beslutar att genom proposition lämna förslag till om inriktningen av den ekonomiska politiken i enlighet med detta protokoll. Propositionen har i huvudsak utarbetats inom . Nedanstående avsnitt har dock utarbetats inom enligt följande: Avsnitt 4.4 och Avsnitt 4.5-4.7 Avsnitt 4.8 Propositionens huvudsakliga innehåll 1 1 Sammanfattning och slutsatser 2 1.1 Läget i den svenska ekonomin 2 1.2 Fyra huvuduppgifter 4 1.3 Den ekonomisk-politiska strategin 5 1.4 Åtgärder rörande de offentliga utgifterna 9 1.5 Effekter på de offentliga finanserna 14 2 Läge och utgångspunkter 16 2.1 Bakgrunden 16 2.2 och utsikterna 19 2.3 De offentliga finanserna 24 2.4 Kreditmarknaden 25 2.5 Den internationella integrationen och EG 28 2.6 Skatterna 31 2.7 Slutsatser för utvecklingen 34 3 Regeringens ekonomisk politiska strategi 36 3.1 Fyra huvuduppgifter 36 3.2 Åtgärder för att ge en ny start 39 4 Åtgärder rörande de offentliga utgifterna 48 4.1 Inledning 48 4.2 Långsiktig utgiftsstrategi 49 4.3 Kommunerna 50 4.4 Barnbidrag och studiebidrag 53 4.5 Pensionssystemen 54 4.6 Sjukförsäkringen 56 4.7 Arbetsskadeförsäkringen 57 4.8 Lönebildningen och arbetslöshetsförsäkringen 58 4.9 Förändringar i bostadspolitiken 59 4.10 En ny näringspolitik 60 4.11 Strategi för statens förmögenhetsförvaltning 63 4.12 Effekter på den offentliga sektorns finanser 66 5 Ärendet till 69 Propositionens lagförslag 70 1 Förslag till lag om ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. 70 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1987:561) om särskild skatteutjämningsavgift 73 3 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:486) om ändring i lagen (1991:233) om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag 74 4 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:234) om ändring i lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag 75 5 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:924) om ändring i studiestödslagen (1973:349) 76 6 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:744) om ändring i lagen (1973:370)om arbetslöshetsförsäkring 77 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 78 Bilaga 1 Svensk ekonomi Förord Föreliggande bilaga har utarbetats inom ekonomiska avdelning. Den innehåller en bedömning av den internationella och den svenska ekonomins utveckling och bygger i tillämpliga delar på . Bedömningarna av utvecklingen har en mer översiktlig karaktär. I kalkylerna har beaktats effekterna av de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som aviserats i tilläggs- budget I. Däremot har inte de övriga ekonomisk-politiska åtgärder som regeringen aviserar i anslutning till propositionen om den ekonomiska politikens inriktning tagits med i beräkningarna. Ansvarig för bilagan är finansrådet . Arbetet har letts av departementsrådet och avslutades . 1 Sammanfattning Den svenska ekonomin befinner sig i en djup lågkonjunktur, vilket tillsammans med underliggande strukturella problem gör att den samlade produktionen faller kraftigt . Den internationella utvecklingen har varit trög. Uppsvinget i och har fördröjts, som den ekonomiska tillbakagången i varit dramatisk. En återhämtning inom OECD-området är dock på väg. Även den inhemska svenska efterfrågan har varit svag, vad gäller såväl privat konsumtion som fasta investeringar och lager. Sysselsättningen har drabbats hårt. Den låga aktivitetsnivån har emellertid bidragit till en nedväxling av löne- och prisstegringstakten samt till ett fall i importen som förstärkt handels- och bytesbalansen. Lågkonjunkturen kommer också att dominera med fallande kapacitetsutnyttjande i ekonomin och stigande arbetslöshet som följd. Först en bra bit in i 1993 kan en stabilisering av arbetsmarknaden förutses. Under förutsättning att den internationella ekonomin vänder uppåt finns emellertid utsikter för gradvis bättre tillväxttal . blev tecknen på en förändring till det bättre i den amerikanska konjunkturen allt tydligare. Uppgången ville dock inte riktigt ta fart, främst beroende på en trög utveckling av den privata konsumtionen. Den uteblivna draghjälpen från har också försenat uppsvinget i stora delar av . Flera indikatorer pekar emellertid på att den ekonomiska aktiviteten nu är på väg uppåt i bl.a. , , och . Återhämtningen väntas dock bli måttlig. I och håller den tidigare starka expansionen på att mattas av. En bidragande orsak till att marknadstillväxten för svensk export utvecklas mycket svagt är det veritabla ras som inträffat i den finska ekonomin. Exempelvis beräknas den finska importen falla med . Sammantaget väntas tillväxten inom OECD-området uppgå till 1991, 2,1992 och till 1993. Den dåliga marknadstillväxten hämmar den svenska exporten. Dessutom fortsätter företagen att tappa marknadsandelar, om än i avtagande takt. Detta innebär att exportvolymen sannolikt faller något. Eftersom tillväxten därefter förstärks i omvärlden, som konkurrenskraften stiger, finns förutsättningar för en bättre exportutveckling och framför allt 1993. Den privata konsumtionen stagnerar , trots en mycket kraftig ökning av hushållens köpkraft. Den snabba förbättringen i sparkvoten fortsätter därmed och nivån väntas uppgå till 1991. Det innebär en uppgång med vilket kan förklaras av skattereformen, den osäkerhet som följer av den växande arbetslösheten och av oron på de finansiella marknaderna. Dessutom kan man se utvecklingen som en normalisering efter den konsumtionsboom som följde på avregleringen av kreditmarknaden . Även bedöms sparkvoten stiga, vilket gör att konsumtionsupp- gången blir måttlig. hålls konsumtionstillväxten tillbaka av en relativt blygsam ökning av de disponibla inkomsterna. Den statliga konsumtionen kommer att pressas av besparings- och rationaliseringskrav. Kommunernas ekonomi förbätt-ras tillfälligt . Detta väntas dock inte leda till en stark expansion av den kommunala verksamheten. En viss ökning av beredskapsarbetena i regi drar emellertid upp konsumtionsvolymen något under det närmaste året. Miljarder Procentuell volymförändring kr. 1990 1990 1991 1992 1993 BNP 1340,2 0,3 -1,0 0,3 1,9 Import 402,2 0,5 -4,6 1,8 3,7 Tillgång 1742,3 0,3 -2,0 0,7 2,4 Privat konsumtion 695,7 -0,3 0,0 0,8 1,0 Offentlig konsumtion 366,0 1,9 1,0 0,5 0,3 Stat 104,9 3,0 0,5 -0,5 -0,4 Kommuner 261,1 1,4 1,2 0,9 0,5 Bruttoinvesteringar 273,1 -1,8 -7,0 -4,0 2,0 Lagerinvesteringar1 0,6 0,1 -1,0 0,5 0,4 Export 407,0 1,2 -1,4 2,2 5,2 Användning 1742,3 0,3 -2,0 0,7 2,4 1 Förändring i procent av föregående års BNP. Källor: , och . Investeringarna faller mycket kraftigt . Nedgången är koncentrerad till industrin och övrigt privat näringsliv. Även förutses en betydande minskning av bruttoinvesteringarna. Nybyggandet av bostäder avtar starkt, eftersom de höjda boendekostnaderna och det försämrade läget i ekonomin gradvis reducerar efterfrågan. Även investeringarna inom det privata näringslivet får en negativ utveckling. Däremot är affärsverkens och de statliga myndigheternas investeringar inne i ett expansivt skede p.g.a. de satsningar som görs på att förbättra och bygga ut infrastrukturen. En högre aktivitet i ekonomin 1993 bör leda till ökade investeringar, även om bostadsbyggandet fortsätter att falla. Lagerinvesteringarna har en mycket stor inverkan på kon- junkturförloppet. faller de kraftigt, främst inom handeln med också inom industrin. Lagerinvesteringarnas bidrag till BNP blir kraftigt negativt. kommer sannolikt lagerneddragningarna att fortsätta, speciellt av färdigvaror, då industriföretagen anser att dessa är för stora . Eftersom särskilt handelslagren är så små i utgångsläget kommer dock avvecklingen av de totala lagren att gå betydligt lång- sammare än . Därmed uppstår ett positivt bidrag till BNP av storleksordningen . Den allt lägre aktiviteten i ekonomin medför att importvolymen faller kraftigt . Därigenom förbättras handelsbalansen betydligt. Överskottet väntas uppgå till ca . Även om en återhämtning av importen kommer bör ändå överskottet kunna växa ytterligare, eftersom exporten stiger än mer. räntenettot beräknas öka i allt långsammare takt framöver. Sammantaget medför detta att bytesbalansen väntas förbättras . Mot denna bakgrund beräknas BNP minska relativt kraftigt , med , vilket är mer än vad som förutsågs . Industriproduktionen väntas falla med så pass mycket som , med utgångspunkt från de kalkyler som görs i nationalräkenskaperna. bedöms BNP stiga marginellt, med 0,. En stor del av omsvängningen för BNP förklaras av lagercykeln. kan BNP-tillväxten komma upp till den trend som gällt under 1980- talet, . Konsekvenserna av den svaga produktionsutvecklingen blir ett mycket dämpat efterfrågeläge på arbetsmarknaden . Arbetslösheten kommer att stiga gradvis in i 1993. Den produktionsuppgång som behövs för att möta den växande efterfrågan förutses kunna åstadkommas med hjälp av produktivitetsförbättringar. Ökningen av den öppna arbetslösheten hålls dock tillbaka av arbetsmarknadspolitiska insatser och av att utbudet av arbetskraft inte stiger. Det pressade arbetsmarknadsläget, den låga vinstnivån och de mycket måttliga prisstegringarna gör att lönestegringstakten blir långsam . Visserligen löper de nu gällande avtalen ut , men sannolikt kommer de lönedämpande krafterna att fortsätta att vara betydande. Det kan dock inte uteslutas att det då finns ett uppdämt tryck, som kan leda till högre löneökningar än vad arbetsmarknadsläget motiverar. Den faktiska inflationstakten dämpas av den partiella sänkningen av mervärdesskatten. Den underliggande inflationstakten väntas successivt avta och hamna på 1993. Tabell 2 Nyckeltal Årlig procentuell förändring (om ej annat anges) 1990 1991 1992 1993 Timlön, kostnad 10,1 5,5 5,0 4,5 KPI, dec. 10,7 7,8 3,0 3,8 KPI, genomsnitt 10,4 9,4 3,0 3,6 Disponibel inkomst 4,2 2,9 1,7 0,9 Sparkvot (nivå, %) 0,0 2,8 3,7 3,6 Industriproduktion -2,8 -5,0 1,0 4,5 Arbetslöshet (nivå, %) 1,5 2,6 3,5 3,7 Handelsbalans (mdr.kr) 15,0 30,2 36,6 42,5 Bytesbalans (mdr.kr) -34,5 -25,0 -19,9 -17,5 Bytesbalans (% av BNP) -2,6 -1,8 -1,3 -1,1 Källor: , och . Trots att produktionen faller förbättras nu det finansiella sparandet i ekonomin. Underskottet i bytesbalansen minskar successivt och beräknas uppgå till motsvarande av BNP 1993. Förbättringen 1991 och 1992 beror på att investeringarna minskar mer än bruttosparandet. Den investeringsuppgång som förutses väntas kunna finansieras med inhemskt sparande. Sparandets fördelning på sektorer ändras radikalt . Den offentliga sektorns finansiella överskott minskar kraftigt och förbyts i ett Det kompenseras av att hushållens och företagens sparande ökar. Tabell 3 Sparande Procent av BNP i löpande priser 1990 1991 1992 1993 Bruttosparande 17,8 16,4 16,0 16,4 Investeringar inkl. lager 20,4 18,1 17,4 17,5 Finansiellt sparande -2,6 -1,8 -1,3 -1,1 därav: Offentlig sektor 3,9 0,3 -0,1 -0,9 Hushåll -0,2 1,5 2,3 2,2 Företag -6,2 -3,6 -3,5 -2,4 Källor: , och I varje prognos över den ekonomiska utvecklingen finns betydande osäkerheter. Några faktorer förtjänar att lyftas fram . När det gäller den internationella konjunkturen är det bl.a. svårt att bedöma styrkan av uppgången i de anglosaxisak länderna och effekterna av den tyska återföreningen. Flera inhemska faktorer är också mycket svåra att värdera , särskilt som det ofta rör sig om en kombination av konjunkturella och strukturella problem. En sådan faktor är effekterna av den tilltagande oron på de finansiella marknaderna. Bostadssektorns utveckling och hushållens sparbeteende är områden, som är speciellt svåra att bedöma. Mot bakgrund av den i många stycken labila situationen finns risk för att utvecklingen för den svenska ekonomin kan bli sämre än vad som här angivits. 2 Internationell utveckling Aktiviteten i den internationella ekonomin håller nu på att återhämtas. Detta gäller den grupp av större industriländer som under senare delen av gick in i en regelrätt lågkonjunktur - , och - samt för de länder där tillväxten dämpades - bl.a. och . Styrkan i återhämtningen är dock svagare än vad som förutsågs tidigare, detta gäller framför allt för . Bland annat som en följd av den lättnad av penningpolitiken som har skett i flertalet av ovanstående länder väntas tillväxten fortsätta att öka i styrka och större delen av 1993. I och , d.v.s. de länder som fungerat som motorer i den internationella konjunkturen, har den långa expansionsfasen resulterat i ett ökat pris- och kostnadstryck. Den åtstramning av den ekonomiska politiken som har skett i dessa länder har lett till en viss avmattning av den ekonomiska aktiviteten . Tillväxten väntas fortsätta att dämpas .