prop · GG0388 · 1992-12-31 00:00:00 — Då såväl dentidsfristen sora övriga tidsfrister är endast minimifrister torde det inte varaett olämpligt införlivande att göra denna regel tilläraplig på även övrigatidsfrister. Besferaraelsenraotsvarar 77/62/EEG art. 11.1, med den skillnad jag nu angett. Paragrafeninnehåller regler för hur ansökningar om att få lämna anbud och inbjudningaratt lämna anbud skall skickas i det påskyndade förfarandet. I direktiven angeseraellertid inte den allraänna regeln att raan skall använda snabbast raöjligakommunikationssätt. Inte heller anges möjligheten att använda telefax ellerelektronisk kommunikation. Det senare torde bero på att varadirektiven skrevsvid då telefax och elektronisk överföring inte var lika vanliga som . Det fmns ingen anledning att utesluto den möjlighet som senare teknikinnebär och därför har denna möjlighet togits med i uppräkningen i 17 §. Detkan här nämnas att direktivet för försörjningssektorema och direktivet förtjänsteupphandling öppnar just denna möjlighet, varför motsvarande besfemmelseri 4 och 5 kap. är direktivtrogna. Oraansökningaraa m.m. görs på något av de sätt som avses i andra meningen skall debekräftos genom en egenhändigt undertecknad handling. Denna bekräftelse behöverinte ha kommit in inom någon viss tidsfrist. Ytterligareen omständighet är värd att nämna, nämligen den att alla direktiv i dettehänseende gör skillnad mellan ordinarie förfarande och påskyndat förfarande.För det ordinarie förfarandet gäller att ansökningar m.m. får göras genom brev,telegrara, telex eller genora telefon. I de tre sistnämnda fallen skall ansökningaraabekräffes skriftligt (77/62/EEG art. 11.5). För det påskyndade förfarandetgäller det som stodgas i lagtexten. Jag anser att det i den svenskalagstiftningen inte behöver återges en raotsvarighet till vad sora enligtdirektiven skall gälla i de ordinarie förfarandena. Däremot raenar jag att detkan vara av betydelse i sak att man i det påskyndade förfarandet åläggs attanvända det snabbast raöjliga sättet, varför endast den besfemmelsen överförtstill lagtext. Besferaraelsenraotsvarar 77/62/EEG art. 12.3, raed den skilhiad jag Prop. 1992/93:88 nu angett. Besfemmelseni 18 § avser alteraativa utföranden. Ett altemativt utförande i förhåUande tillkravspecifikationen i förfrågningsunderlaget får inte avvisas endast på dengranden att det är utformat enligt europeiska tekniska specifikationer ellerenligt svensk standard som i huvudsak ansluter till europeiskt godtogen tekniskspecifikation. Besfemmelsenhar hämfets från direktiven avseende byggentreprenad och försörjningssektoremaoch har här gjorts tillämplig även på varaupphandling. De två närandadirektiven är inte helt likalydande. Jag har valt den lydelse sora används idet modernare direktivet för försörjningssektoreraa. Detto är sålunda ettinförlivande som i viss mening går utöver direktiven. Genom denna utvidgninguppnås dock bättre föratsättningar för affärsmässighet i anbudsprövningen. Besferaraelsenutgör en delvis tillärapning på varaonirådet av vad sora gäller enligt 71/305/EEGart. 20a tredje stycket, i dess lydelse enligt 89/440/EEG. Jämför även 90/531/EEGart. Påmotsvarande sätt som för varaupphandling anges i 1 § ett tröskelvärde, somupphandlingens värde måste uppgå till eller överskricfe för att denupphandlande enheten skall vara skyldig att annonsera sin upphandling på detsätt som anges i 9 §. Besfemmelsenmotsvarar 71/305/EEG art. 4a. 1 i dess lydelse enligt 89/440/EEG. I2 § föreskrivs att alla delentreprenader skall inräknas i värdet för enbyggentreprenadupphandling. I förste stycket anges dock ett undanteg, nämligenom värdet av varje delentreprenad inte uppgår till 1 000 000 ecu och summan avdessa delentreprenaders värde inte uppgår till av det totela värdet.Denna besfemmelse innebär aft en viss uppdelning får göras. Innebörden är attden upphandlare som skall upphandla för 5 000 000 ecu och avser att lägga uthögst 1 miljon ecu på delentreprenad inte kommer över tröskelvärdet. Hur mångadelentreprenörer han använder spelar ingen roll så länge han håller sig , dvs. högst 1 miljon ecu i dette fall. 1andra stycket återkommer förbudet mot uppdelning av en upphandling omuppdelningen sker i syfte att underskricfe tröskelvärdet. 6 1992/93. Besferaraelseraamotsvarar 71/305/EEG art. 4a.3 i dess lydelse enligt Prop. 1992/93:J 89/440/EEG. I3 § anges att en upphandlande enhet i förfrågningsunderlaget får begäraupplysning från anbudsgivare om vilka delar av kontraktet som han avser att läggaut på någon annan, dvs. på tredje man. Detfe sistnämnda begrepp återkommer i besfemmelseraaora koncession. Besfemmelsenmotsvarar 71/305/EEG art. 20b i dess lydelse enligt 89/440/EEG. Bestämmelseni 4 § innebär att endast kostnaden för t.ex. en anläggning skall räknasmed i upphandlingens värde, utan även värdet av det material och den utrastningsom tillhandahålls av upphandlaren, föratsatt att raaterialet och utrastningenär nödvändiga för arbetet. Anledningen till detfe är att det annars hade varit raöjligtatt köpa in allt material i flera mindre upphandlingar och sedan avslufe medatt upphandla encfest arbetena och därmed raåhäncfe kunna genomföra en relativtomfattande upphandling utan att behöva följa besfemmelsema i lagen. I direktivbesfemmelsentelas bara om material (supplies), men i lagtexten nämns även nödvändig utrastning.Härigenora uppnås i viss mening bättre överenssfemmelse raed raotsvarande besfemmelsei 90/531/EEG art. 12.7. Besfemmelsenmotsvarar 71/305/EEG art. 4a. 5 i dess lydelse enligt 89/440/EEG. Avde skäl som nämndes i kommenteren till motsvarande besfemmelse i 2 kap. görsäven här undanteg för upphandling inom försörjningssektoreraa. Besfemmelsenmotsvarar 71/305/EEG art. 3.4 i dess lydelse enligt 90/531/EEG art. 35.2. I deimaoch de två följande paragraferaa regleras upphandling av koncession, ettbegrepp sora definieras i 1 kap. 5 §. Besfemmelsen i 6 § innebär inte enskyldighet för upphandlande enhet att föreskriva att en del av enbyggentreprenad skall läggas ut på tredje man. Däreraot innebär regeln att en koncessionshavareinte kan motsätto sig en sådan föreskrift. Besfemmelsenraotsvarar 71/305/EEG art. lb.2 i dess lydelse enligt 89/440/EEG. Besfemmelsenhar till syfte att klargöra att den som får en koncession och saratidigt är enupphandlande enhet skall tillämpa regleraa i upphandlingslagen för denupphandling som eventuellt raåste göras för att arbetet skall kunna utföras. Besfemmelsenraotsvarar 71/305/EEC art. Ib.3 i dess lydelse enligt 89/440/EEG. Av8 § fraragår att inget enskilt företog i en företogsgrapp som gått samman föratt få en koncession skall betraktas som tredje man. Detsamma gäller föranknutna företog. Vad som avses med anknutna företog framgår av andra stycket. Besfemmelsenmotsvarar 71/305/EEG art. lb.4 försfe - tredje styckena i dess lydelse enligt 89/440/EEG. I paragrafenregleras skyldigheten att förhandsannonsera. Av direktivet framgår att avsikten är att annonsering skall ske så snart planeringen för en byggentreprenad är avslutod. Besferaraelsenraotsvarar 71/305/EEG art. 12.1 i dess lydelse enligt 89/440/EG. Att avsiktenär att annonsering skall ske när planeringen är avslufed framgår indirekt avart. 12.6 (a) i nämnda direktiv. Besfemmelsenmotsvarar 2 kap. 7 § och gäller för såväl byggentreprenad som koncession. Besfemmelsenmotsvarar 71/305/EEG art. 12.1-2 i dess lydelse enligt 89/440/EEC. Genoradenna paragraf åläggs den upphandlande enheten ytterligare informationsplikt ide fall att anbudsgivare eller anbudssökande begär upplysningar angående en avslufedupphandling. Besfemmelsenmotsvarar 71/305/EEG art. 5a i dess lydelse enligt 89/440/EEG. Innebördenav 12 § är att öppen eller selektiv upphandling normalt skall tillämpas. Den skilhiadenföreligger i förhållande till varaupphandlingen att det ibyggentreprenaddirektivet inte anges vilka förhållanden som kan motiveraselektiv upphandling. Detto har påpekats av några remiss- instanseroch har också togits upp särskilt av arbetsgrappen i båcfe Prop. proraeraorioraa.Arbetsgrappen har ansett att det inte bör införas något särskiltförtydligande på denna punkt (Ds 1992:62 s. 64). bedömningenav sainma örasesidighetsskäl som jag fegit upp i några Den relativa frihet i bedömningen som enheteraa hari valet kan vägledas av de regler som gäller i raotsvarande situation Besfemmelsenmotsvarar 71/305/EEG art. 5.4 i dess lydelse enligt 89/440/EEG, jämförd raedart. 5.1-3 i samma direktiv. Oraen upphandlande enhet väljer selektiv upphandling får enheten enligt 13 § iannonsen ange det anfel delfegare man avser att inbjuda till anbudsgivning. Omså sker skall anfelet avvägas med hänsyn till kravet på att en effektivkonkurrens skall kunna uppnås (jfr 1 kap. 4 §). Anfelet skall vara minst fera, raennärraare avvägningar får göras just raed hänsyn till krAvet på konkurrens. Besferaraelsenraotsvarar 71/305/EEG art. 22.3 i dess lydelse enligt 89/440/EEG. Paragrafeninnehåller villkoren för valet av förhandlad upphandling med föregåendeannonsering. Enligt punkt 1 får sådan upphandling användas orabyggentreprenaden utförs endast för forskning m.ra. under föratsättning attutförandet inte sker i vinstsyfte eller för att fecka FoU-kostnader. Det kannäranas att sararaa föratsättning i varaupphandlings-direktivet utgör skäl föratt välja förhandlad upphandling utan föregående annonsering (jfr 77/62/EEGart. 6.4 (b) i dess lydelse enligt 88/295/EEG). Det fraragår inte varfördirektiven i detto fall inte är lUca-lydande. Ett avsteg från direktiven voreemellertid enligt min mening av ömsesidighetsskäl ett olämpligt införlivande. Förfarandetfår vicfere användas i de särskilda fell arbetena är av den arten att det intei förväg går att fastsfeUa deras pris. Motsvarande gäller för de fall arbetenaär förknippade med sådana risker att förhandsvärdering inte kan göras.Avsikten bakom markeringen av att det skall vara fråga om särskilda fall är attden valmöjlighet besfemmelsen medger skall utnyttjas restriktivt. Besfemmelsemamotsvarar 71/305/EEG art. 5.2 (b) och (c) i dess lydelse enligt 89/440/EEG. I15 § anges föratsättmngaraa för förhandlat förfarande utan föregåendeannonsering. Punkteraa 1-3 motsvarar villkoren för valet av förfarandet vidvaraupphandling (2 kap. 11 § försto stycket 3-5). Punkt 4 är en nyhet iförhållande till 2 kap. och avser nya arbeten som dock besfer av enbart enupprepning av ett tidigare projekt som varit föremål för upphandling. Iandra stycket anges en särskild regel avseende tillämpligheten av Prop.1992/93:88 försto stycket punkt 3. Besfemmelsemai försfe stycket motsvarar 71/305/EEG art. 5.3 (b)-(e) i dess lydelse enligt 89/440/EEG.Besferaraelsen i andra stycket raotsvarar art. 5.4 i nämnda direktiv. Iparagrafen anges att den förhandlade upphandlingen utan föregående annonseringalltid skall omfatfe minst tre anbudsgivare, föratsatt att det finns så många lärapligaanbudsgivare. Besferaraelsenraotsvarar 71/305/EEG art. 22.3 i dess lydelse enligt 89/440/EEG. 1 paragrafenanges föratsättningaraa för övergång från övriga förfaranden till förhandlat förfarande. Så får ske om anbud som lämnats inte mot svarar kravspecifikationen eller inte kan nollsfellas (förste stycket punkt 1). I båda fellen gäller dock att de ursprangliga vilUcoren inte väsentligt ändrats. Om villkoren väsentligt ändrats måste dette ses sora en ny upp handling. Under samma föratsättning får övergång också ske om det i de föregående förfarandena inte läranats några anbud alls (försfe stycket punkt 2). På ESA:s begäran skall i så fall en rapport läranas ora anled ningen till övergången. Isisfe stycket anges en ytterligare föratsättning, nämligen den att det avseddaförhandlade förfarandet i försfe stycket punkt 1 raåste omfetfe samtligakorrekt angivna anbud. Om så inte är fallet måste övergången annonseras.Således får övergången i andra fall göras utan föregående annonsering. Besfemmelseraamotsvarar 71/305/EEG art. 5.2 (a) och art. 5.3 (a) i deras lydelse enligt 89/440/EEG. Paragrafeninnehåller tidsfrister vid öppen upphandling. Tiden för motfegande av anbudskall vara rainst , beräknad på det sätt sora tidigare angetts förvaraupphandling i 2 kap. Härraedges dock att tidsfristen förkortes , om den upphandlandeenheten har förhandsannonserat sin upphandling enligt 9 §. En motsvarandeförkortning vid förhandsannonsering av en varaupphandling medges inte ivaradirektiven och har inte heller införts i Direktivenför byggentreprenadupphandling anger att tidsfristen förkortes till 36 cfegar.Enligt direktiven skall den förkortede tidsfristen vid förhandsannonserad öppenupphandling vara 36 cfegar och inte , medan tidsfristen vid ej förhandsannonseradselektiv eller förhandlad upphandling är 37 cfegar. arbeteralltså raed olUca tidsfrister, sora raed skiljer sig från Prop.1992/93:88 varandra. Det torde vara enklare för de upphandlande enheteraa ifallsamma tidsfrister så långt möjligt kan användas i samtliga upphandlingsformer.I enhetiighetens intresse har tidsfristen cferför angetts . Andrastycket innehåller en besfemmelse som motsvarar 2 kap. 13 § andra stycket, medden skillnaden att tiden för utlämnande av förfrågningsunderlaget här är sex cfegari sfellet , sora gäller i motsvarande situation vidvaraupphandling. Det hade varit mera praktiskt om det här hade varit möjligtatt använcfe samma tidsfrist sora i 2 kap. Eftersom det är en skillnad i sakmellan de två tidsfristeraa anser jag att införlivandet i detfe hänseende måstefölja byggentreprenaddirektivens besfemmelser. Besfemmelsemamotsvarar 71/305/EEG art. 13.3-4 i dess lydelse enligt 89/440/EEG, med denskillnad jag nu angett. Paragrafenmotsvarar 2 kap. 14 §, med den skillnaden att det här medges en förkortning avtidsfristen enligt andra stycket om viss förhandsannonsering har skett. Besfemmelsenmotsvarar 71/305/EEG art. 14.1, 3-4 och 6 i deras lydelser enligt 89/440/EEG. Paragrafeninnehåller reglema för det påskyncfede förfarandet och motsvaras av 2 kap. 15 §,raed den skillnaden att den tredje tidsfristen vid byggentreprenadupphandlinginte skall förkortes till fyra arbetscfegar, utan . Besfemmelsemamotsvarar 71/305/EEG art. 15.1-2 i deras lydelser enligt 89/440/EEG. Besfemmelsenhar sin raotsvarighet i 2 kap. 16 §. Besfemmelsenmotsvarar 71/305/EEG art. 14.7 i dess lydelse enligt 89/440/EEG. Besfemmelsenmotsvarar 2 kap. 17 §, med den skillnaden att den skriftliga bekräftelsen i detfefall måste komma enheten till hända före tidigare nämnda tidsfristers utgång,vad avser de ordinarie förfarandena. Besfemmelsenmotsvarar 71/305/EEG art. 15.3 i dess lydelse enligt 89/440/EEG. 1992/93: Vadgäller raera orafattande entreprenader för bosfedsbebyggelse erbjuder besfemmelseni 23 § möjlighet att anlite leverantören redan tidigt, t.ex. i projekteringsstediet.Besferaraelsen raotsvarar 71/305/EEG art. 6. 124 § återfmns besfemmelser som för byggentreprenadupphandlingens del motsvararvad som för varaupphandling gäller enligt 2 kap. 18 §. Dock gäller vidbyggentreprenadupphandling att en upphandlande enhet redan i annonsen skallange att hänsyn koraraer att tas till alteraativa utföranden och att sådana korameratt prövas. Föratsättningen är dock att enheten angett att granden föranbudsprövningen är det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet med hänsyn tillsamtliga omständigheter och att enheten i annonsen anger de minimikrav som det alteraativautförandet skall uppfylla. Innebördenav andra stycket är att en upphandlande enhet skall pröva även anbud somavviker från de minimikrav som har angetts enligt föisfe stycket. Föratsatt attalteraativutförandet överensfemmer med europeiska tekniska specifikationereller svensk standard som ansluter till sådana specifikationer får anbudet inteförkastes endast av det skälet att alteraativutförandet avviker från angivnaminimikrav. Besfemmelseraamotsvarar 71/305/EEG art. 20a i dess lydelse enligt 89/440/EEG. Upphandling inom vatten-, energi-, transport- och telekommunikationsområdena 1första stycket anges de verksamheter som avgör bedömningen av vilka regler somskall tillämpas för upphandlingen i fråga. Om upphandlingen görs för någon av verksamhetemaär det en upphandling enligt 4 kap. 1andra stycket utvidgas kretsen av enheter i förhållande till vad som gällerenligt 1 kap. 5 §. För det försto skall företog under visst offentligtinflytande räknas sora upphandlande enhet. Här görs inget undantog för sådanaföretog sora har industriell eller kommersiell karakfer. För det andra skalldessutom vissa företog som det allmänna Lote har något bestämmande inflytandeöver anses som upphandlande enheter och omfattas av besfemmelseraa i dettokapitel. Föratsättningen är dock att dessa företeg är beroende av ett tillståndfrån en myndighet för att bedriva någon av de verksamheter som avses i försfestycket. Det tillstånd det praktiskt sett kan bli fråga om är sådanakoncessioner som kan vara förknippade raedutnyttjandet av naturtillgångar eller tillhandahållandet Prop. 1992/93:88 avallmänna nyttigheter. I direktiven har ytterligare exemplifierats vilka företogsom avses genora att det nämns sora en viktig omständighet att företoget genoratillståndet kan ha rätt att vid anläggande av nät m.m. utnyttja expropriationsraöjligheter. Vilkatillstånd m.m. som särskilt avses fraragår av de förteckningar till direktivetsom gäller för bl.a. del genom art. 65 i EES-avtolet (se prop.1991/92:170 bU 14 s. 622 f). Besferaraelseraai försto stycket raotsvarar 90/531/EEG art. 2.1 jfr raed art. 2.2 (a)-(d). Besfemmelseraai andra stycket raotsvarar art. 1.2 jfr med art. 2 (b) i nämncfe direktiv. I2 § anges att en upphandlande enhet sora bedriver angiven verksamhet avseendedricksvatten är skyldig att tillämpa besferaraelseraa i detto kapitel, inteendast vid upphandling för den verksamheten utan även vid upphandling förverksamhet inom vattenbyggnad m.m. En föratsättning för detto är dock att detdricksvatten som tillhandahålls av projekten inora vattenbyggnad ra.ra. utgörminst av den totola vattenmängd som tillhandahålls av dessa projekt. Innebördenav besfemmelsen är att enheten inte behöver upphandla för sådan tillkommandeverksamhet, under föratsättning att det dricksvatten som tillhandahålls i denverksamheten är endast en mindre del av verksamhetens totola vattenproduktion.I direktiven anses högst av den totola vattenmängden vara en mindredel. Besfemraelsenssisfe led avser verksarahet som har samband raed bortledande av avloppsvatteneller rening av avloppsvatten. Innebörden av detto är att företog somdistribuerar eller försörjer med dricksvatten och även bedriver verksamhetavseende vattenrening ra.ra. skall upphandla för även den verksamheten enligt besfemmelseraai kapitlet. Besfemmelseraamotsvarar 90/531/EEG art. 6.2. Av3 § framgår att om en upphandlande enhet bedriver verksamhet inom försörjningssektoreraai ett land utanför EES och upphandlar i för den verksamheten behöverenheten inte tillämpa besfemmelseraa i 4 kap. för den upphandlingen. En föratsättningför detfe undanfeg är dock att enheten inte behöver utnyttja fasto nät ellermarkområden inom EES för vericsamheten i fråga. Besfemmelseraa motsvarar 90/531/EEGart. 6.1 andra ledet. I4 § har de undantog samlats som gäller förhållanden där fri konkurrens ansesråda. Om nämligen förhållanden råder som innebär att konkurrens gäller för verksaraheteni fråga finns ingen anledning att genom direktivregler eller på annat sätt försökaåstodkomma en konlcurrens- I den delen hänvisar jag till den allmänna raotiveringen Prop.1992/93:88 (avsnitt 2.1). Förstastycket avser busstransportverksamhet. Om även andra företog än enheten i frågahar rätt att på samma villkor som den upphandlande enheten bedrivabusstransport inom sararaa geografiska oraråde skall enheten inte upphandlaenligt 4 kap. Av direktiven fraragår inte att det raåste vara fmnas andraföretog som bedriver konkurrerande verksarahet. Det viktiga enligtdirektivtexten synes vara endast att andra förefeg har rätt att bedriva sådankonkurrerande verksarahet. Besfemraelseraai andra stycket tor sUcte på viss verksarahet inora telekommunikationsområdet,nämligen den verksamhet som avser telekommunikationstjänster. Om en enhetupphandlar i syfte att tillhandahålla sådana tjänster och även andra företoghar rätt att tillhandahålla samma tjänster inom samma geografiska område på istort sett sarama villkor skall upphandlingen inte ske enligt 4 kap. Härföreligger den skillnaden i förhållande till försto stycket att det fordrasendast att den konkurrerande verksaniheten sker på "i stort sett"samma villkor som den upphandlande enhetens villkor. Denna skillnad i lagtextenberor på att direktivtexten gör en sådan skillnad. Itredje stycket görs ett tredje undantog, avseende upphandling av varor ellerbyggentreprenader för återförsäljning eller uthyrning. I ett sådant fallfordras återigen att konkurrerande företog fer bedriva återförsäljning och uthymingpå sarama villkor som den upphandlande enheten. Här gäller alltså inte att detskall vara fråga ora "i stort sett" sainma villkor. Denna skillnadberor på att direktivtexten gör motsvarande skillnad raellan de olika situationeraa. Besfemraelseraai försfe stycket motsvarar 90/531/EEG art. 2.4. Besfemmelseraa i andra stycketmotsvarar art. 8.1 och i tredje stycket art. 7.1 i nämnda direktiv. I5 § anges en skyldighet för en upphandlande enhet att rapportera till ifellenheten utnyttjat regleraa i 3 § och i 4 § andra och tredje styckena för att undanfeviss verksamhet. Det är att märka att direktiven inte innehåller en sådanrapporteringsskyldighet avseende undantoget i 4 § förste stycket för busstransportverksamhet.Besfemmelseraa raotsvarar 90/531/EEG art. 8.2 respektive art. 7.2. Idenna paragraf återfinns vissa regler för klassificering av vissa blandadeupphandlingar. Aförsta stycket fraragår att tjänster som är nödvändiga för leveransen av varoreller byggentreprenader skall anses ingå i vara- eller byggentreprenadupphandlingen. Avandra stycket framgår att om en upphandling omfatfer även andra tjänster änsådana som är nödvändiga för leveransen skall upphandlingen anses som envaraupphandling ora varoraas värde, inklusive värdet av deför leveransen nödvändiga tjänsteraa, är större än värdet av de övriga Prop.1992/93:88 tjänster sora upphandlas i samma upphandlLog. Avtredje stycket framgår att en programvara för tjänster ("software services")skall anses som en vara om den upphandlas av ett telekora-munikationsförefegför dess verksarahet. Besferaraelseraai föisfe stycket motsvarar 90/531/EEG art. 1.3 (a) försfe stycket. Ändrastycket motsvarar art. 1.3 (a) andra stycket. Tredje stycket motsvarar art. 1.3(b) siste meningen. Avdenna paragraf framgår att förvärv av vatten för dricksvattenförsörjning m.m.inte omfattas av regleraa i 4 kap. Vicferefraragår att anskaffiiing av energi (dvs. köp av elkraft el. dyl.) inte hellerbehöver göras enligt 4 kap., föratsatt att anskaffiiingen avser de i besferaraelsenangivna verksamheteraa inora de verksamheter som avses i 1 § förste stycket 1och 2. Besfemmelseraamotsvarar 90/531/EEG art. 9. Besfemmelseraai 8-13 §§ har sarama innebörd som motsvarande besfemmelser i 2 och 3 kap. Besferaraelseni 8 § behandlar tröskelvärdena. Besfemmelseraa i 9 och 10 §§ avservaraupphandling inora försöqnings-sektorema och motsvarar reglema i 2 kap. Besfemmelseraai 11 och 12 §§ avser byggentreprenadupphandling inom försörjningssektoreraa. Besferaraelseraahar motsvarighet i 3 kap. 13 § som innehåller ett motsvarande förbud som iövriga kapitel, näraligen ett förbud raot uppdelning av ett kontrakt i syfteatt underskrida tröskelvärdena. Besfemmelseraai 8 § raotsvarar 90/531/EEG art. 12.1 medan besferaraelseraa i 9 § raotsvararart. 12.2-4 (det kan näranas att direktivet här anger att värdet av tidsobesfemdakontrakt skall beräknas till de uppskattede betelningaraa "in the first fouryears". motsvarar 48 raånader, varför motsvarande lydelse som i 2kap. kan användas även här). Besfemmelseraa i 10 § motsvarar art. 12.6 andrastycket. Besfemmelsema i 12 § raotsvarar art. 12.7 och besfemmelsema i 13 §motsvarar art. 12.9.