prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Förvaltningsanslagen för myndigheterna Styrelsen förinternationell utveckling (SIDA), Styrelsen för u-landsutbildning i (), Styrelsen för u-landsforskning (SAREC), Nordiskaafrikainstitutct (), Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomisktsamarbete (BITS) och Sfyrelsen för internationellt näringslivsbiständ() har budgeterats utan hänsyn till de tekniska justeringar som måstegöras fill följd av ändringen av nivån pä lönekostnadspälägget, den ändradefinansieringsformen för Stafshälsan, övergången till lån i Riksgäidskontoret(RGK) samt de nya principerna för budgeferingen av anslagen. Riktlinjerna fördessa förändringar har fidigare denna dag redovisats av chefen förFinansdepartementet (bil. 1, statsbudgeten och särskilda frågor, avsnitt 2,2).Det belopp som kommer att ställas fill myndighetens disposition kommer slutligtaft fastställas enligt de redovisade riktlinjerna och kan därför avvika fråndet nu budgeterade beloppet. Med hänvisning till den utredningenligt ovan som jag avser initiera har myndigheternas planeringsramar beräknatsutan atf fa hänsyn till eventuella framfida rafionaliseringsutfag. Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) 1991/92 1992/93 1993/94 265 356 434 293 758 000 303 219 000 Beräknad ändring 1993/94 Föredraganden + 9 461 000 Prop.1992/93:100 Bilaga 4 SIDA har för kommande budgetår inkommit till regeringenmed en förenklad anslagsframställning. Huvudinriktningen för SIDA:s verksamhetunder de tre budgetåren 1992/93-1994/95 har lagts fast av utifrån myndighetensfördjupade anslagsframställan och regeringens proposition 1991/92. SIDA redogör i årets förenkladeanslagsframställan för arbetet med metodutveckling och hur man inommyndigheten går till väga för att anpassa och inrikta arbetet i enlighet medregeringens rikflinjer. Dessutom beskriver SIDA hur man arbetar för atf möta dekrav som ställts på myndigheten via regleringsbrevet om ökadresultatredovisning, kompetensutveckling och motverkande av korruption. Sammanfattningsviskan sägas att förändrings- och utvecklingsarbetet satts igång i linje medregeringsdirektiven oeh att en del åtgärder redan vidtagits. För täckande avförvaltningskostnader har SIDA i huvudsak äskat i enlighet medplaneringsramen. Detta innebär att den totala kostnaden för löner,utlandsförmåner, lokalkostnader och övriga förvaltningskostnader uppgår till288 . Från detta belopp har myndigheten föreslagit eft visst rationaliseringsuttagi enlighet med givna riktlinjer. SIDA föreslår att i basen för förvaltningskostnaderslutgiltigt läggs in vissa kostnader som genom temporära lösningar tilldelatsmyndigheten i form av överskridanden. Myndigheten föreslår också en överföring av medel frånanslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA, motsvarande kostnaderna för tvåtjänster för handläggning av AlDS-frågor. Innevarande budgetär har SIDA frän UD övertagit vissaarbetsuppgifter rörande administrationen av biståndskontor. För detfa arbetekrävs en utbyggnad av myndighetens tekniska kapacitet och SIDA äskar 300 000kr som en engångsanvisning. SIDA har för innevarande budgetår som engångsanvisningerhållit för kompetensutveckling. Myndigheten äskar för kommandebudgetär för samma ändamål. Prop.1992/93:100 Bilaga 4 Det har infe funnits skäl att förändra de övergripande mälsom gäller för treårsperioden /93-1994/95 förutom att SIDA för kommandebudgetär förväntas genomföra sin verksamhet med en tilldelning av medel pä ennågot lägre nivå Ramanslag 1993/94 SIDA disponerar medel för sin verksamhet huvudsakligenunder anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA men även under anslagen C1. Bidrag fill internationella biståndsprogram, C 3. Andra biståndsprogram ochG 1. Samarbete med länderna i Cenfral- och . Planeringsramenför budgetåren 1993/94-1994/95 har beräknats fill . Jag stöder SlDA:s förslag om överföring av medel fillförvaltningsanslaget som redovisats i def föregående. Det är också angeläget atf SIDA erhåller iengångsanvisning för utbyggnad av myndighetens tekniska kapacitet i samband medövertagande av vissa tjänster från . Under förutsättning aff jag, pä grundval av denredogörelse som SIDA skall inkomma med , anser aff medlen förkompetensutveckling använts effektivt och att det finns behov för ytterligareinsatser, föreslårjag aff SIDA får ytteriigare ikompetensutvecklingsmedel för kommande budgetår. Jag menar atf SIDA kaneffektivisera sin förvaltning ytterligare och föreslår effrafionaliseringsuftag om . Chefen för hartidigare redovisat ett förslag om generell ränfebeläggning av statligamedelsflöden samt presenterat den modell som bör fillämpas. /94 att till-lämpa denna modell. SIDA kommer därefteraff tilldelas eff räntekonto med kredit i och medlen underanslaget C 4. Sfyrelsen för internationell utveckling (SIDA) förs fill dettakonto. Jag hemställer att regeringen föreslär atf fill Styrelsen förintemationell utveckling (SIDA) för /94 anvisa ett ramanslag på303 . Prop.1992/93:100 Bilaga 4 Styrelsen för u-landsutbildning i () 1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag Beräknad ändring 1993/94 Föredraganden -I- 1 949000 är en central förvaltningsmyndighet meduppgift att tillhandahälla utbildning som efterfrågas framför allt inombiståndet. har i sin årsredovisning i de delar somavser resultatredovisningen redovisat verksamheten i verksamhetsområdenaterminskurs, volontärkurs (SVS-kurs), korfkurser och språkutbildning.Strukturen överensstämmer med den som redovisades i den fördjupadeanslagsframställningen inför den treåriga budgetperioden /92-1993/94. Verksamhetsmålet är att skall bedriva ettaktivt arbete för att anpassa utbudet av utbildning till vad som efterfrågas avolika personalkategorier i utvecklingssamarbetet. Bl.a. skall möjligheterna attöka språk- och språkrelaterad utbildning prövas mot bakgrund av att internationaliseringenoch det ökade deltagandet av en bred resursbas i utvecklingssamarbetet ökarbehovet av språkkunskaper m.m. U-centrums arbetssätt skall utvecklas såatf en fortlöpande anpassning till efterfrågan pä utbildning möjliggörs. För den avgiftsbelagda utbildningen inom språk- ochu-landskunskap skall målsättningen vara att höjasjälvkostnadsfäckningsgraden , från (ingångsvärde iden fördjupade anslagsframställningen för den treåriga budgetperioden1991/92-1993/94) till (/94). har utvecklat undervisningen i nya språk för nyamålgrupper och marknader. Myndigheten kan numera erbjuda utbildning även iestniska, polska, tyska och ryska. Verksamheten är dock hårt konkurrensutsattoeh dessutom konjunkturkänslig. Resultatredovisningen indikerar att resultatkravetuppfyllts. Självkostnadsfäckningsgraden ligger för språkenhefen pä vilket motsvarar det krav som regeringen ställt (för budgetåret1991/92). kan påvisa en fortlöpande ökning av produktiviteten. Frän /89 fill /92 harredovisats en produktivitetsökning . Beräkningen av produktivitetengörs i en modell där antal genomförda elevdagar vid myndigheten ställs motresursinsatsen i form av total personalinsats uttryckt i årsarbetskrafter. Styrelsen bedömer aft möjligheterna aff uppfylla kravet påsjälvkosfnads-täckning är goda. Volymen för uppdragsutbildning (i första handspråk) har dock minskat fill . Minskningenär i stort sett generell för samtliga språk. Nedgången beror till viss del på omläggningen av densvenska personalbiståndspolitiken. SIDA har minskat sin andel och ärnere i en andel om av volymen för språkutbildning. SIDA använder signumera av färre konfrakfsanställda/experter. Projektansvar ochpersonalrekrytering läggs i allt större omfattning ut på konsultföretag. SandöU-centrum säger i sin årsredovisning att rekrytering av personal i ökadutsträckning sker på den internationella marknaden och därmed synes behovet avspråkutbildning ha minskat. En annan anledning till minskningen, säger ,kan ocksä hänföras till def faktum atf företag/organisationer i rådandekonjunkturläge är mer återhållsamma med insatser förpersonalutbildning/utveckling. Anslagssparandet uppgår till , vilket utgör av det tilldelade ramanslaget. I sin förenklade anslagsframställning menar styrelsen attde övergripande mål som gäller och som lades fast i regeringens fördjupadeprövning är på väg aff nås. Styrelsen vidhåller sitt förslag i den fördjupadeanslagsframställningen att det vore mer kostnadseffektivt atf myndigheten ficköverta vissa utbildningar som bedrivs på . Prop.1992/93:100 Bilaga 4 De övergripande mål som gäller för treårsperioden1991/92-1993/94 ligger fast. Regeringen har beslutat att deövergripande mål och verksamhetsmål som gällt för treårsperioden1991/92-1993/94 utsträcks till att omfatta även /95. Ramanslag 1993/94 disponerar även medel under anslaget C 9.Bidrag till Styrelsen för u-landsutbildning i (). Planeringsramen för budgetåren 1993/94-1994/95 har beräknats till Bilaga . SandöU-eenfrums årsredovisning visar, enligf min mening, aft verksamheten bedrivsmed en sädan inriktning atf de uppsatfa målen kan nås. Def saknas dock metoderför aft göra en mer utvecklad effektbedömning av verksamheten. Sfyrelsen menaratf verksamhetsmålen ytterligare bör preciseras. Sfyrelsens ekonomiska resultat visar attmyndigheten väl har klarat att rationalisera sin verksamhet enligt deförutsättningar som gavs för /92. Jag kan ocksä konstatera att Riksrevisionsverketinte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende i årsredovisningen är mycket välgjord. Sammantagetinnebär min bedömning att de riktlinjer som lades fast i 1991 ärsbudgetproposition bör gälla även för /95. Jag ansåg under våren1992 att en förlängning av gällande riktlinjer borde göras och omfattaytterligare ett budgetår utöver slutåref /94 i nuvarande budgetcykel. Jagville invänta styrelsens årsredovisning som skulle ge ettbättre underiag för nya direktiv till styrelsen än vad som varfallet . Direktiven skall avse en utvärdering medavrapportering under loppet av som underlag för en fördjupad prövningfrån regeringens sida budgetproposition. Jag bedömer att myndighetens rationaliseringsarbetevarit framgångsrikt och att goda förutsättningar finns för att verksamhetenskall kunna bedrivas i nuvarande omfattning med de resurser jag beräknat /94. Jag förutsätter ocksä att resultatredovisningen iårsredovisningen för /93 avseende produktivitetsförändringarockså kompletteras med ett kostnadsrelaterat mått. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Styrelsen för u-landsutbildning i () för /94 anvisa ett ramanslag på . Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) 1991/92 1992/93 1993/94 Beräknad ändring 1993/94 Föredraganden + 1 531 000 1992/93:100 Bilaga 4 SAREChar inkommit med en fördjupad anslagsframställning avseende de tre kommandebudgetåren (1993/94-1995/96). Vad gäller SAREC:s förslag avseende verksamhetensinriktning redovisas dessa under anslaget C 3. SAREC föreslår en ökning av anslaget med knappt 3miljoner kronor för /94. I förslaget ligger bl.a. medel för tvånya tjänster som forskningssekreterare, en justering av myndighetenslöneprofil, en överföring från sakanslaget av vissa kostnader avseende SAREC:skontor i och medel för personalens kompetensutveckling. SARECbör /94-1995/96 ytterligare utveckla sina insatsermed inriktning på stöd till universitet i de fattigaste . SARECdisponerar medel för sin verksamhet under anslaget C 3. Planeringsramenför treårsperioden /94-1995/96 har beräknats till . SAREC är en myndighet med en mycket hög kompefens inomsitt verksamhetsområde. Förvaltningskostnaderna upptar endast en liten andelav de tofala kostnaderna. SAREC, liksom mänga andra myndigheter, bör fortsättaatf ufveckla resultatmått i verksamheten. Inte minst gäller detta bedömningarav kostnadseffektiviteten. SAREC:s förslag om ett förtydligande av myndighetens övergripandemålsättning i form av en insfrukfionsändring bör beslutas av regeringen. Forskningsbiständet har utvecklats såväl med avseende påinriktning som former sedan SAREC:s tillkomst är 1975. I allt väsendigt ärgrunderna giltiga och relevanta och för den kommande treårsperioden. Prop.1992/93:100 Bilaga 4 SAREC:s förslag om ytterligare tjänster är i första handkopplat till myndighetens förslag om en avsevärt höjd ambitionsnivå iforskningsbiständet. Jag kan av skäl somjag anfört inte tillstyrka dettaförslag. Sakanslagsfinansiering av förvaltningskostnader bör enligf min meningbara undantagsvis förekomma. Av detta skäl anser jag aft samtliga kostnader förSAREC:s kontor i skall finansieras över förvaltningsanslaget. Innevarande budgetår disponerarSAREC en engångsanvisning för kompetensutveckling. För fortsatta angelägnainsatser, främst inriktade på att upprätthålla forskningssekreterarnas högakompetensprofil och att generellt sett höja personalens kompetens vad gällerresultatuppföljning och ekonomiadministration, föreslår jag aft SAREC beviljasen engångsanvisning pä för /94. Ett sparbeting bör åläggas SAREC.Detta bör preliminärt uppgå till /94-95/96, varav bör avse /94. Jag hemställer att regeringen föreslår aff till Styrelsen föru-landsforskning (SAREC) för /94 anvisa ett ramanslag på . 1991/92 1992/93 1993/94 6 083 984 6 013 000 5 470 000 Beräknad ändring 1993/94 Föredraganden Nordiska afrikainsfifufet är en av de tvä myndigheter inombiståndsområdet Bilaga 4 som inkommit med en fördjupad anslagsframställningavseende budgetåren 1993/94-1995/96. Nordiska afrikainsfifufet anser atfden kommande treårsperioden bör innebära "en fas av konsolidering genompunktvisa förstärkningar ufan några grundläggande förändringar".Verksamhetens inriktning bör ligga fast och det finns enligt insfifufet ingenanledning aff ändra myndighetens instruktion. Detfa innebär atf tyngdpunktenligger på forskning, med kärnan i def nordiska forskningsprogrammet. Nordiska afrikainsfitutets allmännaslutsats är atf def råder god balans mellan verksamhetens olika delar och atffördelningen motsvarar instruktionens intentioner. Det tidigare behovet av affexternfinansiera stora delar av verksamheten har minskat. redovisar sin verksamhet i treomräden. Iverksamhetsområdet/c>«/:«/ngoc/i seminarier ingår forskningsprogram,forskningssamarbete, nordisk forskargrupp, seminarier och konferenser, rese-och studiestipendier samt gästforskarprogram. bedriver institutettre forskningsprogram, vart oeh eft under ledning av en internationelltmeriterad forskare. Det först påbörjade går in i sin avslutande fas. Den nordiska forskargruppen bestårav en person från vardera , , och samt ensamordnare. Tjänsterna är tidsbegränsade. Forskningsaktiviteten är god.Nordiska afrikainsfifufet vill bibehålla nivän. -Studiestipendierför nordiska forskares besök och forskning vid Nordiska afrikainsfifufet (trepersoner/månad), vilket bidrar till atf bredda Nordiska afrikainstitutetsnordiska bas. -Resestipendierger eft 20-tal nordiska forskare möjlighet till kortare fältarbeten iAfrika. vill öka denna verksamhet. -Gästforskarbesöki fyramånadersperioder av tre afrikanska forskare/år med anknytning tillNordiska afrikainstitutets forskningsprogram i syfte att stärka kontaktnätet,bredda forskningsprogrammens innehåll och tillföra kompetens. Seminarier och konferenser ingår som en viktig del iforskningsverksamheten. Ca sex konferenser/är arrangeras. Verksamhetsområdet bibliotek och dokumentation är stabilt.Biblioteket är med ca 35 000 böcker och 600 tidskrifter främsfa vadgäller . Rutinerna har datoriserats och uppfyller högtställda servicekrav. Boklånen uppgår till ca 6 000/år och nyförvärven fill ca 1200/år. Publikationsverksamheten har sedan starten svaratför utgivningen 184 av över 300 titlar och har eftersträvatoch uppnått en höjd Prop. 1992/93:100 kvalitetsnivå. Utgivningen är framförallt inriktad på afrikansk polifik, eko- Bilaga 4 nomi, sociala frägor ochmodern historia. Flertalet publikationer är skrivna pä engelska för atf nå eninternationell publik, infe minst i . Nya distributionskanaler harinrättats i och . Gratis- och by-tesdistribufionen med afrikanskainstitutioner och bibliotek är en viktig del. En svensk populärvetenskaplig skriftserie("Afrikabibliotekef") har börjat utges. Försäljningsintäkter täckerca av verksamhetsområdets kostnader. Forskningens situation i präglas av den ekonomiskasituationen. Dålig infrastruktur, "bokhunger", brist på resurser förfältarbeten, resor och inköp präglar universitet och forskning. En ökande andelav forskningen sker utanför universiteten och är till stor del finansierad medbiståndsmedel. Ett fåtal forskare blir mycket efterfrågade och återväxtenförsvåras. Detta är något måste beakfa i sittsamarbete med afrikanska forskare. Även inom den nordiskaafrikaforskningen sker förändringar vilka långsiktigt påverkar institutet ochgör det nödvändigt för dess ledning att följa utvecklingen. Nordiska afrikainstitutetbör ha en liten men god forskningskompetens och dess roll bör snararevara katalyserande än kunskapsgenererande. Någon expansion av Nordiskaafrikainsfifufet bör därför inte ske. Denna bör istället ske vid olikasamarbetande nordiska universitetsinstitutioner. Dokumentations- ochinformationsverksamheterna är viktiga stöd för övriga nordiskaafrikaforskningsmiljöer. De nordiska biståndsmyndigheternasefterfrågan pä konsulttjänster har ökat genom tillkomsten av de nordiskaforskningsprogrammen. Samarbetet med Uppsalauniversitetsbibliotek har reglerats i ett avtal. anser siguppvisa en hög "produktivitet" jämfört med andra liknandeinstitutioner. Den viktigaste resursen sägs vara personalen. Antalet årsarbetskrafterär 32,5. vill under budgetperiodengöra vissa förstärkningar. De senare årensanslagsförstärkningar har givit en stabilare grund för hela institutetsverksamhet. Ca en tredjedel kommer från vardera detta anslag, övriga nordiskaländer och övriga bidragsgivare. De nordiska verksamhetsbidragen(från , Finnida och det norska UD) höjdes relativt kraftigt för nägra ärsedan och har ärligen justerats med hänsyn tillkostnadsutvecklingen. Bidragen regleras i ettåriga kontrakt med automatiskförlängning. Från norskt och finländskt håll har man förklarat sig beredda attingå treåriga avtal. Prop.1992/93:100 Bilaga 4 Nordiska afrikainsfifufet bör ytterligare befästa sin ställning som samordnare ochkatalysafor för den nordiska afrikaforskningen. En viss del av verksamheten böräven framgent vara efterfrågestyrd och finansierad genom uppdrag från bl.a. denordiska biståndsmyndighetema. Den nordiska samsynen pä och dengemensamma finansieringen av Nordiska afrikainsfitutets forskningsprogram är avgrundläggande befydelse. bör utveckla en ökadlångsiktighet vad gäller de nordiska ländernas gemensamma finansiering. Ramanslag 1993/94 disponerar medel för bidrag till de nordiska forskningsprogrammen under anslaget C 1. Bidrag till inter nationella biståndsprogram. Planeringsramen för budgetåren . 1993/94-1995/96 har beräknats till Min bedömning av Nordiska afrikainstitutets verksamhet äratt det även med relativt smä resurser är möjligt att bedriva en verksamhet avhög kvalitet och stor relevans. Efter en period av expansion är det nu lämpligt att undernågra år söka konsolidera verksamheten. De krav regeringen ställt på myndighetens fördjupadeanslagsframställning genom budgetförordningen (SFS 1989:400) och i form av ettsärskilt regeringsbeslut har enligt min mening pä ettförtjänstfullt sätt uppfyllts av institutet. 1 syfte atf ytterligare tydliggöraden nordiska forskningens ställning vid anser jag atfhela kostnaden för det svenska bidraget till denna bör redovisas underanslaget C 1. biståndsprogram.Det belopp som av denna anledning bör överföras frän anslaget C 7. Nordiskaafrikainsfifufet till anslaget C 1. Bidrag till internationellabiståndsprogram uppgår fill . Prop.1992/93:100 Bilaga 4 Nordiska afrikainsfifufet utgör en kvalificerad resurs-och kunskapsbas inom ett verksamhetsområde som spänner över en hel kontinentmed över 50 stater och eff stort antal vetenskapliga dicipliner. Sett ur ett biståndspolitisktperspektiv är Nordiska afrikainsfitutets nuvarande verksamhet väl avvägd.Dokumentations- och publikationsverksam-heterna är väl etablerade och av högkvalitet och en kontinuerlig utveckling sker. Stödet tillforskningsverksamheten är mer en fråga om ambitionsnivå och inriktning. Nordiska afrikainstifufefs strukturoch arbetsformer är såvitt jag kan bedöma unika. Verksamheten präglas av enpraktisk "nordism" som är angelägen att värna. Jag är med hänsyn fill kraven päbesparingar inom biståndsbudgeten inte beredd att tillstyrka de förslag omytterligare resurser för tjänster och förstärkta lönemedel Nordiskaafrikainsfifufet begärt. Ett sparbeting bör åläggas ävenNordiska afrikainsfifufet. Detta bör preliminärt uppgå fill undertreårsperioden /94-95/96, varav bör avse /94. Jag hemställer aft regeringen föreslår att till Nordiska afrikainstitutetför /94 anvisa ett ramanslag på . C 8.Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) 1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag 13 783 50118 745 000 20 991 000 Beräknad ändring 1993/94 Föredraganden -H 2 246000 BITS harinkommit med en förenklad anslagsframställning för /94. Förslagavseende verksamhetens omfattning och inriktning redovisas under anslaget C 3.Andra biståndsprogram. Under /93 har BITS påbörjat enomstrukturering av myndigheten och inlett ett utvecklingsarbete som syftarfill aft effektivisera myndigheten främst genom atf eft system för mäl- ochresultatstyrning fas fram. BITS föreslär aff anvisas förandra steget i förstärkningen av myndighetens administrativa resurser. 1tillägg därtill äskar BITS en medelsförsfärkning om förhandläggningen av samarbetet med . Under /93 behöver BITS flytta till störrelokaler. BITS begär för flyttningskostnader. Prop.1992/93:100 Bilaga 4 Def har infe funnits skäl fill aft förändra deövergripande mäl som gäller för treårsperioden /93-1994/95. Ramanslag 1993/94 BITSdisponerar medel för sin verksamhet under anslagen C 3. Andra biståndsprogramoch G 1. Samarbete med länderna i Cenfral- och . för budgetåren 1993/94-1994/95 har beräknats fill BITS verksamhet har ökat kraftigt under en följd av är.Den förstärkning av förvaltningsanslaget som BITS beviljades för budgetåret1992/93 har skapat förutsättningar för myndigheten aft utveckla sin verksamheti enlighet med de direktiv som angavs i budgetpropositionen 1991/92:100 bil. 4.De administrativa resurserna är dock fortfarande otillräckliga varför ettytterligare tillskott pä förvaltningsanslaget om är motiverat.Jag föreslår att BITS för /94 tillförs förförvaltningskostnader hänförliga fill BITS samarbete med . I dettabelopp ingår en engångsanvisning om för kompetensutveckling och600 för flyftkostnader. Jag hemställer aff regeringen föreslår att till Beredningen förintemationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) för /94anvisa ett ramanslag pä . Prop.1992/93:100 Bilaga 4 Bidrag till styrelsen för u-landsutbildning i () 1991/92 1992/93 1993/94 5 636 863 7 076 000 7 076 000 Beräknad ändring 1993/94 Föredraganden +/-0 Anslaget för elevförmåner är avsett atf täcka kostnaderför förmåner för terminskursens deltagare enligt gängse värnpiiktsförmåner. Utbildningsbidraget avser kostnaderför dels volonfärkursen, dels utbildningskostnaderna för kursdeltagare frånfrivilligorganisafioner berättigade fill volontärbidrag från SIDA. Jag har för /94 räknat med eff oförändratanslag. Jag hemställer atf regeringen föreslår att fill Bidrag till Styrelsen föru-landsutbildnlng i () för /94 anvisa ettförslagsanslag på . 1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag 34 436 000 36 441 000 Beräknad ändring 1993/94 Föredraganden Verksamheten har under /92 befunnit sig ien uppbyggnads- FJnaga 4 fas. Resurser har ägnats åt intern planering samtutveckling av strategier, metoder och arbetsformer. Budgetposter som resor ochrepresentation har därvid underufnyffjafs. Lönekostnaderna har varit lägre änberäknat eftersom personalsfafen har fyllts på successivt . Dessutomhar den organisatoriska modell som valts för näringslivsbiståndet medfört ettanfal problem som har hämmat verksamheten under def första året. SWEDECORPunderstryker vikfen av atf en organisafionsändring kan genomföras den 1 juli1993.