prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — -att de medel som får disponerasför s.k. § 7-intyg räknas upp med till 5 miljoner kronoroch att medlen fortsättningsvis anvisas under RMV:s anslag och -att en del av de medel somfrigörs genom rationaliseringar på får disponeras av RMV för åtgärder somökar uppföljnings- och redovisningsstandarden. RMVhemställer att totalt anvisas under ramanslaget /94. För /94 skall följande övergripandemål gälla för RMV, nämligen att den rättspsykiatriska undersökningsverksamhetenskall bidra till att beslutsunderlaget inom rättsväsendet är av hög kvalitetoch kan föreligga inom lagstadgad tid. Vidare skall de rättsmedicinska,rättskemiska och rättsserologiska under-sökningsverksamheteraa medverka tillatt goda föratsättningar för rättssäkerhet och effektivitet skapas inomrättsväsendet. RMV skall bidra till samhällets brottsförebyggande verksamhetgenom att prioritera arbetet med att informera om de erfarenheter som harvunnits inom de rättsmedicinska, rättskemiska och rättspsykiatriskaverksamhetema. Resurser:Ramanslag 1993/94 Rättsmedicinskaavdelningen i bör avvecklas före . RMVhar i sin anslagsframställning för /94 och sinverksamhetsredovisning för /92 framhållit att de övergripandeverksamhetsmålen i huvudsak har nåtts. Jag delar denna bedömning. Jag anseratt de verksamhetsmål som har lagts fast i regleringsbrevet för budgetåret1992/93 bör ange den huvudsakliga inriktningen av RMV:s verksamhet även /94. Inriktningen av RMV:s verksamhet framgår av instraktionenför RMV och även av propositioneraa 1990/91:93 om rättsmedicinsk verksamhet och1990/91:120 om den rättspsykiatriska undersökningsverksamheten. RMV skall fästasärskild vikt vid bl.a. utvecklingen av en effektiv Vidare skall behoven av personal- Prop. 1992/93:100 ochkompetensutveckling liksom av utvecklingsarbete uppmärksammas Bil. 6 samtidigtsom kraven på en effektivare resursanvändning skall mötas. Frånrättssäkerhetssynpunkt skall kvaliteten, enhetligheten och säkerheten iangivna utlåtanden inom resp. verksamhetsområde bevakas. Handläggningstidernaskall förkortas så långt det är praktiskt genomförbart utan att kvalitetskravoch rättssäkerhet eftersatts. Jag vill särskilt nämna de effektiviseringar somgenomförts inom den rättspsykiatriska verksamheten under /92.Väntetider i avvaktan på undersökning och på placering vid psykiatriskvårdenhet har numera nästan helt eliminerats. Vidare har utredningstidernaförkortats. Med nuvarande system för redovisning av verksamhetoch ekonomi saknas dock tUlräckliga möjligheter att bedöma effektiviteten iresursutnyttjandet. En sådan analys föratsätter bl.a. att det är möjligt attidentifiera och jämföra kostnader för slutprestationer vid olika organisatoriskaenheter inom verket. RMV bedriver utvecklingsarbete med att utveckla metoderoch modeller för att redovisa verksamheten i relation till de nya kraven påmål- och resultatstyrning m.m. Jag anser att det är angeläget att detta arbeteprioriteras så att underlaget för resursavvägningarna kanförbättras. av den rättspsykiatriska verksamheten har medfört viss överkapacitet iorganisationen. Beläggningen på utred-ningsplatseraa vid de statligarättspsykiatriska enheteraa var i genomsnitt /92. Förnärvarande saknas dock enligt min mening tillräckligt underlag för att bedömaom strakturella åtgärder bör vidtas. För att fatta långsiktiga beslut omrättspsykiatrins framtida dimensionering krävs enligt min uppfattning bl.a.ytterligare erfarenheter av tillämpningen av den nya lagstiftningen och avdomstolarnas benägenhet att utnyttja utvidgad § 7-undersökning som alternativtill rättspsykiatrisk undersökning. Dessutom behövs uppgifter om produktivitetoch kvalitet i den rättspsykiatriska undersökningsverksamhet som kommun,och utför påentreprenad. Eftersom denna verksamhet inleddes har endastbegränsade erfarenheter kunnat erhållas. Överväganden om eventuell avvecklingav statliga undersökningsenheter samt framtida inriktning och omfattning aventreprenadverksamheten bör enligt min mening ske i ett sammanhang. Jag harsåledes för avsikt att återkomma till i denna fråga när ytterligareerfarenheter har vunnits och eU mer tillförlitligt beslutsunderlag firms autillgå. Det är dock viktigt att RMV fortlöpande kan begränsa kostnadema förverksamheten. Möjligheten att under /94 stänga vårdavdelningar bör därvidprövas. Enligt ett avtal mellan staten och kommun omutförande av Bil. 6 rättspsykiatriska undersökningar har kommun åtagitsig att bygga upp en verksamhet som ger möjlighet att utföra 125rättspsykiatriska undersökningar , varav 100 undersökningar på häktadepersoner. I avvaktan på en kommande utbyggnad omfattar kommunens åtagande 50rättspsykiatriska undersökningar , varav 35 undersökningar på häktadepersoner. Mot bakgrand av det kapacitetsöverskott som redovisats inomrättspsykiatrin bedömer jag att det inte finns behov av nämnda utbyggnad iMalmö. RMV hemställer om att regeringen föreslår riksdagenen lagändring som gör det möjligt att bedriva rättspsykiatrisk vård vid RMV:srättspsykiatriska avdelningar även efter det att den rättspsykiatriska undersökningenhar slutförts. har fattat beslut om en ny lagstiftningom psykiatrisk tvångsvård m.m. (prop. 1990/91:58, bet. 1990/91 :SoUI3, rskr.1990/91:329 resp. bet. 1990/91 :JuU34, rskr. 1990/91:330). Dessa nyabestämmelser började gälla . Regeringen gav den 15 april 1992Socialstyrelsen i uppdrag att utvärdera tillämpningen av den nya lagstiftningenom psykiatrisk tvångsvård m.m. (rskr. 1990/91: 329). Uppdraget delredovisadesden och skall slutredovisas . Jagär inte beredd att föreslå någon ändring av lagstiftningen ompsykiatrisk tvångsvård m.m. innan har avrapporterat sinaiakttagelser till och ett tillfredsställandebeslutsunderlag finns tillgängligt. RMV har framhållit att det finns behov av atttydliggöra sjukvårdshuvudmännens vårdansvar efter genomförd rättspsykiatriskundersökning. Det gäller de fall då undersökningen visa att vårdbehov föreligger.Jag anser att det är väsentligt att de undersökta som har behov avrättspsykiatrisk vård tas om hand av sjukvårdshuvudmäimen utan onödigadröjsmål. Om det skulle visa sig - i utvärdering eller påannat sätt - att problem förekommer vad gäller överflytt-ningaraa avser jag attföreslå regeringen att återkomma till i denna fråga. RMVföreslår att verket får i uppdrag att verka för att de s.k. rättsintygenhåller tillfredsställande kvalitet och att instraktionen ändras i enlighet meddetta. RMV har dock redan vidtagit vissa åtgärder för att förbättrarättsintygens kvalitet. De rättsmedicinska avdelningaraa har bl.a.intensifierat informations-, utbildnings- och konsultationsinsatser till hälso-och sjukvården. RMV håller på att ta fram allmänna råd för undersökning ochutfärdande av rättsintyg i samråd med och Rikspolisstyrelsen.Jag ser positivt på de åtgärder som RMV har vidtagit för att förbättrarättsintygens kvalitet. De åtgärder som har initierats bör följas upp ochutvärderas. Därefter bör det finnas möjlig- het att bedöma om det krävs ytterligare åtgärder för attförbättra kvali- Prop. 1992/93:100 teten. De ändrade regler som numeragäller har medfört att s.k. enkla dödsorsaksundersökningar inte längre utförsvid de rättsmedicinska avdelningama. Vissa härigenom frigjorda resurser harenligt RMV kunnat användas till att förbättra servicen till polis- ochåklagarmyndigheter. Trots dessa åtgärder har RMV enligt min mening enalltför stor rättsmedicinsk undersökningskapacUet i förhållande till behovet avkvalificerade rättsmedicinska undersökningar. Jag bedömer således att behovetkan tillgodoses med färre rättsmedicinska undersökningsavdelningar än vad somfinns . Den rättsmedicinska avdelningen i bör därföravvecklas före . Det korta avståndet mellan ochStockholm iimebär att ärenden från rättsläkardistrikt i storutsträckning kan hanteras av den rättsmedicinska avdelningen i . Enavveckling av den rättsmedicinska avdelningen i bör således intemedföra några större olägenheter för verksamhetens bedrivande. Medel föravvecklingskostnader har beräknats under anslaget G 17. Viss utbildning och forskning RMV föreslår vidare att medel för kostnader för den läkaratbildningoch forskning som högskolan är huvudman för och som bedrivs inom RMV anvisasunder åttonde huvudtiteln. övervägs förändringar avanslagsstrakturen när det gäller ersättningar för utbildning och forskning.Jag avser att återkomma till denna fråga när detta beredningsarbete äravslutat. Mot bakgrand av RMV:s resultatbedömning och den prövningjag gjort av verksamheten anser jag att de övergripande verksamhetsmål som harlagts fast i regleringsbrevet för /93 också bör gälla /94. Chefen för hartidigare redovisat ett förslag om generell räntebeläggning av statligamedelsflöden samt presenterat den modell som bör tillämpas. RMV kommer /94 att tUlämpa denna modell. RMV kommer därför att tilldelasett räntekonto med kredit i . Medlen under ramanslagetRättsmedicinalverket förs till detta konto. Anslaget för RMV har budgeteratsutan hänsyn till de tekniska justeringar som måste göras till följd avändringen av nivån på lönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformenför Statshälsan, övergången till lån i RGK samt de nya principema förbudgeteringen av anslagen. Riktlinjema för dessa förändringar har tidigare dennadag redovisats av chefen för (bilaga 1, Statsbudgeten ochsärskilda frågor, avsnitt 2.2). Det belopp som kommer att ställas till verketsdisposition kommer slutligt att fastställas enligt de nu redo- visade riktlinjeraa och kandärför avvika från det nu budgeterade be- Prop. 1992/93:100 loppet. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.ta del av vad jag har anfört omen avveckling av den rättsmedicinska avdelningen i , 2.till /94 anvisa ett ramanslag på . 1991/92 Utgift 13 470 752 1992/93 Anslag 12 692 000 1993/94 Förslag 14 560 000 () har tilluppgift att pröva frågor om disciplinansvar och om behörighet för hälso- ochsjukvårdspersonal m.m. enligt lagen (1980:11) om tillsyn över hälsoochsjukvårdspersonalen m.fl. (tillsynslagen). skall i anmälda fall pröva hurhälso- och sjukvårdspersonalen har utövat sitt yrke och genom beslut omdisciplinpåföljd eller återkallelse av leghimation m.m. ge sin bedömning av vadsom är godtagbart eller inte inom hälso- och sjukvården samt tandvården.Nämndens arbetsuppgifter och organisation framgår av lagen samt avförordningen (1988:1240) med instraktion för hälso- och sjukvårdensansvarsnämnd. Det övergripande målet för nämnden är att medverkatill patientens säkerhet i hälso- och sjukvården samt tandvården, vilket utgören viktig del av målsättningen för hela sektora om en god hälso- och sjukvårdsamt tandvård för hela befolkningen. HSANframhåller i sin fördjupade anslagsframställning inledningsvis att nämnden haren relativt begränsad uppgift, nämligen att i anmälningsärenden pröva fråganom någon som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen gjort sig skyldig till feleller försummelse i sin yrkesutövning. En förbättring av resultatet avnänmdens verksamhet har skett särskilt under det senaste budgetåret. Antalet avgjordaärenden har ökat, balansen har minskat, handläggningstiden har förkortats ochkostnaden per ärende har successivt sjunkit. Antalet anmälningar ökaremellertid. : -=''''<"-' ~~ antal inkonma ärenden antal avgjorda fircndcn ~*~ antal balanserade itenden 82/83 88/89 85/86 91/92 1992/93:100 BU. Ansträngningamaatt snabbt avgöra fler ärenden än har dock inneburit vissakostnadsökningar. har således under /92 överskriditanslaget betydligt för att kunna minska balansen och handläggningstidema.Nämnden föreslår mot denna bakgrand att anslagsnivån för nänmden höjs med ca1,sedan viss engångsanvisning för /93frånräknats. Medlen bör enligt anvisas i form av ett ramanslag. Delmålenför nänmdens verksamhet är att främja en kvalitativt god hälso- och sjukvårdsamt att medverka till rättssäkerhet och integritet i hälso- och sjukvården.Genom nämndens verksamhet fastställs vad som är godtagbart eller ickegodtagbart handlande inom hälso- och sjukvården. Genom att felaktigheter ivården och i bemötandet av patienter kan påtalas och beivras av inskärpsvikten av att patienten skall behandlas inte bara på ett medicinskt sakkunnigtsätt utan även med omtanke och respekt. Omendast några diagnostiska eller behandlingsmässiga misstag med drastiskakonsekvenser undviks blir kostnadema för motiverade. Rutinemases över och förbättras på många håll inom hälsooch sjukvården med anledningav nänmdens beslut. Inom olika vårdutbildningar används nämndens beslut föratt illustrera med intressanta fall. Nämndenredovisar att antalet avgjorda ärenden har ökat från I 042 under budgetåret1987/88 till 1 813 under /92. Under sistnämnda budgetår inkom 1600 anmälningar, vilket innebar 241 fler inkomna ärenden än under budgetåret1987/88. Antalet ännu inte avgjorda ärenden har dock kunnat minskas från 1 589den till 1 374 . var den genomsnitUigahandläggningstiden 13 månader, vilket var en minskning med fem och en halvmånad i förhållande till . anser att det är realistiskt att räkna med enfortsatt ökning av antalet anmälningar . Det sker ocksåen ökning av antalet muntliga förhandlingar. Detta kommer att ställa krav påökade insatser från nämnden. För att möta kraven på resultatredovisning ochekonomiredovisning behöver ekonomifunktionen utvecklas. Nämndeneftersträvar att med samma rättssäkerhet som tidigare avgöra allt fler ärendenoch uppställer som mål för treårsperioden att fortsätta att förkortahandläggningstidema och minska ärendebalansen. anser att en minskning avden genomsnittliga handläggningstiden bör vara möjlig. HSANföreslår också en decentraliserad instansordning i sin fördjupadeanslagsframställning 1993/94 - 1995/96. Förslaget innebär att en disciplinnämndmed en domare som ordförande inrättas som första instans i vart och ett av degeografiska områdena för regionala tillsyn över hälso- ochsjukvården. skulle därvid bli en förvaltningsdomstol som skulle utgöraslutinstans. 1992/93:100 BU. Förden kommande treårsperioden skall följande övergripande mål gälla för Hälso-och sjukvårdens ansvarsnämnd, nämligen att nämnden skall medverka till attpatientens säkerhet i hälso- och sjukvården samt tandvården stärks, vilketutgör en viktig del av målsättningen för hela sektom om en god hälso- ochsjukvård samt tandvård för hela befolkningen. Verksamhetsmålet för skallvara att i anmälda fall pröva hur hälso- och sjukvårdspersonalen har utövatsitt yrke och genom beslut om disciplinpåföljd eller återkallelse avlegitimation m.m. ge sin bedömning av vad som är godtagbart eller inte inomhälso- och sjukvården samt tandvården. skall vinnlägga sig om en snabboch effektiv handläggning samt nedbringa dengenomsnittliga handläggningstiden för ärendena till som inte . Resurser:Ramanslag 1993/94 En omorganisation börgenomföras enligt statskontorets förslag. Den innebär bl.a. att får enförstärkt ledningsfunktion genom en heltidsanställd ordförande, varvidkanslichefsfunktionen utgår. Tillsynsutredningenhar i sitt betänkande (SOU 1991:63) Tillsynen över hälso- och sjukvårdenframhållit bl.a. att i praktiken har fyra fullständiga uppsättningar avnämnden med var sin ordförande, nämligen dels den ordförande som kan betecknassom den ordinarie och dels tre ersättare för denne. Mot bl.a denna bakgrandföreslår tillsynsutredningen - för att samordning och enhetlighet skall skapasi praxis - att nämndens ordföranden skall vara anställd på heltid medtjänstgöring vid nänmdens kansli. Endast en ersättare för honom föreslåsfinnas, nämligen en vice ordförande, som kan vara deltidsanställd. Bådastjänsteställe bör enligt tillsynsutredningen vara nänmdens kansli. Förslaget om en heltidsanställd ordförande med endeltidsanställd ersättare har godtagits av de instanser som avgivitremissyttranden över förslaget. Statskontoret har överlänmat rapporten (1992:33)- en uppföljning och därvid bl.a. anförtatt problem med oacceptabelt långa handläggningstider och gamla ärenden ibalans fortfarande kvarstår. Enligt statskontoret bör handläggningen av ettärende inte överstiga . Någon minskning av ärendetillströmningentror Statskontoret knappast kommer att ske. ökar benägenheten attanmäla brister inom vården. Insatser krävs enligt Statskontoret i syfte atthöja den inre effektiviteten vid nämnden. Förslag lämnas om dels lednings- ochstymingsfrågor, dels kompetensbehov och utnyttjande av extema tjänster, delsandelen administrativ personal i förhållande till handläggare och övrigaresurser. Enligt Statskontoret bör öka den inre effektiviteten bl.a. genomatt stärka den egna kompetensen. Detta bör enligt Statskontoret ske på fleranivåer i organisationen, vilket bör leda till ett minskat utnyttjande av extematjänster. Statskontoret föreslår att ordförandefunktionen vidnänmden utökas till att omfatta ett samlat ansvar för myndighetens ledning, attenhetscheferna ges ett ökat ansvar för ledning och resultatuppföljning och attden medicinska kompetensen förstärks. Statskontoret framhåller att en utökadordförandefunktion och ökade möjligheter till egna medicinska bedömningar,tillsammans med ett utvidgat teknikstöd, utgör en grand för ett utökat ansvaroch utvidgade arbetsuppgifter för handläggama. Dessa förändringar är enligtStatskontoret av central betydelse för möjligheter att åstadkomma ensnabbare handläggning. Statskontoret menar vidare att föratsättningar fören systematisk återföring till hälso- och sjukvården av den kunskap som utgör bör skapas. Ansvaret för detta bör emellertid enligtStatskontoret läggas på , lämpligen inom ramen för arbetet medden s.k. riskdatabasen, som beräknas kunna tas i drift och somkommer att bestå av avidentifierad information. Med anledning av att föreslår endecentraliserad instansordning erinrar Statskontoret om Domstolsutredningensförslag i betänkan- det(SOU 1991:106) Domstolaraa inför 2 000-talet. förslag Prop.1992/93:100 skiljer sig från den allmänna inriktningen i betänkandet, anserStatskon- Bil. Det uppstår också en risk för att den för såviktiga specialkompetensen splittras och för att en olikartad fillämpning avpraxis uppstår vid de fem regionala disciplinnämnderaa. Någonuppdelning i verksamhetsområden ter sig knappast meningsfull. nämner dockatt arbetet omfattar dels avgöranden, dels information. övergripande mål anges vara en förbättradhälso- och sjukvård, varvid delmålen är att befrämja dels kvaliteten, delsrättssäkerheten, dels patientens integritet i vården. Resultatmåttet bygger på antalet ärenden, vilketfår anses relevant. Produktiviteten mäts i antalet avgjorda ärenden.Effektiviteten mäts i kostnad per ärende och handläggningstid. Resultatkravet är att ärendena skall avgöras inomrimliga tidsramar. menar i sin anslagsframstäUning att en genomsnittlighandläggningstid är rimlig. Handläggningstiden har minskatfrån till 13 månader . För attradikalt minska ärendebalans och handläggningstider i ett läge när antaletanmälningar ökar har överskridit anslaget för /92. Uppnåttresultat relateras till insatta resurser, som beskrivs närmare. Kostnaden perärende har minskat från /88 till budgetåret1991/92, vilket beskrivs som innebärande ett förbättrat produktionsindex från100 till 116. anser att organisationen är ändamålsenlig ochlägger i stort nuvarande kostnader till grand för en resursanalys. Statskontorets rapport fyller ut den bild som HSANförmedlar men innehåller framför allt förslag om ytterligare åtgärder för ensnabbare ärendehandläggning vid nämnden. För min del bedömer jag att verksamhet blirännu viktigare när mer av konkurrensinriktade köp- och säljsystemsannolikt kommer att introduceras inom hälso- och sjukvården. Genom blir kvaliteten känd för köparen av vård och patientens integritetförstärks. I direktiven (1992:30) till utredningen om hälso- och sjukvårdensfinansiering och organisation sägs att samhället måste skapa särskilda systemav regler och kontroller för att garantera att den professionella insatsen ärväl grandad i vetenskap och erfarenhet. Även i direktiven (1992:8) tillutredningen om prioriteringar inom hälso- och sjukvården framhålls attambitionen måste vara att åstadkomma ett etiskt försvarbart hushållande medresursema och att utredningen bör uppmärksamma tillsynens roll i anslutningtill prioriteringsarbetet. I mina överväganden är det centralt att slå vakt ompatientens integritet och rättssäkerhet. omvärlds- och framtidsbild börenligt min uppfattning accepteras. Fördjupad prövning Prop. Denövergripande målsättningen enligt regeringens föreskrifter är att HSANskall medverka till att stärka patientens säkerhet i vården. Enligt min meningfinns det inte någon anledning att i sak ändra detta mål som naturligtvisytterst syftar till en förbättrad hälso- och sjukvård i hela landet. Uppnåsmålet blir det både en god kvalitet på vården och en rättssäkerhet ochintegritet för patienten. Även hälso- och sjukvårdspersonalens trygghet iarbetet ökar genom att obefogad kritik kan avvisas på ett tillfredsställandesätt. Enligt regeringens föreskrifter är verksamhetsmåletatt i underställda fall pröva hur hälso- och sjukvårdspersonalen har utövatsitt yrke. Vid slarv eller försummelse som är mer än ringa meddelar HSANerinran eller vaming. Vid olämplighet att utöva yrket eller vid sjukdom kanHSAN också återkalla meddelad legitimation eller behörighet. Viss förbättring bör kuima ske av produktivitet ocheffektivitet med en mer enheflig ledning av verksamheten. förslag om atts.k. disciplinnämnder inrättas som första instans inom vart och ett av de femregionala tillsynsområdena under anser jag mig emellertid intekunna förorda, bl.a. på de av Statskontoret framförda skälen. Jagär beredd att godta framtids- och resultatanalyser. En omorganisation av bör emellertid enligt minmening genomföras i huvudsaklig överensstämmelse med Statskontorets förslag. Ensådan omorganisation iimebär bl.a. att får en förstärkt ledningsfunktiongenom en heltidsanställd ordförande, varvid kanslichefs-funktionen kan utgå.Åtgärden bör leda till att effektiviteten ökar genom att nämndensmåluppfyllelse kan förbättras med ett lägre resursutnyttjande. Motbakgrand av den fördjupade prövning som jag gjort av verksamheten drar jagföljande slutsatser. Övergripande mål för den verksamhet som svarar förskall vara att skall medverka till att stärka patientens säkerhet i hälso-och sjukvården samt tandvården. Deima målsättning utgör en viktig del avmålsättningen för hela sektom om en god hälso- och sjukvård samt tandvård förhela befolkningen. Verksamhetsmålet för myndigheten bör formulerassålunda. skall i anmälda fall pröva hur hälso- och sjukvårdspersonalen harutövat sitt yrke och genom beslut om disciplinpåföljd eller återkallelse avlegitimation m.m. ge sin bedömning vad som är godtagbart eUer inte inom hälso-och sjukvården samt tandvården. Resultatkravet för myndigheten bör tills vidarevara följande. skall vinnlägga sig om en snabb och effektiv handläggningav anmälda fall samt väsentligt nedbringa dengenomsnittliga handläggningstiden för ärendena till som inte överstigersex månader.Jag förväntar mig att detta krav skall kunna genomföras med Prop.1992/93:100 t.ex. en genomsnitflig handläggningstid av högst tio månaderunder Bil. 6 /94, högst under /95och därefter högst under /96. Denfördjupade prövningen bör avse tidshorisonten . Jag anser att pågående insatser för en intensivarehandläggning av nänmdens ärenden bör vidmakthållas. Vissa förhör borde enligtmin mening kunna förläggas till den plats där händelseraa, som föranlett anmälan,har ägt ram. Härigenom bör ett bättre underlag för beslut kunna åstadkommas. Jag är med hänsyn till vad jag har anfört bereddatt godta förslag om en uppräkning av medelsnivån med ca 1,3 miljonerkronor och beräknar häratöver pris- och löneomräkning. En omorganisation i huvudsaklig överensstämmelsemed Statskontorets förslag samt vissa ytterligare förstärkningar medför enligtmin beräkning ett ytterligare medelsbehov på . Planeringsramen för perioden /94 - 1995/96 harmot bakgrand av vad jag har anfört beräknats till för varjebudgetår. Chefen för har tidigare i dagredovisat ett förslag om generell räntebeläggning av statliga medelsflöden samtpresenterat den modell som bör tillämpas.