prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Kombinationen av en generell välfärdspoUtik ocholika former av särskilt inriktade handikappolitiska insatser har utgjortgmnden för de förbättringar som åstadkommits inom handikappområdet. En annanväsentlig föratsättning för den utveckling som skett är den miljörelateradesynen på handikapp som började växa fram och som ärallmänt erkänd. Genom denna har handikappolitiken i hög grad kommit att handlaom att öka tillgängligheten i samhället i dess vidaste bemärkelse. Ävenframdeles kommer dessa tre element - en generell välfärdspolitik, särskiltinriktade handikappinsatser och åtgärder för att uppnå ökad tillgänglighet -att utgöra grandstenaraa i handikappolitiken. Handikapporganisationemas aktiva medverkan harvarit en viktig föratsättning för de förbättringar som åstadkommits.Organisationemas arbetehar på ett avgörande sätt påverkat både den allmänna synen på Prop.1992/93:100 handikapp och utformningen av de konkreta samhällsinsatsema inom Bil. Det finns mycket som talar för att handikapporganisationeraakommer att spela en lika viktig roll framgent i utformningen av handikappolitiken,som de gjort . Trots de allmänna förbättringar som skett ärpersoner med funktionshinder alltjämt eftersatta i olika avseenden.Handikapputredningen (S 1988:03) har i sitt kartläggningsarbete uppmärksammatbetydande brister i livsvillkoren för framför allt personer med omfattande funktionshinder. Slutsatsen av det jag nu har sagt är attreformarbetet inom handikappområdet måste fortsätta och intensifieras. Attförbättra levnadsförhållandena för personer med funktionshinder är enligt minuppfattning en av de allra viktigaste uppgiftema inom välfärdspolitiken. Det ärdetta som är bakgmnden till det reformarbete som regeringen nu bedriver. Jag skall i det följande kortfattat angehuvudinnehållet i detta reformarbete. Påförslag av regeringen har beslutat om påtagliga förbättringar av detekonomiska stödet till familjer med ftinktionshindrade bam (prop. 1991/92:106,bet. SfU 1991/92:8, rskr. 1991/92:232). Det förbättrade stödet innebär bl.a.att vårdbidraget fr.o.m. den har höjts så att helt vårdbidragnumera utgör 2,5 basbelopp. har ytterligare en nivå inom vårdbidragetinförts, nämligen tre Värdedelar av helt vårdbidrag. Bidragets nyakonstraktion innebär också att en större del av vårdbidraget har blivitATP-grandande. Vidare har från samma tidpunkt det särskilda pensionstilläggettill folkpension för långvarig vård av sjukt eller handikappat bamförbättrats. De nya bestämmelsema innebär att kortare uppehåll i vården av ettfunktionshindrat bam inte utgör ett hinder vid beräkning av rätten tillpensionstillägget. Däratöver har det lägsta antalet vårdar som fordras för detsärskilda pensionstillägget ändrats från tio till sex vårdar. träder en ny lagstiftning ombostadsanpassningsbidrag i kraft; lagen (1992:1574) ombostadsanpassningsbidrag m.m. Bakgranden till den nya lagstiftningen är denförändring av systemet med statsbidrag till kommuneraa, som gäller fr.o.m. den1 och som bl.a. innebär att statsbidraget till bostadsanpassningupphör . Med hänsyn till den stora betydelse som verksamhetenmed bostadsanpassning har för levnadsförhållandena för personer medftinktionshinder, har regeringen bedömt att kommunerna bör åläggas enskyldighet i lag att svara för bostadsanpassning. Regeringen har i en remiss till lagrådet om stödoch service till vissa funktionshindrade lagt fram förslag om långtgåendeförbättringar för framför allt personer med omfattande funktionshinder.Förslagen i lagrådsremissen grandar sig på trebetänkanden Handikapp och välfärd (SOU 1990:19), Handikapp - Välfärd - Rätt- visa (SOU 1991:46) och fill delaktighet och inflytande (SOU Prop. 1992/93:100 1991:97) samt påHjälpmedelsutredningens betänkande (SOU 1989:39) Bil. 6Hjälpmedelsutvecklingens utveckling - kartläggning och bedömning. I lagrådsremissen föreslås att en ny lag skallinföras, lag om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS), som skallge bl.a. personer med utvecklingsstöming och personer med andra stora ochvaraktiga funktionshinder en rätt till vissa i lagen angivna stödinsatser.Lagens personkrets skall ges rätt till stöd och service i form av bl.a.rådgivning och annat personligt stöd, personlig assistans, avlösarservice ochledsagarservice. Bara och ungdomar som behöver bo utanför föräldrahemmet gesgenom lagen en rätt till boende i familjehem eller bostad med särskild service.Vuxna personer med funktionshinder föreslås få en rätt till bostad med särskildservice. LSS föreslås träda i kraft den I januari 1994.Samtidigt föreslås att lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykisktutvecklingsstörda m.fl. och lagen (1965:136) om elevhem för vissarörelsehindrade m.fl. (elevhemslagen) skall upphöra. I lagrådsremissen lämnas förslag om att personersom inte fyllt och som bor i eget boende, eller hos familjeller anhörig skall kunna erhålla en ny statlig ersättning, s.k.assistansersättning. Assistansersättningen är avsedd att täcka kostnader förpersonlig assistans och skall administreras av de allmänna försäkringskassoma.Enligt förslaget skall assistansersättningen kunna utges till personer som harbehov av personlig assistans för sin dagliga livsföring . Den enskilde skall kunna begära att erhåUa den personligaassistansen via kommunen eller att själv vara arbetsgivare för assistenten. Haneller hon skall också kunna använda assistansersättningen för att anlita t.ex.ett kooperativ för att få insatsen. I lagrådsremissen föreslås vidare åtgärder för attåstadkomma förbättringar inom hjälpmedelsförsörjningen samt habiliteringen ochrehabiliteringen för personer med funktionshinder. Sjukvårdshuvudmännen föreslåsfå en i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) fastlagd skyldighet att bedrivanämnda verksamheter. För att påskynda utvecklingen inomhjälpmedelsförsörjningen, habiliteringen och rehabiliteringen föreslåssärskilda stafliga stimulansbidrag inom området. Utöver det jag nu nämnt länmas i lagrådsremissenförslag om förbättrat stöd till familjer med funktionshindrade bam, om utökatsamhällsstöd till s.k. små och mindre kända handikappgrapper samt om enkraftig utbyggnad av tolktjänsten för döva, dövblinda och svårt hörselskadade. Jag beräknar den sammanlagda kostnaden förreformförslagen till . Regeringen kommer attavlämna proposition på grandval av lagrådsremissen. har i sitt slutbetänkande (SOU1992:52) Ett samhälle för alla lagt fram ett stort antal förslag som syftartill att öka tillgängligheten inom olika samhällsområden för personer med funktionshinder.I betänkandet föreslås bl.a. att en särskild handikappombudsman skallinrättas, med uppgift att bevaka att funktionshindrade inteutsätts för diskriminerande behandling. Slutbetänkandet är för när- Prop.1992/93:100 varande föremål för remissbehandling. spelar en aktiv roll i det intemationellahandikapparbetet. Regeringen tog ett initiativ att inom FN inledaett arbete för att få till stånd interaationella regler om funktionshindradesrätt till full delaktighet och jämlikhet (s.k. standard rales). Arbetet medreglerna har bedrivits i en interaationell arbetsgrapp med representanter fråndrygt 50 länder. Arbetsgmppen har avlämnat ett förslag tillintemationella regler. Förslaget avses föreläggas FN:s generalförsamlinghösten 1993. öppnar vidare möjligheter för Sverigeatt delta i EG:s handikapprogram. Regeringen beslutade att tillsätta ensärskUd utredning om konsekvensema för människor med funktionshinder av ettsvenskt EG-medlemskap (S 1991:13). Utredningen har avlämnat enförsta rapport till regeringen. Handikappidrotten är en viktig del av den svenskaidrottsrörelsen. Många personer med funktionshinder har vunnit stora framgångari t.ex. Handikappolympiader och världsmästerskap. harregeringen beslutat att anvisa särskilda medel ur Allmänna arvsfonden (femmiljoner kronor ) för utvecklingsinsatser inomhandikappidrotten. Nyttanslag (förslag) 1 100 000 000 Medelhar tidigare anvisats under anslagen Bidrag till byggande av grappbostäder ochandra alteraativa boendeformer, Bidrag för viss ombyggnad av sjukhem m.m. samtBidrag till kommuneraa för medicinskt fardigbehandlade. Under anslaget utbetalas bidrag till anordnande avgrappbostäder och andra alteraativa boendeformer med per grappboendeenhet.Bidraget utges enligt regler i förordningen (1991:1280) om tillfälligtstatsbidrag till anordnande av grappbostäder och andra alteraativa boendeformer.Vidare utbetalas från detta anslag bidrag för viss ombyggnad av sjukhem m.m.med per tillkommande enkelram på sjukhemmen eller nyproduceradäldrebostad. Detta bidrag utges enligt regler i förordningen (1991:1281) omfillfälligt statsbidrag för viss ombyggnad av sjukhem m.m. Från anslagetutbetalas också bidrag till kommuneraa för kostnader för medicinsktfardigbehandlade inom somatisk akutsjukvård och geriatrisk vård. Riksdagenbeslutade med anledning av förslag rörande den ekonomiska regleringen avÄdel-reformen (prop. 1990/91:150 bU. 1:3, bet. SoU1990/91:25, rskr.1990/91:384), att ett stimulansbidrag som sam- manlagtavses uppgå till skall Prop.1992/93:100 utgå för utbyggnad av grappbostäder och andra alteraativa boende-Bil. 6 former för åldersdementa, utvecklingsstörda, fysiskt handikappade ochpsykiskt sjuka. beslutade att ett stimulansbidrag somsammanlagt avses uppgå till skall utgåför ombyggnad och förbättring av den fysiska miljön inom långtidssjukvården.Bidraget avses också kunna utgå till nybyggnad av särskilda boendeformer förservice och omvårdnad. Bidragen utbetalas av till den somdriver verksamheten. Stimulansbidraget till grappbostäder utbetalades förstagången för boendeenheter som färdigställdes . Med syfte att påskynda utbyggnaden av särskildaboendeformer för äldre och handikappade utbetalas stimulansbidragen tillanordnande av grappbostäder och för viss ombyggnad av sjukhemmen m.m. /93 i direkt anslutning till färdigställandet av verksamheten.För innevarande budgetår kräver detta ytterligare medelsanvisning för atttäcka de ökade kostnader som uppkommer på grand av tidigareläggningen avutbetalningaraa. Jag kommer för innevarande budgetår föreslagitatt ytterligare medel på totalt anvisas på tilläggsbudgetför /93. Regeringen beslutade att geSocialstyrelsen i uppdrag att följa och beskriva utvecklingen avseendesärskilda boendeformer för äldre och handikappade. Bl.a. skall Socialstyrelsenbeskriva hur stimulansbidragen utnyttjas och hur bidraget fördelas mellan olikagrapper samt hur boendemiljön inom långtidssjukvården förbättras i samband medombyggnad och utglesning av flerbäddsrammen. Jag har i det föregående redovisatvissa resultat från första rapport i frågan. beslutade vidare med anledning av förslagom den ekonomiska regleringen av Ädel-reformen (prop. 1990/91:150 bU. 1:3,bet. SoU 1990/91:25, rskr. 1990/91:384) om rikflinjer för statsbidrag tUlkommuneraa för medicinskt fardigbehandlade inom somatisk akutsjukvård ochgeriatrisk vård. Den totala kostnaden för medicinskt fardigbehandladeuppskattades till I . En skatteväxling genomfördesmotsvarande av beloppet och utöver skatteväxlingen skulle kommunemaerhålla ett statsbidrag som uppgår till totalt 1,5miljarder kronor. Statsbidraget har för utbetalats med 700 miljonerkronor. avses utgå och för 300 miljonerkronor. Bidraget utbetalas kalenderårsvis i efterskott och administreras avSocialstyrelsen. Medelsbehovet till stimulansbidrag inomäldreomsorgen uppgår för nästa budgetår till . Av beloppetavser bidrag till byggande av grappbostäder, 200 miljonerkronor bidrag till viss ombyggnad av sjukhem samt 500 mUjoner kronor bidragtill kostnader för medicinskt fardigbehandlade. Jag hemställer attregeringen föreslår att till Stimulansbidrag inom äldreomsorgen /94 anvisa ett reservationsanslag på 1 . 1992/93 Anslag 263 700 000 1993/94 Förslag 133 700 000 Från anslaget betalas statens kostnader förstatskommunalt bostadsanpassningsbidrag, återställning av handikappanpassadebostäder och kostnader i samband med omhändertagande och förvaltning av vissalyftanordningar m.m. för handikappade. Från anslaget betalas också bidrag förutvecklingsarbete med samordnad boendeservice. Bostadsanpassningsbidrag beviljas enligtförordningen (1987:1050) om statskommunalt bostadsanpassningsbidrag.Statsbidrag för att återställa handikappanpassade bostäder i flerbostadshusoch i småhus som upplåts med hyresrätt kan lämnas enligt förordningen(1985:489) om statsbidrag för att återställa handikappanpassade bostäder m.m. Med anledning av förslagen i regeringensproposition om bostadsanpassningsbidrag m.m. (prop. 1992/93:58, bet.1992/93:BoU4, rskr. 1992/93:98) har beslutat att en ny gemensam lagskall ersätta ovan nämnda förordningar. Den nya lagen - lag om bostadsanpassningsbidragm.m. - träder i kraft . Genom lagen upphävs förordningen omstatsbidrag för att återställa handikappanpassade bostäder m.m. ochförordningen om statskommunalt bostadsanpassningsbidrag. I ärenden där beslutom bostadsanpassningsbidrag fattats före gäller förordningenom statskommunalt bostadsanpassningsbidrag. Detotala kostnadema för bostadsanpassningsbidrag har ökat under de senaste åren.Av en kartläggning som gjorde om användningen avbostadsanpassningsbidragen framgick att kostnadsökningen i första hand berorpå allmärma byggkostnadshöjningar och minskat institutionsboende.Kartläggningen visade att den genomsnittliga kostnaden för bostadsanpassningvid nybyggnad var mer än dubbelt så stor som kostnaden vid ombyggnad. Anpassningarvid nybyggnad utgjorde dock bara ett par procent av alla anpassningar. Bidragtill åtgärder som är standardhöjande utgick i mycket större utsträckning tillsmåhus än till flerbostadshus. Den totala kostnaden var dock liten ochuppskattades för till . /92 beviljades även bostadsanpassningslånsom komplement till bidraget med ca . bedömer att verksamheten i kommunernaunder kommer att föranleda statliga utgifter på ca 260miljoner kronor. Enligt förordningen om statskommunaltbostadsanpassningsbidrag Prop. 1992/93:100 lämnas statsbidraget i efterskottför ett kalenderår i sänder, dvs. 6 statsbidrag som lämnas skall avse utbetalda bidrag under kommuneraas verksamhetsår 1992.Det innebär att bidrag som beviljats men inte utbetalats av kommunema före den1 kommer att belasta statsbudgeten först under /94.Boverket bedömer att medelsbehovet för /94 kommer att uppgå till130 . Återstående beslutade bidrag för utveckling avsamordnad boendeservice kommer aU utbetalas under innevarande budgetår.Boverket bedömer att det inte föreligger något medelsbehov /94. Riksdagenhar beslutat att statsbidraget till statskommunalt bostadsanpassningsbidrag,statsbidraget för att återställa handikappanpassade bostäder m.m. ochstatsbidraget till kommuner för bestridande av kostnader i samband medomhändertagande och förvaltning av vissa lyftanordningar m.m. för handikappadeavvecklas fr.o.m. . Med hänsyn till gällande ratiner för utbetalande avstatsbidragen samt med hänsyn till kostnaderna för eventuellaöverklagningsärenden bör medel till bostadsanpassningsbidrag m.m. anvisas ävenför nästa budgetår. Jag beräknar anslagsbehovet för /94 till133,. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bostadsanpassningsbidrag m.m. /94 anvisa ett förslagsanslag på . Statsbidrag till vårdartjänst m.m. Nyuanslag (förslag) 136 580 000 Medlenhar tidigare anvisats under anslaget . Från anslaget utgår särskilda statsbidrag tillverksamheten med vårdartjänst åt studerande med rörelsehinder vidfolkhögskolor, universitet, högskolor och annan eftergymnasial utbildning samttill omvårdnadsinsatser i anslutning till riksgymnasium för () administrerar statsbidragen till dessaverksamheter. Bestämmelser om statsbidragen finns i förordningen (1988:1126)med instmktion för . Nämndenför vårdartjänst Prop. 6 Nämnden har inkommit med fördjupadanslagsframställning för perioden /94-1995/96. Nämnden har också ienlighet med sina särskilda direktiv redovisat och analyserat sina olikaverksamhetsområden. Resultatet har presenterats i tre rapporter under våren1992. Under detta anslag redovisas statsbidragen tillvårdartjänst och till omvårdnadsinsatser i anslutning till riksgymnasium förrörelsehindrade. En bedömning görs av de resultat som redovisats i nämndensfördjupade anslagsframställning. Statsbidragtill vårdartjänst åt studerande vid folkhögskolor, universitet och högskolor NVersätter genom statsbidrag lönekostnadema för vårdartjänst fullt ut fördeltagare i folkhögskolekurser och för de studenter vid högskolor ochuniversitet som studerar i annan kommun än hemortskommunen. Den som bedriverstudier på hemorten kan få vårdartjänst utöver den kommunala hemtjänstenberoende på hur stort behovet av assistans är i studiesituationen.Vårdartjänstpersonalen anställs i allmänhet av och knyts organisatoriskt tillden som anordnar utbildningen eller till kommunen på utbildningsorten. /92 erhöll ca 1 500 studerande vårdartjänst. har i sin fördjupadeanslagsframställning redovisat verksamheten inom vårdartjänsten och angettföljande mål för denna: Vårdartjänsten skall ge den enskilderörelsehindrade ett sådant stöd att han/hon kan vistas på studieorten ochgenomföra studier vid folkhögskola, universitet och högskola samt övrigaeftergymnasiala studier. Vårdartjänsten skall ha sin utgångspunkt i denstuderandes behov. Behovet skall bedömas individuellt med utgångspunkt i vadden studerande själv kan utföra, den tid han/hon behöver för detta samt vilkatekniska åtgärder och hjälpmedel som kan öka hans/oberoende och minskabehovet av vårdartjänst. Vårdartjänsten skall vara kostnadsfri för denenskilde. Det framgår av resultatanalysen att dessa mål haruppnåtts. Enligt nämnden understiger kostnaderaa i genomsnitt något dekommunala kostnaderna för liknande verksamhet, t.ex. boendeservice för svårtfunktionshindrade. Anslagsutvecklingen visar emellertid att densammanlagda kostnaden för vårdartjänst överstigit de budgeterade medlen medmellan 15 och . Orsaken är enligt nämndensvårigheter för folkhögskoloma att föratse behovet av framför allt kortkurserför personer med funktionshinder och hur mycket vårdartjänst kursdeltagarnakan behöva. Det kan också under läsåret uppkomma behov av längre utbildningarmed inriktning mot personer med mycket komplicerade funktionshinder som behövermycket omfattande hjälp dygnet mnt. NV aviserar en översyn av sina ratiner förbeviljande av vårdartjänst i syfte NV pekar i sin resultatanalys på att målgrappen förvårdartjänst för- Bil. 6 ändrats, att hjälpen blivit mer komplex och omfattandesamt att rörelse-hindret i många fall endast är en del av andra kompliceradeoch sammansatta funktionshinder. Nämnden föreslår därför att vårdartjänstenbör täcka olika typer av personliga behov i hela studiesituationen och inteenbart knytas till om den studerande har ett rörelsehinder. Nämnden räknar meden ökad efterfrågan av vårdartjänst som en konsekvens av detta. Mot bakgmnd av slutsatseraa i resultatanalysen ochde bedömningar som NV kunnat göra i sin framtids- och resursanalys föreslårnämnden att nuvarande målsättning för vårdartjänsten ligger fast för den kommandetreårsperioden. Vårdartjänsten föreslås dock utgå till alla funktionshindradesom har behov av assistans och i hela studiesituationen. NV anger att en sådanförändring skulle innebära en ökning av antalet kursdeltagare med 260 och enkostnadsökning med för /94. NV bedömer att dessaförändringar inte kan genomföras genom omprioriteringar av de resurser som nämndennu förfogar över. Nämnden beräknar anslagsbehovet för vårdartjänsttill sammanlagt för /94. Statsbidragtill omvårdnadsinsatser i anslutning till riksgymnasium för rörelsehindrade Genomriksdagens beslut blev riksgymnasium för svårt rörelsehindradeungdomar en reguljär verksamhet inom gymnasieskolan. Svårt rörelsehindradeungdomar, som fullgjort sin skolplikt, har enlagstadgad rätt till s.k. rh-anpassad gymnasieutbildning. Ett särskiltstatsbidrag utgår till de omvårdnadsinsatser (boende i elevhem, omvårdnad iboendet och habilitering) som behövs i anslutning till utbildningen. Nämndenför vårdartjänst administrerar detta bidrag. Verksamheten bedrivs vidStockholms, och och med ,Stiftelsen samt kommun som huvudmän för omvårdnadsverksamheten.Verksamheten regleras genom avtal och årliga överenskommelser mellan statenoch de olika huvudmännen. Under /93 omfattar verksamheten 91utbildnings-/habiliteringsplatser varav 57 elevhemsplatser. har i sin fördjupadeanslagsframställning redovisat omvårdnadsverksamheten i anslutning tillriksgymnasium för rörelsehindrade och angett följande mål för denna: Omvårdnadsinsatserna skall anordnas så att elevemafår verklig möjlighet att tillgodogöra sig studiema och få inflytande över sinsituation. Elevemas skolgång skall planeras individuellt med hänsyn tUldeövriga insatser som behövs för att eleven skall kunna fungera i det dagligalivet. Gränseraa mellan habilitering å ena sidan och undervisning å den andraskall vara flexibla. NV konstaterar i sin resultatanalys avomvårdnadsinsatseraa att dessa Prop. 1992/93:100 håller en god kvalitet och istora drag svarar mot målet för verksam- Bil. Ett riktat statsbidragav detta slag är enligt nämnden en föratsättning för att elevema skall få enomvårdnad som gör det möjligt för dem att fullfölja sin gymnasieutbildning påett bra sätt. Nämnden bedömer vidare att kostnadsnivån på omvårdnadsinsatsemaär rimlig. En jämförelse mellan de olika skolortema visar relativt likartadekostnader även om - som har den mest omfattande och utbyggdaverksamheten - ligger något högre än övriga skolorter. Kostnaderaa per elev sombor 1 elevhem uppgår per läsår till mellan och beroendepå skolort. NV menar att det borde finnas föratsättningar för att införaett schabloniserat riktat statsbidrag till omvårdnadsverksamheten. Det skullekunna ge en större rörlighet i resursanvändningen och ge ökade möjligheter tilllokalt formad verksamhet. NV beräknar behov av ytterligareriksgymnasieplatser bl.a. till följd av ökad efterfrågan och av att allautbildningar i gymnasieskolan blir treåriga. Ytterligare 15 utbildningsplatser(varav 10 i elevhem) behövs, utöver den planerade volymökningen inom nuvaranderiksgynmasieverksamhet, till en statsbidragskostnad av 7,5miljoner kronor. Nämnden begär i särskild ordning bemyndigande att påbörja enplanering för utökad riksgynmasieverksamhet samt att i samband med dennautredning överväga frågan om schablonbidrag till verksamheten. Det totalaantalet utbildningsplatser, inkl. den utbyggda verksamheten, beräknas av NV /94 till 110 (varav 72 elevhemsplatser). Nänmden beräknar kostnadema för boende i elevhem,övriga sociala omvårdnadskostnader samt habilitering i anslutning tillriksgynmasium för rörelsehindrade till sammanlagt /94. Jag delar nänmdensuppfattning att det är svårt att i kvantitativa och kvalitativa termer mätaeffektema av den typ av verksamhet som bedrivs inom vårdartjänsten och vidriksgymnasium för rörelsehindrade ungdomar. Det saknas också bra uppföljnings-och redovisningssystem för att kunna relatera prestationer och kostnader tillvarandra. Min bedönming är emellertid att de resultat som nänmden redovisar förde två verksamhetsområdena är tillfredsställande. Statsbidraget till vårdartjänsthar gjort det möjligt för personer med rörelsehinder att studera vidfolkhögskola, universitet och högskola. Det görs en prövning av behovet avvårdartjänst i varje enskUt fall. Statsbidraget tillde särskildaomvårdnadsinsatsema i anslutning till riksgynmasium för rörelsehindrade har påmotsvarande sätt gjort gymnasiestudier möjliga för de 8 1992/93. ungdomarsom har så svåra funktionshinder att de inte kuimat gå i Prop. 1992/93:100 hemortens gymnasieskola. Emellertid visar NV:s resultatanalys att det finnsproblem att hålla kostnadsutvecklingen under kontroll när det gällerstatsbidraget till vårdartjänst. Under hand har framkommit att nämnden påbörjaten översyn av sina mtiner för bedömning av vårdartjänstansökningar ochstatsbidragsgivning i syfte att förbättra kostnadskontrollen.