prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Iövrigt pågår en utveckling av metcxlema att destmera ammunition, bl.a. prövasmöjligheteraa att genomföra sprängningaraa under jord. *Återställning efter militärverksamhet. Återställning av nyttjade övnings-och skjutfält sker direkt efterövning. Återställning av mark cxh anläggningar kräver däremot särskUdaåtgärder. Behovet av återställning efter äldre verksamhet är inte helt känt.Försvarsmakten medverkar i en större inventering som görs av inom ramen för verkets femåriga program för att genomförasanering cxh återställning av miljöskadade områden. Inventeringen avförsvarsmaktens områden torde bli klar först . Det sammanlagda behovetav återställning bedöms vara stort. *Civila krav som medförmiljökonsekvenser. Civila krav på försvarsmaktens verksamhet som medförmiljökonsekvenser är bl.a. metoder för avisning och halkbekämpning av start-och landningsbanor på de gemensamt utnyttjade militära flygplatserna. Hämtöverorsakar den civila flygtrafiken bullerstörningar under den dd då militärflygverksamhet inte förekommer. Ökade bullerstöraingar uppkommer även genom attförsvarsmakten upplåter sina övnings- och flygfält för olika organiseradefritidsaktiviteter, t.ex. skytteföreningar och flygklubbar. "' * Inriktningen av detfortsatta miljöarbetet. Ett förslag till en övergripande Prop. 1992/93:100miljöpolicy för försvarsmakten lämnas. Med miljöpolicyn som gmnd skaU Bilaga 5i arbetet inom försvarsmakten i ännu högre grad än miljöhänsyn tas.Det övergripande målet för försvarsmakten är att vara fredsbevarande cxh därmedundvika den katastrofala miljöförstöring som ett krig medför. I övrigt är målenbl.a att tillse att miljöhänsyn tas i aU planering cxh verksamhet, att minskaförekommande buller cxh användning av skadliga ämnen, att övergå till mermiljövänliga drivmedel cxh att biträda vid av hjälpandet av mUjökatasttofer.Åtgärder på kort sikt är bl.a. att inrätta en "försvaretsmiljöberedning" med uppgift att samordna cxh styra mUjöarbetet, attinleda arbetet med försvarets miljöplan och att hålla en årlig miljökonferens.Åtgärder på innefattar bl.a. att fullfölja miljöplanen cxhutvärdera resultaten, att förbättra utbildningen ytterligare, att ökasubstitutionssträvandet genom att söka mindre miljöskadliga ämnen ochverksamhetsformer, att utarbeta en miljöarbete,att fullfölja inventeringen av äldre miljöskadlig verksamhet och vid behovvidta återställningsåtgärder samt att ta miljöhänsyn vid projektering,anskaffning av föraödenheter m.m. Jagnoterar med tillfredsställelse det omfettande miljöarbete som bedrivs på allanivåer inom försvarsmakten, och jag kan konstatera att försvarsmakten liggerväl framme när det gäller miljöarbetet. om miljö och utveckling (UNCED) i -den s.k.Riokonferensen - behandlades även frågor som rör försvarsmaktensverksamhet. I skrivelse till (skr. 1992/93:13) har regeringen berettriksdagen tillfälle att ta del av en redogörelse om konferensen och detfortsatta arbetet i med anledning av konferensens beslut. I självaRiodeklarationen betonas i principeraa 24 och 25 krigets destmktivitet samt attfred, utveckling cxh miljöskydd är bercxnde av varandra cxh är odelbara. IAgenda 21 betonas sektoransvaret cxh behandlas frågor som direkt avser militärverksamhet. Detär enligt min mening angeläget att även när det gäller försvarsmaktensverksamhet lever upp till de förväntningar har skapat. Jagbedömer att det finns goda möjligheter till detta. Detfinns skäl att något kommentera några punkter som tas upp i . Först vill jag - när det gäller frågan om att omfördela resurser från militär verksamhet till miljövårdande verksamhet m.m. - betona att huvuduppgiften för den svenska försvarsmakten är att kunna möta ett väpnat angrepp. Försvarsmaktens yttersta syfte är alltså att för hindra att kriget med sin totala förstörelse av liv, egendom cxh miljö når svenskt territorium cxh resurseraa är - mot andra ändamål - avvägda för att kunna svara mot detta krav. De resurser som frigörs genom rationaliseringar i gmndorganisationen bör - för att kunna vidmakthålla detta, allt över gripande, mål - även fortsättningsvis i första hand användas för att förbättra den materiella kvaliteten inom försvarsmakten. Hämtövervill jag peka på att samma bestämmelser i miljöhänseende gäUer Prop.1992/93:100 för försvarsmakten som för annan verksamhet. Försvarsmaktensverksamhet Bilaga 5 är alltså redan nu väl integrerad i samhället i övrigtäven när det gäller bestämmelser om miljö. Jagvill i detta sammanhang cxkså erinra om regeringens uppdrag tiU vissalänsstyrelser att samordna insatseraa mot miljöstöraingar vid inttcxluktionenav JAS 39. Detär enligt min mening nu viktigt att Överbefälhavaren fortsätter miljöarbetetinom försvarsmakten. Jag vUl särskilt framhålla betydelsen av den föreslagnamiljöpolicyn för försvarsmakten. Ett viktigt led i denna miljöpolicy är den"försvarets mUjöberedning" som Övertxfälhavaren föreslår. En sådanberedning bör kunna bli ett levande fomm för samverkan och samråd cxh vidarevara garantin för att miljöfrågorna verkligen når ut till alfe delar avorganisationen. Den aktuella miljöpolicyn skulle också kunna tjäna som ettföredöme dels för andra samhällssektorer i , dels i ett intemationelltperspektiv. Ifråga om det fortsatta miljöarbetet inom försvarsmakten vill jag anföraföljande. Det är väsentligt att myndigheteraa fortlöpande håller regeringenunderrättad om utvecklingen av nya metoder för desttiktion av ammunition m.m.Jag vill särskilt peka på betydelsen av att miljökonsekvenseraa vägs in vidutvärderingen av nya metoder. Återställning efter militär verksamhet är en annanviktig fråga från miljösynpunkt. Det är enligt min mening angeläget attförsvarsmaktens medverkan säkerställs i pågående inventeringav miljöskadade områden. Jag fömtsätter att Överbefälhavaren återkommer tillregeringen när resultatet av detta arbete föreligger och därvid lämnar förslagtill vidare åtgärder. Det är enligt min mening vidare angeläget attbullerstörningar från övningsfält m.m. minimeras. Vid inträffedemUjökatasttofer lämnar försvarsmakten viktigt bistånd till de civilamyndigheteraa. Jag vill gäraa framhålla värdet av denna hjälp, och jag utgårifrån att försvarsmaktens myndigheter cxh ansvariga civila myndigheterfortiöpande utvecklar möjligheteraa för sådan hjälp så att försvarsmaktensresurser så långt det är möjligt kan komma till nytta vid miljökatastrofer cxhliknande i fred. Som framgår av Överbefälhavarens redovisning föranleder vissakrav från civife myndigheter på försvarsmakten åtgärder som påverkar miljön.Jag vill framhålla betydelsen av att de civila kravställaraa ävenfortsättningsvis tar sitt miljöansvar i denna del. Med beaktande av vad jagnu har sagt bör det fortsatta arbetet bedrivas Prop. 1992/93:100 vidare ienlighet med den inriktning som Överbefälhavaren har angett i 5 93.Överbefälhavaren bör vidare relatera det fortsatta arbetet tiU de nationellamiljömål som har ställt upp på olika områden. Detta bör inledningsviskunna göras bl.a. genom att kartiägga försvarsmaktens totala andel i nuvarandenationella utsläpps- eller föroreningsnivåer. I förekommande fall börÖverbefälhavaren lämna förslag om hur försvarsmakten skall kunna bidra tillatt de nationella målen uppnås. Hämtöver bör arbetet bedrivas i enlighet medandemeningen i Riodeklarationen cxh . Idessa frågor har jag samrått med cheferaa för cxhMiljö- cxh naturresursdepartementet. Försvarsmusikenskall planerings- och budgetmässigt hanteras avChefen för armén i enUghet med ett regeringsbeslut i juni 1992.Regeringsbeslutet innehöll bl.a. ett uppdrag till Chefen för armén attgenomföra förhandlingar med berörda landsting (kommuner) cxh SvenskaRikskonserter i syfte att ingå avtal om försvarsmusik omfettande tjänstemusikför försvarsmakten, parad- och ceremoni musik. Uppdraget redovisades av Chefenför armén . Jag har beräknat medel för försvarsmusik underanslaget B 1. Arméförband: Ledning och förbandsverksamhet. 4.7.2 FörrådsbåUning(xh förvaring av vapen Riksdagenframhöll i sitt betänkande års försvarsbeslut rörandetotalförsvarets fortsatta utveckling att det är viktigt att åtgärder vidtas föratt förbättra förrådshållning cxh förvaring av militära vapen. Riksdagenanvisade cxkså olika vägar för att förbättra antagningen av hemvämsmän samtberörde härvid även regler för innehav cxh förvaring av hemvämsva-pen. Iseptember 1992 redovisade Överbefälhavaren det av regeringen givna uppdragetatt se över mtinema för bevakning och regleraa för förrådshåU-ning av vapeninnefattande en särskild granskning av bestämmelsema för vapen som tilldelashemvämspersonal samt vapen ingående i tjänstetidsut-msttiing för fast anställdpersonal. Överbefälhavarenredovisar den inriktning som skall ligga till gmnd för den regelverksöversynsom nu pågår inom myndigheten. Ett antal konkreta åtgärder anges inom områdenaledning, sekretesskydd, infiltttionsskydd, tillträdesskydd cxh utmstning medvapen i hemvämet. Angående förrådshållningav vapen anför Överbefälhavaren bl.a. att de Prop. 1992/93:100 reduceringar somnu görs i krigsorganisationen medför möjligheter att på Bilaga 5 sikt awecklaett antal byggnadstekniskt mindre motståndskraftiga förråd. Ett antalalteraativ övervägs cxkså för att åstakomma materiella förbättringar avvapenkasuner, säkerhetsboxar, säkerhetssskåp cxh containers. Överbefälhavarenupphäver cxkså kravet på att fast anställd personal skaU förvaratjänstetidsvapen i bostaden. Vidare anför Överbefälhavaren att personbedömningenskall fä en ökad betydelse vid antagning av hemvämsmän samt att utbildning ochkonttoll skaU utvecklas. Jaghar inget att erinra mot de åtgärder Överbefälhavaren avser vidfe. 4.8 Läget inom försvarsmakten Medutgångspunkt i Överbefälhavarens redovisning kan jag konstatera attförsvarsmakten inte utan återtagning helt uppfyller de kvalitetskravsom StäUts i form av operativa krav. Bl.a.har försvarsmakten vissa brister när det gäller förmågan tiU luftförsvar avvårt land. Bristeraa beror främst på att delar av flygstridskraftema harbegränsad uthållighet. Vidare uppfyller inte alla luftvämsförband ställda krav. Försvarsmaktenhar också begränsningar i förmågan att hävda vårt sjöterritorium. Förbättringarbehövs främst inom ubåtsskyddsförmågan. Försvarsmaktensförmåga att motstå ett strategiskt överfaU kommer att havissa begränsningar främst bercxnde på att arméstridskrafteraa, utom vissaprioriterade förband, inte fullt ut motsvarar kraven i denna förmåga direkt vidmobilisering. Sjö- och flygstridskrafternas höga initialeffekt innebär docksammantaget att försvarsmaktens förmåga mot strategiskt överfall är gcxitagbar.I förhållande till tänkbara krav anser jag att förmågani detta avseende är betryggande. Försvarsmaktenssammantagna förmåga mot kust-/gränsinvasion är inte heU godtagbar. För attstärka förmågan krävs främst en materiell fömyelse samt ett återtagandeavseende krigsförbandens samövning och uthåUighet. Utöverden förmåga som jag nu redovisat krävs att försvarsmakten som instmment isäkerhetspolitiken kan verka såväl krisdämpande som krigsav-hållande. Vårkrisdämpande förmåga bedömer jag som god genom den beredskap somupprätthålls och som kan varieras på ett flexibelt sätt. Vår förmåga att verkakrigsavhållande behöver dcxk förstärkas. Det skall bland annat ske genom attden personella och materiella kvaliteten ökar i de prioriterade förbanden. Jaghemställer att regeringen dels föreslår att 1.godkänna vad jag har anfört ommilitärområdesunderhåUs-regementen (avsnitt 4.1), 2.godkänna att JAS-ramomdefinieras till i prisläget (avsnitt 4.3), 3.godkänna vad jag i övrigt haranfört om JAS 39-projektet (avsnitt 4.3), 4.anta förslaget till ändring ilagen (1986:644) om discipUnförseelser av krigsmän m.m. (avsnitt 4.4 och bilaga5.1), delsbereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört om 5.vissa frågor rörandeförsvarsindustrin (avsnitt 4.2), 6.personal (avsnitt 4.4). 7.försvarsmakten och miljön(avsnitt 4.6), Prop.1992/93:100 Bilaga S Iallt väsentiigt bör inriktningen enligt försvarsbeslut ligga fast. Ändringargörs i förmånssystemen för vämpliktiga cxh officersaspiranter i syfte attreducera kostnadema. Jämförtmed inriktningen i försvarsbeslutet reduceras utvecklingstakten något förluftvämsrobotprojektet 23 BAMSE. Föratt sparmålen stabiliseringsproposition skall kunna uppfyllas börreduceringar göras av antalet värapliktiga som gmndutbildas underutbildningsåren /96 cxh 1996/97.1 stället krigsplaceras tidigare utbildadevärapliktiga från förband som utgått ur krigsorganisationen. Hämtöver börytterligare reduceringar genomföras av gmndorganisationen jämfört med årsförsvarsbeslut. Dessa bör ske genom att prcxiuktionen i samordnas cxhrationaliseras ytterligare varvid huvuddelen av artilleriregementes,A 4, étabUssement lämnas samt att Skånska luftvärasregementet, Lv 4, awecklasvarvid utbildningen överförs till andra förband. /94 bör gmnd- och repetitionsutbildningen samt den materiellafömyelsen fortsätta att prioriteras. Repetitionsutbildning bör genomföras föratt tillgodose förbandens behov med hänsyn till kraven på krigsduglighet ochberedskap. Denmateriella fömyelsen bör omfatta fortsatt mekanisering av stridskraftema cxheldkraften bör förbättras vad avser indirekt och direkt pansarvämseld. Arméförband: Ledning cxh förbandsverksamhet,ramanslag 8 Arméförband: Anskaffning av materiel,ramanslag 3 Arméförband: Anskaffning av anläggningar,reservationsanslag Bilaga 5 Chefen för armén har genomförtverksamheten under /92 i allt väsentiigt i enlighet med vad somanges i regleringsbrevet. Krigsförbandsutvecklingenhar i huvudsak nått angivna mål. Brister i krigsduglighet kvarstår vid vissaförband på gmnd av utebUvna eller reducerade övningstillfällen samt materiellabrister såväl vad gäUer kvaUtet som kvantitet och tillgänglighet. Detta medförenligt min bedömning att gmnd- och repetitionsutbildning samt den materiellaförayelsen fortsatt bör prioriteras. Jagkan konstatera att arméns påbörjade omsttukturering cxh det då föreståendeförsvarsbeslutet har påverkat genomförandet av verksamheten tydligt underbudgetåret. En allmän återhållsamhet avseende utveckling av cxh investeringar igmndorganisationen har iakttagits. Försökenmed förkortad gmndutbildning avbröts efter regeringens beslut, vilket medfördeatt gmndutbildningsvolymen kraftigt reducerades. Detta hade till följd attcirka 3 650 värapliktiga hemförlovades och att 4 800 värapliktiga inte kalladesin. Repetitionsutbildningen reducerades på grand av ambitionssänkningar iawaktan på försvarsbeslutet. Vidarekan jag konstatera att förtidsavgångaraa för yrkesofficerare under åretminskade jämfört . Hämtöver har en stor del av den tjänsdedigapersonalen valt att återgå i tjänst. Utvecklingenav infänteribrigad 2000 har genomförts planenligt. Planeradverksamhet inom materielanskaffningsområdet har i stort genomförts.Beställningar av moderaisering av pansarvämsrobotsystem 55 (TOW),pansarsprängvinggranat STRIX och ammunition till haubits 77A har genomförts.Radarstationer cxh robotmarkutmstning till luftvämsrobotsystem 90, pansarvämsrobotsystem56 (), renoverade haubitsar 15,5F samt tmppradio 8000 har levererats. Chefenför armén har undemtnyttjat sina anslag med sammantaget . Undemtny ttj andet av anslaget för ledning och för bandsverksamhet (Bl.) Orsakema var främst att färre antal värapliktiga gmndutbildades än planerat på gmnd av regeringens beslut att avbryta försöken med förkortad gmndutbildning. Undemtnyttjandet i fråga om anslaget för materielbeställningar (B 2.) Orsakeraa var främst att beslutet om medgivna överskridanden fattades sent . Hämtöver har tidsförskjutningar cxh omplanering i beställningar bidragit till undemtnyttjandet. Undemt nyttjandet av anslaget för anskaffning av anläggningar (B 3.) Orsakema var främst att Chefen för armén anbefallde investeringsstopp i och i awaktan på försvarsbeslutet. Dämtöverhar rådande konjuktur inneburit låga produktionskostnader. Bilaga 5 har i sinrevisionsberättelse bedömt att årsredovisningen är rättvisande. Riksrevisionsverkethar överlämnat en rapport om materieU beredskap bl.a. inom armén.Jag kommer att beakta i det fortsatta jubetet medatt utveckla regeringens styming av försvarsmakten. Sammantagetanser jag att arméns resultat för /92 i allt väsentiigtmotsvarar stäUda uppdrag. Jag räknar i detta sammanhang med att redovisningenav uppnådda resultat fortsätter att utvecklas så att verksamhetsresultatet cxhresursförbrakning bättte kan relateras till varandra. /93 anger Chefen för armén att inom delprogrammenNorrlandsbrigad, Pansarbrigad och Mekaniserad brigad verksamheten genomförsenligt regleringsbrevet utom avseende luftvåmsrobotkompaniers införande ochartillerifunktionens omorganisation. Denna senareläggs till slutet avinnevarande försvarsbeslutsperiod. Organiserandetav den mekaniserade brigaden i har försenats på gmnd avförändrade tider för materielleverans cxh därtill kopplade behov av utbildning.Brigaden kan vara organiserad först . Detär enligt min mening viktigt att det långsiktiga målet för arméns krigsorganisationkan kvarstå i enlighet med försvarsbeslut. En fömtsättning för dettaär att den påbörjade omstmktureringen av armén i form av sammanslagningar cxhnedläggningar av fredsetablissement fullföljs så att den nya gmndorganisationenär intagen senast den 1 juU 1994. Föratt sparmålen stabiliseringsproposition skall kunna uppfyllas måstedcxk ytterligare reduceringar genomföras av gmndorganisationen jämfört med 1992års försvarsbeslut. Produktioneni samordnas cxh rationaliseras ytterligare varvid huvuddelen avNorrlands artilleriregemente (A 4) étabUssement lämnas . Medhänsyn till behovet av att säkerställa erforderlig kompetensutveckling ochför att åstadkomma en långsiktig besparingseffekt bör luftväms- utbildningeninom det blivande Södra militärområdet i huvudsak kon- 77 centreras till ett verksamhetsställe. omlokaliseraGöta luftvämsregemente (Lv 6) till . För att Prop. 1992/93:100 åstadkomma ytterUgare besparingar bör Skånska luftvärasregementet Bilaga5 (Lv4) läggas ner cxh etablissementet awecklas . Ikonsekvens med ovanstående bör utbildningen vid Lv 4 förettädesvis överförastill och (Lv 3). Överbefälhavaren skall utteda denlämpligaste fördelningen ur operativ, ekonomisk och produktionsmässigsynvinkel. Verksamheten vid P 7/Fo 11 lokaliseras i sin helhet till Revingehed. Jaganser att vämpliktstillgången i de krigsförband, som är under aweckling tiUföljd av försvarsbeslut, bör tillvaratas i ökad omfettiung förfältförbanden. Detta medför att reduceringar kan göras av antalet vämplUctigasom gmndutbildas under utbildningsåren /96 och 1996/97. Cirka 1 000 färrevärapliktiga behöver därmed inkallas. En ökning av medelåldera i vissaförband måste härvid accepteras liksom att samträningen av dessa förbandtillfälligt kan bli nigot sämre. Vidsin behandling av försvarsbeslutspropositionen anförde (bet.1991/92:FöU12) att det var angeläget att materielprojekten enligt vad som hade redovisats för utskottet. Närdet gäller luftvärasrobotsystemet 23 BAMSE räknar jag f n. med att det, för attinrymmas inom de ekonomiska ramar som följer av 1992 årsstabiliseringsproposition, kommer att behöva genomföras i en något reduceradtakt cxh med ett större ansvarstagande från industrin än vad som följerinriktningen enligt försvarsbeslut. Finansieringen bör ske dels genomunder anslaget avdelade medel, dels genom omfördelning av medel mellan anslag.Dessutom bör viss finansiering kunna ske genom utnyttjande av medel frånutförsäljning av oljeprcxiukter som beredskapslagrats för krig. Chefenför återkommer i frågan om utförsäljning avberedskapslager av olja i anslutning till sin redovisning av den tolftehuvudtiteln. Föratt möjUggöra denna hantering cxh för att skapa flexibilitet återkommer jag iavsnitt 7.2.1 med förslag om möjligt att i vissa fall föra medel mellan berördaanslag. BettäffandeartiUerigranaten BONUS har jag beräknat vissa medel för fortsatt utveckling avdenna. Jaglämnar här cxkså en redovisning av regeringens beslut 1992att armén skall få köpa pansarbandvagnen MT-LB från . Underlång tid har behovet av splitterskydd till våra infanteri- och I och med anskaffningen av MT-LB förbättras nuden operativa förmågan för arméstridskrafteraa snabbare än vad som annarsföljer av försvarsbeslut. De förband som tillförs MT-LB kommeratt till en låg kostnad ges splitterskydd, bandrörlighet och amfibisk förmåga.Ökad rörlighet och splitterskydd kommer att innebära förbättrade 78 Flera förband får skydd mot kemiska Bilaga S Verksamhetsmål /94 Medutgångspunkt i de angivna åtgärderaa för att stabilisera den svenska ekonominskall reduceringar göras i förmånssystemen för värapliktiga cxh officerssaspiranter. Chefenför armén anför i sin anslagsframställning att verksamheten inomhuvudprcxluktionsområde 1 under /94 kommer präglas av slutfasenav omstmktureringsarbetet som sker till följd av försvarsbeslut. Förinriktningen i övrigt vill jag framhålla följande. /94 bör gmnd- och repetitionsutbildningen samt den materiellaförayelsen fortsätta att prioriteras. Repetitionsutbildning bör genomföras föratt tiUgcxiose förbandens behov med hänsyn till kraven på krigsduglighet cxhberedskap. Av1992 års försvarsbeslut följer bl.a. att I 2/Fo 52 böromlokaliseras dll cxh där samlokaliseras med Bergslagensartilleriregemente (A 9) om övningsbetingelseraa i blir tillräckligtgcxia. Chefen för armén inkom med sitt ställningstagande därhan anser att övningsverksamheten i kan bedrivas på en nivå somtillgodoser brigadens cxh artilleriets behov. Länsstyrelseni har yttrat sig om möjligheteraa att utvidga närövningsfältet iKristinehamn med hänsyn till bestämmelsema i 2 och 3 kap. lagen (1987:12) omhushållning med naturresurser m.m. (NRL). bedömer att en sådanutvidgning är möjlig. Regeringenhar i ett beslut givit Chefen för armén i uppdrag att påbörjasamlokalisering av med Bergslagens artilleriregemente iKristinehamn så att samlokaliseringen kan vara genomförd senast den 30 juni1994. Arméförband: Ledning cxh förbandsversamhet 1991/92Utgift 8 068 904 890 1992/93 Anslag 8 575 000 000 1993/94 Förslag 8 638 903 000 6 1992/93. Verksamheten underanslaget består av utbildning för cxh vidmakthållande Prop. 1992/93:100 avarméns krigsförband samt upprätthållande av insats- och mobiUse- Bilaga 5ringsberedskap m.m. Chefenför armén hemställer att anvisas (mkluderandekompensation för reservofficersavtal cxh centrala löneavtal). Överbefälhavarenföreslår att anslaget förs upp med 8 . Jaghar i det föregående redovisat verksamhetens mål för /94. Fömtomde förändringar som föranleds av åtgärderaa för att stabilisera den svenskaekonomin överenstämmer inriktningen i allt väsentligt med den som Chefen förarmén har föreslagit i sin anslagsframställning. Jag beräknar medelsbehovettill 8 . Anslagethar budgeterats utan hänsyn till de tekniska justeringar som måste göras tillföljd av ändringen av nivån på lönekostnadspålägget, den ändradefinansieringsformen för Statshälsan samt de nya principeraa för budgeteringenav anslagen. Riktlinjema för dessa förändringar har tidigare denna dagredovisats av chefen för (bilaga 1, kapitel 2). Det beloppsom kommer att ställas till myndighetens disposition kommer slutligtfastställas enligt de redovisade rikdinjema cxh kan därför avvika från det nubudgeterade beloppet. Arméförband: Anskaffning av materiel 1991/92Utgift 3 527 864 715 1992/93 Anslag 3 283 400 000 1993/94 Förslag 3 777 295000 Verksamhetenunder anslaget omfettar materielunderhåll som inte är en direkt följd avmaterielens förrådshållning eller utbildning cxh övning av förbanden,anskaffning av materiel för krigsorganisationen och av viss materiel förfredsbmk samt utveckling av materiel för armén. Verksamheten inriktas genomtilldelning av bemyndiganden medan anskaffningstidpunkt och anskaffningstaktbesfems av medelstilldelningen. Chefenför armén hemställer att anvisas. Hämtöver äskas 200miljoner kronor för luftvämsrobotprojektet 23 BAMSE. Dessutom bör 1 miljonkronor överföras från anslaget K 2. Gemensam försvarsforskning förrobotteknikforskning. Chefenför armén begär bemyndiganden om 13 .