prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — U-kreditsystemet utgör därvid ett lämpligt instru ment. Jag instämmer också i aff i internationella fora bör verka för en global avbindning av biståndet. Innan betydande framsteg har uppnåtts på detta område bör vi, av skäl som anförts i utredningen, behålla bind ningen i u-kreditsystemet. Svenskt näringsliv är i hög grad internationellt 167 konkurrenskraftigtpä mänga omräden som prioriteras av och Prop. 1992/93:100hittillsvarande u-kredifgivning visar pä betydande och varaktigautvecklings- Bilaga 4 effekter. U-krediter bör kunna ges till programländer försvenskt bistånd, ländei med vilka BITS bedriver tekniskt samarbete samt andraländer med vilka önskar inleda eller fördjupa ekonomiskt samarbete. Denöverenskommelse som träffats inom om en övre inkomstgräns för mottagareav bundet kredifbistånd bör fillämpas ocksä vid BITS u-kreditgivning. Förnärvarande motsvarar detfa en per capita inkomst pä . Inom pågår konsultationer om tolkning ochgenomförande av de nya reglerna avseende bundna u-krediter inom den s.k.consensus-överenskommelsen. KDrffaffat innebär dessa regler aft bundnau-krediter inte får lämnas för projekt som är företagsekonomiskt lönsamma.Kravet gäller dock varken för projekt i de minst utvecklade ellerför små projekt. Till rikare får u-kredit infe lämnas. En följd av denya reglerna kan bli att BITS behöver ägna ökad uppmärksamhet åt länder ochprojekt där tillgången till marknadskredifer är osäker. Jag anser aft det ärväsentligt att BITS sprider informafion om u-kreditsystemet och detinternationella regelverket på området till svenskt näringsliv. Bl.a. motbakgrund av de pågående internationella diskussionerna anser jag att det nu ejbör göras några genomgripande ändringar av u-kreditsystemet. Jag avvisar förslagetom att skapa en särskild bisfåndsgaranfiordning liksom förslaget om enhetligpremiesättning. Riskavspeglande bör bibehållas och fastställas förvarje enskild kredit i enlighet med def system som tillämpas av (). 1 särskilda fall skall def dock vara möjligt att, vid kreditgivningtill länder med låg kreditvärdighet, med biståndsmedel subventionera den avEKN fastställda premien. Detta kan ske anfingen genom aft gåvoelementet höjseller genom aff BITS frän anslaget anvisar medel för att täcka en del avpremien. För aft möjliggöra kreditgivning fill länder, somenligt gängse bedömningar inte är kreditvärdiga, men som för enförtroendeskapande ekonomisk politik som pä sikt bedöms leda till återvunnenkreditvänlighef bör BITS tilllåtas att variera gävoelementet i u-krediferna.Jag instämmer i utredarens förslag aft krediter till dessa länder bör ha eftgåvoelement på . Denna möjlighet bör dock utnyttjas restriktivt ochmed beaktande av de risker det innebär att ge ytterligare krediter till ickekreditvärdiga länder. Jag anser att beslut om sädana krediter i enlighet medBITS yttrande skall fattas av regeringen på förslag av BITS. För aft öka konkurrenskraften i u-kreditsystemetföreslårjag att finansiering av leveranser som innehåller upp till 30 %icke-inhemska varor och tjänster tilläts. Möjligheterna aff vid samfinansieringmed multilaterala finansieringsinstitutioner och SIDA utfästa obundenfinansiering bör prövas i begränsad omfattning. Beslut skall i dessa fallundersfällas regeringens prövning. Krediter till utvecklingsbanker böi kunna lämnasutan kiav på själviisk. I övrigt bör def nuvarande systemet för självrisk behållas. Härigenom tillför säkras aft exportören/banken är engagerad i affären och noga prövar dess risker. Likaså bör löffesprovisioner bibehållas. Frägan om införandet av eftanslagsfinansierat bisfåndskreditsystem som Prop. 1992/93:100 komplement filleft marknadsbaserat u-kreditsystem kräver fördjupad prov- Bilaga 4 ning. Jag avseratt under innevarande budgetär analysera för- och nackdelar med införandet aveff sådant sysfem. Härvid kommer också förslaget om obundna krediter vidsamfinansiering med multilaterala finansieringsinstitutioner aff belysas. Jagavser även ytterligare analysera vad de nya reglerna för u-krediter inomconsensus-överenskommelsen får för konsekvenser för det svenskau-kreditsystemet. Gäststipendie- och utbytesprogram genom Stiftelsen () bedriver en mycketdiversifierad internationell verksamhet inom områdena informafion,kulturutbyte och stipendier. av Sl:s verksamhet /92finansierades med medel från tre olika anslag inom biständsbudgefen. avser kostnader delsför u-landsdelen av Sl:s gästsfipendie-program och för långtidsstipendier försökande frän vissa , dels för person- och erfarenhetsutbyte medu-länder. SI administrerar ärligenmottagandet av totalt 200-300 ufländska stipendiater (för studier ochforskning). Av dessa kommer ca en tredjedel frän . 1 expertutbytet mellan ochu-länder delfar ca 200 personer, varav ca tvä tredjedelar från u-länderoch ca en tredjedel från . Verksamheten har minskat, i bådariktningarna, pga ökade rese- och uppehålls-kostnader. Vad gäller dessa verksamheter anserSI i sin fördjupade anslagsframställning att de "visat sig vara en brabiståndsform, som ger ett gott resultat". SI avser behålla antaletstipendier till sökande frän tredje världen och aft vidga expertutbytef tillnya länder, t.ex. de fidigare i . För att kompenseraökade kostnader för resor oeh uppehälle i begär SI en ökning avanslaget med till . Min bedömning av SI:s resultatanalys är atf def endastfinns svaga kopplingar mellan SI:s stipendie- och experfutbyfesverksamhef ochdet svenska biståndefs övriga delar. Ett flertal alternativ till Sl:sstipendie- oeh expertutbytesverksamhet har vuxit fram ochfinansieras till inte obetydlig del med biståndsmedel. Stipendier för studier ochforskning i finansieras och administreras av ett stort anfal organ.Till en inte obefydlig del tillförs medel från biståndsanslag. Jag avser attunder kommande budgetär initiera en översyn av denna verksamhet i syfte attmöjliggöra förenklingar vad gäller administrationen. Jag föreslär aff 7,5 miljonerkronor anvisas för gäststipendie- och utbytesprogram genom under /94. näringslivsbistånd() och Bilaga 4 () bildades , samfidigt som Imporfkonforef föru-landsprodukter (IMPOD) samt upphörde och Fonden förindustriellt samarbete med () omvandlades frän självständigstiftelse till aktiebolag. skall inom ramen för debiständspolitiska målen bidra till utvecklingen av näringslivet i u-länderna.Genom kunskapsöverföring till företag och näringsUvsorganisationer skallverksamheten medverka fill aft skapa gynnsamma förutsättningar för investeringaroch företagande i motfa-gariänderna. skall ocksä främjamotfagariändernas handel och svara för information och rådgivning omavsättningsmöjligheter på den svenska marknaden. skall inom sittverksamhetsområde främja en framsynt hushållning med naturresurser och omsorgom miljön. har som målsättning attunder en treårsperiod bygga upp samarbete med 15 länder. , ,, Sri Länka och har under /92 ingått i kiestenav "pro-aktiva" samarbetsländer (till skillnad frän"reakfiva" där svarar på initiativ ufifrån). /93 planeras fördjupade insatser i , ,, oeh Zimbabve. föreslår aft 200 miljonerkronor anvisas för myndighetens verksamhet under /94. SWEDECORPbegär bemyndigande att få göra åtaganden som tillsammans med fidigare gjordautfästelser motsvarar ingående reservation samt två gånger def belopp somställs fill förfogande under anslagsposten. Vidare föreslår man attgarantiramen för stöd till marknadsföring av u-landsprodukter höjs till 12miljoner kronor. skall bidra till utvecklingen avbärkraftiga företag i mottagarländerna genom riskkapifalsatsningar, främst isamarbete med svenskt näringsliv. Under /92 fattadeSwedfund styrelsebesluf om åfaganden till ett belopp om ielva nya projekt. (Motsvarande siffra för /91 var 59 miljonerkronor i tretton projekt). Fyra av de nya projekten återfinns i , tvåvardera i och samt tre i . Bolaget redovisade effrörelseresulfat före avskrivningar och extraordi nära kostnader på vilket var en förbättring med jämfört med föregående räkenskapsår. Stora avskriv ningar samt kostnader i samband med ombildningen fill aktiebolag innebar ändå en försämring av nettoresultatet. Bolaget redovisade /92 en neftoförlust på aff jämföras med året innan. För /93 tillfördes InternationalAB 25 miljoner Prop. 1992/för riskkapifalsatsningar i u-länderoch för Cen- Bilaga 4 fral- och . räknar med aff bolagefs sammanlagda åtaganden vid utgängen /93 ungefär skall motsvara inbetalt grundkapital om 415 miljonerkronor. För att möjliggöra en ökad planeringstrygghet föresläs att grundkapitaletunder en treårsperiod höjs fill . För /94begär eff kapitaltillskott om 140 miljoner kronorvarav hälften för insatser i . Bildandet av Sfyrelsen för internationelltnäringslivsbistånd har inneburit ökade möjligheter för aff erbjuda effeffektivt biståndssamarbete inom näringslivsområdet. Jag noterar med tillfredställelseaff , trots de svärigheter av organisatorisk arf man haft att bemästraunder verksamhetens inledande skede, förmått utveckla och påbörja genomförandetav en strategi som gör atf kan fungera som en kombination avefterfrågestyrd och initierande samarbetspartner. Jag välkomnar atf sätfa effektivitet snarare än ufbetalningsmål i försfa rummet.Tyngdpunkten i verksamheten skall ligga på kunskapsöverföring ochkompetensutveckling. Stora resurskrävande insatser bör undvikas liksomsubventioner till enskilda företag. Gävomedel fill enskilda företag där ingär som delägare skall dock i särskilda fall kunna beviljasför aff under ett inledningsskede täcka kostnader för t.ex. utbildning ochföretagsledning som är oproportionerligt stora. För /94 föreslår jagatt anvisas för verksamhet. Vidare föreslår jagaff bemyndigas atf göra utfästelser om två gånger budgetärefs anslagoch aff garantier för marknadsföringsinsatser genom den s.k. importgarantinhöjs fill . Medel för verksamhet i Central- ochÖsteuropa anvisas under anslaget G 1. Samarbete med länderna i Central-ochÖsteuropa. Befräffande InternationalAB verksamhet noterar jag med tillfredställelse atf omsättning och resultat iföretag i drift förbättrats totalt seft trots aff antalet vinstgivande företagminskat något jämfört med föregående är. , samfliga i , harunder året gjort utdelningar till sina akfieägare. Glädjande är ocksä aft afflönsamheten i det kinesiska läkemedelsföretaget , som är enskiltstörsta investering, kraftigt förbättrats. Jag noterar Swedfundsresultatmässiga försämring som förklaras av aff bo lagets engagemang i förlustbringande projekt avvecklats . Jag ac cepterar aft risknivån i investeringar är hög. Samfidigt vill jag un derstryka vikten av aff projektdelfagandet sker pä affärsmässiga grunder. Jag delar bedömning att den långsiktiga målsättningen skall vara att intäkterna i investeringsverksamheten skall täcka kostnaderna för den samma. Jag förutser en fortsatt hög efterfrågan på samarbetegenom i Prop. 1992/93:100 säväl som Central- ochÖsteuropa. Jag instämmer i aff Bilaga 4 kapital bör höjas successivt. För /94 föreslär jag att ges ettkapitaltillskott på för investeringsverksamhet i u-länder.För verksamheten i Cenfral- och anvisas medel under anslaget G 1.Samarbete med . Under anslaget C 10. Styrelsen förinternationellt näringslivsbiständ () redovisar jag förslag om ändradorganisationsstruktur för näringslivsbiståndet. Projektbistånd till vissa länder Föredragandens överväganden Vären 1988 beslutade (prop. 1987/88:100 bil.5,bet. 1987/88:UU20, rskr. 1987/88:226) att inrätta anslagsposten Projektbiståndtill vissa länder. Avsikten var att möjliggöra insatser till länder sombefinner sig i eft kritiskt skede där utgången kan bli avgörande för landetsframfida utvecklingsmöjligheter. Stödet under anslagsposten har avsett väldefinierade insatser av projektkaraktär i eff initialskede av svensktbiståndssamarbete med landet. Frän anslagsposten har insatser finansierats iCosta , , , , , , och övrigaCentral-och . /92 finansieras biståndet tillUganda, , och över myndigheternas ordinarie anslag.Fr.o.m. /93 finansieras stödet fill och övriga Cenfral-och under anslaget G 1. Samarbete med länderna i Cenfral- och Östeuropa.Det svenska biståndssamarbetet med och bör frän och /95 finansieras pä myndigheternas ordinarie anslag. Inom anslagsposten finns vissberedskap för oförutsedda insatser. Jag finner det lämpligt aft överanslagsposten även ge möjlighet åt andra myndigheter än SIDA fill samarbete inya former med nägra av de mer utvecklade programländerna. Här vill jagsärskilt nämna , , och . Mot bakgrund av vad jag ovan anförtföreslårjag att anvisas för Projektbistånd fill vissa länderunder /94. En del av insatserna som finansieras underanslagsposten är av flerårig karaktär. Jag föreslär aff regeringen begärriksdagens bemyndigande aff få göra utfästelse om högst tvä gångeranslagsbeloppet. Stöd till ekonomiska reformprogram ochskuldlättnadsåtgärder Tunga skuldbördor och oförmåga aff föra en systemafiskanpassningspolifik har under en längre fid undergrävt den ekonomiska och sociala utvecklingen i mänga . Situationen blev för många länder akut under 1980-falet med stora bytesbalansunderskott och stagnerande tillväxt som följd. kerna ståratf finna i säväl interna som externa faktorer. Bland de interna Prop.1992/93:100 kan nämnas ineffektiv användning av upplänat kapital, ineffektivastafliga Bilaga 4 regleringar, felaktig jordbrukspolitik, övervärderadeväxelkurser och en alltför expansiv penning- och finanspolitik. Situationenförvärrades av en försämrad omgivning med stigande realräntor, stigandedollarkurs, sjunkande priser på exportprodukter och ökadprotektionism på i-landsmarknaderna.För aff de skuldtyngda länderna skallkunna återupprätta tillväxten oeh komma ur den ekonomiska krisen är detnödvändigt atf ekonomiska reformer genomförs. Dessa s.k.strukturanpassningsprogram, som oftast utformas i samarbete medInternationella Valutafonden och , syftar fill atf minska demakroekonomiska obalanserna och genom marknadsekonomiska reformer skapa enbättre grund för tillväxt i ekonomin. För aft anpassningen skall bliframgångsrik krävs dock atf programmen får tillräcklig extern finansiering iform av ökade bisfåndsflöden och skuldlättnader. Stöd till ekonomiskareformprogram och skuldlättnadsåtgärder används i anslutning fillinternationellt samordnade aktioner och möjliggör addifionellf sföd till defattigaste och mest skuldtyngda länderna som genomförstrukturanpassningsprogram. Insatserna kan antingen bestå i ettresurstillskott, oftast i form av obundet imporfsföd, eller av mer direktaskuldlättnadsåtgärder. För atf skuldläffnadsätgärder skall kunna bidra fill atfländerna återfår sin kreditvärdighet krävs att de utformas med hänsyntill situationen i varje enskilt land och att olika typer av skuld måste behandlasolika. En rimlig bördefördelning måste åstadkommas mellan de berörda parterna. har vissa framsteggjorts internationellt vad gäller aft åstadkomma skuldlättnader och ökatbefalningsbalansinriktat bistånd till stöd för de fattigaste och mestskuldtyngda ländernas reformansfrängningar. Genom anslaget har kunnatbidra fill atf internationella aktioner kommif fill ständ. Sådana insatser harvarit betydelsefulla, men ytterligare åtgärder kommer att bli nödvändiga underläng tid framöver. Jag anser att även i fortsättningen bör spela enaktiv roll pä detta omräde. Särskilda program förAfrika (SPA) har visat sig vara ett mycket framgångsrikt initiativ för atfmobilisera och samordna ökade resurser till förmån för de fattigaste och mestskuldtyngda länderna i som genomför strukturanpassningsprogram.Programmet omfattar ökad koncessionell utlåning frän IMF och ,ökat befalningsbalansinriktat biständ från bilaterala givare samtskuldlättnader. Uföver ökade resursflöden läggs stor vikt vidbiståndssamordning, minskad bindning av biståndet, uppföljning av landefsbudgetutgiffer och snabbare utbefalningar. För vissa länder harufbetalningstakfen av allokerade medel dock varit alltför långsam. ären av de största bidragsgivarna fill SPA och har aktivt deltagit ipolicydialogen. Det nuvarande SPA-samarbetet täcker treårsperioden 1991-1993.För närvarande diskuteras förutsättningarna för eff nytt samarbete. Jag anseratf SPA-samarbetet fyller en viktig funktion och bör drivas vidare. En av de viktigaste formerna förbidrag inom SPA är s.k. sam- och paral lellfinansiering med långivning. bidrag har huvud- 173 sakligenlämnats i form av obundet importstöd, företrädesvis fill marknads- Prop.1992/93:100 baserade valufafördelningssystem i . Imporfsfödefmöjliggör den Bilaga 4 import som är nödvändig för ekonomisk återhämtning ochär en biständs-form som bidrar fill framväxten av en privat sektor imottagarlandet. Detfa förutsätter bl.a. aff valufafördelningen infe ärcentralsfyrd eller förenad med subventioner fill importören. Def är härvidviktigt atf importören betalar fullt motvärde i lokal valuta. Uppföljning avimportstödet måste främst ske genom atf följa genomförandet av det ekonomiskareformprogrammet i stort samt genom aft föra en dialog om fördelningen och prioriteringarnai mottagarlandets statsbudget. Jag anser att obundet imporfsföd tillmarknadsbaserade valufafördelningssystem även fortsättningsvis bör utgöra enbetydande insats frän anslaget. Inom ramen för SPA ger Sverigeockså bidrag för atf underlätta de fattigaste ländernas återbetalning av gamlavärldsbankslän. Det gäller de fattiga länder som endast fär tillgängtill utlåning på koncessionella villkor, men som har gamla länpä marknadsmässiga villkor. Dessa skulder är ofta mycket betungande.Världsbanken är, liksom andra internationella finansiella institutioner, s.k.prioriterad fordringsägare, vilket innebär atf fordringarna infe kan avskrivaseller omförhandlas. Bidragen för aft underlätta återbetalning av sådan skuld ären effektiv form av skuldlättnad, eftersom resurser direkt frigörs för andraändamål. bör fortsätta atf bidra fill denna fyp av skuldlättnad fillländer inom och ufanför SPA som genomför ekonomiska reformer. börSverige fortsättningsvis ställa större krav på atf ocksä andra givarländeruppmuntras atf bidra i sförre utsträckning till skuldlätfnadsinsafser ochandra insatser inom ramen för SPA. IMF spelar en huvudroll när detgäller de makroekonomiska sfrukfuran-passningsprogrammen. Eftersom fondensordinarie resurser endast kan utlånas för temporärt betainingsbalansstöd, harsärskilda länearrangemang skapats för aff stödja de fattigaste ländernasstrukturanpassning på koncessionella villkor. ESAF (Enhanced StructuralAdjustment Facility) finansieras i huvudsak genom gåvobidrag, bl.a. fränSverige, och lån på förmånliga villkor frän medlemsländerna. Möjligheten aftlåna från ESAF utgår och kommer en utvärderingaft ske och förslag presenteras på hur en efterföljare fill ESAF skulle kunnakonstrueras. avser aff därvid arbeta för eft bredare deltagande avgivarländer och för en rimligare bördefördelning. Skulle resultatet bligodtagbart bl.a. i detta avseende, kan en diskussion om eff fortsatt svensktbidrag bli aktuellt redan under /94. Ett antal skuldtyngda länder harstora befalningseftersläpningar fill , IMF eller regionalautvecklingsbanker. Detta är eff allvarligt problem, eftersom länderna utestängsfrän ny långivning. Särskilda insatser måste till för att hjälpa de länder somlägger om sin ekonomiska politik och försöker klara ut problemen medbetalningsbalanseffersläpningarna. Genom aft bilda en s.k. stödgrupp avfrivilliga bidragsgivare kan extraordinära resurser mobiliseras i sådanasituationer. har utfäst eff bidrag inom ramen för planerade stödgrupperför och . Det är min förhoppning att dessa skall kunna bildasunder kommande budgetår. Skulderna till offentliga bilaterala kreditorer, främstbiståndskredifer och 174 exportkrediter, är en tung börda för många av defattigaste länderna. 1992/93:100 har aktivt drivit frågan ombilaterala skuldlättnader i där bila- Bilaga 4 terala skulderomförhandlas. Diskussioner har förts om att åstadkomma befydandeskuldlättnader för de fattigaste och mest skuldtyngda länderna. Denöverenskommelse som träffades om de s.k. utvidgade Torontovillkoren,är emellertid betydligt mindre långtgående än vad drivit. bördärför även i fortsättningen kunna bidra med medel från anslaget, bl.a. för atftäcka de fattigaste ländernas räntebetalningar till som skall betalasi enlighet med omförhandlingsavtalen. är det viktigt aft Sverigemultilateralt verkar för ökade bilaterala skuldlättnader. Många fattiga länder har envisserligen begränsad men ändå betungande kommersiell skuld, dvs. skuld tillprivata kreditorer, främst banker. Befal-ningseftersläpningarna har försvårattillgängen på nya lån och fördyrat nödvändiga handelskrediter. Genomskuldåterköp och skuldbyfen kan man utnyttja dessa fordringars låga värderingpå andrahandsmarknaden. samordnar och bidrar själv tillsammansmed bilaterala biståndsgivare till finansiering för återköp av kommersiellaskulder. Ett antal skuldåterköp planeras för innevarande och kommande budgetårtill vilka har utfäst bidrag. Stöd från anslaget bör ävenfortsättningsvis utgå till de fattigaste och mest skuldtyngda länderna, somgenomför ekonomiska reformprogram. Bidrag skall kunna utgå för bådeprogramländer och andra länder som för en sund ekonomisk polifik i riktning motmarknadsekonomi och demokrati. Jag anser aft det i första hand är deansträngningar och framsteg som görs som bör bedömas och inte enbart hur långtlandet kommit i sina reformer. roll i biståndet till landet i frågabör också beakfas. Användningen av medlen är beroende av hur reformprogrammengenomförs samt av hur def internationella samarbetet utformas. En betydandegrad av flexibilitet behövs. Detta innebär att medelsutnyttjandet kan komma attvariera . Jag förutser ett fortsatt omfattande behov av insatserför /94. Jag föreslår att 500 miljonerkronor anslås för Sföd till ekonomiska reformprogram och skuldlättnadsåtgärderför /94. Utredningar m.m. Föredragandens överväganden Regeringen har beslutat inrätta en kommittémed uppdrag att utvärdera och analysera effektiviteten i det svenska biståndet(dir. 1992:59). Jag utgår från aft kommittén kommer att kunna påbörja sittarbefe . Kommittén har fått ett tvåårigt mandat för sittarbete. Det är min avsikt att återkomma i frägan hur verksamheten framgent börorganiseras budgetproposition. För utredningar m.m. beräknar jag7,under /94. Från posten bör även det nyautvärderingssekrefariafet finansieras. 12 1992/93. Jag hemställer aff regeringen föreslär aff Bilaga 4 1.godkänna deriktlinjer för bidragsgivningen somjag förordat, 2.bemyndigaregeringen att göra de utfästelser och åtaganden som jag förordat, 3.till Andrabiståndsprogram för /94 anvisa ett reservationsanslag pä . Administration av biståndet Rationalisering av biständsadministrationen I ljuset av beslufadebesparingsåtgärder har jag sett det som nödvändigt att undersöka vilkarationaliseringar och besparingar som är möjliga aft göra inom Ufrikcsdepartemcnfcfs biståndsavdelning, inom departementets övriga avdelningaroch utrikesförvaltningen i övrigt som deltar i handläggning av bisfåndsärendensamt inom biståndsmyndighetemas förvaltningar. Det är därför önskvärt att den nupågående utredningen om styrnings- och samverkansformcr inom biståndetkompletteras för atf på ett systematiskt sätt se över om man med givna mäl ochramar kan rationalisera förvaltningen och göra ekonomiska besparingar. Det innebär en genomgång avdepartementets och myndigheternas olika uppgifter med syfte aff rationaliseraoch effektivisera verksamheten så atf kvaliteten i den operativa verksamhetenkan höjas. Det kan innebära sammanläggning eller nedläggning av funktioner,utkontraktering, mer systematisk kompetensuppbyggnad mm. Jag avser därför att snarasttillsätta en utredare med uppdrag att avlämna förslag fill besparingar inombiständsadministrationen.