prop · GG03164 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93:164 om upphävande av konvention mellan ~~ och angående neutral zon, 1992/93:164 Regeringenöverlämnar denna proposition till . Chefenför har varit föredragande vid regeringssammanträdet. Ipropositionen föreslås att beslutar att godkänna ett mellan Sverigeoch träffat avtal, som innebär att konvention mellan Sverigeoch angående neutral zon, befästningars nedläggande m.m. upphör attgälla. Konventionenstadgar en neutral zon mellan rikena längs den södragränslinjen, inom vilken zon inga befästningar eller militära anläggningar fårförekomma. Konventionen har förlorat sin betydelse. Nägra skäl attbehålla konventionen föreligger därför inle. 1 1992/93. 1 samL Nr 164 Regeringens proposition om upphävande av 1905 Prop-1992/93:164 års konvention mellan och angående neutral zon,befästningars nedläggande m.m. Inför unionsupplösningen mellan och år 1905var situationen spänd mellan länderna. Båda sidorna hade en vilja atflösa frågan på fredlig väg men räknade ändå med en risk för militäraingripanden. I var man oroad över de överlägsna svenska fruppstyrkorna, iSverige riktades uppmärksamheten främst mot de många norska befästningarna iden södra delen av gränsområdet. Detla är bakgrunden lill att och i sambandmed unionsupplösningen undertecknade en konvention, som proklamerade endemilitariserad zon längs gränsen. Konventionens artikel 1 stipulerar attzonen inte av någon av parterna får användas för krigsoperationer eller somutgångspunkt för sådana. Inte heller får väpnad militär sfyrka stationeras inomområdet. Dessutom stadgas elt förbud mol aff bibehålla eller anläggabefästningar, krigshamnar eller militära förråd inom den neutrala zonen. tilläts emellertid behälla tre anläggningar,nämligen de gamla befästningsverken vid Fredrikssten, Gyldenlöve och Overbjerget.Dessa fick dock inte underhällas i fortifikatoriskt syfte. Konventionen fogas till denna proposition som bilaga 1. Den neutrala zonen utgörs av elt område,beskrivet i konventionens arfikel 1, vilket sfräcker sig på ömse sidor om riksgränsenfrän båda öar Nordkosfer respekfive Kirkön till de två punkter därKlarälvens högra strand respektive Ulvån skär 61 :a breddgraden. Zonen omfattar allt landterritorium och del sjöterritoriumsom inte utgör delar av vad som i konventionen benämns "självahavet". Befästningar, krigshamnar och militära förråd får inle finnas inomzonen. Det är förbjudet för båda stater alt inom zonen företa krigshandlingareller att begagna den som bas för dylika samt alt låta väpnade styrkoruppehålla sig där. Förbuden gäller inle, om båda stater befinner sig i krig moten gemensam fiende eller om ena staten befinner sig i krig med fredje makt. Isistnämnda fall får zonen utnyttjas för militära ändamål av säväl denkrigförande staten, som av den andra staten. Åtgärder för atf skyddaneutraliteten får således i detfa fall vidtas inom zonen. Konventionen kan enligt sin artikel 9 inte sägas uppensidigt. utrikesminister aktualiserade vid etl besök i i maj1992 frågan om ett upphävande av konventionen. Vid överläggningar mellanländernas utrikesministrar enades man om ett upphävande. Ett avtal av dennainnebörd har därför träffats . Avtalels text finns i bilaga2. 2 Överväganden Prop. Regeringens förslag: Avtalet av omupphävande av konventionen mellan och angående neutral zon, befästningarsnedläggande m.m. godkänns. Skälen för regeringens förslag: Militärstrategiskt sett ärden neutrala zonens betydelse numera liten och zonen har under senareårtionden fått en alltmer undanskymd plats i utrikes- och försvarspolitiskasammanhang. är konventionen alt betrakta som obsolet. Då den neutralazonen förlorat sin betydelse som fredsgaranti mellan och , talarövervägande skäl för aft 1905 ärs konvention upphävs. Överbefälhavaren hartillstyrkt att konvenfionen upphävs. Regeringen föreslår att godkänner avtalet omupphävande av kon-' ventionen mellan och angående neutral zon,befästningars nedläggande m.m. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 18februari 1993 Närvarande: statsministern , ordförande, .ochstatsråden . Wester- - berg, , , , , , ,, , , , , , , , ,P. anmäler fråga om avlämnande avproposition om upphävande av konvention mellan och Norgeangående neutral zon, befästningars nedläggande m.m. Regeringen beslutar att genom proposition lämna förslag tillriksdagen om upphävande av konvention mellan och Norgeangående neutral zon, befästningars nedläggande m.m. i enlighet med bilagantill detta protokoll. mellan och angående neutral zon,befästningars nedläggande m.m.; Herr grefve , befullmäktigade,och , befullmäktigade, hvilka sammanträdti ändamål alt öfverföra fill formlig konvention det förslag fill öfverenskommelseangående neutral zon, befästningars nedläggande m.m., som godkänts af och af norska , och hvilkablifvil behörigen bemyndigade därtill, hafva utan förbehåll om ratifikationundertecknat följande artiklar: TUI betryggande af ett fredligt förhållande mellan de bådarikena upprättas på bägge sidor om gränsen mellan dem ett område("neutral zon"), som skall njuta fördelarna af en beständigneutralitet. Denna zon begränsas sålunda: på svensk sida af en gränslinje, som går i räta linjerfrän öfver södra udden på norra , sjön ända. Kynne älfs utlopp i ,Södra sydöstra ända, södra ändan af , västra ända,Ly-sedstjärns södra ända. södra ända, södra ända, Bysjönssödra ända, sjön nordvästra ända, nordvästra ända, Kläggensnordvästra ända, norra ända. västra ända lill den punkt, där Klarälfvenshögra strand skär sextioförsta (61) breddgraden; pä norsk sida af en gränslinje, som gär i rät linje öfver Kirkön,tangerande Singleöns nordvästra spets, till Ingedals kyrka och vidare i rätalinjer öfver Rokke kyrka, udden på norra sidan af Fredrikshalds-vattendragetsutlopp i , utloppet i nordöstliga hörn af bäcken, som rinnerförbi gården Röd, östra ändan af Klösa tjärn, östra ändan af Grefslivand (norrom Hasrland kyrka), udden i sydväst om , sundet mellan Mjermenoch , Eidsdammen, sydvästra ändan af Dyrerud tjärn (i norra ändan afLiermosen), Urskog kyrka, södra ändan tjärn. södra hörn,norra ändan af , östra ändan af Norra till den punkt, därUlvån skär sextioförsta (61) breddgraden. 1 zonen inbegripas de öar, och skär, men icke dedelar af själfva hafvet med dess vikar, som falla inom zonens gränslinjer. Den neutrala zonen skall vara fullkomligt fredlysl. Den mådärför ej af något af rikena begagnas till krigsoperationer eller till slödje-eller utgångspunkt för sådana, liksom ej heller inom zonen mä stationeras(undantag: artikel 6) eller samlas någon väpnad militär styrka, med undantagaf hvad som kan vara nödvändigt för upprätthållande af allmän ordning ellertill biständ vid olyckstillfällen. Om i något af rikena är eller varder anlagdjärnväg, som skär nägon del af rikels zonområde hufvudsakligen i desslängdriktning. Prop.1992/93:164 Bilaga 1 skola dessa bestämmelser icke utgöra hinder emot, allsådan järnväg använ- Prop. 1992/93:164 des till militär genomgängsfransporf.Bestämmelserna skola ej heller utgöra Bilaga 1 hinder emot, aft de inom eftrikes zonområde boende, fill krigsmakten hörande personer samlas där för attutan dröjsmäl föras utom zonen. Befästningar, krigshamnar samt för här eller flottabestämda förråd må icke bibehållas eller nya sådana anlägga inom den neutralazonen. Förestående bestämmelser skola likväl icke gälla för detfall, alt rikena bistå hvarandra under ett krig mot en gemensam fiende; ejheller äro de, då ettdera riket invecklas i krig med en tredje makt,förbindande för defta rike i afseende ä den del af zonen, som faller inom dessområde, eller för det andra riket i afseende å dess zonområde, sävidt angår häfdandeaf rikets neutralitet. Till följd af föreslående bestämmelser skola debefästningar, som finnas inom den ofvan fastställda neutrala zonen,nedläggas, nämligen de norska befästningsgrupperna Fredrikssten med Gyldenlöve,Overbjerget, Veden och Hjelmkollen, med Kroksund samt Urskog (Dingsrud). De i artikel 2 afsedda befästningar skola görasoanvändbara säsom sådana; de gamla fästningsverken vid Fredrikssten samt vidforten Gyldenlöve och Overbjerget skola dock bibehållas, men mä ickeunderhållas i fortifikatoriskt syfte. Rörande i senare tid tillkomna anordningar å sistnämnda trennebefästningar samt rörande de åtgärder, som skola vidtagas med öfriga befästningar,inlagas närmare bestämmelser i ell separataffal, hvilket skall äga samma kraft,som denna öfverenskommelse. De i arfikel 3 afsedda åtgärder skola vara fullbordadesenast , efter det denna öfverenskommelse trädt i kraft. Kontrollen öfver, alt de i artikel 3 afsedda åtgärder blifvilbehörigen verkställda, skall utöfvas af en kommission, bestående af treofficerare af utländsk (hvarken svensk eller norsk) nationalitet, af hvilka hvarlderariket väljer en och den tredje utses af de två sålunda valde eller, i händelsedessa ej kunna ena sig, af det schweiziska president. Närmare bestämmelser rörande denna kontroll inlagas i ofvannnämndaseparataftal. Fredrikssten må fortfarande vara förläggningsplals förvederbörande dist- g rikts-kommando samt garnisonsort för underbefälsskolan förde under nämndadistrikts-kommando sorterande afdelningar, allt i hufvudsakligen Prop.1992/93:164 samma omfattning, som före anläggandet af de nya befästningarna. Kongsvingers befäslningsgrupp må icke utvidgas, vare sigmed afseende å anläggningar, bestyckning eller besättning, hvilken sistnämnda hiftillsicke öfversfigit trehundra (300) man. Till besättning räknas icke det fillärliga öf-ningar inkallade manskap. I följd af föreslående bestämmelse må nyabefästningar icke anläggas inom ett afsfånd af tio (10) kilometer från . Tvister angående tolkningen eller lillämpningen af denna öfverenskommelseskola, där de ej kunnat lösas genom direkta diplomatiska underhandlingar, meddet undantag, som följer af artikel 5, afgöras af en skiljedomstol, beståendeaf tre ledamöter, af hvilka hvarldera riket väljer en och den tredje utses afde två sålunda valde eller, i händelse dessa ej kunna ena sig om valet, afschweiziska president eller, subsidiärt, pä det sätt, somstadgas i de två sista styckena af artikel 32 i den 29 juli1899. Ingen af skiljedomarne må vara undersåte i något af rikena eller bosaltinom någotdera rikels område, och ej heller vara intresserad i de frågor, somutgöra föremål för skiljedomen. I brist af annat aftal bestämmer skiljedomstolen ort för sittsammanträde och skiljedomsproceduren. Denna öfverenskommelse träder genast i kraft. Den kan ickeensidigt uppsägas. Som skedde i tvä exemplar i . (L.S.) (L.S.) om upphävande av konventionen neutral zon, befästningars som den 26oktober 1905 ingått Konventionen angående neutral zon, befästningars nedläggandem.m., somerinrar om aft Konventionen fastställer en neutral zon längs söderom sextioförsta breddgraden, omfattande etl område som sfräcker sig omkring 15kilometer på var sida om rik.sgränsen, som äreniga om atf Konvenfionen har förlorat sin betydelse, har kommit överens om följande: Prop, 1992/93:164 Bilaga 2 ' om opphevelse av konvensjonen av 26. angående n0ylral sone, befestningers Kongeriket og Kongeriket , som 26. ingikk Konvensjonen angående noyfral sone,befestningers nedleggelse m.m., som minner om at Konvensjonen oppretler en noytral sonelängs riksgrensen sor for den sekstiforste breddegrad omfattende et område som strekkerseg på hver side av riksgrensen, som er enige om at Konvensionen har mistet sin betydning, har kommei overens om folgende: Konventionen mellan och angående neutralzon, befästningars nedläggande m.m., undertecknad i den 26 oktober1905, med tillhörande separatavtal , skall upphöra atf gälla då deftaav-fal träder i kraft. Konvensjonen mellom og angående n0ytral sone,befestningers nedleggelse m.m., undertegnet i 26.., medtilh0rende separatavtale av samme dato, skal opph0re å gjelde når denne avtale treri kraft. Avtalet träder i kraft den dag då parterna har underrättatvarandra om alt deras respektive konstitutionella krav för ikraftträdandet avdetta avtal har uppfyllts. Upprättati i två exemplar på svenska och norska språken.Båda texterna har samma giltighet. Avtalen trer i krafl den dag parlene har un-derrettet hverandreom al deres respektive konstitusjonelle krav for ikrafttredelsen av denne avtaleer oppfylt. Ulferdigel i Slockholm den 27 januar 1993 i to eksemplarerpå svensk og norsk. Begge leksler har samme gyldighet. gotab 43213, 1993