prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Organization ILZSG Intemational Lead and Zinc IntemationeUakooperativa alUansen () IntemationeUa rådgivande bomuUskommitténCenttalamerikanska IntemationeUa kopparstudiegruppenIntemationeUa utvecklingsfonden katasttof-lagret för Uvsmedel IntemationeUajordbmksutvecklingsfonden Intemationella finansieringsbolaget ansvarig för torka och utveckling rättigheter IntemationeUa Uistitutet för miljö ochutveckUng IntemationeUa juteorganisationen bly- och zinks tudiegmppen IntemationeUavalutafonden Intemational Union for the för företagsledarutbUdningIntemationeUa NarkotUca-konttoUstyrelsen IntemationeUa naturgumnU-organisationen nickelstudiegruppen WPF:sfond för katasttofer IntemationeUa gummistudiegruppen IntemationeUa standardiseringsorganisationenUNCTAD/intemationeUa handelscentrum IntemationeUa tennstudiegruppen Multilateralaorganet för investeringsgarantier Nordiska utveckUngsfonden NordiskaMiljöfinansieringsbolaget NordiskaInvesteringsbanken för ekonomiskt samarbete och utveckling Deoljeexporterande ländemas organisation PRO Prottactedrefugee and displaced persons project PTA Preferential Trade Area South West People's on Environment and Development UNCDF UnitedNations Capital Development Fund United Nations CorUerenceon Pingstmissionensu-landshjälp Projektet för utslagna flyktingsituationer för södra och östta Gemenskapen för utvecklingi södra Konferensen för samordnadutveckling i södra föru-landsforskiUng VärldsbankenssärskUda program för Sydvästafrikanska folkorganisationen förintemationeUt näringsUvsbistånd Fondenför industrieUt samarbete med SvenskVolontärsamverkan Tanzamas Industriutvecklingsbank UtbUdning för biståndsverksamhetFN:s konferens om rruljö och UtveckUng för handel och utveckUng United Nations Commission for Office of the United Nations United Nation Educational, United Nations Children's /National Union for the Office of the CoordUiation for United Nations (Humanitarian and United Nations ReUef and Refugees in the Near East World CouncU of Churches FN:s kommission för multinationellaföretag program för narkotikabekämpning FN:s UtveckUngsprogram FN:skatastrofhjälpskontor (ingår sedan aprU 1992 i DHA) FN:s mUjöprogram UtbUdning, vetenskap och för industrieU utveckling för kvinnor för den intellektuellaäganderätten IntemationeUa sjöfarts-universitetet ZAPU ZimbabweAfrican People's Union ZUM ZimbabwesUnity Movement enighetsrörelse Regeringens proposition1992/93:100 Bilaga 5 Försvarsdepartementet (ärdehuvudtiteln) Bilaga 5 till budgetpropositionen 1993 Försvarsdepartementet 1992/93:100 Utdragur protokoU vid regeringssammanträde Anmälan till budgetpropositionen 1993 1992års försvarsbeslut innebar i flera avseenden ett viktigt vägval i svenskförsvarspoUtik. BakgrundentiU försvarsbeslutet var tiU del de betydande förändringama iSveriges säkerhetspoUtiska mUjö, förändringar som motiverade en översyn ochomformulering av mål och uppgifter för det svenska totalförsvarets miUtära ochcivila delar. Även den samhäUsekonomiska utvecklingen och kraven på balansmellan uppgifter och resurser samt kravet på säkerhet i planeringen bidrog tiUatt göra en sådan översyn naturUg och ofrånkomUg. BakgrundentiU försvarsbeslutet var också ett under en följd av år uppbyggt behov avkvaUtetshöjande insatser inom det miUtära försvaret, bl.a. genom erforderUggrund- och repetitionsutbUdning samt genom omsättning och fömyelse av inteminst arméns viktigare materiel. Betydelsen av en tillräckUg materieU ochutbUdningsmässig kvaUtet hos krigsförband hade belysts särskUt i år1991. 1992års försvarsbeslut innebar ett medvetet och tydUgt ställningstagande, Ifop.lyyz/yj: llXJ i en konstateradvalsituation meUan kvaUtet och kvantitet, tiU förmån för ' ° Trots att t>eslutet mnefåttade tiUskott till försvarsekonomin varreduceringar i det miUtära försvarets volym nödvändiga ytterligare fömtsättningar för att tiUskapa erforderUgt planeringsutrymme förbeslutets kvalitetsprofU och kvaUtetssträvan. Genom åtgärder för attbl.a. minska det miUtära försvarets krigs- och gmndorganisation skapadesfömtsättningar för en långsiktig kvaUtetsför- bättring av denkvarvarande krigsorganisationen. I och med detta lades även gmnden för deUvskraftiga delama av den svenska försvarsindustrin att även fortsättningsviskunna verka i sin hittiUsvarande roU som leverantör avförsvarsmateriel tiU det svenska försvaret. Försvarsbeslutetfick, med denna inriktning, ofi-ånkomUgen konsekvenser för en rad delområdeninom det miUtära försvaret. Sålunda innebar beslutet startskottet tiU relativtomfattande stiukturförändringar i gmndorganisationen. Ett antal orter i landetberörs sålunda av förbandsnedläggningar och förbandssammanslagningar. TiUföljd av den nägot krympta organisationen blir ett visst antal miUtära ochcivila anstäUda övertaliga. Även tillämpningen av vårt vämpliktssystem påverkasav en reducerad krigs- och gmndorganisation och därmed minskande behov avvämpUktig personal. FörändringamatiU följd av försvarsbeslutet i försvarets krigs- och gmndorganisation är i sintur kopplade tiU behov av förändringar i det mUitära försvarets lednings- ochmyndighetsorganisation. På gmndval av förslag av uttedningen om lednings- ochmyndighetsorganisationen i försvaret (LEMO) innehöU försvarsbeslutet bl.a. ettprincipbeslut om att de olika myndigheter som ingår ihuvudprogrammen 1-4 skaU utgöra myndighet, benämnd Försvarsmakten.Konsekvensförändringar tiU följd av detta ställningstagande, som bl.a. berörfrågor om vilka verksamheter som bör finnas inom resp. utanför den nya myndighetenoch hur stymingen av resp. inom myndigheten bör utformas, samt övrigastmkturfrågor på central och regional nivå inom totalförsvaret är nu föremålför en skyndsam fortsatt utredningsprocess. I föreUggande proposition lämnasett flertal förslag utgående från det fortsatta arbetet inom LEMO, som under år1993 kommer att ägna sig åt stmktur- och ledningsfrågor i anslutning tiU vissagemensamma myndigheter samt myndigheter inom den civUa delen av totalförsvaret. Äveninom andra pågående uttedningar inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde,främst PUktuttedningen och FriviUiguttedningen vilka förväntasöverlämna sina förslag tiU regeringen, bedrivs ett arbete som syftar tiUförändring och modemisering av viktiga aspekter på det svenska totalförsvaret.Regeringen fär anledning att senare återkonuna tiU med en redovisningav sitt ställningstagande tiU de förslag som avges av dessa utredningar. TUl vad som här anförts om1992 års försvarsbeslut som starten på en °P- 1992/93:100 omfattandeförändringsprocess mom olika delar av försvaret bör även ' ** läggasvad som i beslutet angavs som fömtsättningar för beslutets ekonomiska ochinnehåUsmässiga genomförbarhet. bl.a. den viktigafömtsättningen att den planerade personalavvecklingen kan genomföras i avseddomfattning och takt. För att med erforderUg säkerhet kunna genomföraplaneringsinriktningen, inte minst vad avser utvecklingen ochanskaffningen av försvarsmateriel, erfordras en delvis ny process av återkommandekontrollinsatser för att bedöma eventuella behov av ytterUgarebesparings- eUer rationaUseringsåtgärder. konttoUarbete torde, giveten i förhåUande tiU verksamhetens mål och omfattning ofrånkomUgen ansträngd försvarsekonomi, ytterUgare understrykaförändringskaraktären i förestående arbete. FöreUggandeproposition innebär en första etapp i genomförandet av försvarsbeslutoch dess sttävan att genom kvaUtets- och effektivitetshöjande insatser skapavaraktiga fömtsättningar för att även fortsättningsvis skaU kunnauppvisa ett starkt och aUsidigt totalförsvar. TiU gmnd för de förslag somredovisas Ugger fömtom nämnda uttedningsförslag även de programplaner ochårsredovisningar som försvarsmyndighetema inlämnat tiU regeringenenUgt tidigare lämnade anvisningar. TiUgmnd för propositionsförslagen Ugger även de sedermera förändrade ekonomiskafömtsättningar, m.m., som följer av den s.k. stabiUserings-propositionen(1992/93:50, bilaga 2) som regeringen avlämnade . FörFörsvarsdepartementets del innebar beslut med anledning av dennaproposition dels ett genereUt besparingskrav jämfört med försvarsbeslutetsinriktning, innebärande att totalförsvarets kostnader i och med budgetåret1996/97 skaU ha reducerats med 1,2 mUjarder kronor, dels angivande av vissakonkreta besparingsåtgärder. Ipropositionen fömtskickas vidare att jag skaU genomföra en inventering avmöjUga ytterUgare åtgärder som kan vidtas för att nå det uppsattabesparingsmålet och redovisa resultatet härav i föreUggande budgetproposition. EnnaturUg och nödvändig utgångspunkt för mina överväganden i fråga om erforderUgaytterUgare åtgärder för att uppnå det angivna besparingsmålet, på kort ochlängre sikt, har varit att det av fattade fleråriga försvarsbeslutetså långt möjUgt måste bibehåUas intakt i fråga om karaktär och strävan i stort.Härmed avses i första hand det principiella och systemmässiga sambandet meUanförsvarets uppgifter, krigsorganisationens utformning och den materiellafömyelsen. I detta Ugger även ennödvändig åtskillnad meUan besparingsåtgärder av .°P" 15/3:1 IX) kortsiktig natur som kan åstadkommas redan omgående, för attuppfyUa ' besparingskravet kommande budgetår, och å andra sidan merlångsiktiga, StmktureUa åtgärder som ger en varaktig l>esparing men somdäremot inte nu kan definieras med samma precision. Beträffandeden civila delen av totalförsvaret, vars ekonomiska ram fr.o.m. kommandebudgetår reduceras med 1(X) mUjoner kronor , föreslås sålunda initialtuppenbart kortsUctiga besparingsåtgärder. Överstyrelsen för civU beredskapkommer att ges i uppdrag att i nästa programplan redovisa förslag tiU lämpUgalångsiktiga besparingsåtgärder inom det civila försvaret. Överbefälhavarenhar i fråga om det miUtära försvaret redovisat förslag tiU besparingsåtgärdersom kan vidtas utan att försvarsbeslutets inriktning och karaktär i stortbehöver påverkas. Överbefälhavaren skUjer härvid på å ena sidan sådana direktaåtgärder som kan beslutas och å andra sidan åtgärder som med hänsyntiU redan föreUggande förändringsarbete kan närmare preciseras först efterytterhgare led i förestående programplaneringsprocess. När det gällert>esparingsåtgärder i ett längre planeringsperspektiv redovisarÖverbefälhavaren i sin tur olika kategorier: dels prolongeringseffekter av deomedelbara åtgärdema, dels områden där vissa angivna rationaliseringsåtgärderbedöms kunna göras och dels områden där ytterUgare väsentligabesparingsåtgärder bedöms kunna reaUseras, främst tiU följd av det fortsattaLEMO-arbetet. Jaganser att Överbefälhavarens förslag i aUt väsentiigt är lämpUgt såsom metod atttiUsammans med de ätgärder som angavs i stabiUseringspropo-sitionen uppnå detfastiagda besparingsmålet utan att därmed i gmnden mbba inriktningen ochkaraktären i det nyUgen fettade försvarsbeslutet. Medhänsyn tiU det synnerUgen angelägna i att möjUgt skapa klarhet omgäUande inriktning och därmed erforderUg arbetsro i det grannlaga arbetet medatt genomföra aUa de förändringar som följer av försvarsbeslutet är det vidareenUgt min mening nödvändigt att beslut i stort enUgt Överbefälhavarens förslagfattas utan dröjsmål. Mina förslag, baserade på Överl)efälhavarens förslag, bördärför föreläggas redan i föreUggande proposition. Förändringamainom Försvarsdepartementets verksamhetsområde för /94 iförhåUande tiU motsvarande utgiftsändamål på statsbudgeten för budgetåret1992/93 framgår av följande sammanstäUning (avmndade belopp). G. CivU ledning och samord- -2,1 H. BefoUcningsskydd och -1,5 (L. FN-styrkor, m.m. -302,7) TiUföljd av att kostnadema för försvarsmaktens utlandsstyrka (tidigare FN-styrkor,m.m.) föreslås föras över tiU tredje huvudtiteln () utgårLittera L. ur Qärde huvudtiteln från och med /94. Inom andrahuvudtitlar föreslås kostnader för verksamhet inom totalförsvaret tiU ettbelopp om 1 299 649 OCX) kronor. Den sammaiUagda nivån för anslagen tiUtotalförsvaret föreslås därmed uppgå tiU 40 . Idet följande hänvisas till försvarsbeslut, stabiliseringspropositionoch LEMO. Dessa hänvisningar avser följande: 1992års försvarsbeslut:Riksdagens beslut (rskr. 1991/92:337) medanledning av prop. 1991/92:102 Totalförsvarets utveckling till och /97 samt anslag för /93 och bet. 1991/9216:FöU12. 1992/93:100 Bilaga 5 1992års stabiliseringsproposition: Prop. 1992/93:50 om åtgärder för att stabiliseraden svenska ekonomin. (Stabiliseringspropositionen behandlas i bet. 1992/93:FiUl.Riksdagens beslut framgår av rskr. 1992/93:134) LEMO:Uttedningen om Lednings- och myndighetsorganisationen för försvaret (dir.1991:44). Uttedningen, som tillsattes efter regeringens bemyndigande den 20juni 1991, har avlämnat åtta delbetänkanden. Regeringensställningstaganden till de delbetänkanden som inte har redovisats förriksdagen behandlas i avsnitt 2. 1. utgångspunkter mT'' 1.1 Förändringar i det säkerhetspolitiska läget och deraskonsekvenser for totalförsvaret Detsenaste årets intemationella utveckling har i stora drag bekräftat debedömningar som gjordes ärs försvarst>eslut. Den följanderedovisningen inriktas därför främst mot de delar av det senaste åretsutveckling som har särskild betydelse för den säkerhetspoUtiska simationen inorra . Detfinns en brett förankrad politisk uppfattning att intressen ochfömtsättningar för en fredlig utveckling bäst främjas av fortgående ekonomisk,social, kulturell och politisk samverkan mellan ländema. EG utgör det starkasteav de fundament på vilket det framtidsinriktade europeiska säkerhetsbygget kanvidareutvecklas och har, i ett i övrigt i stora delar instabilt , enstark politisk attraktionskraft. Detförsvarspolitiska samarbetet i en framtida europeisk union (EU) kommer av alltatt döma i första hand att ske via den västeuropeiskaunionen (WEU). WEU utvidgades genom att gavs klartecken somfullvärdig medlem. accepterades , och somassocierade medlemmar medan och erhöll observatörsstatus. Därmedär samdiga europeiska NATO-länder på något sätt anknutna tiU WEU. NAT0:sroll blir i det nya allt mer politisk till sin karaktär. Detta kommertill uttryck även genom det () och genom nyaformer för samverkan med och stöd tiU den Europeiska säkerhetskonferensen(ESK). NAT0:stidigare beslutade förändringar av strategi och styrkestmktur håller nu på attgenomföras. Inom det militära området innebär dessa stora minskningar i destående styrkoma i med en fortsatt prioritering av högkvalitet och möjligheter till flexibelt utayttjande hos stridskrafterna. Denamerikanska militära närvaron har minskat med mer än en tiedjedeloch uppgår nu till cirka 175 000 man. En ytterligare minskning till omkring 100000 man kan förväntas . NATOhar förändrat sin militära ledningsstmktur i . Det nya nordvästkommandot (AFNORTHWEST) omfattar alla NATO-stiidskrafter i och även sjöstridskrafter och marinflyg i området. Detta synes ge en långsiktigt i det nordeuropeiska området och ger därmed ett viktigt bidrag tiU fortsatt stabilitet i vår del av . och harförenat sig med i kretsen av stater som söker ifP* 1992/93:100medlemskap i har som tidigare nämnts redan erhålUt associerat '** medlemskap i . Viktiga steg har därmed tagits för att stärka det nordiskaområdets säkerhetspolitiska förankring i den bredare västeuropeiskagemenskapen. Omställningentill demokrati cx;h marknadsekonomi i Öst- och och i ärförenad med utomordentiiga politiska och ekonomiska påfrestiiingar och problem.Problemen är tiU betydande del av mycket långsiktig art. öst- och centraleuropeiska statema har övergången lett till en betydandeekonomisk tillbakagång. Också i har infogandet av det tidigare Östtysklandvisat sig vara förenat med långt större problem och påfrestningar än vad maninledningsvis bedömde. Inomdet foma område fortgår det politiska och ekonomiskasönderfallet. I står president alltjämt för en ambitiös reformpolitik,men osäkerhetema om den fortsatta utvecklingen är även på kort sikt stora. EttRyssland i ekonomisk tillbakagång, med ökande sociala spänningar och inrekonflikter, kommer att vara en källa tiU oro och osäkerhet i den intemationellapolitiken. Situationen försvåras av att gränsema mellan de nyastatsbildningarna i stor utsträckning saknar förankring i geografiska,kulturella eller etniska förhållanden. De har i stället närmast en rentadministiativ prägel med rötter både i det tsarryska och i det sovjetiskaimperiet. Till de stora politiska påfrestningar som den ekonomiska omvandlingenmedför skall sålunda läggas en läng rad nationella och etniska spänningarmellan och inom statema i det tidigare . Fömtsättningamaför en stabU demokratisk utveckling i kommer att förbli osäkra underlång tid. En återgång tiU en hårdare centralstyrning och intem politiskrepression kan inte uteslutas. I en sådan situation skulle det militärasystemet med all sannolikhet åter komma att spela en aktivare roU. Upplösningenav den foma jugoslaviska statsbildningen har utvecklats tiU ettomfattande och mycket blodigt krig. Detta illustrerar den bräcklighet sompräglar säkerhets- och samarfoetsstikturen i det tidigare . Den utgörockså en påminnelse om den allvarliga utveckling som kan komma att följa inomoch mellan många av de tidigare sovjetiska statema om inte de uppdämda etiiiskaoch religiösa spänningama kan desarmeras på ett tidigt stadium. Förhoppningarnaom att de alleuropeiska samarbetsideal som manifesterats inom ESK-processenskulle kunna utgöra en fast gmnd för ett framtida fredligt har hittiUsinte infriats. Alla försök att lösa de pågående konfliktema i det fomaJugoslavien på politisk väg har misslyckats. Destora omställningsproblemen, konfliktema och förföljelsen av minoriteter iJ.?' 1/72/93:100 leder tiU stora flyktingstiömmar till ländema i . ' ESKomfettar över 50 stater (x:h omspänner fömtom både ochhela den asiatiska delen av det tidigare . ESK har genom beslutetvid toppmötet i fått mandat att ansvara även förfredsbevarande operationer. ESK saknar dock alltjämt instittitionellafömtsätbiingar för att på ett effektivt sätt initiera och leda mer omfettandeoch krävande fredsbevarande operationer. Däremot kan ESK spela enroU i förebyggande diplomati och för att ge bred politisk legitimitet åtoperationer som genomförs av gmpper av stater inom ESK-kretsen med stöd ayandra organisationer. Det bör framhållas att ESK:s verksamhet i alltväsentiigt fömtsätter konsensus. Avtaletom minskning av de konventionella styrkoma i (CFE) har trätt i kraftefter en långvarig ratificeringsprocess, som tidsmässigt sammanfallit medupplösningen av . Avtalet representerar en milstolpe i awecklingenav det militära arv i och spelar fortsatt en nyckelroll ietablerandet av en ny samarbetsbaserad europeisk säkerhetsstmktur. Avtaletinnebar i sin ursprungliga form stora reduktioner av främst det tidigareSovjetunionens konventionella stridskrafter i . De tillägg som skettinnebär att huvudarvtagaren får ungefar hälften av dessastridskrafter, medan de övriga nya statema i den europeiska delen av dettidigare delar på den andra hälften. förblir den ikvantitativ mening militärt starkaste enskilda staten i även om manbortser från stiidskraftema i dess asiatiska del. Demilitära styrkeförhållandena kommer dock för överskådlig tid att vara gmndligtförändrade. Det samlade NATO kommer med alla mått mätt att vara konventionelltstarkare än i . har - så länge NATO väljer attupprätthålla sin styrkeöverlägsenhet - inte heller på någramöjligheter att ändra på detta förhållande. Attfördelningen av det gigantiska militära arvet efter harkunnat lösas på politisk väg framstår som en betydande framgång. CFE-avtaletoch det västiiga inflytande på processen som detta möjUggjort har här spelat enviktig roll. Lägetinom stora delar av den ryska krigsmakten präglas generellt av lågberedskap och t.o.m. av upplösning. Evakueringen av de tidigare sovjetiskaförbanden från de tidigare Warszawapaktstatema sker i stor utsträckning tUlRyssland och är förenad med stora sociala problem. mer allmän mening är implementering, såsom framhöUs redan i försvarsbeslutets säkerhetspolitiska överväganden, av genomgripande positiv betydelse även för situationen i norra . De särskUda flanktaken i sätter också förhållandevis snäva kvantitativa gränser för hur stora markstiidskrafter kan ha i 9 Samtidigtkan dock konstateras att den kombinerade effekten .°P" 1992/93:100 avCFE-avtalets begränsningar och tillbakadragandet av de modema * **stridskrafterna frän det tidigare och från övriga tidigareWP-stater, blivit en påtaglig modemisering av i synnerhet markstridskraftema iLeningrads militärområde. Det har också skett en omfettande tUlförsel avhelikopterförband. Detryska militära tillbakadragandet från de baltiska statema fortsätter. Betydligtmindre än hälften av de urspmngliga ryska styrkoma torde finnas kvar.Verksamheten vid de kvarvarande förbanden ligger pä en låg nivå. Detta gäUeräven stridskrafter och flygstridskrafter. En stor del av dekvaliflcerade förfoanden har dragits tillbaka. Trots den ryska utfästelsen isamband med i i juU 1992 om ett fullständigttillbakadragande saknas alltjämt en av partema accepterad tidsplan för denslutiiga awecklingen av den ryska närvaron. Till helhetsbilden hör också atten betydande tillförsel av ryska militära förband skett till . Denförändrade situationen i har möjliggjort mera långtgående överenskommelserom msmingsbegränsning och nedmstning än tidigare också vad gäller kämvapen cx;hkemiska vapen. Rysslandoch har genom unilaterala men samordnade beslut dragit tillbaka flertaletav sina taktiska kämvapen - med undantag för de flygbuma - för demontering ochlagring av stridsspetsama i respektive länder. Allatidigare sovjetiska taktiska kämvapen flnns enligt ryska försäkringar iRyssland. Utvecklingen har ökat riskema för kämvapenspridning tiU länder medlångt mindre grad av inre stabilitet än de hittillsvarande kämvapenstatema. 1991 åtog sig Sovjehinionen och att minska sina strategiskakämvapenstyrkor . och har därefter kommit överens omytteriigare reduktioner. ikraftträdande har dock fördröjts genomSovjetunionens sönderfaU och de oklarheter respektive motsättiiingar somuppstått om viUkoren för avtalets tillämpning i den nya situationen. Bl.a. harUkraina som fömtsättning för en aweckling av sina strategiska kämvapen uttalatatt man behöver både teknisk och ekonomisk hjälp och att man dessutom kräversäkerhetsgarantier från väst. Förhandlingamavid nedrastningskonferensen i har efter mångårigt arbete utmynnat i enintemationell konvention som förbjuder utveckling, innehav och användning avkemiska stridsmedel. har rekommenderat sinamedlemsstater att anta konventionen. AUt talar för att ett tillräckligt antalländer skall ansluta sig till konventionen så att denna kan träda i kraft år1995. Avtalet innehåller enlång implementeringsperiod under vilken nuvarande iJ.?' Först skaU alla C-stiidsmedel ' * Den långatiden för aweckling av nu existerande arsenaler liksom den potential försnabb nyproduktion som modem civU kemisk industri oundvikligen ger,gör att avtalet för svensk del under överskådlig tid inte eliminerar det svenskatotalförsvarets l)ehov av skyddsåtgärder mot Denverifikationsregim som ingår i avtalet är mycket långtgående. Den möjliggörbåde en fortiöpande inspektion av nationellt uppgivna forskningsochindustrianläggningar m.m. inom det kemiska området, och inspektioner påuppfordran (challenge inspections). En annan part till avtalet kan sålundabegära en challenge inspection av en viss anläggning/plats oavsett om kemiskverksamhet uppgivits förekomma där eller inte. Ensådan inspektionsbegäran skulle kunna riktas även mot en anläggning förtotalförsvaret. Regeringen avser att visa stor öppenhet om en sådaninspektionsbegäran skulle framställas. Regeringen konstaterar att,enligt avtalet, vissa anläggningar m.m. av exceptionellt sekretessvärde heltkan undantas från inspektion. Delångtgående insynskraven kommer för del att kräva vissa ändringar avgällande lagar m.m. för att säkerställa interaationella inspektionsgrupperstillträde. Förberedelser för dessa lagändringar har inletts. Vårasäkerhetspolitiska mål formulerades försvarsbeslut på följande sätt: