prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — SGU framhåller därför att presfetioneraa underbudgetåret inte ger representativa ingångsvärden för beräkning avprcxluktiviteten. För att säkerställa att uppstäUcfe verksamhetsmålkan uppnås inom angiven tid och anvisade ekonomiska ramar samt enligtstotsmakteraas fastlagda riktiinjer har ett omfettande planeringsprojekt,strategiprojektet, drivits. SGU framhåller att den regionala systematiskaundersökningsverksamhetens resultot fr.o.m. /93 kommer attknytas tiU de planer som läggs fest med stöd av strategiprojektet.Undersökningsverksamhetens resultot kommer att uttryckas i termer av ökadtäckningsgrad och måluppfyllelse. SGU menar att det ekonomiska resultetet ivericsamheten är tillfredsställande. Den vidtegnakostaadsanpassningen kommer tiUsammans med övriga anpassningsåtgärder attsäkerställa att verksamhetsmålen kan uppnås. Anslagssparandet uppgår tiU 1,8miljoner kronor, vilket utgör av de under ramanslaget disponibla medlen.Dämtöver finns under ett s.k. äldreanslag en reservation på 5,9 mUjoner kronor,avseende ännu ej ianspråktegna engångsanvisade medel för två särskilda ändamål.Vidare har den intäktsfinansierade verksamhetens omsättaing ökat tiU 10,8 miljonerkronor och överskottet efter finansnetto uppgår till . SGUhar vidare med finansiering från utmstaingsanslaget investerat 6,9 nuljonerkronor i anläggningstiUgångar. Av investeringama har 4,5 mUjoner kronor använtsför ombyggnad av CKh utmstning för undersökningsfartyget . Riksrevisionsverketsrevisionsberättelse innehåller inga invändningar. beslutede kompletteraverksamhetsmålen för den landbaserade systematiska undersökningsverksamhetenenligt följande. -skall landet haundersökts på ett sådant sätt att flyggeofysisk information finns tillgängligför de av landets yte där behoven är störst. -skall de från mineralsynpunktmest inttessante områdena i (Kh ha undersökts påett sådant sätt att för prospektering moderat helfeckande geologisktmaterial finns tiUgängUgt. Vidare beslutedes att SGU skaU mrätte ettmineralkontor i , , med uppgift att bl.a. tillhandahållageologisk mformation av relevans för prospektering. Isin förenklade anslagsframställning anför SGU att de verksamhetsmål som ladesfast i regeringens fördjupade prövning cKh som kompletterades av riksdagenvåren 1992 bör kunna nås genom vidtegna anpassningsåtgärder CKh de beslutriksdagen fattede rörande ökade medel för verksamheten. SGUbegär i sin förenklade anslagsframställning en resursförstärkning på totalt för att dels täcka vissa kostaader som SGU får som en följd av Nämndenför stetens gmvegendoms aweckling, dels genomföra en s.k. funktionsövning inomramen för gällande beredskapsplanering. SGU föreslår vidare att myndighetensoch Bergsstetens verksamhetsår skaU ändras till att omfetfe kalenderår istället för som budgetår. För Bergsstetens vericsamhet föreslår SGU att medelanvisas i enlighet med den av rikscfegen antegna tteårsplanen. 1992/93:100 BU.13 Deövergripande mål som gäller för tteårsperi(xlen 1991/92 - 1993/94 bör liggafast. Regeringen har beslutet att de övergripande mål (Khverksamhetsmål som gällt för perioden /92 -1993/94 utsöäcks tiU att omfatteäven /95. De långsiktiga verksamhetsmålen bör i vissa avseendenses över för tiden efter /94. ResursenRamanslag 1993/94 Planeringsramenför pericxlen 1993/94 - 1994/95 har beräknats tiU . JagvUl inledningsvis framhålla att SGU:s årsredovisning är bra och väl uppfyllerde krav som i olika avseenden ställs på denna typ av redovis- ning.Resulfettedovisningen innehåller eller kommer fr.o.m. budgetåret Prop.1992/93:100 1992/93 mnehåUa relevant resulfetinformation för stetsmaktemasbedöm- Bil. 13 ning (Kh styraing av vericsamheten. SGU:s årsredovisning visar enligt min mening attverksamheten bedrivs med en sådan inriktning att de uppsatto målen kan nås. Jaghar med hänsyn till de anpassningsåtgärder som vidtegits under budgetåretförståelse för att några produktivitetsmått inte redovisats för verksamheten(Kh dess olika delområden. SGU:s ekonomiska resultet visar att myndigheten harklarat att rationalisera sin vericsamhet för att uppstäUtfe långsiktigaverksamhetsmål skall kunna nås. Jag konstoterar att den intäktsfinansieradeverksamheten ttots vikande marknad ökat i volym och gett ett visst överskott. Jagkan också konstotera att inte haft några invändningar isin revisionsberättelse. Sammantogetinnebär min bedömning att de riktiinjer som lades fast i 1991 årsbudgetproposition (Kh som kompletterades av bör gälla ävenför /94. Jagförordar att anvisas för /94 för SGU:s ochBergsstotens verksamhet. Mitt förslag har beräknats med utgångspunkt i ettbesparingskrav på , enligt den princip som tillämpas generellt i åretsbudgetförslag, utöver det årliga produktivitetskravet på . Vidareinnehåller förslaget inte någon kompensation för pris- och löneökningar. Jag ärmedveten om att detfe får konsekvenser för SGU:s möjligheter att kunna nå upptill de långsiktiga mål som sfetsmakteraa lagt fast för verksamheten. Mittförslag kommer att skapa en viss obalans mellan uppställda mål ochresurstilldelning. Obalansen bör enligt min mening lösas genom en anpassning avde långsiktiga verksamhetsmålen. Jag är emellertid inte nu beredd att teställning till hur anpassningen bör göras. Jag avser att återkomma tillregeringen budgetproposition med förslag i denna fråga. Jag viU dcKkredan nu framhålla betydelsen av att det verksamhetsmål som lagts fast förundersökningsverksamheten i de från mineralsynpunkt mest inttessanto områdena iVästerbottens och kan fullföljas. Detto gäller ävenuppbyggnaden av mineralkontoret i . Planeringsramenför perioden /94 - 1994/95 har jag beräknat tiU . Anslagetför SGU har budgeterats utan hänsyn till de tekniska justeringar som måstegöras tUl följd av ändringen av nivån på lönekostnadspålägget, den ändradefinansieringsformen för Stetshälsan samt de nya principema för budgeteringen avanslagen. Riktiinjeraa för dessa förändringar har tidigare denna dag redovisatsav chefen för (bilaga I, Stetsbudgeten och särskildafrågor, avsnitt 2.2). Det belopp som kommer att StäUas till SGU:s dispositionkommer slutiigt att fastställas enligt de redovisade riktiinjema och kan därförawika från det nu budgeterade beloppet. 1992/93. redovisaderUctiinjema och kan därför avvUca firån det nu budgeterade beloppet. Chefen för har tidigare i dagredovisat ett förslag BU. 13 om generell räntebeläggning av stotiigamedelsflöden samt presenterat den modell som bör tillämpas. SGU kommer /94 att tillämpa denna modell. SGU kommer därför att tilldelasett räntekonto med kredit i och medlen under ansfeget Gli.Sveriges geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. förstill detto konto. Vad gäller frågan att ändra SGU:s och Bergsstetensverksamhetsår till att omfette kalenderår i stället för budgetår anser jag attdet inte finns tillräckliga skäl för en sådan övergång. Jaghemställer att regeringen föreslår att tiU geologiska undersökning: Geologiskundersökningsverksamhet m.m. för /94 anvisa ett ramanslag på131 . geologiska undersökning: Geovetenskapligforskning Istetsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsmbrik anvisatsett reservationsanslag på . I bereds vissa frågorom inriktaingen av den framtida forskningspolitiken. Arbetet bedrivs med siktepå att en proposition i ämnet skall föreläggas . I awaktan på att beredningen slutförs föreslår jagatt ansfeget förs upp med oförändrat belopp. JaghemstäUer att regeringen föreslår att, i avvaktan på särskUd proposition, tiUSveriges geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning för budgetåret1993/94 beräkna ett reservationsansfeg på . Bidrag till Fonden för fiikt- och mögelskador 1991/92 Utgift 92 500 000 1992/93 Anslag 100 000 000 1993/94 Förslag 70 000 000 Från anslaget betalas ut bidrag till Fonden förfukt- och mögelskador. Fonden förvalfes av Kammarkollegiet som, efter beslut av fondens styrel se, ombesörjer utbetalning av medel från fonden. föravhjälpande av fukt- och mögelskador i småhus, m.m. samt för bidrag Prop.1992/93:100 för vissa forskningsändamål. Ur fonden får också besttidaskosttiader för BU. 13 kansli- och uttedningskostaader. Beslut om bidrag fär under budgetåren 1985/86 -1992/93 meddelas inom en ram av . Medstöd av lagen (1985:1040) om rätt för en skadenänmd att beslute i vissafrågor om avhjälpande av fukt- och mögelskador, har regeringen överlämnattiU en särskild partsammansatt nämnd - småhusskadenämnden - atti vissa fall beslute om avhjälpande av fiikt- och mögelskador i småhus. Med stöd av beslut den 13 juni 1991kommer nämnden att awecklas (prop. 1990/91:150 bil. n:10, bet. 1990/91:FiU 37,rskr. 1990/91:390). Beslutet innebär att de skadefaU som kommit m tiU nämndenfrån (Kh med den behandlas av fondstyrelsen mom ramen för detstetiiga stödet till fukt- och mögelskador. Inga nya ärenden finns att behandlahos nämnden, som dock finns kvar för att hantera klagomål i tidigare beslufedeärenden. finns ett kansli som också bereder (Kh föredrar ärendenhos den stetiiga fonden. Nämndens kansU avses organisatoriskt tillhöraKammarkollegiet. Fondenfor fiikt- (Kh mögelskador Den31 juU 1992 hade totalt 3 658 ärenden kommit in för att beslutas av fonden. Föravgörande i småhusskadenämnden har totalt 605 ärenden inkommit och avslutets.Av de inkomna ärendena till fonden har 2 875 avgjorts slutiigt och lett tillpositivt beslut om bidrag i 1 595 ärenden till en kostnad av 268 miljonerkronor inklusive mervärdeskatt. Beslutsramen bedöms beträffande delvis avgjordaärenden, dvs. sådana där anbud ännu inte kommit in, belastas med 28 miljonerkronor. Antalet ärenden där beslut ännu inte meddelats uppgår till ca 600.Ärendetillsttömningen torde komma att ligga på en högre nivå än år1991. Fondstyrelsen bedömer att under /93kommer beslutsvolymen att uppgå till ca . Med hänsyn tiUbl.a. att de nya bidragsreglema, som gäller fr.o.m. , kommeratt tillämpas fullt ut under /94 uppskattas att beslut kommeratt fatfes till ett belopp om ca . Sammanfeget innebär dettoatt beslutsramen bör vidgas med tiU . Behovet av medel för utbetalning av beslutodebidrag, tekniska uttedningar, besiktingar, kanslikostnader m.m. bedömerfondstyrelsen till sammanlagt under /94. Riksdagenhar begärt (bet. 1991/92:BoU14, rskr. 1991/92:155) bl. a. att regeringen redovisar en utvärdering av effekteraa av de självriskregler som beslutede om (prop. 1990/91:61, bet. 1990/91:BoU8, rskr. 1990/91:111) och som tillämpas fr.o.m. . förfukt- och mögelskador har på regeringens uppdrag utfört den begärda Prop.1992/93: KX) utvärderingen. Beräkningenav självrisken skaU göras på följande sätt. Självrisken är beroende av hur stor del avreparationskostnaden som huset kan bära i reparerat skick. Avgörande förberäkningen är fastighetens värde efter reparationen (Kh hur stora lån sombelastar fastigheten. Endast lån som använts tiU att förvärva eller förbätttafastigheten beaktas. Självrisken bestäms utifrån husets ålderoch motsvarar en öet-tiondel av reparationskostnaderna multiplicerat med husetsålder. Den högste självrisken enligt de båda metodemaskall väljas. Lägste självrisk är aktuellt basbelopp enUgt lagen (1962:381) omallmän försäkring. Fondstyrelsen redovisar bl.a. följande. En enkäthar skickats till alla fastighetsägare vilkas ansökningar inkommU efter den Ifebmari 1991 och som fått ett beslut före . Sammanlagt har279 fastighetsägare tillfrågats och 272 har svarat. Situationenhar varit följande för de fastighetsägare som tillfrågats. 1.84 har erhållit beslut ombidrag för att reparera fastigheten. Dengenomsnittiiga självrisken uppgår till ca och det genomsnittiigabidraget till ca . 2.13 har erhållit beslut om rätttill bidrag för att reparera fastigheten men inte accepterat beslutet inomföreskriven tid, vilket fastighetsägaren har förklarat med att självriskenansetts som alltför hög. Åtgärdskostaaden varierar mellan och 300 000kr. 3.73 ansökningar har avslagits avfondstyrelsen med hänvisning till att självrisken varit högre änåtgärdskostaaden, som uppgår till . 4.19 ärenden har avskrivits dåansökan inte kompletterats med för beslut nödvändiga uppgifter. Kostaaden förreparationerna anges till mellan och . 5.90 ärenden har avskrivits dåsökanden tegit tillbaka sin ansökan, också här ofte beroende på hög självrisk. Fondstyrelsen har sökt klarlägga vad som hänt i deaktuella husen samt hur eventuella reparationsåtgärder finansierats.Beträffande de olika kategorieraa 1-5 kan följande konsteteras. 1.I merparten av husen genomförsåtgärder som finansieras antingen med enbart banklån eller med en kombinationav banklån, private lån, eget arbete, eget kapital, ersättaing från säljarenm.m. 2.Nästan alla hus har repareratsmed en kombination av olika lån. 3.Drygt hälften av husen harreparerats med en kombination av olika lån. Hälften av husen harreparerats med en kombination av olika lån. Sammanfetmingsvis kankonsfeteras följande - en hög självrisk har inte utgjort hinder för att reparationeraa genomförs i husen, speciellt i de ärenden där fondstyrelsen fattet beslut om erfor derliga reparationsåtgärder, 120 -fondstyrelsens åtgärdsprogramanvänds påfallande ofte CKh beställda Prop. 1992/93:100 skadeuttedningar harvarit till stor nytte för fastighetsägaraa. -en hög självrisk är den främsteanledningen till att en ansökan mte fullföljs, och att antalet processer ärstort. Möjlighetatt få stotiig ekonomisk hjälp till kostaader för att avhjälpa fukt-ochmögelskador i småhus har funnits sedan är 1983. TiU att börja med kunde stödetlämnas som ett ränte- och amorteringsfritt tiUäggslån, som dock befanns mindreändamålsenligt. infördes möjligheten att få ett stotiigt bidrag förändamålet. Som framgått i det föregående har totalt ca 3 700 ansökningar ombidrag kommit in till fonden. Dessutom har ca 600 ansökningar behandlats av denpartssammansatfe . Tyngdpunkten i verksamheten ligger förnärvarande på hus som är uppförda . Fondstyrelsen har i den ovan nämncfe redovisningenav reglema för beräkning av självrisken påpekat att de ytterligare möjlighetertill jämkning av självrisken som infördes den I99I är svårhanterligaoch tidsödande. Den nya jämkningsmöjligheten innebär att fondstyrelsen kanmedge jämkning i de fall tillgängligt låneutrymme är mycket Utet och kostnademaför de reparationer som är oundgängUgen nödvändiga är så stora attboendekostaaden skulle bli oskäligt hög. Fondstyrelsen anför att en rättvisbedömning kräver en omfettande uttedning av den enskilda familjens ekonomi, somutmynnar i uppgifter att jämföras med socialbidragsnormen, för att styrelsenskall ha tillräckligt underiag för att bedöma om jämkning skall medges ellerej. Fondstyrelsen anser att det totalt sett skulle vara att föredra om dennajämkningsmöjlighet togs bort. I de fall styrelsen beslutot om jämkning har denenskilde fastighetsägarens ekonomi, ttots jämkning, varit så ansträngd att detär rimligt att anto att andra insatser från samhällets si(fe ändå ärnödvändiga. Jag delar fondstyrelsens bedömning (Kh förordar således attsjälvrisken inte - i ärenden som kommer in efter den I juU 1993 - skall kunnajämkas av det angivna skälet. Jag är inte beredd att i övrigt föreslå ändringari gällande stödregler. har medgett att sammanlagt 405 miljonerkronor tas i anspråk för bidrag till fonden. Jag bedömer, med hänsyn tiUförväntod nivå på bidragsbeloppen, att ramen för beslut om bidrag bör vidgasmed . Behovet av medel för utbetalning under budgetåret1993/94 beräknar jag tiU . Anslaget för /94bör således föras upp med ett belopp av . JaghemstäUer att regeringen föreslår riks(fegen att 1. godkänna ändringen i det stotUga stödet tiU fukt-(Kh mögel- skadade småhus, 2.medge att ramen för bidrag tiUfonden för fukt- (Kh mögelskador vidgas tiU , 3.tiU Bidrag till Foruienför fiJct- och mögelskador för /94 anvisa ett försfegsansfeg på70 . Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder 1991/92 Utgift 11947 000 1992/93 Anslag 20 000 000 1993/94 Förslag 20 000 000 Bidrag tiU åtgärder mot radon i bosteder beviljasenligt förordningen (1988:372) om bidrag till åtgärder mot radon i egnahem.Bidrag lämnas om radondotterhalten i huset överstiger det gränsvärde somscKialstyrelsen anger som godfegbart ur hälsoskyddssynpunkt. Bidrag lämnas med50 % av skälig kostaad för de åtgärder kommunen finner nödvändiga. Bidraget ärmaximerat tiU per hus. Gränsvärdena är satte för radondöttrar. Vanligenmäter man d(Kk radongashalten beroende på att detfe som regel är enklare,billigare (Kh säkrare. Radongashalten rälcnas om till radondotterhalt med hjälpav en F-fektor, som varierar bercKnde på hur bra ventilationen är i detaktuella huset. Stotens strålskyddsinstitat bedömer att den genomsnittiigaF-fektom i är 0,5. Det innebär att radondotterhalten antas vara hälftenav radongashalten. EG:s rekommencfetioner på området anges som radongashalt. Bidragsgivningeni dess nuvarande form infördes den . T.o.m. harbidrag lämnats till totalt 2 800 egnahem till ett sammanfegt bidragsbelopp omca . Fördelningen av beslufede bidrag på åtgärder samtkostaader m.m. framgår av sammanstäUningen i det följande. Prop.1992/93:100 BU. Åtgärd Antal Genomsnittiig Genomsnittiigt beslut kostaadkr bidrag kr Radonsug 235 14 330 7 760 Radonventil 138 17 160' 11 310 Fläkt 102 18 780 10 430 Ventilation 1496 36 800 14 520 Tätaing 16 17 560 9 680 Kombination av nämnda åtgärder 288 31 160 12 430 Övrigt 519 ' 4 832 'Underlagsaknas i flera ärenden varför uppgiften är osäker. I mer än hälften av bidragsärendena har beviljatsmaximalt bidragsbelopp, dvs. 15 (X). Som framgår av sammanställningenvidtas oftost olika slag av ventilationsåtgärder. Under kalenderåret I99I beviljades I 224 bidragtill ett belopp av . Under försfe beviljadesbidrag i 433 ärenden till ett belopp om . föreslårmed hänsyn till ökningen av antalet bidragsbeslut , att anslagetför /94 förs upp med . () samt de övriga ansvariga myndighetema -,ScKialstyrelsen (Kh Arbetarskyddsstyrelsenr abetar med enlägesrapport om radon. Det finns i landet totalt ca 1,9 miljonerlägenheter i småhus och ca 2,2 miljoner lägenheter i flerbostedshus. SSIbedömer att totalt 130 000 lägenheter har eller har haft en radondotterhaltöver /m' varav 90 000 lägenheter återfinns i småhus. Sedan flera åridentifieras de radonhaltiga husen genom mätaing. Enligt enkäter till kommuner,festighetsägare (Kh förvaltare uppskattas att i uppemot en kvarts miljonbosfeder och arbetsplatser har radondotterhalten mätts. Det kan nämnas att vissa kommuner har utförtmätaingar i så gott som alla småhus i sin kommun. Flera kommuner utför systematiska mätningar på eget initiativ i hus uppförda av s.k. blåbetong samt i högriskområden. Med högriskområde avses mark med högre radonhalter än 50 /m'. Enligt en översiktiig kartiäggning av mark med utgångspunkt från radonin- nehåll bedöms av landets yte som högriskområde. Kommunema arbetar med att te fram radonriskkartor som bl.a. visar vilka områden som är aktueUa för spåming av befintiiga radonhus. donriskkartor i 187kommunen Totalt bedöms att i ca 15 000 lägenheter Prop. 1992/93:100 haråtgärder vidtegits för att sänka radondotterhalten, varav i ca 2 800 har Bil.13 dette skett med hjälp av det nuvarande radonbidraget. Av min redovisning kanutiäsas att många egnahem är identifierade som hus med radondotterhalteröverstigande gränsvärdet för sanitär olägenhet, dvs. 2(X) Bq/m', men är ännuinte åtgärdade. Enligt vad jag erfarit föreligger svårigheter för husägare,speciellt utanför storstadsområdena, att finna entteprenörer som är villiga (kU har kunskap att genomföraradonåtgärder. kan vara en av orsakema till att förhållandevis fäfastighetsägare vidtar åtgärder. Förbättring av ventilationen, som är den åtgärd somoftast vidtas för att sänka radondotterhalten från byggmaterial, ingår ocksåsom komponent för att förbättra momhusklimatet i övrigt. Man kommer således tUlrätta med radonproblemen vid åtgärder som vidtas av andra skäl, såsom vidvanliga om- och tillbyggnader, underhåll samt reparationer för att avhjälpafukt-och mögelskador. Antalet åtgärdade bosfeder med avseende på radon ärdärmed ttoligen störte än som nämnts . Det är dock väsentiigt attfastighetsägaraa skaffar uppgifter om radondotterhaltema innan ingrepp vidtas ihusen. Källan till radonavgången måste påverka de tekniskalösningama. Det finns således flera skäl till att aktörema i byggprcKessenförbättrar sin kunskap om radonförhållandena. Uppskattningar av hälsorisker videxponering för radondöttrar är behäftade med viss osäkerhet. Osäkerhetenbedöms d(Kk vara mindre än vad fallet är med de fleste andra luftföroreningar.För närvarande pågår en radonepidemiologisk undersökning vid Institatet förmiljömedicin. Syftet är bl.a. att söka klarlägga sambanden mellanradonexponering och lungcancer. Resultetet avses redovisas . Jag bedömer behovet av medel för radonbidrag /94 till oförändrat . JaghemstäUer att regeringen föreslår att tiU Bidrag till åtgärder mot radon i bostäderför /94 anvisa ett förslagsansfeg på . Propositionens lagforslag Bilaga 13.1 Prop. Lag om ändring i lagen (1902:71 s.I), innefattande vissabestämmelser om elektriska anläggningar Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1902:71 s.I), innefattande vissa bestämmelser omelektriska anläggningar dels att 17-20 och 22 §§ skall upphöra att gälla, delsatt 27, 29, 31 och 32 §§ skall ha följande lydelse. TiUböter eUer fängelse i högst TiU böter eUer fängelse i högst ettår döms den som med uppsåt döms den som med uppsåt eUerav oaktsamhet eUer av oaktsamhet 1.bryter mot 2 § I mom. förste I. brytermot 2 § I mom. försfe eUer ttedje stycket, eUer tredje stycket, 2.bryter mot villkor som med- 2. brytermot villkor som meddefets med stöd av 2 § 3 mom. defets med stöd av 2 § 3mom. andra stycket, andra stycket, 3. bryter mot föreskrift som 3. bryter motföreskrift som meddelats med stöd av 15 eller 17 meddelats med stöd av 15 §. I ringa faU döms inte tiU ansvar. Iringa faU döms inte tUI ansvar. Den som har åsidosatt ett vitesförefeggande eUeröverträtt ett vitesförbud döms inte tiU ansvar enUgt denna lag för gäming somomfattos av föreläggandet eUer förbudet. 77// ansvar för brott mot registreringsskyldighetenligt döms inte, om avgift skall betalas enligt 18 %för underlåtenregistrering. BeslutenUgt 2 § 7 mom. får inte överklagas. Besliä av Närings- och teknikutvecklingsverketenligt 18 § får överklagas hos kammarrätten. 'Senastelydelse 1988:218. 'Senaste lydelse1991:2020. Föreskrifter om överklagande av en myndighetsbeslut enUgt 23 §, 24 § försto eUer andra stycket, 25 § eUer 26 § eller medstöd av ett bemyndigande enUgt fegen meddelas av regeringen. Föreskrifter om överkfegande av ett beslut av enriksprovpfets meddefes av regeringen. Beslut som meddefets enUgt denna lag eUer med stödav föreskrifter som meddelats med stöd av lagen skaU gälfe , om inteannat bestäms. För verkstäUighet gäUer i övrigt vad som föreskrivs i utsökningsbalken om alhnänna mål. Beslut om avgift enligt 18 § får verkställasgenast, om inte annat förordnas eller säkerhet ställs för avgiftsskyldighetensfullgörande. För verkstäUighet gäUer i övrigt vad som föreskrivs i utsökningsbalkenom allmänna mål. 1992/93:100 BU. Dennalag träder i kraft den 1 juU 1993. 'Senastelydelse 1988:218. Ändrad disposition av . Föreslagna anslags motsvarigheter i stotsbudgeten /93 F 13, del av III ht B 6 Del av G 1 B 5, del av F 16,F 17 Hl, H2, del av G 1 Avgifter tiU vissa internationellaorganisationer B. Näringspolitik m.m. Utredningar Kostnader föromstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. 4. Täckande av evenhiellaföriuster i anledning av Statens vattenfallsverks borgensförbindelser, m.m.Småföretagsutveckling Styrelsen för Sverigebilden Täckande av föriuster vid viss garantigivning, m.m.Räntestöd m.m. till varvsindustrin Medel till AB kanalbolag förupprustning och drifl av kanalen Aweckling av Stiftelsen Institutet förFöretagsut- C. Exportkrediter m.m. Kostnader för statsstödd exportkreditgivninggenom Kostnader för statsstödd exportkreditgivningavseende export av fartyg m.m. Ersättning för extra kostnader för förmånligkredit- MaiknadA- odi konkurreiisfrägc» Särskilda awecklingskostnader för Näringsfirihetsom-