prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — Föratt kunna bedöma riskema för en sådan tillfällig negativ effekt på sysselsättningenär det viktigt att vete dels hur sannolikt det är att en ojämnt fördeladstöming av befydande omfettning kan drabba , dels hur ett deltegande ivaluteunlonen påverkar flexibiliteten på arbetemarknaden. Några befydelseftillafaktorer kan ureklljas när det gäller risken för en avvikande utveckling: * Densvenska utrikeshandelns exportsammansättnlng är den faktor som Bilaga 6.3 mest sannolikt kan lecfe till skillnader. Jämfört med de andra tänkte deltegama I valutaunionen spelar t.ex. basindustriemas produkter en Svängningama i handelsvillkor har under de senasteåren varit större än t.ex. lysklands (LU 92, feb. Befydelsen av dennaskillnad bör dock inte överdrivas. av handel medEG-ländema är s.k. inom bransch-handel, att jämföras med fört.ex. Endast en mindre del av exporten härrör från sektorer därSverige är klart mer exponerat an andra länder. Det gäller framförallt skogssektorn. * Skillnadennär det gäller marknadssammansättning är förhållandevis liten. Diygt två tredjedelar av det svenska handelsutbytet sker med de nuvarande EG- och EFTA-ländema, vilket är detsamma som EG- genomsnittet. * LU92 pekar på lägesnackdelamas befydelse (tobell 3.10). geografiska läge innebär att en stöming i form av t.ex. kraftigt ökade transportkostaader skulle drabba hårdare än de flesto andra länder i en europeisk valutounion. Sammanfettningsvisär den svenska industristruktiiren och handeln så pass lik t.ex. den fyska, attrisken för en avvikande utveckling antogligen är mindre för svensk del än t.ex.för norek eller finsk. Föratt ge ett perepektiv på risken för en verkligt allvarlig yttre stöming somdrabbar ensamt är det viktigt att betona, att den svenska ekonominknappast varit uteatt för någon såcfen i modem tid. Går man utomlands kanmöjligen den finska sovjethandelns kollaps utgöra ett exempel, men då handlardet om bortfallet av avsättningsmarknaden för ca en sjättedel av den egnaexporten och allvarligt föreämrade villkor för importen av viktiga varor såsomolja. Närdet gäller arbetemarknadens flexibilitet finns flera stadier som pekar dessutompå att den svenska arbetemarknadens anpassningsförmåga är intemationellt setthög, vilket talar för att skulle klara valuteunlonens anpassningskravjämförelsevis väl. Ettproblem med de stadier som finns om reallöneflexibillteten i äremellertid att det skedde flera devalveringar. Det är just Isamband med dessa tillfällen som reallönema anpassate. Reallönema har såledessänkte utan motsvarande nedväxling i de nominella lönemas utveckling. Det ärciärför troligt att stadiema ger en överdrivet positiv bild avreallöneflexiblliteten. Ett deltogande i valutaunionen kräver därför sannolikten ökad flexibilitet I lönebildningen och en ökad rörlighet på arbetemarknaden.Å andra sicfen är det det troligt att ett deltagande i unionen i sig bidrartill att öka arbetsmarknadens flexibilitet. Följder för den ekonomiskapolitiken Prop. BUaga6.3 Om deltar i valuteunlonen fiillbordas den förekjutnlng av fyngdpunkteroch roller i den svenska ekonomiska politiken som inleddes medden feste växelkureen, anknytningen till ecun och . Ramenför den svenska ekonomiska Integreringen med EG-ländema skullebli ännu festare om kronan bands oåterkalleligt till de övriga Penning-och valutapolitiken centraliseras till den europeiska nivån. Det innebär dockingen avgörande förändring i förhållande till en situation med fest växelkure,cfe den svenska penningpolitiken till störete delen bestäms av den fyskapennmgpolltUcen. Deltegandet i valuteunlonen kan i själva verket innebärapåtegliga fördelar jämfört en fåst växelkurepolitik. Penningpolitiken i Europautformas Icfeg de facto med hänsyn till problem och behov. Innebördenär att den fyska återföreningen hämmar utvecklingen inom hela området.Inom en union skulle t.ex. ränteläget i stället bestämmas med hänsyn till helaområdete behov. Vidare bör sägas att det å andra sidan är troligt att Tysklandspenningpolitik bidrog till att hjälpa andra länder i ,framför allt inom , att få ned sin inflation till en lägre kostaad i form avförlorad produktion och arbetelöshet. Genom att knyta sin valuta till D-markenkunde andra länder dra nytte av lysklnads restriktiva penningpolitik och lågainflationstakt. Iytterligare ett viktigt avseende innebär valutaunionen en befydelsefiill fördelI förhållande till en situation med fåst växelkure. När växelkureema låsesoåterkallerligen upphör de kapitalflöden som beror på förväntningar omväxelkurejusteringar. Därmed blir också fömtsättningama för den ekonoiniskapolitiken mer stebila. Valutamarknadens krav ereätte för det enskilda landet avunionens mer formaliserade och stebila konvergenskrav. Närdet gäher finanspolitiken innebär ett deltagande i valutaunionen inga störreförändringar. De s.k. konvergenskraven för deltagande I EMU:s tredje fessammanfaller i stor uteträckning dels med vad en fest växelkure fordrar, delsmed vad den inhemska stmktaromvandlingen kräver. Somtidigare framgått avser det framticfe samarbetet inom ramen för EMU framförallt en samordning av de deltegande ländemas penningpolitik och en integrationav de mstitationer som ansvarar för denna. Kraven pä finanspolitiken, där denoffentliga sektoms utgifts- cx:h skattepolitik utgör beståndsdelama, är av ettmer mdirekt slag. Dessa krav är i företo hand kopplade till de konvergenskriteriersom i kvantitetiva termer reglerar vilka finansiella underekott och vilkenskuldsättning som kan accepteras i den offentliga sektora. Inriktningenpå att minska det stmktareUa underekottet är emellertid angelägen oavsettkonveigenskraven: underekottet har också befydelse för förtroendet för densvenska växelkurepolitUcen och därmed för räntenivån. Sverigeutanför en valutaunion Prop. Bilaga6.3 I den europeiska debatten diskuteras framför allt om den föreslagna valuteunlonenär ett klokt projekt ur hela gemenskapens synvinkel. Rapporten betonaremellertid att frågan kan ställa sig delvis annorlunda för svensk del. Omvaluteunlonen blir av måste bedöma hur ekonomin skulle påverkas av attSverige stod utanför det nya valutoområdet. I flera avseenden skulle ettutanförekap sannolikt Innebära större påfrestningar än dagensväxelkurearrangemang eller ett ensidigt åtogande om fåst växelkure. \d ettutanförekap måste trovärdigheten för den svenska kronan succesivt byggas upp,vilket med stor sannolikhet skulle kräva en befydligt stramare penning- ochfinanspolitik och en mer återhållsam lönebildning än vid ett deltagande I EMU. Andraeffekter av ett utanförakap är följande. * Närtransaktionskostaadema minskar inom unionen föraämras konkurrenskraften för svenska exportföretag på de marknader som omfettas av valutaunionen. * Riskenför växelkurastömingar kommer antegligen att ses som större än i cfeg. Därmed ökar den finansiella osäkerheten för Sverigebaserad verksamhet med Intemationella kopplingar med åtföljande negativa effekter på ränteläget och investeringama. * Sverigesdragningskraft som investeringsland minskar antagligen. Utanförakapet i sig ökar den finansiella osäkerheten vid placeringar i . Risken blir särakilt påtaglig vid mvesteringar på tio-femton åra sikt. Investerare kan visserligen delvis föraäkra sig, men de ådrar sig då transaktionskostaader. OmSverige inte heller kan delte i den europeiska unionen i vidare mening, kanpotentiella investerare inte lite på att blir delaktigt I gemenskapensfortsatte utveckling. har inte heller samma möjlighet som medlemssteteratt väma om sitt näringslivs intressen. Lag omändring i lagen (1992:1590) med särskilda bestämmelserom utbetalning av skattemedel Härigenomföreskrivs att i 1 § lagen (1992:1590) med särskilda bestämmelser omutbetalning av skattemedel skall ha följande lydelse. 1992/93:150 Bilaga6.4 Vid utbetalning av kommunal-eller landstingsskattemedel enligt 4 § lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m. m., skall för kommunalskattemedlen minskas med per invånare i kommunen och landstingsskattemedlen med per invånare i . För en kommun som inte ingår i ett landsting skall kommunalskattemedlen minskas med per invånare i kommunen . Vidutbetalning av kommunal-eller landstingsskattemedel enligt 4 § lagen (1965:269)med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering avskatt, m.m., skall för kommunalskattemedlen minskas med 739kronor per invånare i kommunen och landstingsskattemedlenmed per invånare i . Fören kommun som inte ingår i ett landsting skall kommunalskattemedlen minskasmed per invånare i kommunen . Denna lag träder i kraftden . 2 Förslag till Prop. Lag med särskilda bestämmelser om utbetalning av Bilaga 6.4 1 §Vid utbetalning av kommunal- eller landstingsskattemedel enligt 4 § lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m., skall för kommunalskattemedlen minskas med per invånare i kom munen och landstingsskattemedlen med per invånare i . Fören kommun som inte ingår i ett landsting skall kommunalskattemedlen minskasmed per invånare i kommunen . 2 § Har en kommun, ett landsting eller en kommun sominte ingår i landsting för fastställt en högre skattesats än den somhar gällt för skall den minskning av kommunal- eller landstingsskattemedelsom avses i I § i stället göras med , respektive 1 642kronor. Detta gäller dock inte om höjningen av skattesatsen avser att täckaökade kostnader som uppkommit på grand av en omfördelning av uppgifter mellanlandsting och kommunema inom . 3 § Vid utbetalning av en församlings eller enkyrklig samfällighets fordran enligt 4 a § Qärde stycket lagen med särskildabestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m., skallfordran vid ingången av minskas . Dennalag träder i kraft . Lag omändring i lagen (1992:670) om statligt 1992/93:150 BUaga6.4 Härigenomföreskrivs i fråga om övergångsbestämmelsema till lagen (1992:670) om stafligtutjämningsbidrag till kommuner' dels att punkt 5 skall upphöra att gälla, delsatt punktema 4 och 6 skall ha följande lydelse. I fråga om bidragsåret1993 gäller att om skillnaden mellan det preliminära skatteutjämningsbidragetenligt 6 § och ett referensbidrag överstiger av summan avreferensbidraget och kommunens preliminära kommunalskattemedel enligt 4 §lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och arman menighetsutdebitering av skatt, m.m. för , skall det preliminärautjämningsbidraget justeras upp eller ned med den del som överstiger 1,5procent. 6.Mfråga om gäller att om skillnaden mellan det preliminärautjämningsbidraget enligt 6 § för , och det preliminära utjämningsbidragetenligt samma paragraf för , efter tillämpningen av punkt 4 iövergångsbestämmelsema, överstiger av summan av preliminärakommunalskattemedel för enligt 4 § lagen med särskilda bestämmelser omkommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. och det preliminära utjämningsbidraget I fråga om bidragsåret1993 gäller att om skillnaden mellan det preliminära skatteutjämningsbidragetenligt 6 § och ett referensbidrag överstiger av summan avreferensbidraget och kommunens preliminära kommunalskattemedel enligt 4 §lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighetsutdebitering av skatt, m.m. för , skall det preliminärautjämningsbidraget justeras upp eller ned med den del som överstiger 1,5procent. Regeringen,eller den myndighet regeringen bestämmer, fastställer referensbidraget. 6.I fråga om gäller att om skillnaden mellan det preliminärautjämningsbidraget enligt 6 § för , och det preliminära utjämningsbidragetenligt samma paragraf för , efter tillämpningen av punkt 4 iövergångsbestämmelserna, överstiger av summan av preliminärakommunalskattemedel för enligt 4 § lagen med särskilda bestämmelser omkommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. och ettreferensbidrag, skall det prelimi- ' Senastelydelse av punkt 5 1992:1583. \ Senaste lydelse 1992:1585. 1992/93:150 Bilaga6.4 enligt 6 § för , efter till- nära utjämningsbidraget justeras lämpningen av punkt 4 iövergångsbestämmelserna, skall det preliminära utjämningsbidraget justeras uppeller ned med den del som överstiger . upp eller ned med den del somöverstiger . Regeringen,eller den myndighet regeringen bestämmer, fastställer referensbidraget. Denna lag träder i kraftden och tillämpas första gången i fråga om . Innehållsförteckning pp- 1992/93:150 1.1 Skattereduktionför reparationskostaader m.m. 1.2 Vissa frågor om inbetalning av skatt ocharbetegivaravgifter 14 1.3 Utbyggnad av skattemyndighetemas 2 Stetensupplåning i ufländsk valute 18 2.2 Steflig upplåning i ufländsk valute 22 2.3 Den framtida stefliga upplåningen i 3Sverige och EMU 28 4.2 Vissa finansieringsfrågor i samband 4.3 Departementsvisa bedömningar avperaonalkonsekvensema 30 6Vissa anslagsfrågor inom sjundehuvudtiteln 44 6.1 Vissa investermgar m.m. 44 6.2 Ytterligare medel för täckning av merkostaader förlöner och pensioner m.m.under /93 44 7.2 Kommunema och de samhällsekonomiska fömteättnlngama 47 7.3 Behov av förändringar i nuvarande skatte- 7.4 Ekonomiskautgångspunkter för kommimsektom 7.5 Övriga frågor 67 7.6 Upprättode lagföralag 69 7.8 Bidrag och ereättningar till kommunema 70 Bilaga 6.1 1 Lag omskattereduktion för Prop. för bostedshus 74 Bilaga 6 2Lag om ändring i skatteregisteriagen (1980:343) 77 Bilaga6.2 1 Lag om ändring i lagen (1941:416) om 2 Lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) 82 3 Lag om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt 84 4 Lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt 85 5 Lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624) 86 6 Lag om ändring i lagen (1984:151) om punktekatter ochprisregleringsavgifter 87 7 Lag om ändring i fordonsskattelagen (1988:327) 88 8 Lag om ändring i lagen (1990:676) om skatt påränfe på skogskontomedel m.m. 89 Bilaga6.3 och den ekonomiska och monetära unionen Sammanfettningav rapporten 1992:116 90 Bilaga6.4 1 Lag om ändring i lagen (1992:1590) med särakiida bestämmelser om utbetalning av skattemedel 97 2 Lagmed särakiida bestämmelser om 3 Lagom ändring i lagen (1992:670) om stotiigt utjämningsbidrag till kommimer 99 gotab 43622, Slockholm 1993 1 samL Nr 150 BiL 7 Bilaga7 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /94, m.m. såvitt avserUtbildningsdepartementets verksamhetsområde Denkris vi nu befinner oss i är inte enbart en följd av en internationelllågkonjuktur, uten den beror också på strukturella brister i vårt eget samhälle.En av de viktigaste förutsättningarna för fortbestånd som en av deekonomiskt sett ledande nationerna i världen är att vi klarar av denkunskapsmässiga omstruktureringen. Utbildningsväsendet har en väsentlig uppgiftför att möta de strukturella bristerna i det svenska samhället. Det behövsökade utbildningssatsningar främst inom naturvetenskap och teknik, språk ochinformationsbehandling. Utbildningssatsningarfyller en långsiktigt betydelsefull funktion. är viktigt att framhålla ien tid då utbildningsväsendet också bidrar till att mer kortsiktigt hålla nereden öppna arbetslösheten. Ett exempel på dette är att genom undervisning isvenska förbättra invandrares möjligheter på arbetsmarknaden. Införpåfrestaingarna med kraftiga dimensioneringsökningar av utbildningsutbudetunder , måste budskapet till de studerande vara att utbildningär långsiktigt meningsfull både för den enskilde och för samhället. Med denutgångspunkten är det absolut nödvändigt att utbildningen får ett meningsfulltirmehåll vad beträffar både inriktning och kvalitotiv nivå. 1* 1992/93. 1 samL Nr 150 BiL 7 Bidrag till viss verksamhet inom det kommunalaskolväsendet 1992/93:150 Bilaga 7 Mittförslag: Särskilt statsbidrag ges till kommunerna för ytterligare 29 000platser i gymnasieskolan för ett tredje gymnasieår utöver de 11 000 platser somtidigare föreslagits för /94. Vidareskall statsbidrag kunna ges för 33 000 extra platser inom den kommunalavuxenutbildningen (komvux). Skälenför mitt forslag: 1 propositionen om särskilt statsbidrag till kommuner förytterligare platser i gymnasieskolan för ett tredje gymnasieår (prop.1992/93:194) föreslogs att för 11 000 platser för etttredje gymnasieår skulle avsättas /94 samt att regeringenskulle bemyndigas att vid behov ytterligare öka antalet platser. Jag räknar medatt ytterligare 29 000 platser kommer att utnyttjas för det tredjegymnasieåret, vilket kostar utöver vad som beräknats iprop. 1992/93:194. Medlen avser ett tredje gymnasieår för ungdomar som gått uten tvåårig gymnasieutbildning. Riksdagenhar beslutat att ställa resurser till AMS förfogande för bidragtill bl.a. utbildning i komvux, 13 000 platser, och folkhögskola, 5 000 platser(prop. 1992/93:50, bet. 1992/93:FiUl, rskr. 1992/93:134). Också härvidlag finnsdet enligt min mening anledning att höja ambitionsnivån. Under /94 bör målsättningen vara att 33 000 extra helårsplatser anordnas inomkomvux och 10 000 platser inom folkhögskolan. Jag föreslår därför att anvisas under detta anslag /94 för bidrag tUl dekommuner som anordnar extra komvuxplatser utöver den ordinarie organisationen. Låtmig i det här sammanhanget understryka det grundansvar kommunerna har för atttillgodose behoven av komvux. Detta ansvar är klarlagt i skollagen. Det finnsenligt min mening anledning att göra denna markering så att det står alldelesklart att de statliga bidrag som tillkommer skall användas för nya platser. Somjag inledningsvis framhållit skall dessa utbildningssatsningar ses som inslag ien långsiktig strategi för nationell kompetensuppbyggnad. Jag vill i detsammanhanget något uppehålla mig vid vad jag uppfattar som angelägnautbildningsbehov, bland andra. Regeringenhar i många sammanhang markerat behovet av förbättrade språkkunskaper - såväli svenska som i främmande språk. Den synpunkten kommer säkerligen att få sittmest betydande genomslag i de läroplansförändringar som för närvarandeförbereds. Reformer i ungdomsutbildningen påverkar emellertid den samladekompetensen i sam- häUet endast i den taktsom studerande tar sig igenom de reformerade Prop. 1992/93:150 utbildningarna.Många invandrare, såväl ungdomar som vuxna, behöver Bilaga 7 förbättra sinasvenskkunskaper för att förstärka sina möjligheter i fråga om arbete ochfortsatta studier. Genom satsningar , i och för sig betingade avarbetslöshetsläget, har vi fått chansen att bygga upp kunskapema snabbare änvad som eljest skulle ha varit fallet. Det är angeläget att ta vara på dettillfället. Härvidlag har egentligen alla aktörer på utbildningsområdet,gymnasieskolan, komvux, folkhögskolan och bildningsförbunden, godaförutsättningar att göra betydande insatser. Regeringenhar vidare uttryckt sin oro för det vikande intresset för naturvetenskapligaoch tekniska studier. Här är det inte minst viktigt att ge de studerande information.Det är angeläget att i detta informationsarbete särskilt uppmärksammautbildningar med naturvetenskaplig och teknisk inriktning. Minst lika viktigtär emellertid att forma utbildningens innehåll så att ungdomar fullföljer denutbildning de valt och finner den intressant. Bättre reklam än att elevernauppsakattar den kan ingen utbildning få. På detta område är det särskiltviktigt att utbildningarna planeras och genomförs med stor kreativitet ochlyhördhet gentemot dem utbildningarna avses för. Såväl renodlat praktisk utbildning,t.ex. en teknisk grundkurs, som mera studieförberedande ellerall-mänorienterande bör kunna genomföras. Dentreåriga gymnasieskolan införs nu runt om i landet. Den innebär naturligtvis enbetydande kunskapsförstärkning . riskerar de som endast haren tvåårig gymnasieutbildning att hamna på efter-käUten. Det är därförangeläget att de som har den kortare gymnasieutbildningen får möjlighet attkomplettera så att de når den nivå den treåriga gymnasieskolan ger. Allaär inte intresserade av en sådan komplettering. Det finns de som heUre villfördjupa sig inom det område där de redan har tyngdpunkten i sin utbildningeller vill förbättra sina teoretiska kunskaper. Det tredje gymnasieåret böräven kunna ges en sådan utformning. Detär angeläget att de föreslagna utbildningsinsatserna genomförs utan en tyngandeadministrativ apparat. rör det sig här om medel i en storleksordningsom definitivt motiverar uppföljning. Kunskaper och erfarenheter av desatsningar som genomförs kan också vara av nytta för framtida insatser. Enheltäckande utvärdering av kvaliteten i och inriktningen avutbildningsinsatserna är förstås svår att genomföra. Det är emellertid viktigtatt åstadkomma en så tillförlitlig bild som möjligt av insatserna. Envolymkontroll bör också genomföras så att de statliga bidragen inte används förverksamhet som huvudmannen ändå borde eller skulle bedriva. Jaghemställer att regeringen föreslår 1.att med ändring av beslut (bet. 1992/93:UbU8, rskr. 1992/93:207) ochregeringens förslag i prop. Bidrag till vissverksamhet inom det kommunala skolväsendet för /94 anvisa ettförslagsanslag på 1 . 1992/93:150 Bilaga 7 Statsbidrag beräknas för 10 000 extra platser inom folkhögskolan.Därutöver beräknas för särskilda kurser för arbetslösaförlagda till folkhögskolor eller studieförbund. Skälenför mitt förslag: Enligt vad jag tidigare redovisat föreslår jag att 10 000extra platser anordnas inom folkhögskolan för /94 med anledningav det kärva arbetsmarknadsläget. I fråga om inriktningen av insatserna villjag hänvisa tUl vad jag anfört under anslaget B 9. Bidrag till viss verksamhetinom det kommunala skolväsendet. Jag beräknar kostnaden för dessa platser till438 . Dessutom föreslår jag att de medel om somanvisats innevarande budgetår som särskilt bidrag för arbetsmarknadsanpassadutbildning inom folkbildningen, dvs. studieförbund och folkhögskolor, får utgåäven nästa budgetår. Medlen för /94 bör tillföras detta anslagoch platserna fördelas mellan utbildningsanordnarna av . Jaghemställer att regeringen föreslår 2.att med ändring av beslut (bet. 1992/93:KrU13, rskr. 1992/93:192)till Bidrag till folkbildningen för /94 anvisa ett anslag på . 1 Utökning av utbildningsplatser inom den högreutbildningen 1992/93:150 Bilaga 7 Mittfiirslag: Antalet utbUdningsplatser i grundläggande högskoleutbildning ökasmed 1 500 fr.o.m. /94. För utvecklings- och utbildningskostnaderanvisas . Vidare föreslås platser för 1 500 helårsstudenterpå s.k. behörighetsgivande förutbildning vid universiteten och högskolorna.För detta ändamål anvisas . Antaletsökande till högre utbildning är nu större . Antalet platser inomden högre utbildningen måste bestämmas inom ramen för en awägning mellanindividernas efterfrågan på sådan utbildning och möjligheterna att erbjudastudenterna en från kvalitativa utgångspunkter tillfredsställande utbildning.Detta synsätt motiveras bland annat av studiefinansieringssystemet.Självfallet måste utbildningen hålla hög kvalitet då studenternalånefinansierar sitt uppehälle . Antalethelårsstudenter inom den grundläggande utbildningen vid de statiigauniversiteten och högskolorna växer snabbt. Efter att ha varit i stort settoförändrat kommer antalet studenter att öka från ca 130 000 år1990 tifl ca 180 1995. Dettakräver utomordentliga ansträngningar av den ansvariga personalen viduniversitet och högskolor. Det finns risker för att det uppstår brist på såvälbehöriga lärare som på lokaler och studentbostäder. Regeringoch riksdag har tidigare tagit ställning för kraftfulla åtgärder i syfte attbevara och helst stärka kvaliteten inom den högre utbildningen (prop.1992/93:42, bet. 1992/93:UbU05, rskr. 1992/93:159). Jag bedömer nu att detinte är möjligt att åstadkomma några mera väsentliga ökningar av den reguljärautbildningen på universitets- och högskoleorterna med de kvalitetskrav somsamtidigt måste upprätthållas. Enutbyggnad av den traditionella högre utbildningen med nuvarande anläggningaroch lärartillgång är alltså inte lämplig . Först på längre siktnär systemet stabiliserats och en ökning av antalet forskarutbildade skett kanen mera betydande utbyggnad ske.