prop · GG03179 · 1992-12-31 00:00:00 — Denmaxunafe förändringshastigheten är gränsen för vad ekosystem och arter behöverför att hinna anpassa sig. Temperatarstegringar över den maxunafetemperatarökningen bedöms kunna utiösa snabba, oföratsägbara och icke-linjäraresponser som kan leda tiU omfattande skador på ekosystemen. Bortom det övreabsolute värdet bedöms riskema för aUvarUga ekosystemskador öka snabbt. Utsläppoch utsläppsmål - globalt Koldioxidär den dominerande växtiiusgasen. Utsfeppen av koldioxid beräknas svara förmeUan 60 och av den samfede växtiiuseffekten från de globala anttopogenautsfeppen. Metan står för och dUcväveoxid ftir av detotafe utsfeppen omräknade tiU koldioxidekvivalenter. Den angivna osäkerhetenberor på osäkerhet om vUken nettoeffekt CFC -utsläppen har på växtiiuseffekten. Koldioxidutsläppen från förbränning av fossUabränslen har ökat aUtsedan mdustriaUseringen tog fert . Efter det accelererade utsläppsökningen och huvuddelen av den 62 koldioxid som har tUlförtsatmosfären har sfeppts ut . Nettoflödet av koldioxid tUl atinosfären påverkasockså av hur marken Prop. 1992/93:179 bmkas. Under tidigare århundraden var detfrämst i världens temperera- BUaga 1.1 de områden som skogamas areal minskadeoch dänned bidrog tiU ökade halter av koldioxid i attnosfären. är detnedhuggningen av de ttopiska regnskogarna som framför aUt bidrar tiUnettoflödet av koldioxid tiU atmosfären. Ungefar fyra femtedelar avkoldioxidutsfeppen från mänskUg verksamhet beräknas nu komma firån eldningen avfossUa bränslen medan den återsfeende femtedelen kan hänföras tiU förändringari markanvändningen, i försto hand nedhuggningen av skogar. De industriaUserade ländema - i väst och i öst -har av jordens befolkning men svarar för avkoldioxidutsfeppen. Utvecklingsländema - mklusive - har avbefolkningen men bara av utsfeppen. IPCC utarbetode ett antal scenarier sombl a visar effekten av olika omfattande åtgärder för att begränsa utsfeppen avväxthusgaser. Scenariet med de mest radUcafe åtgärdema innebär bl a kraftigtförbättrad energieffektivitet, betydande användning av föraybara energikäUoroch nyplantering av skogar. Det krävs åtgärder i nivå med detto scenario föratt begränsa den förväntode temperatarstegringen tUl över förindustrieUnivå. Det kan konstoteras att fegriskgränsen för denabsoluto temperatarstegringen, över förindustrieU nivå, redan harpasserats. För att klara SEI:s högriskmål krävs globala minskningar avkoldioxidutsfeppen med . För att u-länderaa skaU få utrymme attutveckfes måste i-ländemas utsläpp minskas mer än så. En tysk parlamentariskuttedning (Enquete Commission) anger att målet för i-länderma bör vara att minskasina koldioxidutsläpp . Det är uppenbart att det finns en mycket stort gapmellan de mål som har beslutots och den minskning av på koldioxidutsfeppen på50-80% i industrUänderaa under de nästo 50 åren som krävs för att klaramUjö-målet. Även om vi har tid på oss att klara mUjömålet så kräver detta en såfundamental omställning av konsumtions- och produktionsmönster attomställningen måste börjas . Det tar mycket att förändrattansport- och energistmktarer. krävs stora investeringar iinfrastmktar och prcxluktionsapparat. Koldioxidstår för huvuddelen av utsläppen av växthusgaser också i . avutsläppen härrör från användningen av fossife bränslen dvs kol, olja ochnatargas. Denna rapport behandlar koldioxid, metan,dikväveoxid (K;h sfebife fluorföreningar (HFC och FC-föreningar). CFC och HCFC har inte togits med, dels på gmnd av osäkerheten om dessa ämnens växthus effekt, dels på gmnd av att det redan finns beslut om aweckUng och begränsningar i syfte att skydcfe ozonskiktet. Osäkerheten om de in dUekt verkande gaserna kolmonoxid, NO och VOC (flyktiga organiska 63 ftirenmgar) är också storenUgt IPCC:s senaste utvärdering. Vi har Prop. 1992/93:179 därför mte behandlat dessa gaser nu i denna rapport. Koldioxidutsfeppen i har minskat betydUgtde genom energieffektivisering och övergång hin olja tiU el.Övergången tiU el har skett i takt med utijyggnaden av kärnkraften. Medan utsfeppen från energisektom och från mdustrinstodigt har minskat har trafikens utsfepp av koldioxid successivt ökat sedanbörjan av 70-taIet. Transportsektoms andel av utsfeppen har ökat från knappt20% 1970 ttU 1990. Utsläppsmönsttet för koldioxid skUjer sig betydUgtmellan olika länder. Detto påverkar ländemas fömtsättningar för att genomföraåtgärder för att StobiUsera och minska utsläppen. har praktiskt tegetinte några koldioxidutsläpp från elprcxluktionen. I länder som har en storfossUbaserad elproduktion kan man begränsa koldioxidutsfeppen genom atteffektivisera elproduktionen och ersätto koUcraftverk med gaseldade kraftverk.En övergång firån kol tiU gas ger i stort sett en halvering avkoldioxidutsläppen. och andra länder med liknande utsläppsmönstermåste däremot vidto åtgärder inom transport-, mdustri och uppvärmningssektomför att klara motsvarande krav. SkUlnaden bUr for del ännu större närkämkraften awecklas, då i stort sett halva elproduktionen skaU ersättas genomenergUiushåU-nUig eUer ny energitiUförsel. Om detto skaU ske utan att koldioxidutsläppenökar krävs mer långtgående åtgärder än i många andra länder. Det finns dockäven fektorer som är gynnsamma för . SärskUt tiUgången på biobränslegynnar i förhållande tiU andra länder. har som avancerat mdustriland medstor tiUgång på biobränsle och en högteknologisk mdustri inom bl a områdenatransport-medelstiUverkning, husbyggnad och energiproduktion möjUgheter attUgga i spetsen för utvecklingen. En mtemationeU utveckling mot ett samhäUe somleds in mot tekniker som är energi- och resurssnåfe kommer därför också att ilängden vara fördelaktig för . Åtgärdsmöjligheter och kostnader i relation till deglobala koldioxidutsläppen Analysermed globafe ekonomiska modeUer visar att koldioxidutsfeppen skuUe kunna minskasbetydUgt inom ramen för en uthåUig ekonomisk tiUväxt - fömtsatt attenergiförsörjningens stmktar, industiiproduktio-nens sammansättning osv kananpassas på ett flexibelt och kostnadseffektivt sätt tUl förändradefömtsättningar. I flera modeflstadier har man t ex analyserat konsekvensema avatt minska de globafe utsfeppen jämfört med tifl en bit inpå . Analyserna av sådana utsläppsreduktioner visar att den århgaglobafe BNP-tiUväxten i de flesto feUen minskar med mellan O och 0,3procentenheter tiU följd av att koldioxidutsfeppen begränsas. Kostaademaför att minska koldioxidutsfeppen skUjer sig mellan olika 64 ModeUstadiema tyder på att kostnadema för att begränsautsläppen kommer att vara störst i u-ländema. berorpå att dessa länder ännu är i ett tidigt skede av sm mdustriaUse- Bilaga 1.1 ringoch på att den ekononuska tiUväxten förväntas bU snabbare än i industrUändema.Även om u-ländema ökar utsfeppen upp tiU en viss nivåmedan de industriaUserade länderna skär ned kan kostnadema - somprocentaeU BNP-fÖrlust eUer realinkomstförlust - bU högre i u- har vidareutveckfet sin globafe ekonomiskamodefl () och gjort nya beräkningar sedan vi lämnade delrapporten. Slutsatsen av de nya beräkningarna är bl. a. att enutsfeppsminskning, som endast gäfler , i mycket Uten grad motverkas avutsfepps-ökningar i andra länder. Den energiintensiva industrins tiUväxt inomOECD jämfört med andra länder ändras bara obetydUgt. Effekterna vfe sänktovärldsmarknadspriser på fossife bränslen när OECDs efterfigan minskar synesockså bU små enUgt dessa kalkyler. Beräkningaraa visar även att det vore gynnsamtfirån såväl ekonomisk synpunkt som mUjösynpunkt att avskaffa existerandesubventioner - i bl a Östereuopa och mänga - tiU de fossife bränslena. Underde har man arbetot för att skapa friare marknader både för energioch för transporter inom EG. Konunissionens sttategi fÖr genomförandet av eninre energimarknad omfattar tte steg. I det försto steget skaU kommissionenverka for att de duektiv som ministerrådet antogit om transitering påövergripande nät av el eUer gas samt förbätttad msyn i prisbUdningen(transparens) för el och gas införUvas i medlemsländernas fegstiftning föreslutet av . Steg två avses genomföras 1993, och är en sfegs begränsadThird Party Access (TPA) som bygger på dfrektivförsfeget . Detberör ttedje parts tiUgång tiU näten och innebär att större energi-förbrakareoch distributörer får köpa el och gas var som helst mom EG. skafl enUgtplanema konuna att utökas under steg tte - 1996 - då även små förbrakare skaUfå sainma rättigheter. 1996 är aUtså året för fuUständig TPA. Om denna tidsramkan hålfes återstår att se eftersom förslagen som ingår i steg två ännu intehar gcxitegits av ministerrådet. enades kommissionen om en strategi föratt begränsa risken för klimatförändringar. Strategin har sin utgångspunkt iministerrådets beslut om att stobiUsera EG:s totafe koldioxidutsläpppå nivå . Kommissionen har fått i uppdrag att presenteraen strategi for detto med forsfeg tifl konkreto åtgärder. Det förslag som presenterats innehåUer konkretofÖrsfeg tifl rådsdirektiv/beslut på fyra områden; * Ramduektiv om energihushållningsprogrammet * Beslut om ALTENER, ett program för fömybaraenergikäUor 65 * Förslag tiU dfrektiv om energi-/koldioxidskatt 5 1992/93. * Förslag tiU beslut om mventering av utsfeppenav koldioxid och Prop. 1992/93:179 andra växthusgaser inom EG Bilaga 1.1 Detförsfeg som bUvit mest omdebatterat är det som gäUer införandet av enenergi-/koldioxidskatt. Skatten skafl motsvara 17,75 ECU per tonoljeekvivalenter , for att sedan ökas gradvis tifl nära 60 ECU per tonoljekvivalenter . (Vid den nivå som skaU vara uppnådd motsvararkoldioxidkomponenten ca per kg C02 och den sammanlagda skatten ca 14 öreper kg C02. Detta kan jämföras med den svenska koldioxidskatten som kommer attuppgå tUl /kg för hushåU och /kg fÖr mdusttin ). Ett villkor som stäUs upp i kommissionens fÖrsfegär att skatten skaU tiUämpas först när andra vidtar Uknandeåtgärder. Det är ministenådet som med kvalificerad majoritet avgör när dettovUlkor är uppfyUt. Protestema mot denna kfeusul har varit UvUga firån flera avmedlemsländema och minst fem av dem - , , ,och ItaUen - har förordat att EG uifÖr skatten oavsett vad ochJapan gör. skaU skatteförsfeget behandlas avEuropaparlamentet. Införandet av skatten var urspmnghgen tänkt tiU den Ijanuari 1993, men på gmnd av nämncfe villkor har ikraftträdandet nuskjutits upp. De europeiska tra nsportmarknademas utvecklingkommer också att präglas av bUdandet av den inre marknaden. När den bUrverkUghet konuner dock transportsektom fortfarande att varareglerad i vissa avseenden. Principeraa för avgifter och skatter på trafik, liksomnivån på avgiftsuttoget, kommer att variera en hel del. Vad gäUer skatter harman hittiUs har man bara fettot beslut om miniminivåer för beskattningen avbensin och diesel. BUdandet av den inre marknaden väntas öka såvälperson- som gods-ttansporteraa. Kommissionen arbetar för att skatter och avgifter iframtiden skaU mkludera såväl mfirastnUctarkostaader som extema kostnader. Dettotala uttoget av skatter och avgifter på trafik kommer ttoUgtvis att öka i deflesto nuvarande . Utöver en generefl beskattaing av koldioxid riktodmot fossife bränslen kan man vänto sig separato msatser för att begränsakoldioxidutsläppen från bilar. Ocksåde svenska energi- och ttansportmarknadema är på väg att förändras. VattenfeU har omvandfets tiU ettstotiigt aktiebofeg och verksamheten i storkraftnätet har förts över tifl det nybUdade Svenska krafhiät. En särskUd uttedare ser över eUagen. I en försto etopp skaU bl a uttedas fömtsättningama för att uppfeto lokafe nät 66 förttansitering tiU större kunder I en andra etepp skaU konsekvensema Prop.1992/93:179 övervägas av ett fuUständigt öppnande av de lokafe näten. Den pågående reformeringen av den svenskaelmarknaden stämmer väl överens med arbetet att reaUsera en inre marknad för elinom EG. Närmandet tiU EG kommer knappast att stälfe krav på någon mer långtgåendeUberaUsering än den som redan har inletts. Ugger föreEG-ländema i sm tidtobeU. Handel med el över gränserna kan successivt väntasöka. I perspektivet fram tiU är det främst utbytet av el inom Nordensom kan väntos påverka den svenska elmarknaden. Den planerade kabeln tiUTyskland - Uksom förstärkto förbmdelser mellan och - kommerdock att möjUggöra ett ökat utbyte med kontinenten. TiUgången på kraft bedöms vara fortsatt gcxl iSverige . utgår i sm senaste prognos från att ett måttUgtbehov av ny kraft uppkonimer först mot slutet av decenniet. Råkraftprisetbedöms då stiga . En ökad export kan påskynda prisuppgången iSverige, medan en ökad import kommer att verka dämpande. räknar i sinprognos med en - jämfört med - något ökad import av fest kraft tiU Sverigeår 2000. EUiandehis roU kan bU väsentUgt mycket större närkärnkraften börjar avvecklas. Det är dock svårt att nu närmare bedöma dennautveckling. En ökad konkurrens på energimarknaderna kan vara gynnsam frånmUjösynpunkt, t ex om den förbätttar avvägningen mellan energisparande ochmvesteringar i ny produktionskapacitet och om den gör det lättare attinttoducera tekniker baserade på fömybara energisfeg. Det är dock svårt attbedöma hur utvecklingen kommer att bU på de olika marknadema där ju antaletkonkurrerande företeg även fortsättningsvis kan väntes vara begränsat. Dennärmare utformningen av konkurrensreglema kan påverka utfaUet. Det är därförangefeget att de försfeg tiU nya regler som förs fram av uttedningar,myndigheter och andra organ åtföljs av noggranna mUjökonsekvensbedömningar ochatt besluten på området tydUgt beaktar behoven av minskade utsfepp avväxthusgaser. LiberaUseringen av transportmarknadema i Sverigehar också gått långt. SJ och har skUts med möjUgheter för nyaoperatörer att öppna ttafik. Taxi och flygtrafik har avreglerats och en processmot en fuUständig avreglering av den långväga busstrafiken har inletts. Sverigeligger således även vad gäUer avregleringen av transportmarknadema väl franime isin tidtobeU jäinfört med EG-ländema. Det ttafikpoUtiska beslutet firån slårtydUgt fest det samhäUsekonomiska margmalkostaadsansvaret. Det har varit ochär ett mtensivt arbete med att utveckla ekonomiska styrinstrament. Bland annathar mUjöklassning av fordon och bränslen införts. De svenska erfarenhetema av skatte- ochavgiftssystem för trafiken kommer att vara väsentUga i det intemationelfearbetet. Det är bl a ekonomiska styrinstmment utgående frånmarginalkosbiadstänkande som kommer att behövas även utanför gränserom det skaU vara möjUgt att uppnå "sustainable mobiUty" enUgt EGs s kgreen paper. Den förväntode snabbatransporttiUväxten i kan sammanfatt- 67 ningsvis komma att ökabåde klimatpåverkan och föroreningsbelast- nuigen på den svenskamUjön. När det gäUer regler för utsfepp från Prop. 1992/93:179 fordon kandet på kort sUct finnas svårigheter att vidmakthålfe ett ut- Bilaga l.lvecklat regelsystem för fordon med hänsyn tifl EGs typgodkännande-regler. Detfinns dock fömtsättningar att på konstmera regelsystem - ävenomfattande koldioxid på som är kopplade tifl ekonomiska styrmedel. Transportsektomskoldioxidutsfepp väntas öka med mellan 1990 och . Energisektomökar med tUI jämfört med verkUga utsfepp. Jämförtmed klimatkorrigerade utsläpp bUr utsläppen i stort sett likastora. Industrins processutsläpp förväntos inte ändras i någon högre grad(tobeU 1.1). Sammantoget ger detto en ökning på 6,4 Mton, eUerdrygt tiU jämfört med de verkUga utsfeppen . Om mankorrigerar för att 1990 var ett ovanUgt mUt år blir ökningen 3,7 Mton eUerdrygt . Uppskattningarna av de framtida utsfeppen byggerfor energisektoms del på NUTEKs energiprognos, för transportsektom på de olikatrafiJc-verkens prognoser. Prognoserna föratsätter att redan fettode beslutgenomförs, men inga ytterhgare åtgärder vidtas för att begränsa utsläppen avväxthusgaser. AUa prognoser är behäftade med stora osäkerheter.E)en ekonomiska utvecklingen och konjunktarsvängningarna påverkar starkt denframtida utsläppsbilden. TabeU 1.1 Utsläpp avkoldioxid i och utsläpps- Prop. cenario (Mton COj/år) Bilaga 1.1 omräknat enUgt prognoser från ochtrafikverken) bostäder/service / får den begynnade kämkraftawecklingen storbetydelse för utsläppen. I uttedningen Ett miljöanpassat energisystem bedömdeskoldioxidutsläppen öka i basfeUet med högekonoinisk tiUväxt och i basfeUet med feg ekonomisk tiUväxt. Då antogsafl kärnkraft var aweckfed och inga åtgärder för att begränsakoldioxidutsfeppen komma tifl stånd. Medelför att ininska koldioxidutsläppen Koldioxidutsläppenkan bara begränsas genom att energisektom, trafiksektom och andra viktigasamhäUssektorer förändras. Energm niåste utayttjas mer effektivt i alfe led.Fömybara energisfeg måste vmna marknad i förhåUande tiU de fossife bränslena.Styrmedel för att begränsa koldioxidutsläppen kan därmed komma att gripa instarkt på många områden. Det handlar om energi- och trafikbeskattningen. utgångspunkternaför den fysiska planeringen, vilka ramar som skaU Prop. 1992/93:179 gäUa för avreglerade marknader' osv. Generelfe ekonomiska styrmedel som enkoldioxidskatt eUer över-förbara utsläppskvoter för koldioxid ger incitamenttifl kostiiadseffektiva utsläppsreduktioner och innebär en stark stimulans tiflteknisk utveckUng. De ekonomiska styrmedlens fördelar i firåga omkostnadseffektivitet och incitament tiU teknisk utveckling är särskUt påtogUganär det är fråga om att påverka många oUka sfegs aktörer vars åtgärdsmöjUgheteroch åtgärdskostaader skiftar väsentUgt. Användningen av ekonomiska styrmedelunderlättos också av att det inte spelar någon rofl på vilken plats utsläppenminskar. Om man ser tiU kostaadseffektivitet på ettnationeUt plan, och bortser från fördelningspoUtiska problem, bör enkoldioxidskatt omfatte alfe sektorer och vara lika hög överaUt. TiUs det finnsintemationeUt - eUer åtminstone regionalt - samordnade lösningar för deenergiintensiva branschema får man emeUertid räkna med någon form av särreglerfor dessa, liksom för det intemationelfe flyget och den intemationeUasjö-firten. Beskattningen av insatsbränslen i elproduktionen måste beaktoutvecklingen mot en integrerad europeisk ehnarknad. Energi- och ttansportmarknadema kännetecknas ivissa avseenden av bristande konkurrens och av institationeUa förhållanden somsnedvrider prissignalema tiU dem som använder bränslen och drivmedel.Investeringar i energisparande utebUr ofto ttots att de kan vara mer lönsammaper energienhet än investeringar i ny prcxluktionskapacitet. Det kan förklarasav t.ex. bristande infomiation, dåUgt fungerande kapitalmarknader eUer taxorsom ger en felaktig bUd av kostnadema. Skattereglema för tjänstebilar ocharbetsresor är annat exempel på denna typ av unperfektioner. Pä gmnd av dessaomständigheter måste man räkna med ett stort insfeg av mera dfrekte åtgärdersom komplement tiU en koldioxidskatt. Utbyggnaden av samhäUets mfrastraktar är vUctigfirån klimatsynpunkt. Effektema av t ex höjcfe bensinpriser är starkt beroendeav tiUgången på altemativ tiU personbUsttafiken. Investeringar i bl a mUjövänUgkoUektivttafik är därför <;n fömtsättning för en effektiv styming med hjälpav skatter och avgifter. Ett genereUt ekonomiskt styrmedel i kombmation medandra styrmedel ger sannolikt den biUigaste lösningen. Konsekvenser av att begränsa de svenska koldioxidutsläppen Detekniskt inriktode stadier som har genomförts pekar mot att det finns storamöjUgheter att minska koldioxidutsfeppen genom effektivisering och övergång tiUenergiformer med fegre utsfepp bl a biobränslen. har på uppdrag avNatarvårdsverket använt energisystem- modeUenMARKAL för att stadera effektema av att begränsa utsfeppen. MARKAL är en energisystemmodeU som utveckfets momIntematio- Bilaga 1.1 nal (lEA). Utifrån det som angesbeträffande bl a tekniska prestanda, världsmarknadspriser och efterfirågan pånyttig energi optimerar mcxleUen det tekniska energisystemet, däri inkluderatmöjUgheteraa att spara energi genom olika tekniska åtgärder. Efterfrågan pånyttig energi antas vara given utifrån. McxieUen tar således inte hänsyn tiUatt hushåUen och företogen kan ändra sin efterfrågan på nyttig energi omenergipriserna ändras. I MARKAL-beräkningarnas grandfeU förbUrkoldioxidutsfeppen konstanfe fram tiU . Koldioxidutsfeppen skuUe aUtsåenUgt detto resultot kunna håUas oförändrade tiU utan extra kostnader.Det föratsätter att energisystemet optimeras så att kostnadema för att sparaenergi på marguialen bUr lika med kostnaderna för att producera mer. Som nämnts finns det emeUertid hinder av olikasfeg som måste övervmnas. Man kan mte räkna med att hefe potentialen avtekniskt sett lönsamma sparåtgärder automatiskt kommer att tas i anspråk. Också den ekonomiskt inriktede analys som professorLars vid i gjort på uppdrag av Natarvårdsverketpekar emeUertid mot att det finns goda möjUgheter att stebiUserakoldioxidutsläppen tUl . har bedömt de samhäUsekonomiskaeffekterna av att begränsa utsläppen. Han har utayttjat en modeU över densvenska ekonomin som belyser utvecklingen av prcxluktion, priser och resursanvändningi ohka sektorer vid liiUt kapacitetsutayttjande. TiUväxten i fömtsätts varai genomsnitt meUan och i beräkningarnasbasfaU. Koldioxidutsläppenanfes bU begränsade genom en koldioxidskatt. Beräkrungama visar att även ganska långtgåenderestriktioner på koldioxidutsläppen får små effekter på BNP. I feUen dåkoldioxidutsfeppen StebUiseras tiU bUr BNP-nivån detto år ca 0,1procent fegre än i faUet utan någon utsfeppsbegränsning. I feUen cfe utsfeppenminskas med tiU bUr BNP-nivån ca 0,3 procentlägre än i faUet utan någon begränsning av utsfeppen. Brattonationalinkomsten (BNI) påverkas mer än BNP,åttninstone i vissa faU. Det beror på att bytesförhållande medutiandet kan försämras när export från energiintensiva branscher tiU en delskaU ersättas av annan export. BNI är ett mått på de samfede fektor-mkomsteraasreafe köpkraft. BNI påverkas tiU skillnad firån BNP av förändringar ibytesförhållandet med utlandet. Effektema på BNI beror på hur en koldioxidskattutformas och i vUken utsträckning åtgärder för att begränsa koldioxidutsfeppenär samordnade meUan olika länder. BNI påverkas mest om koldioxidskatten ärenhetUg (dvs Uka hög fÖr den energUntensiva mdustrin som för resten avekonomin) och om är ensamt om att vidte åtgärder. Effektemapå BNI kan begränsas om åtgärdema för att begränsa kol dioxidutsläppen samordnas mellan olika länder. I brist på sådan sam- 71 ordning kan BNI-förlustema begränsas genom att skatten differentieras meUani förste hand den energUntensiva delen av näringsUvet och Prop. ekonomini övrigt (räknar i sma kaUcyler med att skatten 1.1 förhela mdustrin i sådana feU sätts ned tiU en Qärdedel av fuU skatt. känsUghetskalkylvisar emeUertid att det är nedsättningen för den energUntensivadelen av näringsUvet som är avgörande för att håUa Med en differentierad koldioxidskatt bUr BNI år2000 lägre än i basfeUet vid en stobiUsering och fegreän i basfeUet vid en utsläppsminskning . Prcxiuktionen inom ståloch baskemi feUer med jämfört med basfeUet vid stobiU-seringenoch med ;ent vid minskningen . Skogsmdustrin påverkasmindre eftersom kostnaderna för utsfepps-begränsningar tiU en del antas loinnaövervältras bakåt på vfrkespriset. Effektema på BNI bUr mycket små eUer tiU och medpositiva om omvärlden antos vidto åtgärder mot koldioxidutsfeppen i ungefarsamma omfattning som . Produlctionen mom stål och baskemi ändras påungefär sanuna sätt som i feUet med differentierad skatt. Effektema på BNI kan således hållas fega omkoldioxidskatten för den energiintensiva delen av näringsUvet bestäms tiU enfegre nivå än för ekonomin i övrigt. En sådan differentiering av skattenbegränsar också skattens effekter på de energiintensiva branschemas produktion. Medfortsatt ekonomisk tiUväxt och begynnande kämkrafteweckling bUr det betydUgtsvårare att begränsa koldioxidutsfeppen . Vi har bedömtkonsekvenserna av att begränsa utsfeppen i dette tidsperspektiv medutgångspunkt i bl a MARKAL-beräkningama och beräkningarna i den tidigareuttedningen Ett mUjöanpassat energisystem. har inte kunnat göranågra kalkyler fÖr perioden . Det är i förste hand somframstår som kostaadseffektiva förändringar i det tekniska energisystemet iperspektivet .