prop · GG03112 · 1992-12-31 00:00:00 — Sammanställning av remissyttrandena över Prop. departementspromemorian (Ds 1992:64) Personlig Bilaga4 skyddsutrustning på konsumentområdet - en EG-anpassning till följd av Efterremiss har yttranden över promemorian (Ds 1992:64) Personlig skydddsutrustning påkonsumentområdet - en EG-anpassning till följd av iSverige (LO), förPersonlig Skyddsutrustning (BPS), SverigesMotorcyklisters (), Yttrandehar också kommit in från utredningen (M 1992:02) Handlingsplan mot buller. Överstyrelsenför civil beredskap (ÖCB), . , (), () och har avstått från attyttra sig. Förslageni promemorian tillstyrks eller lämnas i huvudsak utan erinran av remissinstanserna. Närmareom de synpunkter som har förts fram i remissyttrandena 1992/93:112 Bilaga 4 Promemorian:Det behövs svenska föreskrifter som uppfyller EG-direktivet om personligskyddsutrustning i vad avser dess tillämplighet på konsumentområdet(promemorian s. 29). Osäkerhetenom vilka regler som skall gälla till följd av har varitstor och setts som ett problem för näringslivet. Promemorians genomgång avaktuella författningar fyller därför en viktig informationsfunktion inom debehandlade områdena. Sammanställningen bör vara ett värdefullt redskap inteminst för berörda ekonomiska operatörer på marknaden. Den bör dock följas uppmed motsvarande sammanhängande genomgångar i den fortsatta implementeringsprocessen,när kommande mer detaljerade författningsförslag föreligger. Detär viktigt att personlig skyddsutrustning som tiUhandahålles konsumenter uppfyUervissa reglerade minimikrav för att undvika skador. Det är också viktigt attnäringsidkare som bryter mot sådana bestämmelser kan ställas till ansvar. Förslagetinnebär en förändring jämfört med det rådande svenska systemet. EG:s reglerbygger på upprätthållande av säkerhet genom olika kontrollmetoder beroende påvarans farlighet och på CE-märkning. Svensk lagstiftning saknar generella kravbeträffande säkerheten hos personlig säkerhetsutrustning (PSU) påkonsumentområdet. allmänna råd tillämpas beträffande vissavaror men promemorians förslag om bindande regler innebär ändå ett stärkt skyddför konsumenter i . - är dessutom, genom ,förpliktat att skapa regler som uppfyller PSU-direktivens syften. StockholmsHandelskammare tillstyrker därför promemorians förslag om införlivande avrelevanta delar av EG-direktivet i svensk rätt. Standardernaför flytvästar, säkerhetsselar och säkerhetslinor är utformade med utgångspunktfrän direktivet rörande personlig säkerhetsutrustning och kommer sannolikt attgodkännas vid omröstning i 162 i slutet av november 1992.Sjösäkerhetsrådet anser det därför vara av storvikt att implementeringen av den lagstiftning, som PSU-direktivet ger Prop.1992/93:112 upphov till, kommer till stånd. Förbundetär positivt till att det som komplement till produktsäkerhetslagen ochproduktansvarslagen utfärdas bestämmelser gällande säkerhetskrav som kan verkai skadeförebyggande syfte. - baserade på gemensammaeuropeiska standarder kan utarbetas av lämplig myndighet för att tjäna somvägledning för näringslivet då det gäller att framställa och saluföra varorsom skall innehålla väsentliga grundkrav som är vetenskapligt förankrade ochsom inte är uppenbara för näringsidkaren och ej heller begränsar den tekniskautvecklingen. - Villaägarna tillstyrker därför förslagtill speciallagstiftning för personlig skyddsutrustning. Förbundetförutsätter att och direktivet om personlig skyddsutrustning intekommer att innebära att idrottsutrustning, som på något sätt sanktioneras elllerrekommenderas av svenskt inom idrotten iSverige, blir förbjuden. Om så trots allt blir fallet är det svårt för RF attha en annan uppfattning än att det ur skydds- och säkerhetssynpunkt enbart är tilldet bättre för denna idrotts utövare. -1 stället torde situationen, enligt RF:suppfattning, bli den motsatta, nämligen att antingen svenskt ellerinternationellt specialidrottsförbund eller annan idrottsorganisationsbestämmelser uppställer strängare krav ur skydds- och säkerhetssynpunkt än vadEG-direktivets bestämmelse minimistandard torde komma att innebära. I dessafall kommer EG-direktivets bestämmelse inte alls påverka svensk idrottsrörelse.Vad direktivet stadgar är ju enbart att ingen annan personlig skyddsutrustningän den som uppfyller EG:s minimikrav fär finnas på marknaden, och att sådaninte får förvägras att finnas där. SverigesMotorcyklisters (): SMCaccepterar tvingande typgodkännanderegler för hjälmar, eftersom dessa ärobligatorisk utrustnitig och klara och entydiga regler för typgodkännandefinns. Därtill är den skaderisk hjälmarna ska skydda mot tämligen väl dokumenteradoch oomtvistad. - När det gäller övriga mc-plagg finner vi det heh oacceptabeltmed tvingande regler för utformningen. - Dels är det oklart, trots de svenskatypgodkännandereglerna, vilka skade-/hälsorisker plaggen främst ska skydda mot,dels kommer tvingande regler att helt slå ut många små svenska företag som idaglever på att sy skinnkläder av hög kvalitet för motorcyklister. Motormännens Riksförbundtillstyrker lagförslaget. -Resultatet blir, enligt förbundets mening, enpositiv harmonisering och förenkling av handeln, då en stor del av dessaprodukter marknadsförs över hela . Förbundet instämmer i promemorians förslag om inrättandeav ny lag om personlig skyddsutrustning för enskilt bruk. Prop.1992/93:112 Bilaga 4 Utredningen mot buller: Det viktiga med PSU-direktivet är att konsumenterna gesinformation om dämpning och grad av bekvämlighet när det gäller den personligaskyddsutrustningen vid fritidsaktiviteter (hörselskydd). Utredningen välkomnardärför den möjlighet som den nu föreslagna lagen öppnar för att ställa sådanasäkerhetskrav. Promemorian:EG-reglerna om personlig skyddsutrustning införlivas med svensk rätt genom föreskriftersom meddelas av regeringen eller av den myndighet som regeringen bestämmer.Detta gäller dock bara i fråga om EG-reglernas tillämplighet på sådanskyddsutrustning som i huvudsak är avsedd att användas av konsumenter förenskilt bruk. I en särskild lag ges de bemyndiganden för regeringen som behövs(promemorian s. 31). Vad beträffar PSU-området är konstruktionen med fleralagar, liksom den oklara ansvarsfördelningen berörda myndigheter emellan,olycklig. Frågan är om inte all PSU skulle kunna regleras i en lag. Med ensådan konstruktion bör det vara enklare att ocksä begränsa ansvaret förövervakningen till endast en myndighet. Om inte detta anses möjligt ellerlämpligt bör på annat sätt en formalisering ske av det i promemorian föreslagnasamrådet berörda myndigheter emellan. - Problemen skapas genom att implementeringen-naturligt nog - har den traditionella svenska myndighetsstrukturen som utgångspunkt.En klar skillnad görs här mellan arbetsliv och privatliv och regleringen avden personliga skyddsutrustningen. Direktivet förutsätter inte denna skillnad.För det första behandlas produkter avsedda för arbetslivet och för privatliveti samma regelverk. För det andra blir konsekvenserna av direktivet för svenskdel en mer omfattande reglering på främst konsumentomrädet. - Frågan är ominte praktiskt taget all PSU - utom den som är avsedd särskilt för barn - kankomma till användning i arbetslivet i en eller annan form. Kraven påutrustningen varierar självklart beroende pä var och av vem den används. Ivissa fall måste kraven ställas högre i arbetslivet än i privatlivet. I andrafall är situationen den motsatta. Med ett sådant synsätt bör PSU-området - påsamma sätt som i EG-direktivet - kunna regleras i en lag. Det gör det i sin turenklare att ålägga en myndighet det övergripande ansvaret för området.Arbetarskyddsstyrelsen ligger här närmast till hands. En sammanhållande instans är viktig inte endast fränrätts- och säkerhets- Prop. synpunkt utan ocksä frän harmoniserings- ochinformationssynpunkt. - Om Bilaga 4 den lösning som skisserats ovan inte anses möjlig ellerlämplig måste i vart fall det samråd mellan berörda myndigheter som förutsättsi den föreslagna lagkonstruktionen formaliseras på nägot sätt. - Iyttrandet över lagförslaget om farliga leksaker m.m. Ds 1992:54 påminnerKommerskollegium om att kopplingen mellan inhemska lagförslag och ochdess syfte helt Man skriver: Härigenom finns en risk att EES-avtaletsstyrning och dess harmoniseringseffekter går förlorad. därför i sina inledande paragrafer kompletteras meduppgift om dels syftet att uppnä fri rörlighet för varor, dels de EG-direktiv som avses införlivas ge nom författningarna- . Lagförslaget gäller personlig skydds-utrustning som ihuvudsak är avsedd att användas av konsumenter för enskilt bruk. I promemorianframförs att vissa gränsdragningsproblem vad gäller personlig skydds-utrustningi arbetslivet kontra privat bruk kan uppkomma. Arbetarskyddsstyrelsen anserdock inte att problemen behöver bli av allvarlig art. Detta speciellt medhänsyn till att det materiella innehållet i de olika myndigheternasföreskrifter om den personliga skyddsutrustningens utförande och märkning ihuvudsak kommer att vara överensstämmande. SP tillstyrker det framlagda förslaget till särskild lagom personlig skyddsutrustning för enskilt bruk. EG-direktivet innehåller enmängd detaljerade tekniska regler som inte bör fastläggas i lag utan lämpligeni tillämpningsföreskrifter. Den föreslagna ordningen med en bemyndigandelagframstår därför som den mest lämpliga. För att överföra direktivet till svensk lagstiftning harman valt att skapa en särskild lag om personlig skyddsutrustning för enskiltbruk i form av en bemyndigandelag. Beträffande de föreskrifter som skallutfärdas med anledning av den föreslagna lagen, vill betonavikten av att dessa utformas pä ett sådant sätt att de harmoniserar meddirektivet och med de gemensamma bestämmelser som i övrigt innebär.Detta gäller särskilt vid tillämpning av Produktsäkerhetslagen och utfärdandeav föreskrifter beträffande marknadsövervakningen. Föreskrifter som gär utöverdirektivet skulle kunna fä en handelshindrande effekt, vilket ur konkurrenssynpunktär särskilt otillfrdsställande. Detta nämns också i promemorianssammanfattning. Förslaget att låta lagen om personlig skyddsutrustningvara tillämplig endast Bilaga 4 på sådan skyddsutrustning som / huvudsak äravsedd att användas av konsumenter för enskilt bruk är alltför snävt. Lagenbör istället omfatta aU PSU som tillhandahålls i näringsverksamhet och somkonsumenter i inte obetydlig omfattning utnyttjar eller kan komma att utnyttjaför enskilt bruk. Ett sådant tillämpningsområde överensstämmer medproduktsäkerhetslagens (1 Arbetarskyddsstyrelsen har möjlighet att med stöd avarbetsmiljölagen ge ut föreskrifter om användandet av persontigskyddsutrustning. Detta innebär att krav på PSU, som används i arbetslivet, kanförenas med särskilda bestämmelser om t ex underhåll, arbetsordning ellerutbildning. Den PSU som tillhandahälls till konsumenten kan regleras endast vadavser tillhandahållandet. Det skulle vara otillfredsställande om sädan skyddsutrustning,som ligger inom Arbetarskyddsstyrelsens ansvarsområde men som användsför enskilt bruk i viss inte obetydlig omfattning, inte obetydlig omfattning,inte kunde nås av /KOs föreskrifter. Eventuellagränsdragningsproblem bör kunna lösas genom informella kontakter mellanArbetarskyddsstyrelsen och . I detta sammanhang bör även uppmärksammas det ansvar somåligger respektive och som rörpersonlig skyddsutrustning. - vill framhålla vikten av att så längtmöjligt upprätthälla iamma säkerhetsnivå på PSU avsedd för privat som föryrkesmässig användning. Det är inte godtagbart att sådana produkter som ger ettsämre skydd och som av den anledningen inte godkänns för användning inomarbetslivet generellt skall få säljas till privatanvändare. En annan sak är attdet är skillnad mellan olika klasser av samma utrustning. Användaren kan väljaklass efter sina egna behov, oavsett om utrustningen används yrkesmässigt ellerprivat. Det avgörande kan exempelvis vara beräknad exponeringstid för giftigagaser eller nödvändig flytkraft för seglarvästar. - En konsument som avser attinhandla personlig skyddsutrustning är normalt beroende av att få tillgängtill vägledande säkerhetsinformation vid köpet. Enligt direktivet förpersonlig skyddsutrustning, bil 2 p 1.4 skall viss nödvändig informationtillhandahällas av tillverkaren. Motsvarande bestämmelser mäste tas in i deföreskrifter som kommer att komplettera lagen om personlig skyddsutrustning. SIS - i : SIS tillstyrker att EG-direktivet om personligskyddsutrustning till den del det gäller sådan skyddsutrustning som i huvudsak är avsedd att användas av konsumenter för enskilt bruk införlivas i svensk rätt på det sätt som föreslås i promemoria, dvs genom att en bemyndigandelag ut färdas. --- SIS vill framhålla att det pä detta område, liksom på andra i mer eller mindre oreglerade omräden, är ytterstangeläget att de föreskrifter som bedöms erforderliga i största möjligautsträckning hänvisar till europeisk standard eller, i förekommande fall,internationell standard som fastställts som svensk standard. SIS vill även erinraom betydelsen av Prop. 1992/93:112 ett väl fungerande samspel mellansvenska föreskrivande myndigheter och Bilaga 4 standardiseringsorganen. LO stöder förslaget i promemorian till en ramlag som gerregeringen eller den myndighet regeringen bestämmer rätt att meddelaföreskrifter, som blir utformade på området, i tillämpliga fall iöverensstämmelse med . I enlighet med vad som sägs i EÉS-propositionen(1991/92:170 del 1) bör kopplingen till framgå redan av lagtexten och inte enbart av mo tiven. Det lämpligaste vore att komplettera de föreslagna lagarna med en preambel där syfte att uppnä fri rörlighet för varor samt avsik ten att implementera det aktuella EG-direktivet klart framgär. - Praktiska skäl talar otvivelaktigt för att ge regeringen eller myndighet som denna be stämmer fullmakt att utfärda de mera detaljerade bestämmelserna. Frägan är dock om lagförslagens längtgående fullmakt och avsaknad av materiella bestämmelser står i överensstämmelse med 8 kap 2§ regeringsformen. En tänkbar lösning är att på sätt som angetts i föregående avsnitt i lagtexten hän visas till de materiella reglerna i respektive EG-direktiv. Därigenom ges de bägge lagarna ett mera materiellt innehåll och förlorar delvis sin karaktär av helt generell fullmakt. - Man fortsätter om /KOs roll och kopplingen till bl.a. marknads-föringslagen: Emellertid synes man i prome helt ha bortsett frän de föreslagna lagarnas förhållande till bl.a. marknadsföringslagen samt verkets roll enligt denna och annan marknads rättslig lagstiftning. - Det kan alltsä konstateras att en marknadsförare av leksaker som förfar i strid med av utfärdade föreskrifter angående märkning och annan produktinformation rörande leksaker (re spektive livsmedelsimitationer) av KO kan dras inför med antingen yrkande om förbud enligt 2§ marknadsföringslagen eller yr kande om säkerhetsinformation enligt 5§ produktsäkerhetslagen. nadsdomstolen kommer därvid att döma i enlighet med av KO i hans egen skap av chef för utfärdade föreskrifter. - Konsumentver ket/KOs dubbla roll som både lagstiftare och åklagare gör i praktiken proces sen i domstolen till en chimär och ifrågasätter om inte en sådan ordning står i strid med regeringsformen. Under alla omständigheter utgör den en oacceptabel sammanblandning av den lagstiftande och åkla gande funktionen. Enligt förbundets mening är det en grundläggande förut sättning att dessa bägge funktioner hälls isär i en rättsstat. Lagförslagen måste därför justeras sä att den aktuella sammanblandningen av normgiv ningsmakt och rättstillämpning inte uppstår. - Det aktuella problemet kan undvikas på flera olika sätt. Således kan de marknadsföringsåtgärder som kommer att regleras genom de aktuella lagarna uttryckligen undantas från marknadsföringslagens respektive produktsäkerhetslagens tillämpningsom- 80 rade.--- Ettalternativ är att regeringen själv utfärdar de aktuella mate- Prop.1992/93:112 riellareglerna eller ger bemyndigandet till annan myndighet än konsument- Bilaga4 verket.--- En ytterligarealternativ lösning är att skilja KO-funktionen Förbundetefterlyser en anknytning i lagtext till och dess syfte. Vidare bören hänvisning ske till det EG-direktiv som skall införlivas genom lagen.Avsaknaden av sådana kopplingar kan utgöra en osäkerhetsfaktor för berördaparter, vilket medför speciella prroblem såvitt avser tillämpningen av den sksäkerhetsklausulen i direktivet (se nedan). Ledning kan här hämtas frånförslaget till byggproduktiag (Ds 1992:65). -Emedan det torde förekomma att enoch samma skyddsutrustning kommer att omfattas såväl av regler förkonsumentområdet som av arbetsmiljölagen är det angeläget att ett samråd skermellan ansvariga myndigheter i syfte att så klart som möjhgt lägga fast degränser inom vilka en skyddsutrustning skall hänföras till den ena eller andrakategorin. Mot bakgrund av att brott mot bestämmelserna i vissa fall är straffsanktioneradeär det ett mycket rimligt krav att näringsidkaren på ett tidigt stadium kanförutse om hans produkter faller under det ena eller andra regelkomplexet.Varje tveksamhet om huruvida en viss skyddsutrustning i huvudsak är avsedd attanvändas i privatlivet, eller i arbetslivet, bör enligt promemorian i förstahand kunna undanröjas i tillsynsarbetet genom ett samrådsförfarande. Ett sädantsamrådsförfarande mäste ske snabbt och effektivt så att företagen ej hålls iovisshet. Förbundet vill understryka att tveksamhet om tillämpningsområdet intefår lända näringsidkaren till förfång. En sådan tveksamhet måste beaktas vidett eventuellt ingripandeenligt lagen. . Å andra sidan anges att det inte kan uteslutas attdet i rättstillämpningen kan uppstå diskrepanser mellan direktivtextens innebördoch den föreslagna lagtextens. Med hänsyn till den betydelse som uttrycket gesanser förbundet inte att en sådan konsekvens utan vidare är acceptabel. Det ärgivetvis otillfresställande om skillnader mellan direktiv och lag uppstår,varför frågan bör analyseras ytterligare. Regeringensförslag att i en särskild lag införa dessa regler kompletterat med särskilda föreskrifter torde vara en lämplig metod att införliva EGs bestäm melser i svensk rätt. Detta tillvägagångssätt medger flexibilitet vid anpass ningen av direktivet till svenska förhållanden. Dessutom torde det vara lät tare att göra eventuella kommande anpassningar/förändringar i en förord ning än i lagtext. En särskild lag kompletterad med föreskrifter tillstyrks där för av . I lagen bör det emellertid klart uttryckas att reg lerna baseras på bestämmelserna i och EGs direktiv om säker hetskrav för personlig skyddsutrustning, så att den rättsliga grunden klart framgär. - När nya regler och föreskrifter avseende krav på personlig skyddsutrustning utarbetas anser vi att det är mycket viktigt att se till att dessa inte innehåller krav utöver direktivets krav så att inte nya tekniska 81 6 1992/93. handelshinderskapas, vilka är till för att undanröja. - Förbun- Prop.1992/93:112 det anser ocksä att det är viktigt att berörda parter, bl a branschorganisatio- Bilaga 4 nerna, får möjlighet att delta i utformningen av föreskrifterna. I förslaget till lag om personlig skyddsutrustning påkonsumentområdet har kopplingen till och dess syfte, fri rörlighetför varor, helt utelämnats. 1 EES-propositionen (1991/92:170, del 1) sägs attdet vid införlivande av EG-direktiv i svensk rätt klart bör framgå av denaktuella lagen att den syftar till att införliva ett visst EG-direktiv i svenskrätt. En formell koppling undanröjer också osäkerhetsfaktorer för den som skatillämpa lagen. - Enligt promemorian kommer regeringen att uppdra åtkonsumentverket att utfärda föreskrifter enligt lagen. Vidare skaproduktsäkerhetslagen tillämpas pä varor som omfattas av lagen om personligskyddsutrustning. Den som utövar tillsyn över efterievnaden avproduktsäkerhetslagen, dvs för talan mot näringsidkare är konsumentverket.Detta leder till situationen att samma "part" som utfärdat bindandeföreskrifter också blir "åklagare" i målet mot näringsidkaren.Organisationen ifrågasätter om denna situation är förenlig med regerinsformen.Normgivande och rättstillämpande organ bör hållas isär. - Organisationenunderstryker att tveksamheter beträffande gränsdragningen mellan sädanpersonlig skyddsutrustning som kan användas för privat bruk och sådan spm kananvändas i näringsverksamhet inte fär leda näringsidkaren till förfång. Av promemorian framgär ej klart vilka PSU-produkter somskall bli berörda av den föreslagna lagen. Vi vill därför betona nödvändighetenav att klassificera PSU-produkterna, så att det klart framgår vilka PSU-produktersom faller under Arbctarskyddsstyrclsens respektive ansvar.Vidare är det av yttersta vikt att en och samma produkt ej skall kunna fallaunder båda myndigheternas ansvar. Vi anser det också väsentligt, att föreskrifternafrän Arbetarskyddsstyrelsen och skall vara lika i sinutformning. SLS vill i detta sammanhang peka på att inom vissa områdenfinns internationella konventioner som anger krav på viss säkerhetsutrustning.Det är dä angeläget att fastställa europeiska standards som inte avviker fråndessa internationella konventioner. När det gäller räddningsutrustning i anslutningtill vatten finns denna utföriigt beskriven i International Convention for the safetyat sea (Solas). Kapitel III sektion II reg 31-33 ger definitioner och specifikationer för livbojar, "liwästar"och flytplagg. - Vid utformning av den svenska anpassningen till mästebevakas att den inte kommer att awika från sådana internationella konventioner. Tillämpningsområdet för enny lagstiftning Promemorian:Lagen bör göras tillämplig på både överlåtelser och pä upplåtelser avnyttjanderätt som näringsidkare gör av personlig skyddsutrustning. Begreppetpersonlig skyddsutrustning ges samma innebörd som i direktivet. Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer bör ges möjlighet att iföreskrifter medge undantag från lagens tillämpning i fråga om visst slagspersonlig skyddsutrustning (promemorian s. 35). 1992/93:112 Bilaga 4 Lagenstillämpningsområde bör överensstämma med direktivet. Skillnader i tillämpningsområdekan leda till hinder i det fria varuflödet mellan länder. Frågan bör därföranalyseras vidare. Promemorian:Produktsäkerhetslagen skall också i fortsättningen vara tillämplig på personligskyddsutrustning på samma sätt som promemorian (s. 36). Konsumentverkethar tidigare begärt att produktsäkerhetslagen ändras så att återkallelse kanske även mot detaljister. Den föreslagna lagen om personlig skyddsutrustningtar inte sikte endast på ett tillhandahållande från näringsidkare tillkonsument. För att - i enlighet med direktivet om personlig skyddsutrustning -säkerställa att bristfälliga PSU kan avlägsnas frän butikerna måste det enligtvär mening finnas en laglig möjlighet att ålägga en tillverkare, importör ellergrossist att återkalla leksakerna frän ett senare led i distributionen. Denmöjligheten bör öppnas genom en ändring i produktsäkerhetslagen. Industriförbundetframhåller vikten av att denna s. k. "säkerhetsklausiil" tillämpas påett sätt som står i överensstämmelse med vad som kan betecknas som standardinom övriga länder på den gemensamma marknaden. Om så ej sker finns det en klarrisk för att intentionerna bakom och intresset av ett frittvaruflöde motverkas. Detta talar ocksä för att bakgrunden och syftet med lagen- dvs EG-anpassningen - bör framgå redan av lagtexten. SIS -i : Isomras antog det allmänna produktsäkerhetsdirektivet. Såvitt SIS ärbekant talar mycket för att produktsäkerhetsdirektivet kommer att omfattas av EES-avtalet.Direktivet täcker eventuella säkerhetsaspekter som inte reglerats i särskildasektorsdirektiv. I awaktan på att det blir aktuellt att införliva dettadirektiv i svensk rätt, förefaller det SIS lämpligt att i lagen om personligskyddsutrustning för enskilt bruk skriva in att produktsäkerhetslagen skalltillämpas, när ingripanden skall göras mot produkter. 1992/93:112 Bilaga 4