prop · GG0369 · 1992-12-31 00:00:00 — Det är således inte tillåtet att en central föreningsbanki annat .sammanhang är stiftare av ett bankaktiebolag. Försfeoch andra styckena är oförändrade. I det tredje stycket gescentral föreningsbank som ombildas till bankak- Prop. 1992/93:69 tiebolagsamma möjlighet som en sparbank, som skall ombildas enligt Bilaga I 8 kap.sparbankslagen, att vid bildandet av ett bankaktiebolag teckna aktier motbetelning med annan egendom än pengar Besfåmmelsen möjliggör attföreningsbankens hela rörelse skall kunna överföras fiU bankaktiebolaget redanvid bildandet. Påså vis underlättas ombildningsprocessen. Inget nyemissionsförferan-de efterbildandet av bankaktiebolaget behövs för att föra över föreningsbankensrörelse till bankaktiebolaget. De olika beslut som fordras för genomförandet avombildningen kan fettas av föreningsbankssfåmman. Avsikten är attföreningsbankens hela rörelse skall föras över till bankaktiebolaget. Någonprövning av om egendomen kan antas bli till nytte för bankaktiebolagete verksamhetbehövs därför inte. Av andra stycket framgår att befelningen inte fårunderstiga det nominella beloppet. Det innebär att akfiekapitelete storlekkommer att besfåmmas av nettovärdet av rörelse. Skallföreningsbankens rörelse föras över till ett redan existerande bankaktiebolagutgörs ersättningen av nyemitterade aktier. I det feUet skall regleraa omförferandet vid bankakfiebolags nyemission i 4 kap. fillämpas. 7.4Förslaget lag om den skattemässiga behandlingen med anledning av ombildningav central föreningsbank till bankaktiebolag Försfestycket innebär att ftisionsregleraa i 2 § 4 mom SIL i behövliga delar görstillämpliga på sammanslagningen av de lokala föreningsbankeraa med dencentrala och att den centrala får överfe delokala föreningsbankeraas skatteutjämningsreserver Andrastycket innebär att bankaktiebolaget övertar de i ombildningen deltogandeföreningsbankeraas uppskovsbelopp. Besfåmmelserom uttagsbeskattning finns i punkt 1 av anvisningaraa fill 22 §kommunalskattelagen. Inom företogssektora gäller besfåmmelseraa även egendom ifråga om vilken vinstberäkning sker med tillämpning avrealisationsvinstreglerna. I försfe stycket försfe meningen föreskrivs ettuttryckligt undanfeg från huvudregeln om utfegsbeskattning. Detfe undanfeggäller om akfieraa fegite ut ur verksamheten för att skiftas ut tillmedlemmaraa i central föreningsbank i samband med ombUdning enligt 11 kap. 1 §föreningsbankslagen. Enligt3 § 8 mom SIL anses som utdelning från svensk ekonomisk förening vad som vidföreningens upplösning utekiftate tUl medlem utöver inbetold insate. I andrastycket har ett undanfeg från denna regel införts. Undanteget innebär attaktier som tillskiffete medlem i samband med ombildningen av föreningsbank fillbankaktiebolag enligt 11 kap. 1 § föreningsbankslagen inte är skattepliktigintäkt för medlemmen. medlem som inte utträderkommer ombildningen att mnebära att hela Prop. hans insatskapitaltillförs aktiekapitelet i bankaktiebolaget. I den mån han Bilaga 1 också erhåller kontanterär det fråga om ett avrundningsbelopp som hänör ur den centralaföreningsbankens fria egna kapifel. klaigöra att deninbefelcfe insatsen först skall avräknas mot utskiftade akfier behövs enbesfåmmelse om att kontanter som skiftas ut jämte aktier alltid är skattepliktigintäkt för medlemmen. En sådan besfåmmelse finns iandra stycket andra meningen. Itredje stycket finns en besfemmelse som tor sikte på det fell då andelaraa iden centrala utgör lager i medlemmens näringsverksamhet. Isamband med utekiftningen och upplösningen av den centrala haren sådan medlem rätt att med skatte-rättelig verkan skriva ned värdet pä andelaraa.Enligt huvudregeln skall medlem som i samband med utekiftningen erhåller akfierte upp en intäkt motsvarande aktieraas marknadsvärde (jfr prop. 1990/91:167).För att förhindra en omedelbar beskattning eller avdrag för skillnaden mellan andelaraasbokförda värde och de utekiftede aktieraas marknadsvärde föreskrivs att aktieraasanskaffningsvärde skall anses motsvara andelamas anskaffningsvärde dvs. normaltmedlemmens inbeteida insats i den centrala . Härfinns en besfåmmelse om anskaffningsvärdet för akfier som medlem mottogitskattefritt. Aktieraa skall anses ha förvärvate för ett belopp motsvarande anskaffningsvärdetför andelaraa i den centrala dvs. i normalfellet medlemmens inbefelcfeinsate i den centrala . Därmed kommer skattefriheten för fillskiftadeaktier endast att innebära ett uppskov med beskattningen. Besfåmmelseraa feckeräven de fell cfe skattefrihet också skulle ha förelegat enligt 7 § 8 mom tredjestycket SIL. För de medlemmar som beviljas utträde ur den centralaföreningsbanken i samband med ombildningen sker beskattning enligt besfåmmelseraai 3 § 8 mom SIL. Remissammanställning Pfop- 1992/93:69 Bilaga2 Sammansfållning av remissyttrandena över Föreningsbankspromemoria med förslag till ändringar i föreningsbankslagen m.m. Efterremiss har yttrande över Föreningsbanks promemoria avgette avHovrätten över och , Kammarrätten i , Fullmäktige iSveriges riksbank, Finansinsspektionen, , ,, (), universitet.Svenska Bankföreningen, , i (LO), (), Svenska bankmannaförbundet.Kooperativa förbundet, (), , och . Kommerskollegiumhar utifrån de intressen kollegiet har att bevaka inte haft några synpunkteratt framföra. KonungariketSveriges stedshypotekskassa, Akademikers ()och har, var och en för sin del, förklarat att de avsfårfrån att avge yttrande över promemorian. 1 Allmänna synpunkter på förslaget Hovrättenöver och har från sina utgångspunkter ingen erinran mot attlagstiftning genomförs som gör det möjligt att ombilda föreningsbanker tillbankaktiebolag. Kammarrätteni har inget att erinra mot att föreningsbankerna ombildas till ettbankaktiebolag. Riksskatteverkethar utifrån de intressen verket har att bevaka ingenting att erinra mot attpromemorian läggs till grand för lagstiftning. Konsumentverkethar inget att invända mot de bedömningar som görs i promemorian och inte hellermot de föreslagna lagändringaraa. Med förslaget är det inte möjligt attbibehålla federativa straktur Medlemsinflytandet torde ha haften avgörande betydelse för bankens lokala förankring. Enligt verkets mening ärdet därför av stor vikt att banken söker tillvarato kunderaas engagemang genomandra former av konsumentinflytande. Riksgäldskotorethar anfört att den föreslagna lagstiftningen kommer att möjliggöra enförbättring av kapitolsituationen för Föreningsbank. Med hänsynhärtill och cfe inte har någonting att erinra mot detföreslagna sättet att genomföra ombildningen av banken, tillstyrker kontoretförslaget. Uppsalauniversitet insfåmmer i den bedömning som gjorts i promemorian och tillstyrkeri huvudsak förslaget att föreningsbankeraa ges möjlighet att ombilcfes tillbankaktiebolag. haringen erinran mot att så länge en Prop. 1992/93:69 konkurrensneutrallösning användes lagstiftningen ändras på så sätt att Bilaga 2 en ombildningav föreningsbanker till bankaktiebolag möjliggörs. har inga erinringar mot de föreslagna ändringaraa i föreningsbankslagen. Stockholmsfondbörs har utfelat att det från de utgångspunkter fondbörsen har att beakfe saknas anledning fill erinran mot de förslag som framförs i promemorian. Övrigaremissinstanser har anfört: Fullmäktigedelar den uppfettningen att en övergång till akfiebolags-formen öppnar nyamöjligheter för föreningsbankssektom att attrahera riskkapitel och breddaägarstrukturen och välkomnar dessa öppningar Det förslag som presenteras ipromemorian knyter nära an till de lösningar som tidigare presenterats beträffandesparbankssektora och hypoteksorganisationeraa när det gäller val av ny företegsformoch modeller för själva ombildningsförferandet. Sammanfettningsvis kanfullmäktige tillstyrka att den aktuella promemorian läggs till grand förändringar i banklagstiftningen och skattelagaraa i syfte att möjliggöra denplanerade ombildningen till aktiebolag. InomFöreningsbanksrörelsen har förts en diskussion om den förrörelsen mest äncfemålsenliga oiganisationsformen. Föreningsbankeraa har förden erforderliga tillväxten av sin kapifelbas hitfills, föratom den egna vinstgenereringen,varit hänvisad till medlemmaraas insatser Den valda lösningen innebär att föreningsbanksrörelsensbehov av en tillfredssfållande kapifelförsörjning nu kan tillgodoses på ett mertillfredssfållande sätt och tillstyrker cferför denföreslagna lagstiftningen om byte av associationsform. Finansinspektionensgranskning av förslaget har i förste hand inriktete pä den valcfe lagtekniskalösningen. Inspektionen har cfervid uppfettningen att lagstiftningen bör varagenerell. Den bör vidare vara konkurrensneutral särskilt med avseende på andramarknadsaktörer Inspektionen har i sin prövning lagt särskild vikt vid att det s.k.insätterskyddet kommer att tillgodoses på ett tillfredssfållande sätt i ombildningsprocessen.Liksom gällde för ombildningen av sparbanker till bankaktiebolag bör ingreppeni befintlig lagstiftning för att möjliggöra omstraktureringen, erdigtinspektionens mening, minimeras. NOanser att har en uppgift att fylla på kreditmarknaden. NO harhittills inte fiinnit anledning att bedöma samarbetet inom föreningsbankssfårensom skadligt i konkurrenslagens mening. SverigesFöreningsbanks förslag till ombildning av föreningsbanker till Prop. 1992/93:69bankaktiebolag bör enligt NO:s mening vara ägnat att sferka förenings- Bilaga 2bankens konkurrenskraft pä den svenska kreditmarknaden. NO har cferför ingetatt inväncfe mot förslaget. Ombildningen till aktiebolag synes underlätfe för föreningsbankenatt klara riskkapifelförsörjningen på , jämfört med övrigamöjligheter för att anskaffe sådant kapitel. NOhar efter granskning av de lagförslag som uferbefete av Föreningsbankoch som är ägnade att möjliggöra den föreslagna ombildningen inte fiinnitanledning att erinra något ur konkurrenssynpunkt. NO har cferför inte hellernågot att invända mot de föreslagna lagändringaraa. Sparbanksgrappendelar givetvis uppfettningen att aktiebolagsformen är långt mera äncfemålsenligsom företegsform än andra associationsformer När nu föreningsbankeraa gjort denbedömningen att byte av associationsform till bankaktiebolag är erforderligtav ekonomiska skäl, har Sparbanksgrappen inte anledning att ifrågasatte dennabedömning. En ombildning av angivet slag är en nödvändig förateättning för en tillfredssfållandekaptialförsörjning. Sparbanksgrappen har cferför inget att invända mot att föreningsbankeraages en legal möjlighet att ombilcfes till bankaktiebolag. Beträffandeden lagtekniska lösningen av ombildningsförslaget har Sparbanksgrappengenerellt sett i princip inga invändningar Allmänt sett bör enligt Sparbanksgrappensmening gälla att omfettningen av ombild-ningslagstiftningen och ingreppen ibefintlig lagstiftning bör vara så begränsade som möjligt. Vidare börlagstiftningen vara generell och konkurrensneutral samt vara utformad så att insättorskyddetoch andras intressen tillgodoses. Såvitt Sparbanksgrappen kan finna tillgodoserförslaget de krav som rimligen bör sfellas i dessa avseenden. 1.5 Landsorganisationeni (LO) Medhänsyn till banksystemete nya regelverk, bl.a. som följd av EES-avtolet samt föreningsbanksrörelsensakuto kris, moteätter sig inte LO de förslag som lämnas i rabricerade PM. Denskisserade omvandlingen bryter eller minskar storkt den brecfemedlemsanknytning i föreningsbanksrörelsen. LO stöder en konsekventtillämpning av konkurrens på lika villkor vad gäller in- och utlåning samttillförande av kapitol till kreditinstitutionen LOmotsätter sig cferför särskilda förhandlingar med EG om undantog för EES-avtolet,en möjlighet som aktualiserats i skrivelse till regeringen den5 . LOavsfår i övrigt från yttrande över detolj eraa i utredningens förslag. 1.6 () Prop. Bilaga2 De förändringar som har skett på kaptialmarknaden i och med avregleringenoch de nya krav som sfålls på kreditmarknadsföretogen nödvändiggörförändringar i lagstiftningen så att konkurrens på lika villkor säkersfålls påmarknaden. Dekapifelfåckningskrav för banker som sfålls som en konsekvens av den s.k. Cooke-kommitténsarbete och av EES-avfelet motiverar förändringar i föreningsbankslagen. TCOtillstyrker att sådana förändringar görs så att föreningsbanker kan blibankaktiebolag och därvid också kan leva upp till de kaptialfåckningskrav som sfållsi och med att EES-avfelet omsatte i verkligheten. Skattekonsekvenser av olika konstraktionerbör cfervid också beaktas av lagstiftoren. TCOvill också understryka vad organistionen framhöll i sitt remissvar den 11februari 1991 beträffande ändring av 10 kap. 8 § i föreningsbankslagen,nämligen att det är nödvändigt att de ansfelldas representetion i viktigastyrelse- och beredande organ garanteras och att den feckliga represenfetioneni organisatoriska överbyggnader avser de ansfållda i hela konceraen. (SBmf) tillstyrker förslag till ändringari föreningsbankslagen i syfte att möjliggöra ombildning av föreningsbanker tillbankaktiebolag. De förändringar som har skett på kapitelmarknaden i och med avregleringenoch de nya krav som sfålls på kreditmarknadsföretegen tvingar fram förändringari lagstiftningen så att konkurrens på lika villkor säkersfålls på marknaden. Ivår tillstyrkan föratsätts att det feckliga inflytandet garanteras i styrelse-och beredande organ samt att den feckliga representotionen i organisatoriskaöverbyggnader avser de ansfållcfe i hela konceraen. 1samband med nödvändiga organisationsförändringar i den konsument-ktxjperativa företogsgrappenhar i vissa fell valts att låto verksamhet överföras från attdrivas i ekonomiska förening till att drivas i aktiebolagsform. Genom att dessaaktiebolag är dotterförefeg till KF har dock ägarinflytandet behållite inomramen för den federativa organisationen med demokratisk styrning. Dessaförändringar har kuimat ske inom ramen för gällande lag. Motsvarandeorganisatoriska ändringar kan inte ske inom föreningsbanks-området på grand avden lagstiftning som reglerar denna verksamhet. Ett särdrag hos den lagsfiftningsom reglerar bankverksamheten är ju bl.a. kapitelfåckningskravet. KF,som inte lägger några banktekniska synpunkter på förslaget och som inte hartillräcklig insyn i de bakomliggande ekonomiska skälen för och tidsaspekten påförslaget, motsätter sig inte deteamma. 1.9 () Prop. Bilaga2 Förslaget är framfeget mot bakgrand av en excepfionell situation inom såvälfinansiell verksamhet som samhällsekonomin. kravet att tiUgcxiose denframtida kapifeltillförseln (se sidan 8 f i promemorian) finner LRFatt förslaget i cfegens situation innebär en väl gjord awägning mellansåväl samhällete som medlemmaraas intressen att Detbör givetvis betonas att den bedömning som görs i dette enskilda fell inte pånågot sätt innebär att den kooperafiva formen i övrigt skulle vara olämplig förfinansiell verksamhet. Tvärtom finns det fördelar med den kooperativa modellensom gör den konkurrenskraftig med andra former för verksamhete bedrivande. LRFfillstyrker således att förfettningsändringar sker enligt förslaget i desshelhet. Med denna inställning saknas anledning att beröra enskildheter iförslaget. Somkooperativt försäkringsföreteg beklagar att det visat sig nödvändigtför föreningsbanksrörelsen att genom den föreslagna ombildningen frångå denkooperativa grandidéen och låfe medlemmaraa övergå från att ha varit medlemmar tUlatt bli aktieägare. Föreningsbankeraasuttelade vilja att i en sådan ombildning försöka bevara något av föreningsbankrörelsenskooperativa särdrag uppfetfer som synnerligen viktigt och värdefullt. Attföra in i den kommande bolagsordningen vilka kundgrapper som har högstangelägenhetegrad för banken kan därvid vara av posifivt värde CKh klartmarkera att banken inte kommer att överge sina tradifionella marknader Än merväsentligt från kcKiperafiv synpunkt synes idéen vara att medverka fill akfieägarmötenför lokalt bosatte aktieägare som är kunder i banken. Härigenom kan skapas enform av lokalt kooperativt konsumentinflytande i banken. Ett inflytande sommöjligen skulle kunna försferkas genom ett aktivt engagemang av banken närsfåendelokala prcxlucent- cKh konsumentorganisationer Att arrangera en dylikverksamhet i samfliga lokala banker är dock utan tveka både arbete-krävande CKhkostsamt men kan CKkså lecfe till rent kommersiella fördelar Under allaförhållanden är det dock värt att pröva. Det kanske CKkså kan vara motiveratatt undersöka om man inte genom en differen-fiering av aktieraa på något sättskulle kunna sfårka de nuvarande medlemmarnas inflytande. Ombildningsförferandeti 11 kap 1 § beskrivs i kronologisk ordning. I promemorian (s 20) angesemellertid att rättsverkningaraa av sammanslagningen av bankerna CKhöverlåtelsen av rörelsen fill ett bankaktiebolag mot ersättning i form avaktier inträder först när versfålligheten 6 1992/93. av ombildningen har registrerate.Dette sägs (s 48) framgå av 11 kap. Prop. 1992/93:69 8 §. Den föreslagnalagtexten överenssfåmmer dock bara delvis med det Bilaga 2 beskrivnasyftet. I lagtexten borde i sfållet uttryckligen anges vilka moment i ombildningsförferandetsom skall anses genomförda när verksfålligheten av ombildningen har registreratesamt innebörden av dessa momente ftillbordan. 1 § 2 st anges att när skifte verksfållts är den centrala föreningsbankenupplöst. Ill kap. 11 § anges emellertid att den centrala ärupplöst när slutredovisning lagte fram enligt "9 §" (rätteligen 10 §).De båda lagrammen är oförenliga. Uttrycket"samtliga medlemmar" i 11 kap. 2 § bör ersattes med "nuvarandeoch tidigare medlemmar". Som påpekate i promemorian är nämligen den somavgått inte längre att anse som medlem. DetförefeUer onödigt att i 11 kap. 2 § 2 p ange under vilka förateättningarutträde skall ha begärte. En enklare formulering är "begärt och beviljateutträde enligt 3 §". Deföreslagna möjligheteraa att begära uppsägning enligt 11 kap. 3 § 1 st innebäri vissa avseenden en utvidgning av vad som gäller vid utträde på grand av stedgeändringoch fusion. Enligt 11 kap. 3 § 2 st kommer tillstånd till uppsägningen dockendast att lämnas om besfåmmelseraa om kapifelfåckning enligt 2 kap. 9-11 §§ bankrörelselagenCKh bankens sfållning i övrigt så medger Vad som avses härmed, utöver att detinte är tUlräckligt att lagens minimikrav för kapifelfåckning är uppfyllt,anges inte i promemorian. Även om möjligheteraa till uppsägning framsfår somgenerösa i jämförelse med vad som annars gäller är det säledes oklart om medlemmaraareellt har nägon möjlighet att utträda ur eller återfå sittöverskjutande insatsbelopp. Det är också oklart vilken rätt inbördes medlemmaraahar till utträde och återbetelning av medlemsinsate. Av 11 kap 3 § 2 st framgåratt de beslut cfer centrala styrelse i samråd medbankaktiebolagets styrelse ger tillstånd till uppsägning kräverfinansinspektionens godkännande för att få verksfållas. Härigenom erhålles ettskydd mot att bankens kapitel minskar på ett för banken skadligt sätt.Emellertid borde även medlemmaraa skydcfes mot att prövningen av rätten tillutträde blir partisk. Hovrätten föreslår därför att även beslut varigenomuppsägning vägras skall kräva finansinspektionens godkännande. Ipromemorian på s 25 sägs att de medlemmar som före ombildningsbeslutet sagtupp sig till utträde eller sagt upp frivillig insats till återbetelning men äncfeär berättigade att delte i utskiftningen måste göra en ny uppsägning om de intevill vara med vid ombildningen. Tillstånd krävs för uppsägningen. Av 11 kap. 2§ kan troligen den slutsateen dras att dette gäller även medlemmar som avgåttsenare än före ombildningsbeslutet men före dette beslut respekfivemedlemmar som har börjat lyfte insatsbelopp . Det ifrågasättsom inte en annan ordning bör gälla för dessa personkategorier Iförslaget anges inte vad som skall ske med de medlemmar som gjort eller rentev beviljateuppsägning, om ombildningen inte skulle komma till stånd av skäl som anges i 11kap. Enligt11 kap. 2 § 3 st har den som inte delter i skiftet rätt att senast Prop.1992/93:69 från ombildningsbeslutet få ut sin inbeteidamedlems- BUaga 2 insate. Med hänsyn till de frister som anges 11 kap. 6, 7 och8 §§ kan registreringen enligt 11 kap. 8 § komma att dröja längre än åttemånader efter ombildningsbeslutet. Eftersom ombildningen mte är genomförd förränovannämncfe registrering skett bör medlemsinsateeraa i vart fell inte återbetelasdessföriiman. Enligt11 kap. 7 § skall regeringen pröva om ombildningen kan anses förenlig med medlemmaraas,insätteraas och övriga fordringsägares intressen samt om ombildningen framsfårsom äncfemålsenligt från allmän synpunkt. Av förslaget framgår inte om begärdauppsägningar och upp-sägningsbeslut kommer att ingå i regeringensbesluteunderlag. Det förfeller dcKk lämpligt att så sker Även detfe kräveremellertid en samordning mellan hanteringen av uppsägningaraa och ombildningsproceduren. 2 och 3 §§ bör byfe plate med 11 kap. 4 och 5 §§. De senare besfåmmelseraarör beslutet om ombildning medan de förra inte blir aktuella förrän ombildningsbeslutethar fetfete. 9 § torde föranlecfe ändringar i 8 kap. 5 och 8 §§ bankrörelselagen (jfr8 kap. 8 § sparbankslagen och prop. 1990/91:136 s 38-39). Iöveigångsbesfåmmelsen bör anges att den avser beslut av central föreningsbankssfåmmaföre Ucraftträdandet. Utgångspunkteni förslaget är att en central föreningsbankssfåmma skall beslufe att dencentrala med anslutna lokala föreningsbanker skaU upplösasutan likvidation för ombildning till ett bankaktiebolag. Beslut om ombildningskall således inte fettas i varje lokal föreningsbank. Frägan om på vilken niväbeslut om ombildning skall fettas är en fiåga som berör det lokala inflytandet.Samfidigt är det en intera fräga inom föreningsbanksgrappen och till följd cferavfinner inte kammanätten som sin uppgift att ha synpunkter på förslaget i dennadel. Kammanätten har inget att erinra mot förslagen om val av ombildningsförferande,hur ombildningen skall genomföras, vilka som skall ha rätt att deltega i utekiftningenoch valet av firma. Ombildningenfrån föreningsbank till bankaktiebolag innebär att medlemmaraas insate- ochövriga eget kapifel omvandlas till eget kapifel representerat av aktier ibankaktiebolaget. Vid ombildningen har medlem rätt att utträda ur föreningeneller få ut överskjutande insatebelopp vilket kan äventyra kapitelfåckningen idet nya bolaget. I promemorian föreslås att utträde eller uppsägning avöverskjutande insatsbelopp skall kräva godkännande av centrala föreningsbankensstyrelse efter hörande av bankaktiebolagete styrelse. Sådant tillstånd skall fålämnas endast om såväl bankrörelselagens besfåmmelser om kapifelfåckning sombankens sfålhiingi övrigt så medger, och få verksfållas endast efter godkännande Prop.1992/93:69 av . Genomden föreslagna besfåmmelsen riskerar de enskilda medlemmarnas intressen,enligt fullmäktiges mening, att hamna alltför mycket i bakgrunden. Fullmäktigevill cferför framföra tanken på en omvänd ordning, nämligen att det i lagtextenuttryckligen slås fest att sådant tillstånd skall lämnas om inte kapifelfåckningsbesfåmmelseraai bankrörelselagen eller banken sfållning i övrigt enligt Finansinspektionensbedömning gör det nödvändigt att avslå framsfåUningen. Enförateättning för ombildningen är enligt fullmäktige att Föreningsbankefter den planerade ombildningen får sfållningen som ett renodlatbankaktiebolag som ftillt ut regleras av befmtlig banklagstiftning. Någrasärregler bör alltså inte komma ifråga och har med ett undanteg inte heller efterfrågatefrån sida. Man vill ha fortsatt möjlighet att använcfe ordet föreningsbanki firman för det bankaktiebolag som tillskapas. I lagen har recfen införte enmotsvarande besfemmelse för sparbanker Det kan dänned vara rimligt atttillmötesgå föreningsbanker-nas önskemål därvidlag. Enlokal föreningsbank är en ur juridisk synvinkel helt självständig juridiskperson. De lokala föreningsbankeraa måste emellertid för att få drivaverksamhet vara medlemmar i en central föreningsbank. En grandläggande tankebakom föreningsbankslagstiftningen är att den bankverksamhet som föreningsbanksgrappenbedriver drivs av grappen gemensamt.