prop · GG0340 · 1992-12-31 00:00:00 — Semesterlöneförsäkringenbör rikta sig till samma kategori av mindre företag som försäkringen motsjuklön. En arbetsgivare som ansluter sig till försäkringen riskerar inte attdrabbas av oförutsedda utgifter för semesterlön. Avgiften för försäkringeninnebär givetvis en kostnad, men det blir en kostnad som är fastställd iförväg. Genom att den är känd kan den planeras in i företagets verksamhet ochbudgeteras i vanlig ordning. Rättatt teckna semesterlöneförsäkringen bör tillkomma samma företag som har rättatt teckna försäkring enligt 17 § sjuklönelagen. Det är företag vars lönesummaper kalenderår beräknas motsvara högst 90 basbelopp enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring. Vid beräkning avlönesumman skall man bortse från avgifter enligt lagen (1981:691) omsocialavgifter samt skatt enligt lagen (1990:659) om särskild löneskatt pävissa förvärvsinkomster. Lönesumman kan sägas motsvara ca 15 heltidsanställda. Uppgifterom företagens lönesummor är lätt åtkomliga och verifierbara. Debör kunna hämtas från senast tillgängliga årsredovisningar. Uttrycket totallönesumma har valts eftersom man därigenora kan undvika problera som annars kanuppstå för företag med deltids- och säsongsans-tällda. Härav framgår att ävenlönekostnader för ägare/delägare i aktiebolag ingår. Genom att uttryckabegränsningen i förra av basbelopp undviks ocksä behov av ärliga justeringar avgränsen för vilka företag som skall ges rätt att teckna försäkringen. Semesterlöneförsäkringenskall tecknas hos efter ansökan frän företaget. Förförsäkringen bör kassan ta ut en särskild premie som inkluderaradministrationskostnaderna för försäkringen. Mot redovisning hos denförsäkringskassa där försäkringen tecknats skall företaget sedan kunna fåersättning för kostnaderna för den del av semesterlönen som är grandad på enarbetstagares semesterlönegrundande frånvaro. Denna redovisning bör kunna skemånadsvis i efterskott. Påsamma sätt som gäller vid försäkringen enligt sjuklönelagen bör semesterlöneförsäkringenutformas så att den blir så enkel som möjligt att administrera. En avgift förförsäkringen bör därför tas ut som en procentandel av företagets beräknadelönesumma. Avgifterna skall vara så beräknade att de sammantaget kommer atttäcka de försäkringsersättningar och omkostnader för utveckling, informationoch administration sora försäkringen kommer att medföra. Avgifterna bör efterhand anpassas så att de täcker eventuellt upp-konunet underskott. RFV börmeddela föreskrifter ora avgifterna. Försäkringenskall endast reglera förhållandet mellan den försäkrade arbetsgivaren ochförsäkringskassan. Härigenom kommer således förhållandet mellan arbetsgivareoch arbetstagare att vara orubbat. Det innebär att arbetsgivaren, på sammasätt som , skall betala ut all semesterlön som gällerenligt lag och avtal. Arbetsgivaren är sedan berättigad till ersättning fränförsäkringskassan. Försäkringenskall omfatta kostnader enligt 16 § semesterlagen på grand av sädansemesterlönegrundande frånvaro som en arbetstagare har rätt till enligt 17 § seraesterlagen.Vidare skall försäkringen omfatta kostnader enligt lagen(1981:691) om socialavgifter samt skatt enligt lagen (1990:659) om sär- Prop.1992/93:40 skildlöneskatt på vissa förvärvsinkomster till den del avgifterna och skatten kanhänföras till sådan semesterlön. Det kan förekomma att arbetstagare enligtkollektivavtal eller enskilt avtal med arbetsgivaren har rätt till bättre semesterförmånerän vad som gäller enligt semesterlagen. följerav sädana avtal skall arbetsgivaren inte kunna få ersättning för genom Denya reglerna föresläs träda i kraft . Deadministrativa utvecklingskostnaderna för införande av semesterlöneförsäkringenberäknar RFV uppgå till ca . Dessutom beräknar RFV att kostnadernaför information om den nya försäkringen uppgår till . De löpande administrationsskostnadernaberäknas till ca om lika många företag är intresserade avatt teckna sig för en semesterlöneförsäkring som för en sjuklöneförsäkring.Avgifterna för försäkringen skall vara så beräknade att de täcker de initialakostnaderna för utveckling och information särat de utgifter som försäkringenkan komma att få. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom Arbetsmarknadsdepartementetupprättats förslag till 1.lag om försäkring mot vissasemesterlönekostnader, 2.lag om ändring i lagen(1927:77) om försäkringsavtal. Lagförslaget under punkt 1 faller utanförlagrådets granskningsområde. Lagförslagetunder punkt 2 är av sä enkel beskaffenhet att lagrådets hörande kan undvaras. 5.1 Förslaget till lag om försäkring mot vissa semesterlönekostnader Enutförlig redovisning av tankarna bakom den föreslagna försäkringen har lämnatsi den allmänna motiveringen (avsnitt 3.1). Försäkringen skall vara uppbyggd påsamma sätt som försäkringen mot sjuklönekostnader. Möjligheten att försäkrasig skall bedömas med utgångspunkt i de sam manlagda lönekostnaderna som arbetsgivaren kan ha under ett kalenderår. I uppbördsdeklarationen lämnar arbetsgivaren underlag för den månadsvisa 13 inbetalningenav arbetsgivaravgift och särskild löneskatt. Genom andra me- Prop. 1992/93:40 ningeni första stycket undantas vid denna beräkning vissa kostnader, nämligenkostnader enligt lagen (1981:691) om socialavgifter samt skatt enligt lagen(1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. Om de sammanlagdalönekostnader som skall medräknas beräknas överstiga 90 gånger basbeloppet,dvs. , fär försäkring inte tecknas. Uppskattningenav lönekostnadernas storlek under ett visst kalenderår skall göras raed hänsyntill förhållandena dä arbetsgivaren ansöker om att få tecknaförsäkringen. Det ankommer pä arbetsgivaren att visa att villkoret uppfylls idetta hänseende. Till grund för den prövning som skall göras i försäkringsfrägankan läggas bl.a. redovisning av lönekostnader samt uppgifter ominbetald preliminärskatt och underlag för beräkning av sociala avgifter förinnevarande är. Avandra stycket framgår att regeringen får meddela ytterligare föreskrifterrörande villkoren för försäkringen. Paragrafeninnehåller föreskrift om vilken försäkringskassa som skall pröva ärenden enligt1 §. Iparagrafen ges hänvisning till vissa föreskrifter i 18 och 20 kap. lagen (1962:381)om allmän försäkring. Avförsta stycket framgår att föreskrifterna i 20 kap. 10 och 10 a §§ lagen (1962:381)om allmän försäkring om omprövning och ändring av beslutockså skall tillämpas på beslut enligt denna lag. Rättenatt överklaga beslut skall vara begränsad. Som framgår avandra och tredje styckena skall överklagande endast kunna ske i fråga om beslutsora innebär att en arbetsgivare vägrats att teckna försäkring. De beslut somförsäkringskassan i övrigt fattat beträffande försäkringen skall inte kunnaöverklagas. 5.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1927:77) om försäkringsavtal. Genomtillägget i andra stycket klargörs att FAL inte skall tillämpas på försäkringhos en allmän försäkringskassa mot kostnader för semesterlön. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att anta förslagen till 1.lag om försäkring mot vissasemesterlönekostnader, 2.lag om ändring i lagen(1927:77) om försäkringsavtal. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genompropositionen föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Sammanfattning ur betänkandet (SOU 1991:109) Prop.1992/93:40 Semesterlöneförsäkring för små företag Viföreslår att det i lag införs en möjlighet för små företag att teckna en försäkring,semesterlöneförsäkring, för semesterlönekostnader som förorsakats avsemesterlönegrundande frånvaro. Vi lägger fram förslag till en ny lag och enförordning. Bakgrundentill vårt förslag är att kostnaderna för den semesterlönegrundande frånvaronhar uppmärksammats i de små företagen. Vi har kartlagt hur olika arbetsgivargruppersoch branschers kostnader för den semesterlönegrundande frånvaron förhåller sigtill varandra. Vid kartläggningen har det inte framkommit att små företag,generellt sett, skulle ha högre kostnader för semesterlönegrundande frånvaroän andra företagsgrapper. Genomgången visar snarare på att det motsattaförhållandet skulle gälla, nämligen att små företags kostnader understigergenomsnittet. Emellertidkan små företag vara mer känsliga för höga kostnader för de anställdassemesterlönegrundande frånvaro. Vi har därför prövat olika vägar att komma tillrätta med detta problem och har efter noggranna överväganden kommit fram tillförslaget att införa en semesterlöneförsäkring. Förslagetläggs fram efter samråd med företrädare för och har utformats efterförebild av den särskilda försäkring mot kostnader för sjuklön som koramer attfinnas för små företag fr.o.m. . Rättatt teckna semesterlöneförsäkringen föreslås - i likhet med vad som gällerenligt sjuklönelagen - avse företag vars lönesumma per kalenderår beräknasmotsvara högst 60 basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (jfr.17 § sjuklönelagen). Det motsvarar, i december 1991,1 932 000 kr., ellerungefär tio heltidsanställda. Regeringen avser att tillriksdagen lägga fram förslag om höjning av nu nämnda basbeloppsgräns till 90basbelopp. Semesterlöneförsäkringenrubbar på intet sätt förhällandet mellan arbetsgivare och arbetstagare. Påsamma sätt som skall den arbetsgivare som tecknar ensemesterlöneförsäkring betala ut all semesterlön som gäller enligt lag ochavtal. Därefter fär arbetsgivaren mot redovisning ersättning från försäkringskassanför de semesterlönekostnader som har uppkommit till följd av 17 § semesterlagen(1977:480). Päen punkt är inte vårt förslag komplett, nämligen beträffande vilken avgift somskall gälla för semesterlöneförsäkringen. På samma sätt som har skett förförsäkring mot kostnader för sjuklön bör den första avgiften fastställas avregeringen. Därefter bör RFV inom ramen för sitt övriga ansvar föradministrationen ocksä besluta om avgiften. Föratt kunna föreslå en avgift krävs mer ingäende bedömningar av de smä företagenskostnader och den administration som behövs hos försäkringskassorna än somvarit möjligt för utredningen att göra. De överläggningar vi har haft medföreträdare för tyder emellertid på att de administrativa kostnadernaskulle kunna bli rimliga om semesterlöneförsäkringen samordnas medförsäkringen mot kostnader för sjuklön. Omavgiften för försäkringen beräknas så att den korruner att täcka utgif terna och administrationen av försäkringen blir försäkringen självbärande 16 och någraökade kostnader uppkommer inte för staten. Även ora detta inte Prop.1992/93:40 skulle innebära en minskning av de totala kostnaderna försmåföretagen som Bilaga 1 grupp, sä bör inte värdet av att kunna budgeterakostnaderna i förväg underskattas. Genom att RFV ärligen prövar avgiftenskapas ocksä möjligheter att anpassa avgiften till de förhållanden som rådervid varje tillfälle. Förteckning över remissinstanserna Prop. Bilaga2 Yttranden över betänkandet (SOU 1991:109) Seraesterlöneförsäkringför små företag har avgetts av: Propositionenshuvudsakliga innehåll..................... 1 Propositionens lagförslag.................................... 2 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde 4 2.2Rätten till semesterlönegrundadefrånvaro enligt 17 § semesterlagen 6 2.3Utredningens kartläggning av den semesterlönegrundande frånvaron 8 3 Allmän motivering........................................ 9 3.1Semesterlöneförsäkring för smäföretag...... 9 4Upprättade lagförslag................................... 13 5.1Förslaget till lag oraförsäkring mot vissa semesterlönekostnader 13 5.2Förslaget till lag om ändring ilagen (1927:77) om försäkringsavtal 14 Bilaga1 Sammanfattning av betänkandet (SOU 1991:109) Semes terlöneförsäkring för små företag............... 16 Bilaga 2 Förteckning överremissinstanserna........... 18 gotab 42130, 1992