prop · GG0359 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93:59 om omstrukturering av det svenska ägandet i () 1992/93:59 Regeringen föreslår att anta de förslag som hartagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet . 1 propositionen föreslås att staten accepterar etterbjudande från () att i en avbolaget beslutad nyemission teckna 35 250000 aktier motsvarande halvaaktiekapitalet i . Betalning criiiggs enligt förslaget genom attapportegendom bestående av samtliga statens aktier i ()och samtliga aktier i ett av staten helägt bolag tillförs . ABA blir genomaffären ett helägt dotterbolag till och kommer även i fortsättningen attäga 3/7 i SAS. Det framtida samarbetet mellan staten och övrigahuvudägare i kommer att regleras i ett konsortialavtal. Den föreslagnaomstruktureringen underiättar cn framtida privatisering av statens ägande iSAS. 1 1992/93. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 22december 1992 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden . , , , , , , afUgglas, , , , , , P. Proposition om omstrukturering av det svenska ägandet i () Konsortiet SAS ägs till 3/7 av genom AB Aerotransport(ABA) och till 2/7 vardera av de danska och norska moderbolagen /S (DDL) resp. Det Norske Luftfartselskap A/S (DNL). ABA ägs till 50 procentav () och till av svenskastaten. Samarbetet mellan de skandinaviska moderbolagen reglerasgenom ett konsortialavtal. Detta avtal som ursprungligen slöts den 8 februari1951 har förlängts i olika omgångar och gäller numera t.o.m. september 2005.Det skandinaviska luftfartssamarbetet grundas förutom på detta avtal på att detförs cn gemensam luftfartspolitik mellan , och . Det skandinaviska luftfartssamarbetet har till syfte attkunna utveckla en god flygtrafikförsörjning som utgår från de skandinaviskaländernas speciella förutsättningar. Samarbetet kring SAS har också till syfteatt driva och vidareutveckla ett flygförelag med internationell slagkraft. Sedan SAS bildades har de luftfartspolitiskaförutsättningarna ändrats väsentligt. SAS ensamrätt och företrädesrätt tillinternationell trafik soin varit en hörnsten i den gemensamma politiken harsuccessivt förändrats. Genom det avtal som och .Sverige slutit med EG ärdet numera EG:s principer om konkurrens och marknadslillträde som gäller för deskandinaviska länderna. Den ägarstruktur som tillkom vid bildandet av SAS medtre moderbolag i vilka resp. stater och näringsliv är hälftenägare är däremotoförändrad. Luftfartsmarknaden, särskilt i , förändras radikalt.Konkurrensen inom flyget hårdnar. Med de alltmer öppna marknader som skapasföljer också att flygföretagen måste fä möjligheter att arbeta och agera på sålångt möjligt samma villkor som andra företag. Samarbete, fusioner, kapitalanskaffningär exempel pä sådana element som måste kunna hanteras med stor smidighet. 1 detföljande förordar jag mot denna bakgrund en omstrukturering av det svenskaägandet för att lägga en grund för ökad flexibilitet på de områden som jag harnämnt. -Slaten skall, iavsikt att genomföra den föreslagna onislruklure-ri«gen, teckna 35 250 000aktier i den nyemission som beslutats på extra bolagsstämma i den 18december 1992. -Staten skallförvärva aktierna i ett bolag utan skulder och ulan andra tillgångar än eltaktiekapital på . Slalcn skall vidare ställa ul cn skuldförbindelsepå vilken som ovillkorat aktieägartillskott skall tillförasdet nämnda av stålen förvärvade bolaget. -Som betalningför de nyemitterade aktierna skall slalen lill överlåta samtliga statensaktier i saml samtliga aktier i det nämnda av staten förvärvadebolaget. Bakgrund till mina förslag: Aktieägarna i har, päförslag av bolagets styrelse, vid en extra bolagsstämma den 18 december 1992fållat beslut om nyemission i , varvid staten skall erbjudas alt teckna aktieri i enlighet med ett förslag till apportavtal. Enligt della avtal skall slatenerbjudas alt teckna 35 250000 aktier, varav 17625000 A-aklier och samma antal B-aktierom nominellt per aktie. Betalning skall erläggas genom all slatentillför bolaget viss apportegendom. Denna beslår dels av stålens samtligaaktier serie A i ABA, dels av samtliga aktier i cll av slalen ägt bolag, sominte har nägra skulder och vars enda tillgångar är en revers på 119300000kronor utfärdad av staten samt banktillgodohavanden på motsvarandebolagets aktiekapital. Skuldreversen moLsvarar de tillgångar som finns i av aktier i . Tcckningsliden för slaten är satt till senastden . Skuldförbindelsen skall lösas in efter uppsiigningfrån slalens sida, dock . Pä kapitalbeloppet skallvidare från t.o.m. återbetalningsdagen utgå ränta efter enräntesats motsvarande interbank offered rales (STIBOR fixing) förlån med löptid. Ränta betalas första gången ochdärefter . Räntan avseende det första årel skall läggastill kapitalet och betalas . Stålen förutsätts vidare ingå ett konsortialavtal med InveslorAB, AB , i (LO), Svenska Pensionskassasamt , vilka tillsammans med statenrepresenterar av aktiekapitalet i . Avsikten med konsortialavtaletär att reglera frågor beträffande ägande, inflytande och framtida inriktningsåvitt avser , ABA och SAS. Enligt avtalet skall konsortiemedlemmarna verka för envidareutveckling av , ABA och SAS. I avtalet fastslås att avsikten är allgenom ett förtroendefullt samarbete inom stödja SAS långsikligautveckling och att verka för all eventuella erforderliga strukturåtgärderavseende SAS genomförs. Samarbetet skall bedrivas enligt affärsmässigaprinciper och målel skall vara alluppnå god lönsamhet i genom cn positiv utveckling i SAS. Prop.1992/93:59 Vidare faslslås i avialel all avsiklen är all verka för all verksamheleni och renodlas så att dessa bolag endast äger och förvaltar andelar iSAS. 1 avtalet förbinder sig parterna slutligen all under en lidav ivå år från det all avtalet undertecknas inle överlåta någon del av sill aklieinnehavi ulan samtliga konsorliemedlemmars medgivande. Efier utgången av nämndatvåårsperiod skall slalen ha rätt alt överlåta såstort antal aktier i att köpeskillingen uppgår till högst ) 20 miljonerkronor. Högst 8 miljoner aktier får dock säljas . Genom avtalet får staten vidare rätt all utse hälften avantalet ledamöter och suppleanter i . Anlalel ledamöter och suppleanlerblir identiskt med del som gäller för ABA. Styrelsens ordförande skall väljasbland de ledamöter som ulsells av de privata ägarna och vice ordförande blandde ledamöter som ulsells av slalen. Skälen för mina förslag: SAS utgör ell unikt exempel påhur tre länder genom samägande mellan staten och näringslivet kunnat utveckla cllslagkraftigt företag och en flygtrafikförsörjning anpassad lill denskandinaviska marknaden. En viktig förutsättning för detta samarbete har varitalt man haft enhetliga regler för flygverksamheten och en gemensam politik gentemotövriga länder. Genom och avlal med EG har också förulsältningarskapats för all föra samarbetet vidare inom ramen för den gemensamma europeiskaluflfarlsmarknad som och ingår i. Med detta avlal och med ell EES-avtalföljer också en snabb utveckling mot en i princip fri luflfarlsmarknad i Europa.Till detla kan läggas den avreglering av inrikesflygel som genomförts i Sverigeunder . För den internationella luflfarlen gäller cn hårdkonkurrens med lönsamhelsproblem som följd för många bolag. En förändrad marknadssituation päverkar också flygbolagensagerande. Erfarenheterna från avregleringen av inrikesflyget i visade påhur nya flygbolag snabbi kom in på marknaden som andra slogs ul.Samarbete, uppköp och fusioner blev ett normalt inslag i marknadsbilden. Eltliknande mönster har kunnat iakttas i . Samarbete och allianser mellan flygbolag kommer all bli allivikligare på en fri luflfarlsmarknad som präglas av en hård konkurrens och somför närvarande av dålig lönsamhet. De skandinaviska ländernas mångåriga samarbetehar lagt grunden för ett flygföretag som under sin hitlillsvarande existenskunnat uppvisa i stort sett en god lönsamhet och som inle haft behov avsubsidier. Den ökade konkurrensen ställer emellertid nya krav. Den nu rådandemarknadssituationen har påverkal SAS resultat negativt. Även den omfattandeförnyelsen av flygplansflollan har medförl betydande kostnader för förelaget. SAS förvärv av var en av förutsättningarnaför all kunna rationalisera och sänka kostnaderna på den svenska inrikesmarknaden efter avregleringen. Uppköp och fusioner kommer även framgent alt bli nödvän diga inslag för alt möjliggöra en utveckling av SAS som företag. Det samar bete som redan bedrivs mellan SAS, Swissair och är ell uttryck för nödvändigheten av samarbete för all klara konkurrensen från de ' allra största flygbolagen. När detla samarbete initieradesfanns också planer Prop. 1992/93:59 pä elt visst samägande. Del kunde viddel tillfället noteras alt den nu rådande ägarstrukturen försvårade en sådanlösning vilkci gjorde all planerna på detta övergavs. På den fria luflfarlsmarknad som är under utvecklingmåste företagen skapa förutsättningarna för sin egen utveckling och överlevnad.Med detla måste rimligen följa all företagen och företagsledningarna skallkunna agera långsiktigt, smidigt och snabbi. Den förändring av den svenskaägarstrukturen som följer av SILA:s förslag bidrar lill della. Med staten ochnäringslivet som gemensamma ägare i uppnås en klar förenkling av ägarbildcnpå den svenska sidan. Balansen mellan slaten och det privata näringslivet ändrasinte. Däremot uppnås som nämnts en ökad tydlighet i del svenska ägandet somockså mer kommer all likna det danska och norska ägandet. Med en förenklad ägarstruktur i SAS underlättas ävenvärderingen av SAS och statens aktieinnehav i . Genom att staten blir aktieinneliavarei ett börsnoterat bolag underlättas ocksä en framtida privatisering av statensägande i SAS vilket godkänts av (prop. 1991/92:69, bet. 1991/92:NU10,rskr. 1991/92:92). Den nya strukturen underlättar vidare kapitalanskaffningoch skapar dessutom ökade möjligheter att använda aktien som betalning. SAS arbetar i en svår marknadssituation.Lönsamheten måste förbättras genom rationaliseringar men även genom andraåtgärder. 1 denna svåra situation är det extra värdefullt att slaten och deprivata aktieägarna är eniga om att genom ett förtroendefullt samarbete stödjaSAS långsiktiga utveckling. Ett sädant arbete måste vidare baseras på ett välfungerande samarbete med de båda danska och norska moderbolagen. Detta gälleri högsta grad när det gäller frågor om förändring av staternas ägande i SAS-konsortiet. Jag anser att det förslag till omstrukturering av detsvenska ägandet som jag redogjort för bör genomföras. Med detta följer att enframlida privatisering kommer att avse istället för ABA. För detta skallriksdagens godkännande inhämtas bl.a. för att förvärva elt aktiebolag utanskulder med ett aktiekapital pä och för att utfärda elt skuldebrevpä . När det gäller kostnaderna för förvärvet av aktiebolagetbör della belasta det under tolfte huvudtiteln upptagna förslagsanslaget B4.Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. Samma anslagbör även belastas med kostnaderna för och inlösen av den tidigare nämndaskuldreversen som skall tillföras det förvärvade bolaget. I denna fråga harjag samrått med chefen för . Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagalt regeringen föreslär att 1. bemyndiga regeringen eller den myndighet regeringenbestäm- mer all förvärva aktierna i etl bolag ulan skulder med eltbanklillgo- Prop. 1992/93:59 dohavande på motsvarande bolagetsaktiekapital, 2.bemyndigaregeringen eller den myndighet regeringen bestämmer alt i enlighet med vad jaghar anfört utfärda en skuldrcvers på 119300000kronor och att lillföra dennarevers som ovillkorat aklic-ägarlillskotl till det enligt punkt 1 förvärvadebolaget, 3.bemyndigaregeringen eller den myndighet regeringen bestämmer all i enlighet med vad jaghar anfört teckna 35 250000 aklier om nominellt lOkronor per aklie i , 4.bemyndigaregeringen eller den myndighet regeringen bestämmer all som betalning för detecknade aktierna i lillföra samtligastatens aktier i och samtliga aklier i del av staten enligtpunkt 1 förvärvade bolaget som apportegendom, 5.bemyndigaregeringen alt ingå elt konsortialavtal i överensstämmelse med vad jag haranfört, 6.godkänna vadjag i övrigt har anfört om försäljning av slalens aklier i efter genomförd omstrukturering samt 7.godkänna attkostnaderna för förvärvet av bolaget i punkt 1 saml kostnaderna för och inlösenav skuldreversen under punkl2 får belasta tolfte huvudtitelns förslagsanslag B4. Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda förelag, m.m. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch beslutar alt genom proposition föreslå att anta de förslag somföredraganden har lagt fram.