prop · GG03131 · 1992-12-31 00:00:00 — De behov som motiverade införandet föreligger inte längre. ärutvecklingen den motsatta. har konsurationen gradvis gått nenLagringsskyldigheten har också minskat. Dermautveckling har också en raotsvarighet när det gäller statens syn på de olikastödformeraa i tvångslagringssystemet. Några lagerlån har inte länmats sedanslutet av 1970-tolet. Möjligheten att få lagerlån var särskilt betydelsefulleftersom rätten att tillämpa lagervärderingsregleraa bl.a. föratsätter att denskattskyldige fått sådana lån. Sora en följd av ett ändrat lagringssystera därstoten övertogit ansvaret för krigslagringen förlängdes inte de tidsbegränsadeföreskrifteraa om avdrag för avskrivning på oljelagringsanläggningarytterligare. Motbakgrand av utvecklrågen under de framsfer det somkonsekvent att också slopa det stöd som lagervärderingsregleraa innebär Fråganom att nu to detta steg har en natarlig koppling till beslutet i skattereformenatt to bort rätten till nedskrivning på lager enligt de generella regleraa iKL. Jag delar därför uppfettningen i promeraorian att de särskilcfelagervärderingsregleraa bör tas bort. Mitt ställnmgs-togande innebär att detinte finns anledning att vänta med ett beslut tills resultotet av en eventaellfraratida översyn av beredskapslagringspolitiken föreliggen 1fråga om lagervärderingen bör särskilcfe övergångsregler införas. En rimligawägnråg är att övergångsperioden anknyter till den avskattnings- periodsom skulle ha gällt för ett företog som i sfellet valt att utayttja Prop.1992/93:131 återförrågslagens regler för återförråg av obeskattede reserver iskattereformen. Nämnas kan att motsvarande gäller för hypoteksförenrågaraasobeskattade reserver (prop. 1991/92:119, bet. 1991/92:NU32, SFS 1992:702). Detleder till att i normalfellet tillämpas på helaberedskapslagret senast vid fexering. I promemorian föreslogs att detvid taxering borde vara möjligt att använcfe de förmänligabestämmelseraa i 7 § I mom. lagen om avskrivnråg ä vissaoljelagrrågsanläggmngar, m.m. på en fjärdedel av tvångslagret. För att få enmjukare övergång anser jag att den särskilcfe lagervärderings-regerå i ställetbör få tillämpas pä högst hälften av beredskapslagret vid taxerråg. Rättenatt utayttja övergångsregleraa bör gälla endast i den mån ett företeg vidnärmast föregående taxering - i normalfellet vid toxering - utayttjatbesfemmelseraa i 7 § 1 mom., dvs. redovisat tvångslagret till ett lägre värdeän som skulle ha följt vid en tillärapnråg av KL:s generella regler (punkt 2 avanvisnrågaraa till 24 § KL). Det innebär att nedskrivnrågsrätten begränsas tillhögst av föregående års nedskrivnråg av tvångslagret. Om ett företeg vid1993 åns texerråg skrivit ned sitt tvångslager (värde 100 enligt )med t.ex. 20 och redovisat det till 80 får tvångslagret vid texerrågskrivas ned enligt öveigångsbesfemmelseraa med högst 10 (av 20). Omtvångslagret fortferande är värt 100 vid texerråg skall det såledestas upp till lägst 90 (lagerreserv 10). Punkt2 av övergångsbesfeinraelseraa till upphävandelagen bör därför justeras nägot iförhållande till promemorieförslaget. () har i sitt remissyttrande framfört synpunkter till lednråg förredovisningen av reserveraa under awecklrågen. BFN anför bl.a. följande. BFNhänvisar beträffande de redovisnrågsmässiga aspekteraa på upphävandet av desärskilcfe lagervärderrågsregleraa cxh på de nämncfe övergångsregleraa till tvåav närandens utfelanden. Iuttelandet BFN U 91:1 behandlas frågan hur uppskovsbelopp cxh awecklråg avobeskattede reserver i bl.a. lager skall redovisas. Av uttelandet fraragår attupplösrång av öppet redovisade reserver i )ager redovisas sombokslutsdisposition i resultoträkningen. Övrig resultotpåverkan till följd avatt bolaget i sin bokföring ändrat prråciper för värderråg av lager rågar irörelseresultotet före avskrivnrågan Storleken av denna resultetpåverkan skall,ora den råte är oväsentlig, framgå av not till resulteträkningen. Den del avuppskovsbeloppet som råte tas upp till beskattnråg redovisas ibalansräknrågen som obeskatted reserv under beteck-nrågen uppskovsbelopp förlagerreserv m.m. Avsättnråg till liksom framtida upplösnråg av uppskovsbeloppredovisas som bokslutsdisposition tmder betecknrågen avsättnrågtill/upplösning av uppskovsbelopp för lagerreserv m.m. 1uttelandet BFN U 92:1 behandlas frågan hur lagret skall redovisas i bokförrågenom företag utnyttjar möjligheten att enligt den s.k. alteraativregeln vidbeskattningen ta upp lagret till av Av uttalandet fraragår att det tidigare Prop.1992/93:131 varvanligt att lagret på tillgångssidan togs upp netto efter reducering raeddet cfe tillåtna skattemässiga inkuransavdraget även om värdet därmedkora att understiga ett värde beräknat enligt lägste värdets princip.En raotsvarande redovisning - innebärande att lagret tes upp tillett enligt alteraativregeln skattemässigt godteget värde - bör även fortsättningsviskunna tillätes under föratsättning att avvikelsen från envärdering enligt lägste värdets princip inte i väsentiig grad påverkarbedöraningen av företegets resultet och stellning. Regleraaom avskrivning av skydcfede anläggningar innebär bl.a. att bergrammenfår skrivas av på liknande sätt som ovanjordscisteraereller andra inventerien De förste avskrivningsregleraa gälldeanläggningar sora fårdigsfelldes under de beskattningsår för vilka texeringverksfelldes åren 1959 - 1966. Härefter har regleraa förlängts tillatt orafette anläggningar som fårdigsfelldes under det beskattaingsår förvilket texering skedde . Genomlagen om rätt att vid inkomsttexering erhålla avdrag för belopp sora tillförteStiftelsen , ra.ra. kunde företegen betelain medel till stiftelsen med avdragsrätt. När utbeteråing sker beskattasbeloppen hos företeget. Genora dette systera kunde intäkteraa (pristillägg) föratt uppföra lagringsanläggningar kvittas raot kostnaderaa (avskrivningaraa). Fno.ra.år 1987 har steten tagit över ansvaret för den skydcfede lagringen. Sora ettled i onisfellningen har flertelet av näringslivets skyddade anläggningaröverlåtits till steten. Enligt vad sora inhämtats från och finns detinte längre kvar några oavskrivna skydcfede anläggningar i privat regi. EnligtSPI utnyttjas inte längre stiftelsen. Eftersora de tidsbegränsadeavskrivningsregleraa kan tillämpas bör det inte firmas något hindermot att de forraellt upphävs. Stiftelselagen bör också kunna upphävas. Gamlaregler bör fortfarande gälla för avsättningar sora skett före avskaffandet. Eventaellaobeskattade lagerlån bör tas upp till beskattning vid taxering. 7.1 Skatteutjämningsreserv (surv) Mittförslag: Vid beräknråg av kapitelunderlaget skall aktier, andelar m.m. tas upptill anskaffningsvärden beräknade enligt genomsnittsmetoden, dvs. deanskafråingsvärden som skall använcfes vid en reavinstberäkning. Fastighetersora värderas enligt alteraativregeln skall anses anskaffade den 1 januari1991. Det innebär bl.a. att utgifter för tillbyggnad av fastigheten fr.o.ra.denna tidpunkt får läggas till ett enligt altemativregeln beräknatanskafråingsvärde. Skälenför mitt förslag: Regler för värderingen av tillgångar vid beräknråg avkapitelunderlaget finns i 5 § survlagen. Av 5 § förste stycket 5 nämncfe lagframgår att aktier i svenska aktiebolag och andelar i svenska ekonoraiskaföreningar skall fes upp till de värden sora anges i 27 § 2 mom. försfe stycketSIL. Andelar i utländska företag skall tas av dessa värden. I 27 § 2 mora. förstastycket SIL finns grandregeln för beräkrang av anskaffningsvärden enligtgenomsnittsraetoden. Vid beräkmngen utgår man från faktiskaanskafrårågsutgifter för finansiella instrament av samma slag cxh sort som detavyttrade råstramentet. Vid avyttring av aktierkan i vissa fall uppskovsregler bli tillärapliga. En uppskovsregel i 2 § 4raora. tionde stycket SIL gäller vid kon-cemråteraa avyttringar av aktier ochandelar som innehas av orgamsatoriska skäl. När det köpande företeget avyttrarden erhållna aktien till en köpare utanför konceraen beräknas denskattepliktiga reavinsten eller avdragsgilla reaförlusten med utgångspunkt frånanskaffhingspriset hos det bolag som ursprangligen innehade aktien. En annan uppskovsregel hartidigare beskrivits. Det är besferaraelsen i 27 § 4 mom. SIL som är tillämplignär aktier förvärvas av ett bolag och vederlaget för aktieraa uteslutandeutgörs av nyemitterade aktier i det köpande bolaget. Här övertar de mottagnaaktiema de avyttrade aktieraas anskaffhrågsvärde. Vid försäljnråg av aktierberäknas anskafrårågsvärdet enligt huvudregeln i 27 § 2 mora. I fråga ora koncerainteraa avyttringar används det faktiskaanskafrårågsvärdet för det bolag inora koncemen som ursprungligen innehadeaktieraa (2 § 4 mom. tionde stycket). Har aktieraa erhällits genom sådant byteatt uppskovsregerå i 27 § 4 mom. SIL tillämpats används det faktiskaanskaffningsvärdet för de vid bytet avyttrade aktieraa. Underlaget för survavsättnrågär det beskattede egna kapitelet. Avsätt-ningsunderlaget skall råte påverkas avandra förändringar i det egna kapitalet än såcfena som haft skattemässigverkan. Har uppskov med beskattningen av en reavinst medgetts bör det beloppsom svarar mot reavråsten råte hellerpåverka kapitalunderlaget. Att dette varit avsikten Prop. 1992/93:131framgår av ett uttelande i förarbetena i anslutmng till 5 § survlagen (prop.1989/90:110 s. 739). Enligt2 § 4 mom. åttonde stycket SIL får avdrag för förlust råte göras vidkoncernråteraa avyttringar av fastigheter, aktier m.m. Det förvärvandeföreteget överter alltså det rågångsvärde som gällde för det övertagandeföretaget. Av detta följer cxkså att det förvärvande företaget övertar detöverlätande företagete kapitalimderlag avseende egendomen. Avyttringen lederalltså till ett mråskat kapitalunderlag för det överlåtande företaget och ett isainma mån ökat kapitalunderlag för det förvärvande företaget. Motsvarandegäller vid sådana fusioner som avses i 2 § 4 mom. Någon uttryckligbesfemmelse om detta har råte ansetts nödvändig. Regeringsrätten har i en avRSV åberopad dora den 28 septeraber 1992 avseende ett överklagat förhandsbesked(mål nr 1254-1991) prövat utforranrågen av 5 § förste stycket 5 survlagen.Omständigheteraa i målet var i huvudsak följande. Ett företeg hade till ettutländskt konceraföreteg apporterat andelar i ett antel dotterföretag. I utbyteerhölls nyemitterade andelar i det motfegande företeget. Uppskovsregerå i 27 §4 mom. förste stycket SIL var tillämplig på avyttrrågen av andelama. Frågangällde vilket värde pä de nyemitterade andelaraa sora skulle ligga till grundför beräknråg av survunderlaget. Regeringsrätten förklarade att detgenom-smttiiga anskaffhrågsvärdet skulle beräknas raed utgångspunkt frånmarknadsvärdet av de apporterade aktieraa vid bytestidpunkten. Idomen anförde Regeringsrätten bl.a. att hänvisningen i 5 § förste stycket 5survlagen till 27 § 2 mom. förste stycket SIL avser en av ett stort antelföreskrifter i SIL sora är av betydelse för hur reavråst skall beräknas.Eftersora survlagen encfest hänvisar till detfe lagram kan något annat lagramråte vara tillämpligt vid besfemmande av survunderlaget. Det innebär att tillgrund för beräkning av kapitelunderlaget skall läggas de "faktiskaanskaffhrågsutgifter" som avses i 27 § 2 mom. första stycket SIL. Regeringsrättenkonstaterade vidare att de ovan återgivna motivuttalandena visar att avsiktenvarit att de anskaffhrågsvärden som skall användas vid en reavråstberäknrågockså skall använcfes vid beräknråg av survunderlaget. Regeringsrätten ansågemellertid att en såcfen tillämpnråg skulle vara oförenlig med lagtextens ord"faktiska anskaffhrågsutgifter" och raed det förhållandet att 5 §förste stycket 5 lagen ora skatteutjämnrågsreserv innehåller en hänvisnrågenbart till 27 § 2 mom. förste stycket SIL men råte till övriga nämndalagram. Regeringsrättenhar således ansett att den aktaella besfemmelsen i survlagen skall tillämpas såatt det råte finns något utrymme att beakte olika föreskrifter i SIL omövertegande av anskaffhrågsvärden i samband med att en uppskovsregel tillämpatsvid reavråstberäknrågen. Det får bl.a. till följd att en obeskatted reavråstkan påverka kapitelunderlaget och ge utrymme för en större survavsättnråg. Ensådan tillämpmng strider mot granderaa för fegstiftmngen och kan ge ettmateriellt helt otillfredsfellande resultet. Utformnrågen avvärderrågsbesfenunelseraa i survlagen bör cferför ändras så att dette undviksoch att syftet vid lagens tillkomst uppfylls. Denföreslagna ändringen bör tillämpas förste gången vid texering. Medhänsyn till att besfemmelsen raed den tolknråg Regeringsrätten gett den kan geett gynnsammare resultet bör skattskyldig som har ett räkenskapsår som avslutasföre den 31 deceraber 1992 få beräkna kapitalunderlaget i enlighet med äldrebesferaraelsen RSV har aktualiseratytterligare en fråga sora rör survlagens tilllämpning. I 5 § försfe stycket 4survlagen finns huvudregeln för värderråg av fastighet som inte utgöromsättningstillgång. En sådan festighet skall tas upp till anskafråingsvärdetför mark, byggnad och markanläggning minskat med medgivnavärderainskningsavdrag och liknade avdrag. I 5 § andra stycket survlagen finnsen alteraativ värderrågsregel. Besferaraelsen erbjuder ett alteraativ för attvärdera äldre fastigheter med låga anskaffningsvärden. I dessa fell kan detockså vara praktiskt svårt att säkert iåstsfella det skattemässiga restvärdet.Fastighet som förvärvats före rågängen av får i sfellet tas upp tillviss del av taxerrågsvärdet minskat med värderainskningsavdrag och liknandeavdrag sora medgetts vid taxeringar om avdraget räknatuppgått till ininst av det nämnda värdet. Med hänsyn till syftet medbesfemmelsen bör utgifteraa för exempelvis en tillbyggnad som sker efterutgängen av få läggas till det värde som räknats fram enligt denalteraativa värderingsregeln. Det har satts i fråga om en tillämpning av dennuvarande besfemmelsen leder till ett sådant resultet. Besfemmelsen börjusteras för att undanröja denna oklarhet. Mråaförslag föranleder ändringar i 5 § förste stycket 5 och 6 survlagen och i andrastycket nämncfe paragraf. 7.2 Kompenserande avdrag på grund av överavskrivning av inventarier Mittförslag: I gällande rätt finns ett krav på att en toxering skall ha blivitslutligt avgjord för att avdrag för överavskrivnråg av råventarier skall kunnamedges vid följande års taxeringar. Detta krav slopas. Skälenför mitt förslag: Den som har gjort avskrivning av råventarier i räkenskaperaamed större belopp än han kan medges avdrag för vid taxeringen får dra av detöverskjutande beloppet genom en årlig avskrivnråg efter . Beloppetbehandlas som en tillkomraande post i deklarationen cxh avskrivs sedanplanmässigt räknat från och med beskattaingsäret efter det dåöveravskrivningen gjordes. Det värde på vilket räkenskapsenlig avskrivningberäknas påverkas råte. En föratsättnråg för att få tillämpa förfarandet är atttexeringen i fråga skall ha blivit slutligt avgjord. Besfemmelser om dettefinns i punkt 13 nionde stycket av anvisningama till 23 § KL. skrivelse (dnr 4233/92) till Fråansdepartementet har RSV föreslagit attkravet på att taxeringen i fråga skall ha blivit slutligt avgjord slopas. I det nyataxerrågsförfarandet, som tillärapas fno.m. texerråg (prop.1989/90:74, bet. 1989/90:SkU32, SFS 1990:324), kan en omprövnråg av taxeringengöras efter utgången av taxeringsåret. En texering som råteöverklagas anses slutiigt avgjord först vid femårsperiodens utgång. Regleraa omomprövnråg innebär att i det fall ett texeringsbeslut ändras vid onrövnrågeller efter överklagande kan följdändrråg ske i efterföljande taxeringar (4kap. 13 § andra stycket 1 och 17 § 3 texeringslagen (1990:324)). Det finnsdärför enligt mrå mening råte skäl att behålla ett krav på att taxeringen skallha blivit slutligt avgjord för att avdrag för överavskrivnråg skall kunnamedges. Jagföreslår cferför att en ändring görs i punkt 13 monde stycket av anvisningaraatill 23 § KL. Eftersom regerå bör tillämpas när beslut om awikelse frånavskrivnrågen i räkenskaperaa har fattets vid texerrågen enligt den nyaordnrågen bör de föreslagna nya besfemmelseraa få tillärapas förste gängen ifråga om avskrivnråg som skett i räkenskaper som legat till grund årstexerråg. Frågan ora när överavskrivnråg får börja avskrivas kan då uppkonunaförste gången vid taxerråg. Har avdrag vid denna taxerråg vägrats förelagens ikraftträdande kan omprövnråg ske. Mittförslag: Tillämpmngen av regleraa om ränteförderåing m.ra. för enskilcfenärrågsidkare och handelsbolag skjute upp . Skälenför mitt förslag: För enskilcfe näringsidkare finns särskilcfe regler omräntefördelnråg. Dessa innebär att om en förvärvskällas kapitelunderlag,beräknat enligt 4 och 6 §§ survlagen, är negativt skall ett belopp motsvarandedet negativa kapitelunderlaget multiplicerat raed stetslåneräntan redovisassora intäkt av näringsverksamhet. Ett motsvarande belopp får dras av iinkomstslaget kapifel. Besfemmelseraa verkar så att avdragseffekten för vissaskuldräntor schablonmässigt begränsas till . Regleraaom räntefördelnråg råfördes i cxh med skattereformen. För att Irådra öveigängenråfördes vissa lättaadsreglen Negativa underlag som uppkommit före öveigängentill det nya skattesystemet undantas års taxering genombesfemmelser om en öveigångspost. Vid beräkmng av kapitelunderlaget fårfastigheter som utgör anläggnrågs-tillgångar tas av det bokfördarestvärdet alteraativt av av det för gällandetexeringsvärdet. motsvarar det negativa kapifelunderlaget tillden del det överstiger ett fribelopp om . Vicfere gäller attövergångsposten får behandlas som en tillgångspost vid beräknråg avkapitelunderlaget i survsammanhang. Enligt de ursprungligaöveigångsregleraa skulle oveigångsposten normalt ha beräknats vid 1992 årstaxerråg på grundval av kapitelunderlaget per . Genomlagändringar uppsköts tillänq>nrågen av regleraa iawaktan på resulfetet av utredmngsarbetet om beskattnrågen av enskilcfenäringsidkare cxh handelsbolag (prop. 1991/92:60 s. 92 ff.). Arbetet harslutförts (SOU 1991:100). Betänkandet har remissbehandlate Som jag inlednmgsvisredovisat avser jag att senare återkomma till regeringen med ett förslag pågrandval av förslaget i betänkandet. De nuvarande besfemmelsema omräntefördelnråg m.m. bör cferför råte börja tillämpas. I awaktan på slutiigtsfellningstegande bör tillämpningen av reglema om räntefördelnråg skjutas uppytterligare ett ån skallsåledes - om råte mitt senare förslag innebär annat - beräknas tidigast vid1994 års taxerråg på grundval av kapitelunderlaget . Detföranleder ändringar i övergångsbesfemmelsema till KL cxh survlagen. Mittforslag: De särskilcfe reglema för skadeförsäkrrågsföreteg vid beräkmngen avkapitalunderlaget i survhänseende skall gälla även vid taxerråg. Skälenför mitt förslag: En fråga som uppkom vid övergången till det nyaföretagsskattesystemet och som ännu råte fått en slutiig lösmng gällerskadeförsäkrrågsföretegens reserveringsmöjligheter cxh avskattnråg avobeskattede reserver (se prop. 1991/92:60 s. 94 ff.). Svårighetema har srå grundi främst skattefördelar vid byte av företegsform från ömsesidigt bolag tillförsäkringsaktiebolag. Särskilt de ömsesidiga bolagen har ansett sig blimissgynnade i jämförelse med till försäkringsaktiebolag ombildade ömsesidigabolag. En ombildnråg ökar kapitelunderlaget för survavsättaråg (K-surv) ochutrynunet för avsättnråg till säkerhetsreserv. I awaktan pä att ettförslag till permanent lösnråg skulle kunna läggas frara råfördes särskilcfebesfemmelser taxerråg (prop. 1991/92:60, bet. 1991/92:SkU 10, SFS1991:1845). Enligt dessa räknas säkerhetsreserven som skuld vid beräknråg avsurvunderlaget endast till den del reserven överstiger avsäkerhetsreserven i bokslutet till lednråg texerråg (punkt 8 avövergångsbesfemmelseraa till survlagen). Besferaraelseraa innebär att nägonavskattnråg av obeskattede reserver råte aktualiseras vid taxerråg. Som jag inlednrågsvisredovisat (avsnitt 1) pågår ett arbete med ytterligare förändrrågar avförefegsbeskattnrågen. Bl.a. föreslås i betänkandet (SOU 1992:67) Fortsattreformering av förefegsbeskattnrågen sänkt bolagsskattesate cxh attavdragsrätten för survavsättnråg slopas. Förslaget innebär alltså ändradeföratsättmngar för skadeförsäkrrågs-förefegens beskattning. Enligt mrå raemng börsfelrårågstegandet till frågan om skadeförsäk-ringsföretegens beskattnråg tas isamband med beslut om den fraratida företegsbeskattnrågen. Denövergångsbesferaraelse till survlagen som råfördes bör cferförförlängas till att gälla även vid taxering. 7.5 Flyttning av medel på upphovsmannakonto mellan bankerm.m. Mittförslag: Medel på upphovsmannakonto skall kunna flyttes över från en bank annan utan skattekonsekvenser. Bankeraasuppgiftsskyldighet cfe medel på skogskonto flyttas mellan olika banker tasbort. Skälenför mitt förslag: Upphovsmannakonto är ett särskilt bankkonto för fysiskapersoner cxh för sådana dödsbon som råte beskattes enligthandelsbolagsregleraa. Syftet med regleraa i lagen (1979:611) ora upphovsmannakontoär att göra det möjligt för fria kultararbetere att fördela de ofte mycketvarierande råtäkteraa . Regleraaanknyter tekniskt sett till skogskontoregleraa och innebär att uppskov med texerrågenraedges för belopp sora svarar raot vad sora betelats rå på upphovsmannakonto.Beloppet räknas av från råtäkteraa i förvärvskällan och träffes råte av inkomstekattoch scxialavgifter e.d. medlen sfer inne pä kontot. De medel som sferiime på upphovsmannakonto löper med ränte. På gottskriven ränte utgår en särskildskatt enligt lagen (1990:676) om skatt på ränte på skogskonto-medel m.m. När utteggörs råtäktsförs dessa i näringsverksamheten cxh inkomstekatt cxh scxialavgiftere.d. råga krav gäller för an-vändnrågen av uttegna raedel. Uppskovsrättenomfatter bara råtäkter som fysisk person får i egenskap av upphovsman enligtlagen (1960:729) ora upphovsrätt till litterära och konstaärliga verk (upphovsinannaråtäkt).Lagen omfatter vicfere bara råtäkter av närrågsverksamhet cxh är alltså råte tillärapligpä råtäkter sora uppbärs på grund av ansfellnråg (inkomst av tjänst). Detfinns ett anfel beloppsgränser i lagen om upphovsmannakonto. En är att upphovsmannaråtäktendet aktaella året skall överstiga råtäkteraa under något av de två nännastföregående åren raed mråst 50 prcxent. Kostnaderaa beaktas råte vid dennajämförelse. Vicfere får uppskovsbeloppet avse högst två tredjedelar av nettoråtäktenföre uppskov och avdrag för avsättnråg för egenavgiften Uppskov får aldrigmedges med högre belopp än att nettoråtäkten efter uppskov uppgår till 30 000 krononMinste uppskovsbelopp är 10 000 kronon Uppskovmedges för den del av upphovsmannaråtäkten som har betelats rå på upphovsmannakontoi bank (, affårsbank, sparbank eller förenrågsbank). råbetelnrågentill banken skall ha gjorts senast den cfeg cfe den skattskyldige skall haavlämnat självdeklaration. Den skattekyldige har förett och samma beskattnrågsår rätt till uppskov Prop. 1992/93:131 endast för råbetehungpå upphovsmannakonto i en bank. Har den skattskyldige för visst beskattarågsårgjort råbetelnråg till mer än en bank, föreligger rätt till uppskov endast för råbefelnrågtill den först anlitade banken. Enligtförordnrågen (1979:825) om upphovsmannakonto får råsättnråg på kontot göras vidett eller flera tillfållen. Den som gör råsättning på kontot skall lämnauppgift till banken om vilket beskattningsår som råsättnrågen avsen Bankenskall bokföra medel pä kontot på såcfent sätt att det av bokförrågen framgårhur stort belopp innehavaren har innesfeende för varje beskattningsån Utfegfrån kontot får göras efter utgången av november månad texeringsåret och deluttegfår råte understiga 1 000 kronon förflutit från utgången av det årdä råbefelnråg för visst beskattnrågsår senast skall ha gjorts är bankenskyldig att betela ut eventaellt kvarsfeende medel cxh resterande ränte (ränteefter avdrag för utfegen skatt). Vidutbefelnråg från kontot skall motsvarande belopp tas upp sora intäkt avnäringsverksamhet.