prop · GG03120 · 1992-12-31 00:00:00 — - Direktivet om sådana uppgifter som skalloffentliggöras vid förvärv eller avyttring av ett större innehav i ettbörsnoterat företag (88/627/EEG) artikel 14, - Direktivet om samordning av kraven på upprättande,granskning och spridning av prospekt som skall offentliggöras när överlåtbaravärdepapper erbjuds fill allmänheten (89/298/EEG) artikel 23. - Direktivet om samordning av föreskrifter avseende insiderhandel(89/592/EEG) artikel 9. Dessabestämmelser har i stort sett samma innehåll som artikel 16 i andra banksamordningsdirektivet. Antalet specificerade undantag från sekretessen i bestämmelserna är dock färre, I stället anges att undanlag från sekretessen får göras om det anges i lag. Detta undantag gäller dcxk inte uppgifter som erhållits från ett annat lands tillsynsmyndigheter. - Direktivetom offentlig kontroll av livsmedel (89/397/EEG) artikel 12. Direktivetlägger fest de allmänna principer som skall vara vägledande för all kontroll avlivsmedel samt av material som kommer i kontakt med livsmedel. Syftet medkontrollen är att skydcfe folkhälsan, redligheten i handeln cxh informationtill konsumenterna. Enligt direktivet skall inspektion cxh kontroll ske i helakedjan från prcxlucent fram till konsument cxh genomföras utan föregående varaing.I artikel 12,2 sägs att inspektöreraa skall vara bundna av tystnadsplikt. - Direktivet om en gemensam sortlista för arter av lantbmksväxter (70/457/EEG)artikel 7,3 och 10,3-4. - Direktivet om marknadsföring av utsäde av köksväxter (70/458/EEG)artikel 7.3 och 11.3-4, Direktivetom en gemensam sortlista för arter av lantbmksväxter innehåller regler omsortgodkännande och upprättandet av en gemensam sortlista inom EG. EG:s reglerom den gemensamma sortlistan innebär att svenska sorter skall gcxlkännas enligtEG:s bestämmelser cxh att EFTA-länderaa cxh EG skall utarbeta en gemensamsortlista. Enligt anpassningsregler till direktivet är det ensträvan att den gemensamma sortlistan skall vara färdigställd vid utgången avår 1995. I övrigt skall direktivet tillämpas från ikraftträdande. 1artikel 7.3 föreskrivs att i de fell en undersökning av genetiska beståndsdelarkrävs för att studera hybrider cxh syntetiska sorter skall resultaten frånundersökningen cxh beskrivningen av de genetiska beståndsdelaraa behandlaskonfidentiellt om förädlaren begär detta. Artikel 10.3 föreskriver attuppgifter i sådan dokumentation om gcxlkända sorter som erhållits från ett armatmedlemsland skall behandlas konfidentiellt. Enligt artikel 10.4 skall, med imdantagav uppgifter som avses i 7.3, dokumentation avseende godkännande görastillgängligt för personligt bmk för personer som kan styrka att de har rätt attta del av den. Idirektivet om marknadsföring av utsäde för köksväxter, som innehållermotsvarande bestämmelser om sortgodkännande m.m., finns likalydandesekretessbestämmelser. som avses i första txh andra banksamordnings direktiven är för svensk del . Bestämmelser om sekretess hos bl.a. finns i 8 kap, 5 § sekretesslagen, I bestämmelsen föreskrivs att sekretess gäller för uppgift om affärs- eller driftförhållanden hos den som står under inspektionens tillsyn om det kan 22 antasatt den enskilde lider skacfe om uppgiften röjs, dvs, sekretess med Prop.1992/93:120 rakt skaderekvisit. För uppgift om ekonoiniska eller personligaförhållanden för annan som trätt i affärsförbindelse med den som är föremålför verksamhet gäller absolut sekretess. Enligt tredjestycket gäller absolut sekretess även för sådana uppgifter om affärs- ellerdriftförhållanden cxh ekonomiska eller personliga förhållanden som myndighetenerhållit enligt avtal med främmande stat eller mellanfolklig organisationvilket godkänts av . Som nämnts i avsnitt 5, framgår av förarbetenatill bestämmelsen att sekretess enligt tredje stycket encfest omfettar uppgiftersom erhållits från utlandet (prop, 1990/91:42 s.71). För sådana uppgifter fårde sekretessbrytande bestämmelseraa i 14 kap. 1-3 §§ inte tillämpas i stridmed avtalet. Dentystnadsplikt som skall gälla enligt EG:s banksamordningsdirektiv iimebär attförtrolig information som erhållits i tjänsten inte får röjas annat än undervissa fömtsättningar. När det i den svenska sekretesslagen talas om uppgiftersom lämnats i förtroende avses med detta en situation som skiljer sig från densom banksamordningsdirektiven reglerar. Enligt 7 kap, 4 § andra stycket gällerabsolut sekretess inom femiljerådgivning för uppgifter som en enskildlämnat i förtroende. Motsvarande sekretess gäller enligt 9 kap. 9 § hos allmänadvokatbyrå i ärende om rättsligt biträde för uppgift som det kan antas att denrättssökande har fömtsatt skall bli behandlad förtroligt. Dessa situationer präglasav att en enskild hjälpbehövande anförtror sig till en femiljeråd-givare elleradvokat. Närdet gäller att för svenska förhållanden söka en motsvarighet till vad som i banksamordningsdirektivetavses med förtrolig inforniation kan jag inte se annat än att det bör gällasådan information vars spridande skulle vara till skada för den uppgiften rör.Den skadeprövning som skall göras enligt 8 kap, 5 § första stycket 1 syftarjust till att sädan information inte skall lämnas ut. Enligt min meninguppfyller således sekretesslagen redan de krav direktiven ställer cxh någonlagändring i sak anser jag därför inte vara påkallad. Jagvill i detta sammanhang framhålla att vad jag nu sagt har tillämpning påsådana uppgifter som t.ex. här i landet inhämtar från bankerm.fl. med stöd av den svenska lagstiftningen. I den mån inspektionen får del avsekretessbelagda uppgifter från tillsynsorgan i andra länder, EG-kommissioneneller EFTA:s övervakningsmyndighet, kan 8 kap. 5 § tredje stycket blitillämpligt. Då gäller absolut sekretess. Meddelarfrihetråder för uppgifter om banker cxh andra som står under Finansinspektionenstillsyn men inte för uppgifter om kunderaas ekonomiska eller personligaförhållanden (8 kap, 5 § första stycket 2 cxh 16 kap, 1 § 3 sekretesslagen).Jag gör här samma bedömning som beträffende de konkurrensövervakande organen (avsnitt5) och finner alltså inte anledning att ytterligare begränsa meddelarfriheten. Bestämmelseraai 8 kap. 5 § sekretesslagen gäller även för myndighets verksamhet som består i tillsyn cxh tillståndsgivning avseende värde pappersmarknaden, dvs. i första hand värdepappersinstitut och fondbörs- 23 Enligtbestämmelsens andra stycke gäller sekretess i myndig- Pron 1992/93'120hets verksamhet, som består i övervakning enligt insiderlagen(1990:1342), för uppgift som på begäran har lämnats av någon som äruppgiftsskyldig. Genomdessa bestämmelser kan de krav på sekretess som föreskrivs i direktiven påvärdepappersområdet anses vara tillgodosedcfe. Enligt min mening fordras inteheller här någon lagändring. Bestämmelserom sekretess för livsmedelskontrollen på det statliga området regleras i 8 kap.6 § sekretesslagen jämfört med punkt 28 i bilagan till sekretessförordningen.Enligt bestämmelseraa gäller sekretess i verksamhet som består i tillståndsgivningcxh tillsyn enligt bl.a. livsmedelslagen (1971:511). Sekretessen för denlivsmedelskontroll som bedrivs på det lokala planet av miljö- cxh hälsoskyddsnämnderaaregleras i 8 kap. 7 § sekretesslagen. Denna bestämmelse innehåller regler omsekretess i verksamhet som består i tillsyn eller stödverksamhet som annan änstatlig myndighet bedriver med avseende på näringslivet. Sekretessen enligtdessa bestämmelser gäller för uppgift om enskilds affärs- eller driftförhållanden,uppfinningar eller forskningsresultat, om det kan antas att den enskilde liderskada om uppgiften röjs. Dcxk gäller deima sekretess inte för uppgift itillsynsverksamheten inom miljö- cxh hälsoskyddsområdena när vissaallmänintressen har sådan vikt att uppgiften bör lämnas ut. Syftet med detta uncfentagfrån sekretessen är att sekretessen skall kunna vika t.ex. i fell då detföreligger miljö- och hälsorisker som kan motverkas genom information tillallmänheten. Direktivetföreskriver att inspektörer som handhar livsmedelskontroll skall vara bundna avtystnadsplikt. Avtalet innefettar som jag tidigare framhållit inte något kravpå att i alla länder införa en identisk tystnadsplikt. Även med beaktande avde sekretessbrytande bestämmelseraa när det gäller vissa allmänintressen, anserjagatt gällande sekretessregler på området redan uppfyller direktivets krav påtystnadsplikt. Någon lagändring är enligt min mening därför inte heller härpåkallad. cxh är de svenska myndig heter som kommer att handha frågor enligt direktiven om den gemen samma sortlistan för lantbruksväxter cxh om marknadsföring av utsäde för köksväxter. För jordbruksverkets verksamhet som består i utredning, planering, tillståndsgivning, tillsyn cxh stöd inom jordbmkets cxh trädgårdsnäringens områden gäller sekretess enligt 8 kap. 6 § sekretess lagen jämfört med 2 § sekretessförordningen cxh punkt 28 i bilagan till den förordningen. Enligt punkt 66 i bilagan till sekretessförordningen gäller sekretess för myndighets verksamhet som består i tillståndsgivning och fillsyn enligt bl.a, utsädesförordningen (1980:438). Enligt dessa bestämmelser gäller sekretess för uppgift om enskilds affärs- eller driftförhållanden cxh uppfinningar eller forskningsresultat, om det kan antas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs. Enligt min meninguppfyller redan nuvarande sekretessbestämmelser på området direktivens krav påkonfidentiell behandling av vissa uppgifter, varför någon lagändring inte kananses vara påkallad. 7 Ömsesidigt bistånd i tullfrågor Mitt förslag: Denbestämmelse i 9 kap. 3 § sekretesslagen som föreskriver sekretess för uppgiftersom en svensk myndighet erhållit enligt avtal med en främmande stat skall gällacxkså beträffande avtal med en mellanfolklig organisation. Promemorians förslagöverensstämmer med mitt. Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sigunder detta avsnitt godtar eller tillstyrker förslaget. 1protokoll 11 till regleras frågor om bistånd i tullfrågor mellan EFTA-länderaa,EG cxh dess medlemsstater. Protokollet föreskriver att bistånd skall lämnas föratt säkerställa en korrekt tillämpning av tullagstiftningen samt att förhindra,upptäcka cxh utreda överträdelser av denna lagstiftning. Bistånd skall ges bl.a.vid utbyte av information och upplysningar mellan länderaa cxh EG. 1 artiklaraa lO-llregleras hur mottagen information skall behandlas från sekretessynpunkt samtanvändningen av upplysningar. Informationen skall vara av förtrolig natur cxh omfettasav sekretesskydd hos de berörda stateraa, men även i tillämpliga gemenskapsorgan- dvs, . Erhållen information får användas för armat ändamål än protokolletssyften endast efter skriftligt samtycke från den myndighet som lämnatuppgiften. Förbehållsregeln gäller dock inte information om brott rörande narkotikaeller psykotropa ämnen. Sådana uppgifter kan meddelas andra myndigheter som ärdirekt verksamma i narkotikabekämpningen. Sekretessen hindrar heller inte attinformation används i processammanhang då tullagstiftningen överträtts. Närdet gäller bestämmelser om sekretess inom bl.a. tullområdet finns regler i 9kap. 1-3 §§ sekretesslagen, vilka tar sikte på sekretess med hänsyn tillskyddet för enskilds förhållanden av såväl personlig som ekonomisk natur.Enligt 1 § gäller sekretess i myndighets verksamhet som avser bestämmande avskatt eller som avser taxering eller övrigt fästställande av underlag förbestämmande av skatt. Med skatt avses även bl.a. tull. Enligt 2 § gällersekretess cxkså bl.a. ärenden om kontroll beträffande skatt eller omsäkringsåtgärd i samband med kontroll samt annan verksamhet som avsertullkontroll cxh som inte feller under I §. Av 3 § första stycketföljer att sekretessen, enligt I cxh 2 §§, i den mån har godkäntavtal härom med främmande stat, också gäller i ärende om handräckning ellerbistånd som myndighet lämnar åt myndighet eller annat organ i den staten i verksainhetsom motsvarar den som avses i nämncfe paragrafer. Sekretess gäller enligt 3§ andra stycket i beskattnings- cxh indrivningsverksamhet för uppgift somsvenska myndigheter erhållit enligt avtal med främmande stat vilket hargodkänts av rikscfegen. I fråga om sådan sekretess får bestämmelseraa omuppgiftsutbyte mellan myndigheter i 14 kap, 1-3 §§ inte tiUämpas i strid medavtalet. Eftersom 9 kap. 3 § avserendast överenskommelser med främmande stat anser jag att bestämmelsen för attbli tillämplig på avtal med EG måste utvidgas till att även omfettaöverenskommelser med mellanfolklig organisation och att i andra stycket angesatt sekretess gäller för uppgifter som en myndighet förfogar över på gmnd avsådant avtal. 8 Sekretessen inom området provning och kontroll Mittförslag: Bestämmelseraa i sekretesslagens bilaga anpassas till de nya bestämmelseraaom teknisk kontroll. Promemoriansförslag överensstämmer med mitt. Remissinstanserna: De remissinstanser somyttrat sig under detta avsnitt godtar eller tillstyrker förslaget. 1991/92:170, bil. 11, har regeringen föreslagit att lagen (1989:164) omteknisk provning och om mätning skall ersättas med en ny lag om tekniskkontroll. Den nya lagen avses träda i kraft som EES-lagen. I propositionen anförs attEES-avtalet medför att måste anpassa sin ordning för obligatoriskprovning cxh kontroll till den ordning som tillämpas inom EG. I stället för detnuvarande riksprovplatssystemet med statligt monopol införs inom de områden därdet finns gemensamma EG-regler ett öppet system med konkurrens mellan kompetensprövadeaktörer, s.k. anmälcfe organ. Den kontroll dessa kommer att utföra innefattarinte myndighetsutövning. Även i övrigt skall provningsmonopol upphöra. Bådeoffentliga och enskilcfe organ som uppfyller kraven på kompetens skall kunnamedverka inom systemet för bl.a. återkommande provning, såsom t.ex. av fordoneller hissar, cxh konkurrera om uppdragen. Det nuvarande systemet med riksprovplatserföreslås vara avvecklat (prop. 1991/92:170, bil. 11 s.6 och 51 ff). Denuvarande riksprovplatseraa bl.a. Aktiebolaget . 1992/93:120ningsprovning (tidigare Aktiebolaget ), AktiebolagetSvensk cxh kommer säledes enligtförslaget att mista sin monopolställning cxh verka på en konkurrensutsattmarknad. Under en övergångstid kommer dcxk dessa organ att som riksprovplatserbehålla viss kontrollverksamhet som irmefattar myndighetsutövning. Eftersomden nuvarande verksamheten vid riksprovplatseraa Aktiebolaget , Aktiebolaget och ApoteksbolagetAktiebolag i cfeg har inslag av myndighetsutövning finns de upptagna i denbilaga det hänvisas till i 1 kap, 8 § sekretesslagen. Innebörden av detta äratt handlingar som gäller obligatorisk kontroll hos dessa riksprovplatser skallanses som allmänna handlingar enligt tryckfrihetsförordningen och därmedomfattas av offentlighetsprincipen. Jag anser därför att bestämmelsema isekretesslagens bilaga bör anpassas till de nya förhållandena. I den föreslagnalagen om teknisk kontroll återfinns inte begreppet obligatorisk kontroll. Denverksamhet som skall omfettas av offentlighetsprincipen bör beskrivas som"kontroll som riksprovplats" med hänvisning till den nya lagen. Närfunktionen som riksprovplats upphör kan dessa bestämmelser upphävas. Vissasekretessfrågor uppkommer i samband med att oian anmäls eller ackrediterasenligt den föreslagna lagen om teknisk kontroll. Lagförslaget innehåller ensärskild sekretessbestämmelse (22 §) som gäller befattningen med ärendenenligt lagen cxh som syftar till att skydda kommersiellt känsliga uppgifter isamband med att ett organ anmäls eller ackrediteras. En motsvarande bestämmelsefmns i den gällande lagen (1989:164) om kontroll genom teknisk provning cxhmätning; i det allmännas verksamhet tillämpas sekretesslagen. Närdet gäller det kommersiella skyddet för de anmälda cxh ackrediterade organensklienter gäller som villkor för ackreditering att organet iakttar gällandeeuropeisk standard för den verksamhet som organet bedriver. Motsvarande avsesgälla för anmälda organ. I standarderaa behandlas också skyldigheten att iakttasekretess i förhållande till klienteraa. För provningslaboratorier gällerstandarden EN 45(X)l. 1 det allmännas verksamhet ger 8 kap. 9 § sekretesslagenskydd för dem som anlitar en myndighet för uppdrag om provning m.m. Nuvarandesekretessbestämmelser på området kan anses redan ge ett tillfredsställandesekretesskydd. Någon lagändring i detfe avseende är därför enligt min meninginte påkallad. har påpekat att handlingar hos EG:s institutioner blir offiäntliga först . De tider som gäller för sekretess i är beroende av uppgifteraas art. Avtalet innehåller inte några ' Jag anser det därför inte erforderligt med Prop.1992/93:120 någraändringar i detta avseende. Förbundet har vicfere påpekat att, i frågaom utlämnande av uppgifter till utlandet på ADB-medium, det föreliggerförslag till direktiv från angående skydd förenskilda på ADB-området, Jag hänvisar i detta sammanhang till att (Ju 1989:02) kommer att beröra denna fråga. Utredningenberäknas komma med sitt slutbetänkande Styrelsenför teknisk ackreditering har påpekat att AB heter AB Svensk Anläggningsprovning, vilket bör leda till en justeringav lagtexten. EES-avtaletskall (art. 129.3) träda i kraft den , under fömtsättning attalla avtalsslutande parter har deponerat sina ratifikations-eller godkannandeinstmment.Det kan emellertid inte uteslutas att avtalet träder i kraft senare än den Ijanuari 1993 och i prop, 1991/92:170 (bil, I s, 190) har därför föreslagits attregeringen skall bestänmia ikraftträdandet av den föreslagna EES-lagen, Påmotsvarande sätt bör därför regeringen bestämma tidpunkten för ikraftträdandetav de nya sekretessbestämmelser som här föreslås. lenlighet med vad jag nu anfört har inom upprättats förslagtill lag om ändring i sekretesslagen (1980:100). Förlaget har granskats avLagrådet. Jaghemställer att regeringen föreslår att anta förslaget till lag omändring i sekretesslagen (1980:100). Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden cxh beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram. Promemorians lagförslag Prop. Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenomföreskrivs att 8 kap. 6 §, 9 kap. 3 § och bilagan till sekretesslagen(1980:100)' skall ha följande lydelse. Sekretessgäller, i den utsträckning regeringen föreskriver det, i statlig myndighetsverksamhet, som består i utredning, planering, prisreglering, tillståndsgivning,tillsyn eller stödverksamhet med avseende på produktion, handel,transportverksamhet eller näringslivet i övrigt, för uppgift om 1. enskilds affärs- eller driftförhållanden,uppfinningar eller forskningsresultat, om det kan antas att den enskilde liderskada om uppgiften röjs, 2. andra ekonomiska eller personliga förhållanden förden som har trätt i affärsförbindelse eller liknande förbindelse med den som ärföremål för myndighetens verksamhet. Sekretessgäller, i den mån godkänt avtal härom med främmande stat eller mellanfolkligorganisation, hos myndighet i verksamhet, som avses i första srycket, för uppgiftom affärs- eller driftförhållanden och ekonomiska eller personligaförhållanden som myndigheten erhåUit eller inhämtat på grund av avtalet. Föreskrifternai 14 kap. 1-3 får inte ifråga om denna sekretess tillätnpas i strid med avtalet.Regeringen kan för särskilt fell förordna om undantag från sekretess som har föreskrivits medstöd av första stycket I, om den finner det vara av vikt att uppgiftenlämnas. Ifråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst tjugo ' Lagen omtryckt 1989:713. 9 kap, 3§ Sekretess enligt 1 cxh 2 §§gäller också, i den mån har godkänt avtal härom med främmande stat,i ärende om handräckning eller bistånd som myndighet lämnar åt myndighet ellerannat organ i den staten i verksamhet som motsvarar den som avses i nämncfe paragrafer. Sekretessgäller, i den mån har godkänt avtal härom med främmande stat, hos myndigheti verksamhet som avses i 1, 2 eller 19 § för sådan uppgift om enskildspersonliga eller ekonomiska förhållanden som myndigheten har erhållit enUgtavtalet. Föreskriftema i 14 kap. 1-3 §§ får inte i fråga om denna sekretess tillämpasi strid med avtalet. Ifråga om uppgift i allmän stycket i högst . Sekretessenligt I cxh 2 §§ gäller cxkså, i den mån har godkänt avtal härommed främmande stat eller mellanfolklig organisation, i ärende om handräckningeller bistånd som myndighet lämnar åt myndighet eller annat organ i den stateneller mellanfolkliga organisationen i verksainhet som motsvarar den som avsesi nämncfe paragrafer. Sekretess gäller, i denmån har godkänt avtal härom med främmande stat eller mellanfolkligorganisation, hos myndighet i verksamhet som avses i 1, 2 eller 19 § för sådanuppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som myndighetenhar erhållit eller inhämtat på grund av avtalet, Föreskrifteraa i 14 kap. 1-3 §§får inte i fråga om denna sekretess tillämpas i strid med avtalet, handlinggäller sekretessen enligt andra I enlighet med vadsom anges i 1 kap, 8 § skall vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen omrätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla ocksåhandlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingama hör tilldär angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fell med hänvisningtill numret i () på den förfettning med stöd avvilken verksamheten har uppdragits åt organet. 'Senaste lydelse 1992:319. RiksprovplatseraaAktiebolaget , Aktiebolaget ochApoteksbolaget obligatorisk kontroll(SFS 1985:1105) I enlighet med vadsom anges i 1 kap. 8 § skall vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen omrätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla cxksåhandlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingaraa hörtill cfer angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommandefall med hänvisning till numret i () på den förfettningmed stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. RiksprovplatseraaAktiebolaget , Aktiebolaget cxhApoteksbolaget kontroll sotn riksprovplats(SFS 1992:000) Detma lag träder i kraftden cfeg regeringen bestämmer. Lag omändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenomföreskrivs att 8 kap. 6 §, 9 kap. 3 §, 16 kap. 1 § och bilagan tillsekretesslagen (1980:100)' skall ha följande lydelse. Sekretessgäller, i den utsträckning regeringen föreskriver det, i statlig myndighetsverksamhet, som består i utredning, planering, prisreglering, tillståndsgivning,tillsyn eller stödverksamhet med avseende på produktion, handel,transportverksamhet eller näringslivet i övrigt, för uppgift om 1. enskildsaffärs- eller driftförhållanden, uppfinningar eller forskning sresultat, om det kan antas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs, 2. andraekonomiska eller personliga förhållanden för den som har trätt i affärsförbindelse eller liknande förbindelse med den som är föremål för myndighetens verksamhet. Sekretessgäller, i den mån godkänt avtal härom med främmande stat eller mellanfolkUgorganisation, hos myndighet i verksamhet, som avses i första stycket, för uppgiftom enskilds personUga eller ekonomiska förhållanden som myndigheten harerhållit eller inhämtat på grund av aMalet. Föreskrifterna i 14 kap. 1-3 fårinte ifråga om denna sekretess tillämpas i strid med avtalet. Regeringen kanför särskilt fell förordna om undantag från sekretess somhar föreskrivits med stöd av första stycket 1, om den finner det vara avvikt att uppgiften lämnas, I fråga om uppgift i allmän handling gällersekretessen i högst . Lagen omtryckt 1989:713. Sekretessenligt 1 och 2 §§ gäller också, i den mån har godkänt avtal härom medfrämmande stat, i ärende om handräckning eller bistånd som myndighet lämnar åtmyndighet eller annat organ i den staten i verksamhet som motsvarar den somavses i nämnda paragrafer. Sekretessgäller, i den mån har godkänt avtal härom med främmande stat, hos myndigheti verksamhet som avses i I, 2 eller 19 § för sådan uppgift om enskildspersonliga eller ekonomiska förhållanden som myndigheten har erhållit eldigtavtalet. Föreskriftema i 14 kap. 1-3 §§ får inte i fråga om denna sekretesstillämpas i strid med avtalet. Ifråga om uppgift i allmän handl stycket i högst .