prop · GG0348 · 1992-12-31 00:00:00 — Vad som sägs iförstastycket gäller också, om någon till riket för spridning till allmänheten införexemplar av verk, där exemplaret framställts utom riket under sådana omständigheter,att en sådan framställning här i riket skulle ha varit straffbar enligt vad somsägs i det stycket. För försök ellerförberedelse till brott som avses i första och tredje styckena döms till ansvarenligt 23 kap. . Den som i annat fall än som avses i 53 § säljer, hyr ut eller förförsäljning, uthyming eller annatförvärvs-syfie innehar ett hjälpmedel som äravsett endast för att underlätta olovligt bontagande eller kringgående av enanordning som anbringats för an skydda en datorprogram mot olovUgexemplarframställning, döms till böter eller fängelse . Dennalag träder i kraft, i fråga om 23 § den dag regeringen bestämmer och i övrigt . Lagen tillämpas ävenpå verk som har tillkommit före i kraftträdandet utom såvitt gäller åtgärder som vidtagits eller rättigheter som förvärvats . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . Närvarande:statsministem Bildt, ordförande och statsråden . , ,, , , , , , ,, , , , , , , , , Proposition om ändringar i de immaterialrättsliga lagarnamed anledning av m.m. Imaj 1992 undertecknades mellan, å ena sidan, EFTA-ländema (dvs. ,, , , , och ) och, å andrasidan. Europeiska gemenskapema (EG) och dess medlemsländer ett avtal om ettnärmare och fastare stmkturerat samarbete i ett europeiskt ekonomisktsamarbetsområde, EES. Avtalet - - skall enligt planeraa träda ikraft den , som EG:s s.k. inre marknad fullbordas.Avtalet innebär vissa förpliktelser för på immaterialrättens område. Imars 1992 lade fram departementspromemorian (Ds 1992:13)Ändringar i de immaterialrättsliga lagaraa med anledning av m.m. Ipromemorian föreslogs att åtagandena i skall införlivas med svenskrätt genom ändringar i de immaterialrättsliga lagama. Dessutom föreslogs ipromemorian vissa andra ändringar i vammärkesrätten som inte följer avEES-avtalet. Till protokollet i detta ärende fogas en sammanfattningav promemorian som bilaga 1 och en förteckning över remissinstansema som bilaga2. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig ilagstiftningsärendet (dnr 92-1134). Isitt remissyttrande över departementspromemorian föreslog Statens växtsortnämndatt vissa ytterligare ändringar, som inte följer av , skall göras iväxtförädlarrätten. Yttranden har avgetts av . , Näringsfrihetsom budsmannen, utsädeskontroll, , Länt- 27 bmkamas , , Prop. 1992/93:48Industriförbund, och . har avstått från att avge yttrande. Remissyttrandena finnstillgängliga i det lagstiftningsärendet (dnr 92-2302). Regeringenbeslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de förslagtill ändringar i de immaterialrättsliga lagama m. m. som hade upprättats inomJustitiedepartementet. De till Lagrådet remitterade förslagen fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 3. Lagrådet har yttrat sig över förslagen. Yttrandet fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 4. Lagrådethar i huvudsak godtagit förslagen utom såvitt avser frägan om konsumtion avrätten till vammärken och spridningsrätten till exemplar av datorprogram.Vidare har Lagrådet framfört synpunkter på terminologin i lagen om skydd förkretsmönster samt haft synpunkter på den närmare utformningen av vissa avlagförslagen. Jag kommer i det följande att under de berörda avsnitten närmareåterkomma till Lagrådets förslag och synpunkter. Som framgår av det följandeansluter jag mig i allt väsentiigt till vad Lagrådet har anfört. Jaghar också gjort några redaktionella ändringar i de remitterade lagförslagen. 2 Bakgrund Prop. 2.1 Allmänt om inverkan på den svenskaimmaterialrätten Avsiktenmed är bl.a. att varor, tjänster, personer och kapital skall kunnaröra sig fritt över gränsema inom det europeiska ekonomiska samarbetsområdet.De delar av -"Tacquis communautaire" -som är relevantaför detta samarbete skall integreras i EFTA-ländemas rättsordningar, så attenhetliga regler skall komma att gälla inom hela samarbetsområdet. Närdet gäller immaterialrätten förbinder sig genom att påvissa områden anpassa sina författningsbestämmelser till vad som gäller påmotsvarande områden enligt EG-rätten. Enligt avtalet förbinder sig sålundaSverige bl.a. att respektera de rättigheter och skyldigheter om varors ochtjänsters fria rörlighet vilka lagts fast av och att anpassa sinlagstiftning till ett direktiv om harmonisering av skyddet för kretsmönster ihalvledarprodukter, ett om vammärken respektive ett om datorprogram samt tilltre beslut om utsträckning av skydd för kretsmönster i halvledarprodukter.Enligt artikel 65.2 i återfinns de bestämmelser som berör skyddetför immateriella rättigheter i ett protokoll om immateriell äganderätt(protokoll 28) och i en bilaga (bilaga XVII) om immateriell äganderätt. Protokolletinnehåller gmndläggande bestämmelser medan bilagan innehåller hänvisningar tillde direktiv och beslut till vilka anpassning skall ske samt de ändringar av deberörda direktiven och besluten som är nödvändiga för att anpassa dessarättsakter till EES-samarbetet. bestämmelser i nu berörda delarfogas - med en svensk översättning - som bilaga 5 och 6 till detta ärende. Enligtbestämmelsema i protokollet åtar sig partema att anpassa sin lagstiftning pådet immaterialrättsliga området så att den blir i överensstämmelse med EG:sprinciper om varors och tjänsters fria rörlighet och i överensstämmelse med denskyddsnivå som gäller enligt gemenskapsrätten. Detta åtagande omfattar ävenreglema om efterievnad och verkställighet av de immateriella ensamrätterna.EFTA-ländema har vidare åtagit sig att på begäran och efter samråd anpassa sinalagstiftningar för att de skall ha åtminstone den skyddsnivå som råder i EG vidEES-avtalets tillkomst (artikel 1 i protokollet). Somen följd av artiklama om varors och tjänsters fria rörlighet i Fördraget omupprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen () gäller att deimmateriella ensamrätterna inte kan användas för att hindra röriighet mellanEG-ländema av varor eller tjänster som rättsenligt - dvs. medrättighetshavarens samtycke - har marknadsförts inom EG. Detta innebär att s.k.parallellimport och återimport inte kan förhindras inom EG. Romfördragetsregler om fria vamrörelser och dessa reglers inverkan på de immateriellaensamrättemas funktion att kunna förhindra parallellimport och återimport harlagts fast och utvecklats av . Motsvarande principer är enligtbestämmelseraa i protokollet avsedda att gälla inom EES.Bland protokollets bestämmelser finns därför en allmän bestämmelse Prop.1992/93:48 om s.k. konsumtion av immaterialrättema (artikel 2.1 i protokollet).Med konsumtion avses i princip att en ensamrätt att sälja (eller importera) enprodukt som omfattas av en immaterialrätt utsläcks efter den förstaöverlåtelsen av produkten. Den nyssnämnda bestämmelsen i protokollet åläggerparteraa att, inom vissa ramar med anknytning till EES, tillämpa dekonsumtionsprinciper som lagts fast i gemenskapsrätten. En särskildövergångsbestämmelse (artikel 2.2) finns för patenträttens del. EG:smedlemsländer har utarbetat en konvention om ett gemenskapspatent (CommunityPatent Convention). Denna konvention har senare ändrats i vissa delar genom ettavtal om gemenskapspatentet (Agreement relating to Community Patents). Avsiktenmed avtalet om gemenskapspatentet - som ännu inte har trätt i kraft - är attdet skall skapas ett system i EG där det är möjligt att genom en ansökan hosEuropeiska patentverket få en patent som täcker hela EG. Som en följd avbestämmelsema i protokollet (artikel 3.1) skall de avtalsslutande partema ingåi förhandlingar med varandra för att söka åstadkomma att EFTA-ländema anslutersig till avtalet om gemenskapspatentet från det att det avtalet harträtt i kraft. De specifika villkoren för EFTA-ländemas deltagande i systemetför gemenskapspatentet skall vara föremål för särskilda förhandlingar (artikel3.2). Vidare åtar sig EFTA-staterna - med vissa undantag - att i vad avsermateriell patenträtt uppfylla föreskriftema i den Europeiska patentkonventioneni och med att träder i kraft (artikel 3.4 - 6). De undantag fråndetta som har överenskommits inverkar på konsumtionsprincipens tillämpning förvissa varor . Enligtartikel 4 i protokollet har partema en fortsatt möjlighet att föreskriva attskydd för kretsmönster i halvledarprodukter skall gälla även i förhållande tillandra länder än de som ingår i EES. Det fömtsätts dock att utsträckning avskyddet till sådana andra länder i möjligaste mån samordnas med de övriga ländersom ingår i EES. Enligtartikel 5 i protokollet skall partema ansluta sig till vissa internationellakonventioner. Detta åtagande innehåller - med ett undantag -inte sådanaförpliktelser att de kräver lagstiftning i . Undantaget avser åtagandetatt ansluta sig till Protokollet den 27 juni 1989till Madridöverenskommelsen angående interaationell registrering av vammärken.Detta åtagande kräver ändringar i bl.a. vammärkeslagen (1960:644). Den frågankommer att tas upp senare i annan form. Protokolletinnehåller vidare en överenskommelse mellan de avtalsslutande parteraa om attEES-avtalets regler om immaterialrätt skall förbättras i belysning av deresultat som kan komma att uppnås i de s.k. TRIPS-förhandlingama (trade relatedintellectual property rights) inom det allmänna tull- och handelsavtalet, GATT.I protokollet finns också bestämmelser om inbördes information och samråd påimmaterialrättens område och en förklaring att partema är beredda att diskuteraEFTA-ländemas medverkan i andra EG-system för industriella rättigheter än detsom avses med avtalet om gemenskapspatentet (artiklama 6,7 och 8 iprotokollet). Dessa avtalsbestämmelser kräver inte lagstiftningsåtgärder. Somen ytterligare följd av skall på vissa immaterial- Prop.1992/93:48 rättsliga områden anpassa sina författningsbestämmelser till vad somgäller på motsvarande områden i EG enligt bl.a. tre direktiv om harmoniseringav EG ländemas lagstiftning inom vissa områden. De närmare åtagandena i dennadel framgår av den tidigare nämnda bilagan (bilaga XVII) tiU avtalet. Påområdet för skydd för kretsmönster i halvledarprodukter gäller sålunda attSverige skall uppfylla bestämmelsema i Rådets direktiv av den 16 december 1986om rättsUgt skydd för halvledarprodukters topografi. Dessutom skall regelverketi anpassas till bestämmelsema i två rådsbeslut av omutsträckning av skyddet till personer i vissa länder eller territorier samttill ett beslut från av om till vilkaländers bolag eller andra juridiska personer skyddet skall utsträckas. Deändringar som erfordras i direktivet för ändamålet med EES finns - som redanframhållits - förtecknade i bilaga XVII. På vammärkesrättens område innebär att skallanpassa de vammärkesrättsliga bestämmelsema till Rådets första direktiv av den21 om tillnärmningen av medlemsstatemas vam-märkeslagar. Rådetsdirektiv av om rättsligt skydd för datorprogram kräver vissaändringar i upphovsrättslagen. Denu angivna direktiven och besluten fogas som bilaga 7 - 12 till detta ärende.En svensk inofficiell översättning av direktiven och besluten fogas parallelltvid den engelska texten. 2.2 Vissa särskilda ändringsförslag på varumärkesrättensområde Patent-och registreringsverket (PRV) har föreslagit att vissa smärre ändringar ivammärkeslagen bör göras i samband med att anpassningen till EG:s direktiv omvammärken görs. PRV:s förslag avser ändringar i regleraa omregistreringsansökans innehåll och i reglema om ansökan om fömyelse av envammärkesregistrering. 2.3 Vissa särskilda ändringsförslag påväxtförädlarrättens område Växtsortnämndenhar föreslagit att ytterligare ett antal växtsläkten och en växtart skall tasupp i bilagan till växtförädlarrättslagen (1971:392), att lagen generellt skalltillämpas på hybrider mellan de växtsläkten eller växtarter som anges i bilaganoch att bestämmelsema om besvärsavgift i lagen skall utmönstras. Införlivande av åtagandena i med Prop.1992/93:48 svensk rätt m. m. Mittförslag: Åtagandena i i vad de avser immaterialrätten införlivasmed svensk rätt dels genom att en ny lag om skydd för kretsmönster ihalvledarprodukter införs, dels genom att ändringar görs i patent-,mönsterskydds-, växtförädlarrätts-, vammärkes- och i upphovsrättslagaraa. Vissaav Patent- och registieringsverkets förslag om ändringar i vammärkeslagen ochVäxtsortnämndens förslag om ändringar i växtförädlarrättslagen genomförs. Promemoriansförslag: Innebörden av promemorians förslag överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Förslagen har i huvudsak tillstyrkts eller lämnats utan erinran. Skälenför mitt förslag: För att uppfylla åtagandena i bör svensk rätt nuanpassas till de regler om konsumtion av immateriella rättigheter som gällerenligt gemenskapsrätten och till innehållet i de immaterialrättsliga direktivoch beslut som anges i . Syftet med denna anpassning är att tillseatt immaterialrätten inte kommer att utgöra gmnd för hinder av det fria utbytetav varor och tjänster inom det europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Vidareinnebär anpassningen en harmonisering av innehållet i de svenskaimmaterialrättsliga lagama till vad som gäller enligt motsvarande författningari EG:s medlemsstater. Jagkommer i det följande, under olika avsnitt, att närmare behandla deförfattningsändringar som erfordras för att uppfylla . allmänna bestämmelse om konsumtion av de immateriellarättighetema och de lagändringar som krävs för att efterkomma den bestämmelsenbehandlas i avsnitt 4. Bestämmelsema i avtalet om skydd för kretsmönster i halvledarprodukteroch anpassningen ull direktivet om rättsligt skydd för halvledarprodukters topografibehandlar jag i avsnitt 5. Deförfattningsförslag som erfordras för att anpassa den svenska vammärkesrättentill EG-direktivet om vammärken behandlas i avsnitt 6. I anslutning till dettaföreslås att vissa ändringar i vammärkeslagen som initierats av PRV skallgenomföras. Iavsnitt 7 föreslår jag de ändringar i upphovsrättslagen som behövs för attanpassa den till direktivet om rättsligt skydd för datorprogram. Slutligenbehandlar jag i avsnitt 8 de ändringar i växtförädlarrättslagen som föreslagitsav . 4 Konsumtion av immateriella rättigheter 1992/93:48 Konsumtionav immateriella rättigheter De olikaimmaterialrättsliga ensamrättema är i princip nationellt begränsade.Utgångspunkten är således att varje land inom sitt område självständigt - menmed beaktande av de interaationella konventioner som landet kan ha anslutit sigtill - bestämmer bl.a. vilka objekt som kan bli föremål för immaterialrättsligtskydd, vilka rättssubjekt som kan förvärva sådana rättigheter samträttigheteraas omfattning. En immaterialrätt gervanligtvis rättighetshavaren en ensamrätt såväl att sälja som att importerasådana produkter som omfattas av rättigheten i fråga. I - liksom iandra nationella rättssystem - gäller, som huvudregel, att ensamrätten baraomfattar den första överlåtelsen. Därefter anses ensamrätten konsumerad(uttömd). Inom upphovsrätten gäller dock särskilda regler beträffande bl.a.uthyming. En viktig fömtsättning för att ensamrätten skall anses varakonsumerad är att den immaterialrättsligt skyddade produkten förts ut påmarknaden av rättighetshavaren eller med dennes samtycke. Vanligen sker sådanmarknadsföring genom att rättighetshavaren säljer produkten. Ett annat vanligtsätt genom vilket produkten med rättighetshavarens samtycke kan föras ut påmarknaden är att rättighetshavaren ger någon annan tillstånd (licens) attproducera och/eller försälja den skyddade produkten. Sedan de skyddadeprodukteraa med rättighetshavarens samtycke har förts ut på marknaden kan de iprincip utnyttjas och säljas vidare utan hinder av en immateriell ensamrätt. Enföljd av immaterialrättemas territoriella begränsning kan vara att ensamrättenbara anses konsumerad för det land där den konsumtionsgmndande överiåtelsen (dvs.den frivilliga överlåtelsen) ägt mm. Detta bmkar betecknas som nationeUkonsumtion. För det fall det anses att en konsumtionsgmndande överiåtelse ägtmm om produkten förts ut på marknaden inom ett område bestående av flera ländereller inom en viss region av länder bmkar man tala om regional konsumtion. Förvissa immaterialrätter har emellertid i de nationella lagstiftningaraa sedanrelativt länge tillämpats en princip som skulle kunna sägas innebära en globalkonsumtion. Detta betyder att ensamrätten anses ha konsumerats när produktenhar förts ut på marknaden, oavsett i vilket land som det har skett. Den praktiska betydelsenav principen om konsumtion ligger i att en tillämpning av principen omnationell konsumtion - eller av en princip om en regional konsumtion - gerrättighetshavaren stora möjligheter att motsätta sig att produkter som med hanssamtycke förts ut på marknaden utanför det territorium där rättighetshavarenhar skydd parallellimporteras eller återimporteras (s.k. reimport) till det territoriumdär rättighetshavaren har skydd. Rättighetshavaren får därmed stora möjligheteratt separera olika nationella marknader från varandra och han kan exempelvisåstadkomma "prisdifferentiering" mellan olika länder. ISverige gäller att principen om nationell konsumtion tillämpas inom patent-,mönster- och växtförädlarrätten. Principen om global konsumtion tillämpas förövriga immateriella ensamrätter. 1992193. l saml. Av3 § patentiagen (1967:837) följer att en genom patent förvärvad ensamrätt intekonsumeras genom att produkten bringas i omsättning i utlandet (jfr prop.1977/78:1 Del A s. 201 och s. 329 f). Mångaandra länder har också nationell konsumtion på patenträttens område. Till följdhärav anses det möjligt för ett företag eller för flera företag inom sammakoncem som har patent på samma uppfinning i flera länder (s.k. parallellapatent) att med stöd av patenträtten hindra att produkter som tillverkatsenligt patentet i ett av ländema och som satts i omsättning där, importeras avutomstående företag till annat land där patentskyddet gäller. Det blir alltsåmöjligt att på patenträttslig gmnd stoppa parallellimport. Men den nationellakonsumtionen innebär också att en vara som omfattas av ensamrätten i det landdär den tillverkats och som exporterats därifrån till ett annat land inte kanåterimporteras till producentlandet utan rättighetshavarens medgivande.Reglema om nationell konsumtion ger alltså rättighetshavaren en möjlighet atthindra återimport till tillverkningslandet. Eninnehavare av en mönsterrätt kan på motsvarande sätt som gäller enligtpatenträtten hindra import till av produkter som i utiandet har förtsut på marknaden av honom själv eller med hans samtycke. Detta följer av 5 §mönsterskyddslagen (1970:485). Se även förarbetena (prop. 1969:168 s. 102 ff)till den bestämmelsen. Ävenför växtförädlarrätten gäller enligt 4 § växtförädlarrättslagen (1971:392)principen om s.k. nationell konsumtion av växtmaterial (jfr prop. 76ff och s. 102). Förde övriga immateriella ensamrättema - varumärkesrätten, skyddet förkretsmönster i halvledarprodukter och upphovsrätten - tillämpas i , somtidigare nämnts, principen om global konsumtion. Ivammärkeslagen (1960:644) finns ingen uttrycklig bestammelse om konsumtion. Ipraxis (se NJA 1967 s. 458) har emellertid lagts fast att parallellimportnormalt inte kan stoppas på vammärkesrättslig gmnd även om den skyddadeprodukten släppts ut på marknaden utomlands. En praktisk konsekvens av detta äratt det förekommer att svenska återförsäljare, importerar märkesvaror direktfrån utländska grossister vid sidan av den svenske ensamförsaljaren. Defördelar från konkurrenssynpunkt som detta innebär har ansetts vara såbetydelsefulla att det uppväger det drag av att man snyltar på den goodwill somnågon annan byggt upp (jfr Bemitz, Intemationell marknadsrätt, andra uppl., s.175). Enligt3 § lagen (1986:1425) om skydd för kretsmönster i halvledarprodukter gälleratt exemplar av ett kretsmönster eller produkter vari kretsmönster ingår fårspridas vidare när de med samtycke av den som innehar rätten till kretsmönstrethar spritts till allmänheten. Bestämmelsen ställer inte upp något krav på attden första spridningsåtgärden skall ha skett i . Exemplar som med kretsmönsterskaparenssamtycke har spritts till allmänheten i ett annat land får alltså enligtbestämmelsen spridas vidare även i (prop. 1986/87:49 s. 20). Inomupphovsrätten gäller beträffande spridningsrätten till exemplar av litteräraoch muskaliska verk enligt 23 § upphovsrättslagen (1960:729) att rätten medvissa undantag är konsumerad när verket har utgivits och 1992/93:48Konsumtion av immateriella rättigheter exemplaren omfattas avutgivningen. Samma regel gäller för konstverk enligt 25 § upphovsrättslagen;beträffande exemplar av sådana gäller emellertid dessutom att spridningsrättenär konsumerad när upphovsmannen överlåtit exemplaren. Det är således intemöjligt att med stöd av upphovsrätten ingripa mot import till ett land av alstersom med upphovsmannens samtycke förts ut på marknaden i ett annat land. saknas dock konsumtionsregler. 1992/93:48Konsumtion av immateriella rättigheter 4.2 Ändrade principer om konsumtion av patenträtten,mönsterskyddsrätten och växtförädlarrätten Mittförslag: I patentiagen, mönsterskyddslagen och växtförädlarrättslagen förs inbestämmelser som innebär att den genom patent, mönsterskydd ellerväxtförädlartätt förvärvade ensamrätten skall anses vara konsumerad, om denskyddade produkten förts ut på marknaden inom det europeiska ekonomiskasaraaTbetsområdet (EES-konsumtion). 3§ Den genom patent förvärvade ensamrätten innebär att, med de undantag somanges nedan, ingen fär utan patenthavarens samtycke utnyttja uppfinningengenom att 1)tillverka, utbjuda, bringa iomsättning eller använda patentskyddat alster eller införa eller inneha sådantalster för ändamål som sagts, 2)använda patentskyddatförfarande eller, om han vet eller det med hänsyn till omständighetema äruppenbart att förfarandet inte fir användas utan patenthavarens samtycke,utbjuda det för användning här i , 3)utbjuda, bringa i omsättningeller använda alster som tillverkats enligt patentskyddat förfarande ellerinföra eller inneha alsttet för ändamål som sagts. Ensamrätten innebär ävenatt ingen får utan patenthavarens samtycke utnyttja uppfinningen genom atterbjuda eller tillhandahålla någon som inte är berättigad att utnyttjauppfinningen sådant medel för att utöva den här / som hänför sig tillnågot väsentiigt i uppfinningen, om den som erbjuder eller tillhandahållermedlet vet eller det med hänsyn till omständighetema är uppenbart att medletär lämpat och avsett att användas vid utövande av uppfinningen. Är medlet envara som allmänt förekommer i handeln, gäller vad nu sagts dock endast om densom erbjuder eller tillhandahåller medlelförsöker påverka mottagaren till ensädan handling som avses i första stycket. Vid tillämpning av bestämmelsema idetta stycke skall den som utnyttjar uppfinningen på det sätt som sägs i tredjestycket I, 3 eller 4 inte anses såsom berättigad att utnyttja uppfinningen. 1)utnyttjande som inte sker yrkesmässigt, 2)utnyttjande avpatentskyddat alster som bringats i omsättning inom Prop. 1992/93:48Europeiska ekonomiska samarbetsområdet av patenthavaren eller med Konsumtionav dennes samtycke, immateriella rättigheter 3)utnyttjande av uppfinning förexperiment som avser själva uppfinningen, 4)beredning på apotek avläkemedel enligt läkares förskrivning i enskilt fall eller ätgärder med sålundaberett läkemedel. 5§ Mönsterrätt innebär, med de undantag som anges nedan, att ingen fär utansamtycke av den som är innehavare av mönsterrätten (mönsterhavaren) utnyttjamönstret yrkesmässigt genom att tillverka, införa till , bjuda ut,saluhålla, överiåta eller hyra ut vara, vars utseende inte väsentligen skiljersig från mönstret eller som i sig har upptagit något som inte väsentligenskiljer sig från detta. Mönsterrättenomfattar endast de varor för vilka mönstret registrerats och därmed likartadevaror. Mönsterrätten omfattar inte utnyttjande av en vara, om den harbringats i omsättning inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet av mönsterhavareneller med dennes samtycke.