prop · GF0397 · 1992-01-01 00:00:00 — En annan viktig bedömningsgrund är att det bör finnas tillgång till kommersiell teknik som är lämpad för olika effektintervall. En viss riskspridning bör också eftersträvas genom utveckling av åtminstone ett alternativ till tekniken med trycksatt förgasning. är det angeläget att stödet koncentreras till ett mindre antal projekt. Det framhålls också att ansvaret för valet av teknik måste ligga hos de företag som avser att utveckla och demonstrera tekniken med sikte på kommersiell användning. Kommissionen har övervägt om det kommer att krävas ökat statligt stöd till grundläggande forskning och utveckling som ett komplement till insatserna för demonstration av teknik för elproduktion med biobränslen. Kommissionen instämmer i bedömning att forskningen är av mycket stort värde för utvecklingen av ny teknik. Det är därför viktigt med en god samordning mellan den forskning och utveckling som bedrivs med stöd från och de särskilda insatser som skall genomföras. I sammanhanget har kommissionen övervägt även behovet av de resurser för experimentellt arbete som finns i Studsvik. Kommissionen anser att dessa resurser, särskilt på förgasningsområdet, är betydelsefulla om utvecklingsarbetet skall bedrivas efter fler linjer än den som följs av och . Kommissionen anser det önskvärt att så sker. Avgörande är emellertid om det finns kommersiella intressenter som är beredda att verka härför. Beträffande organisationsfrågan anger kommissionen fyra huvuduppgifter för det organ som skall administrera den särskilda stödinsatsen. Detta organ skall följa den tekniska utvecklingen på biobränsleområdet, planera för genomförande av stödinsatsen, besluta om finansiellt stöd till projekt och samordna sådant stöd med annat stöd som lämnas av staten eller av andra finansiärer. Stödinsatsen bör vara avgränsad i tiden. En period av tre till bedöms lämplig. bör det kunna klarläggas vilken eller vilka tekniker som har förutsättningar att accepteras på marknaden. Kommissionen anser att hanteringen av det särskilda stödet bör knytas till . Skälet härtill är främst att redan svarar för övrigt statligt stöd till utveckling av biobränsleteknik. En samlad bedömning av stödbehov och stödmöjligheter för varje projekt är önskvärd. Det finns dock motiv för en klar boskillnad mellan hanteringen av det särskilda stödet och övriga uppgifter i fråga om biobränsleutveckling, framför allt stödets specifika inriktning på ökad elproduktion och även dess begränsning i tiden. Med hänsyn härtill bör redovisning och resultatuppföljning av den särskilda insatsen ske separat. Kommissionen föreslår att stödinsatsen skall utgöra ett eget program inom med en beslutande programstyrelse utsedd av regeringen. Programstyrelsen bör repliera på resurser, och den bör även kunna anlita konsulter och särskild expertis. Den bör ges en sammansättning som garanterar hög teknisk och industriell kompetens samt god kontakt med den verksamhet som pågår hos olika intressenter på området. Kommissionen har inte närmare övervägt formerna för stödgivningen. Det hänvisas dock till nuvarande regler för stöd från energiteknikfonden. Stöd från fonden kan lämnas inte bara till enskilda projekt utan även till programorienterad verksamhet och s. k. kollektiv forskning. Kommissionen anser att även basresurser som krävs för försöksverksamhet på avgörande teknikområden, t. ex. förgasningsteknik, bör kunna delfinansieras inom ramen för det nya stödsystemet. Kommissionen avser att först i sitt slutbetänkande lägga fram förslag om fördelningen av medlen inom den ram på 625 milj. kr. som beräknades i energiöverenskommelsen. Detta bör dock inte utgöra ett hinder för att förslag om anvisning av medlen läggs fram för med sikte på att programmet skall kunna starta . Det är angeläget att planeringen för den särskilda stödinsatsen kan bedrivas parallellt med kommissionens fortsatta arbete.