prop · GG0375 · 1992-12-31 00:00:00 — 1992/93: 75ventionen kan inte genora avtal med det landet frånträda ansvareten- BUaga 2 ligt konventionen. 4.SaielUtprogramföretaget har hemvist i ett land som inte är ett EES-land. Om upplänkssändningen sker från bär ansvaret både enligtdirektivel och konvenuonen. Med tillämpning av c § första punkten uppfyllerSverige sina åtaganden. Om satellitkapaciteten har ställts tiU förfogande avett subjekt från ett EES-land blir detla land tillsammans med Sverigean.svarigl enligt direktivet Om upplänkssändningen sker från ett EES-land som är bundet av konventionenraen satelUticapaciteten har ställts tiU förfogande av ett svenskt subjekt bärupplänkslandet ansvaret enligt konventionen medan tillsammans raedupplänkslandet bär ansvaret enligt direktivet. åtagande uppfylls medtiUämpnmg av c § andra punkten. Om upplänkssändningen sker från ett EES-land som inte är bundet av konventionenmen satelUtkapaciteten har ställts tiU förfogande av ett svenskt subjekt bärSverige ansvaret enligt konventionen medan tillsammans raedupplänkslandet bär ansvaret enligt direktivel. åtaganden uppfylls medtUlämpning av c § andra punkten. Om upplänkssändningen sker från ett land som är bundet av konventionen raensom inte är ett EES-land men sateUitkapaciteten har ställts till förfogande avett svenskt subjekt bär upplänkslandet ansvaret enligt konventionen raedanSverige bär ansvaret enligt direktivet. åtagande uppfylls medtiUämpning av c § andra punkten. upplänkssändningen sker från ett land som varken är ett EES-land ellerär bundet av konventionen raen sateUitkapaciteten har stiUlts till förfogandeav ett svenskt subjekt bär ansvaret enligt både direktivet ochkonventionen. åtaganden uppfylls med tillämpning av c § andra punkten. Oradet land där saiellitprograraförelaget har hemvist är bundet av konventionenkan träffa avtal ora att detta land skall bära ansvaret enligtkonventionen. Eftersom en sådan ansvarsöverfiytuiing inte får verkan genteraotEES-ländema har det eraellertid inte ansetts lämpligt att införa en sådanmöjlighet i c §. Sammanställning av remissyttranden över Prop. radiolagsutredningens delbetänkande "sa 3 (SOU 1992: 31) Lagstiftning om satellitsändningar avTV-program Efterremiss har yttranden över radiolagsutt-edningens betänkande avgetts avJustitiekanslem, , Kammartätten i , , Juridiskafakultetsnäranden vid i , , ,, (), Statens pris- ochkonkurrensverk (SPK), , (), Statskontoret,, , , TV5Nordic Channel, Filmnet , Kabelvision KB, (), (),(), industriförbund.Konstnärliga och litteräia yrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS), Svenskatonsättares internationella musikbyrå (), Förhandlingskarlellen Copyswede,, advokatsarafund, ,, , , frikyrkoråd. för Svensk RundradioAB och Hämtöverhar skrivelser inkorarait från (C 1991: 10),, och av remissinstansema ovan har lämnat gemensararaa yttranden. Isammanställningen av svaren används beteckningen m.fi. för delgeraensamma ytiu-andet från , samlSveriges . SAF och står för elt gemensamtyttrande från och industriförbund.Beteckningen KLYS och Copyswede avser det gemensararaa yttrandet frånKonstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd samtFörhandlingskartellen . frikyrkoråd m.fl. står för eltgemensamt yttrande från frikyrkoråd och De fria kristna samfundens råd(SAMRÅD). 1 Allmänt om radiolagsutredningen och Prop. föreliggande delbetänkande sa 3 Radiolagsutredningensdelbetänkande innehåller förslag till åtgärder raed anledning av de åtagandensora gjort eller avser göra till följd av den europeiska konventionenom gränsöverskridande television och saknar regler förinnehåUet i satelUlsändningar med TV-program som vänder sig tUl aUmänheten.Betänkandets förslag syftar sålunda till att utarbeta sådan lagstiftningvilken kan uppfylla skyldigheter som ansvarigt land för sändningartUl länder sora orafattas ovannäranda åtaganden. Justitiekanslera,, Karamartätten i , , , (), Statskontoret Svenska tonsättaresinternationella musikbyrå () och tillstyrker ihuvudsak förslaget till satellitlag. understryker vikten av aUfrågor om ytu-andefriheten och frågor om tillstånd att inneha och användaradiosändare hålls åtskilda på sätt som förslaget innebär, och har inget atterinra mot utredningens förslag. tillstyrkerockså i huvudsak lagförslaget men vill emellertid betona vikten av att Sverigenoga överväger konsekvensema av den pågående integreringen i och världeni övrigt, samt att man nu i högre grad beaktar de svagheter som finns i Sverigerörande lagstiftningen ora marknadsföringen av alkohol och tobak. Filmnetanser att förslagels uppbyggnad är enkel och ändaraålsenlig soraonödig byråkrati undviks. Dock anser Filmnet att vissa delar av förslaget harutforraats med ledning av nuvarande svenska bestämmelser för markbundnakanaler, utan att bestämraelsemas tillärapning på intemationella ellerspecialkanaler närmare övervägts. Kabelvision välkomnar en harmonisering avdel europeiska regelverket inora området, men saknar i sammanhanget stadgandensora skulle underlätta distribution av ytterligare prograra-kanaler tillanslutna hushåll. Därigenom skulle konkurtensen mellan programbolagen främjas,med ett kvalitativt bättre programinnehåll som följd. Sora exempel på dylUcastadganden nämner Kabelvision regler om lika behandling avkabel-TV-operatörer, såväl i ett land som i olUca länder vad avser ersättningtill respektive från programbolag för vidaresändning av dessas sändningar. () är i princip för en sådan harmonisering av lagstifmingen som utredningenföreslår, men har vissa synpunkter på de delar av lagförslaget sora kan fåbetydelse för konkurrensen, d v s de som berör sponsring och reklam. () har från konkurtenssynpunkt heller inget atterinra mot utredningens lagförslag, utom vad gäller frågan om diskriminering avannonsörer, där man hänvisar tiU de synpunkter som framförs i NO:s yttt-ande. Våldsskildringsrådelraenar att ett "publikt perspektiv" på lagstiftningen raåstetilUcorama. I utredningsförslaget tycks tyngdpunkten snarare ha lagts på enteknisk/juridisk nivå. Rådet anser att behovet av lagstiftning främst har sinutgångspunkt i den svenska opinionens krav på att vissa miniraUcrav upp- rättiiålls när det gällervad som får visas i aUraänt tillgänglig television. 1992/93:75Särskilt vUctigt anser raan det härvidlag vara att företag sora saknarpubUc Bilaga 3 servicesfärens avtal med statsmakten kan förraås att tahänsyn till värderingar i det enskilda raottagarlandet Sverigesadvokatsamfund anser att inte, utöver vad som är nödvändigt enligtkonventionen eller EG-direktivet skall införa vare sig inskränkningar iyttrandefriheten eller påbud om programverksarahelen och programinnehållet. Föratt inte olikheter mellan regler för olUca typer av sändningar skall uppstå,föreslår samfundet därför att reglema för andra sändningar anpassas tillreglema för satellitsändningar. Advokatsarafundet anför två skäl för dennauppfattning. För det första anser man att de "nationella" reglerSverige har är onödigt stränga. För det andra menar man att de inheraskaregleraa har liten - och får mindre och mindre - verkningskraft med hänsyntill de ökande möjligheteraa att i ta emot sändningar sora inte lyderunder de svenska reglema. Enligt samfundet kommer den av utredningen föreslagnalösningen att innebära konkurten-snackdelar för svenska företag i förhållandetill utländska, samt en därmed sararaanhängande risk för utflyttning av svenskaförelag utomlands. Juridiskafakultetsnäranden vid anser rent allmänt bettäffandetransformering av EG-regler till svensk lagtext att någon störte frihet ellerstrykningar knappast är tillåtna, i den mån reglema inte är fakultativa.Radiolagsutredningens förslag framstår därför i vissa delar som alltför fritt iförhållande tUl direktivet. Som exempel härvidlag frarahåller fakultetsnärandenförslagets 14-15 §§ i förhållande till direktivets artikel 22.Sammanfatmingsvis kräver lagförslaget därför enligt fakultetsnäranden en avsevärdöverarbeming - eUer att direktivtexien som sådan las in som gällande svenskrätt - för att en fullgod EES-anpassning skall kunna genomföras. En liknandeinställning har TV5 som helst ser att hela uttedningens förslagförkastas och att EG-direktivet istället direkt inkorporeras i svensk rätt. Iandra hand föreslår man alt förslaget omarbetas för att det inte skall stridamot svenska gmndlagar, eller respektive EG:skonkurtensrätt Nordic anser bl. a. att del är direkt stötande urrättssäkerhetssynvinkel att oUka lagsti fm i ngssy slem reglerar i tur ochordning Kanal och , , , samt utländska TV-bolagssändningar. Vidare menar man alt utredningsförslaget står i strid raedEES-avtalet eftersora det föreslås olUca konkurtensvillkor och olika regler förlUcvärdiga företag. Marknadsföringsuttedningenpåpekar att uttedningen inte haft tillfälle att lämna synpunkter på någonlagtext beträffande de frågor för vilka det anges i radiolagsutredningensbetänkande (s. 157) all samråd mellan de bägge utredningama skett 2Lagtekniska synpunkter Prop. Bilaga3 tillstyrker radiolagsutredningens förslag au reglema för reklami markbundna TV-sändningar utsu-äcks till all gälla även satelUlsändningarunder svensk jurisdiktion. Detta anser man visar hänsyn till intresset avklarhet och överskådlighet i de radiorättsliga regelsystemen. Det vore dockenligt fördelaktigt ora såväl lagstifmingen för markbundnaTV-.sändningar som satelUlsändningar kunde samlas till en gemensam lag församtiiga sändningssält vid anför att det är en delvis politiskfråga humvida det verkligen finns skäl att särskilja satellit-sändningaraa i enegen lag. Eftersora EG-direktivets regler som ex. vis sän-darlandsprincipenäven gäller markbundna sändningar som kan tas in i våra grannländer - vUkaantingen redan är EG-raedlemmar eller omfattas av EES-avialet - så förefalleren integrering av gemensararaa regler och en ulskiUnad av sådana sora ärspeciella för satellitsändningar resp. raarkbundna sändningar i en och samraalag vara mest ändamålsenligt Marknadsdomstolennoterar att det i vart fall sora ett provisorium är möjligt att väljautredningens föreslagna lösning med två olUca lagar där regler försatelUlsändningar återfmns. Men raan påpekar att del inte är heltlätt att av lagtexten i radiolagen tUlägna sig vilka bestiimmelser som gällerför satellit-TV. Marknadsdorastolen förordar därför att man - åtminstone påsikt -bör ta in reglema i den föreslagna sateUitiagen i radiolagen, för altdärigenom på elt klart sätt markera att det är sararaa reglering för såvälraarkbundna sändningar sora satellitsändningar. Härvidlag blir det ocksånödvändigt alt komplettera definitionema i I § radiolagen med de definitionersom finns i EG-direktivet om "smygreklam" och "sponsring".Detsamma gäller direktivets terra "programföretagprogramtjänsl",respektive "satelliientreprenör". hävdar i sitt geraensarama yttrande att utt-ed-ningenslagförslag är exempel på hur pusselbitar tillfogats ett regelverk som icke ärsammanhållet av uppstiillda ramar. Man hänvisar i delta sammanhang tilllagrådets yttrande (prop 1990/91: 149) över TV4-lagstifttiingen, där denradiorättsUga lagstifmingen beskrivs som svåröverskådlig och svårtiUgänglig. Debägge in.stansema förordar därför en allmän översyn och koordinering av lagamaför hela etermedieverksamheten. 3 Möjligheten att hindra vidaresändning Prop. Bilaga3 lämnar i förhåUande till EG-direktivet fler möjligheteratt införa regler som möjliggör att vidarespridning av sändningar från annatland hindras. Detta gäller framförallt överträdelser mot reglema ora reklam ochsponsring. Den gmndhållning sora direktivet avspeglar innebär an överträdelsersom gäller regler om reklamens omfatming och inplacering uteslutande skallbeivras av det sändande landet. Förbud mot vidaresändning av program kanprovisoriskt meddelas enbart vid överträdelse av bestiimmel-serna i artikel 22mot pornografi, meningslöst våld, rashets m.ra. anser dockatt det vore olyckligt att inte ha en enhetiig lagstifming för sändningar frånannat land och föreslår därför att möjligheten att hindra vidarespridning avsändningar inte skall umyttjas. ,KLYS och Copyswede, samt tillstyrker utt-edningensförslag att det inte införs någon möjlighet att stoppa vidaresändningar. överensstäraraer de principieUa och praktiska skälsora uti-edningen redovisar till fullo raed den erfarenhet föreningen har frånden tid då lagen ora lokala kabelsändningar medgav sådana förbud.Konsumentverket delar också utredningens gmndläggande ståndpunkt i dennafråga, men hävdar au det finns anledning att hysa viss oro för att det frånvissa av de stater sora kan koraraa att orafattas av konventionen men ej avdirektivel, främst de foma "östiändema", kan riktas sändningar tillSverige via satellit eller mark, vilka inte uppfyller konventionensbestäraraelser. , frikyrkoråd m.fl., ochBammiljörådet anser däremot att den raöjlighet att stoppa vidaresändning ikabelnätet av satellitsändningar sora EG-direktivet erbjuder bör tillvaratas.Hovrätten, Kabelnäranden och frikyrkoådet föreslår att ett lagmra häromlämpligen kan utforraas med 16 § kabellagen sora förebild. Kabelnämndenpåpekar vidare au regler för att hindra vidarespridning i kabelnät av vissasändningar från satellit kommer att riktas mot nälinnehavama. Dessa regler kandärför raed fördel inarbetas i kabellagcn, sora redan innehåller vissa reglerför beivrande av yttrandefrihetsbrott. ser möjlighetentill förbud raot vidaresändning främst som en förebyggande ål-gärd, och betonarviklen av att statsmaklen inte avhänder sig möjligheten att kunna ingripa tillkonsumenternas, främst bamens, skydd. frikyrkoråd m.fl. betonarsärskilt vikten av en möjlighet för att tillfälligt kunna stoppasändningar sora uppenbart och allvarligt bryter mot direktivets artUcel 22,samt dess snarlika motsvarighet i konventionens artUcel 7. m.fl.anser att utredarens argumentering på denna punkt inte är hållbar av tte skäl.För del första hävdar man att en svensk lagstifming ora förbud på detta orarådeskulle ge vårt land möjlighet att med störte kraft hävda vår tolkning, även omEG-koraraissionen med utgångspunkt i gemenskapens lagar kan överpröva varjeenskUt ingripande. För det andra anser frikyrkorådet m.fl. att grovt raissbmkav yttrandefriheten - dvs. sändningar innehållande pomografi, oraotiveratvåld, hets mot folkgmpp m.m. - är en så 7 1992193 1 saml. passdrastisk handling att drastiska motåtgärder är motiverade. För del tredje Prop. 1992/93: 75 menarfrikyrkorådet m.fl. att det stora flertalet av de hushåll som har tiUgång BUaga 3 tillsatellit-TV fmns i de nät som skulle omfattas av en dylik bestämmelse. Utredarensuppfattning att bestämmelsen inte kan omfatta små kabelnät och privataparaboler är sålunda inte tillräckliga skäl för att avslå från den. att bestiimmelsen skall gälla vidaresändning av allaprogramtjänster som står under utiändsk jurisdiktion, alltså även sådana sorainte orafattas av konventionens eller direktivets regler - en synpunkt soraockså delas av , och frikyrkoråd nufl.tillstyrker dock utt-edarens förslag att inte införa förbud mot vidarespridningav alkoholreklara i sändningar från utlandet, eftersom ett sådsmtförbud torde bli verkningslöst. ansvar för sändningar till andra länder 4.1.Ansvarighetsprincipen EG-direktivetoch Europasrådskonventionen tillämpar olika principer för att fastställa vilketland som ansvarar för en sändning. Enligt konventionen ansvarar i första handdel sändande landet, raedan direktivet lägger ansvaret på det land därprogramföretaget har sitt säte. anser att den meständamålsenliga lösningen är den som fastslälls i direktivet och har ihuvudförslaget följaktligen utgått från direktivets bestämmelser för altdefiniera ansvarigt land. Detui innebär all program bolagets hemland i förstahand ansvarar för en sändning. Endasl då programbolagei har sin hemvist utanförkretsen av fördragsslutande stater bör det sändande landet vara ansvarigt försändningama. I bilaga 4 har dcx;k utredningen som ett alternativt förslagredovisat hur lagen skall utformas om även konventionens regler skall gälla. vid anser att betänkandetshuvudförslag bör utgöra rättesnöre för den svenska lagstiftningen. En reellkonflikt mellan EG-direktivet och konventionen skulle därmed ime kunna uppkommaför svenskt vidkommande. Betänkandets alteraativa förslag förutsätter nämligenatt kommer överens med konventionsstatema i ansvarsfrågan för attundvika risken att två länder kan komma att ansvara för innehållet i en ochsamma sändning. Huvudförslaget erbjuder även fördelar för programbolagen, vilkatorde ha lättare att följa hemlandets lag än lagen i det land där upplänken kankorama att ske. Marknadsdomstolenanser att del är mest ändamålsenligt att anpassa re glema efter direktivet och instämmer därför tillika i utredningens huvudför slag. Man finner det dessutom klargörande att reglema skall tillämpas på sändningen i sin helhet - dvs. både s.k. upplänk och nedlänk - viUcet i sin tur alt medför alt ingen åtskillnad görs mellan mark- och satellitsändningar. anser också i likhet med utredningen att ansvarighetsreglema bör ut formas enligt EG-direktivet regler, och att det altemativa lagförslaget därför bör anstå till dess frågan om en ratificering av konventionen blir aktuell. Utredningens huvudförslagfår vidare också uttryckligt stöd av Justitie- Prop. 1992/93:75 kanslern, , , KLYS och Copyswede, samt TU. Kabelnämndenanser däremot att såväl direktivets som konventionens ansvarighetsregler börbeaktas i den svenska lagstiftningen vad gäller sändningar som Sverigeansvarar för. Nämnden finner det olyckligt att vissa sändningar som Sverigeansvarar för enligt konventionen faller utanför jurisdiktion enligtbetänkandets huvudförslag, och man förordar därför ett raer täckandealteraativt lagförslag, "eventuellt" betänkandets altemativförslag. 4.2 Registrering och information Såvälkonventionen som direktivet ställer stora krav på information, både oraprogrambolagen och om sändningamas karaktär. Radiolagsuttedningen föreslår isateUitiagen bestämmelser som innebär att sateUitprogramföretag som bedriversändningar enligt sateUitiagens definition skall anraäla sin verksamhet innanden påbörjas, samt också redovisa viss programstatistik. Ävensatellitentreprenörer föreslås bli registreringspliktiga. Vidare skall informationora det ansvariga programförelaget eller uppgift om prograraljänstensbeteckning läranas i sändning i början och slutet av varje prograrablock. Iövrigt skall sådan information lämnas en gång , ora intepro-grararaels karaktär gör att det kan upplevas sora störande. Den ansvarigamyndigheten får vidare kräva in de upplysningar av salellitprogramföretagen somligger inom ramen för direktivets och konventionens bestämmelser. Myndighetenkan vid vite förelägga företagen att lämna dessa uppgifter. På lUcnade sätt fårmyndigheten förelägga salellilentt-eprenörer alt lämna upplysningar omuppdragsgivaren och de prograraijänsler sora denne sänder. Elt sateUitprograraföretaghar också skyldighet att göra inspelningar av sända prograra, viUca sedan skallbevaras rainst från sändningen. ,och har inget all erinra mot utforraningen av regleraa i 7 - 13 §§rörande registrering, information och inspelning. påpekar vidare att sådanregistt-ering och infonnation kan underlätta för i dess verksamhet bl.a.när det gäller klarering av rättigheter för inspelningsverksamhet, särat altdet är nödvändigt med tillgång till kortekt information om ansvarigaprogramföretag och ägarförhållanden för att ge fömtsättnmgar föravtalsförhandlingar och avtalsleckning inom det allttner komplexa och rörUgaetermedieområdet anser vidare att det är angeläget att raöjlighet finnstill verkningsfulla sanktioner raot förelag som inte fullgör sina skyldigheterraed avseende på klarering av rättigheter, tex. underlåter att söka tillstånd,inte erlägger ersättning och inte fullgör rapporteringsskyldighet STIMhemställer därför att möjligheten övervägs att i anslutning till lagförslagetinföra en ansvarsbestämraelse raot den som inte fullgör sina skyldighetergentemot rättighetsinnehavama på upphovsrätlsorarådet Statskontoret påpekar attraan fömtsätter att de myndighetsuppgifter inom Prop. 1992/93: 75 dettaområde som enligt utredaren skall åläggas en tillsynsmyndighet komraer Bilaga 3 att vara uppgifier för den nya myndighet för radio- och TV-sändningartill allmänheten vilken f n. är under utredande. Konsumentverketanser att de föreslagna bestäraraelsema i 11-13 §§ sateUitiagen inte bara börgälla genteraot den radiorättsliga övervakningsmyndigheten utan även gentemotden myndighet som har att övervaka efterlevnaden av marknadsföringslagen.Vidare bör bestämmelsen även gälla markbundna sändningar. Filmnetanser att tillsynsmyndigheten bör ges möjlighet att medge undantag från denrapporteringsskyldighet varom det stadgas i 9 § av förslaget, saml att i övrigtbestämma omfatmingen av nämnda skyldighet. Filmnet åberopar alt man i sararaanhangetmåste ta hänsyn till alt inte alla kanaler är underkastade de krav sora angesi 15 § och att sådana kanaler därför inte skall belastas med onödigrapporteringsskyldighet. Kammarrätteni har synpunkter på 10 § i förslaget till lag om satellitsändningar,i vilken stadgas att ett salellitprogramföretag på anmodan avtillsynsmyndigheten skall lämna upplysningar om vem som äger företaget och påvilket sätt programtjänsten finansieras. Enligt Kammartätten bör upplysningarav denna art kunna omfattas av sekretess enligt 8 kap. 6 § sekretesslagen. Etttillägg bör därför enligt Kammartätten göras i bilagan tillsekretessförordningen, förslagsvis med innehållet "tillsyn enligt lagen(0000: 000) om satellitsändningar av televisionsprogram till allmänheten". Justitiekanslem(JK) noterar alt den skyldighet för satelliientteprenören att ombesörjainspelning av TV-program som stadgas i 12 § i utredningens lagförslag påmotsvarande sätt föreligger också på det yltrandefrihetsrälisliga områdetenligt 5 kap. 5 § lagen (1991: 1559) med före.skrifier påtryckfriheis-förordningens och yttrandefrihetsgmndlagens områden för den somsänder radioprogram till allmänheten. Justitiekanslem kan i enlighet med deyiirande-frihetsrältsliga föreskriftema framställa en begäran om all fä ta delav en inspelning som gjorts av den sora är ansvarig för att detta sker. JKanser att för undvUcande av missförstånd bör en erinran om vad som gäller pådel ytiran-defrihetsräitsliga området tas upp i specialraotiveringen till 13 §i del aktuella lagförslaget Vidare bör enligt JK en hänvisning lill de nyaföreskrifter i lagen om satellitsändningar till allmänheten sora gällerskyldighet att leverera inspelningar tas in i 5 kap. 7 § lagen raedföreskrifter på TF's och YGL's områden. Kabelnämndenoch föreslär att en registreringsplikt upprättas också förnälinnehavaraa. Delta skall enligt instanserna underlätta hindrandet av envidarespridning av vissa sändningar. understtyker i sitt ytttandeockså att elt register skulle ge en god möjlighet att följa utvecklingen påområdet, att föra viss statistik samt alt lämna upplysningar. Intemationelltsell torde del enligt nämnden vara raycket ovanligt att den ansvarigamyndigheten på området saknar kunskap om landets nätinnehavare. 4.3.Allmänna programregler Prop. Bilaga 3 DirektivetsartUcel 22 och konventionens artikel 7 innehåller allmänna förskrifter omprogrammens karaktär. föreslår att det i sateUitiagen försin motsvarande bestäraraelser som en allmän föreskrift för programverksamhetenom att denna skall präglas av det demokratiska suits-skickets grundidéer samtprincipen om alla människors värde och den enskUda människans frihet ochvärdighet Programföretagen skall vid utformningen av en prograratjänstsinnehåll särat när det gäller tiden för sändning ta hänsyn till televisionenssärskilda genoraslagskraft särat dess betydelse för den fria åsiktsbildningenoch kulturens utveckling. För de nationella sändningama är vidare radiolagensbestäraraelse om att programföretagens sändningsrätt skaU utövas opartiskt ochsakligt av centt-al betydelse. betonar vUcten av aU man i lagstiftningen starkt skall väma omminderårigas integritet.