prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — Skogs-och jordbmkets forskningsråd () skall främja och stödja i första handgmndläggande och långsiktig forskning som gagnar ett hållbart nyttjande avbiologiska naturresurser med särskUd inrikming på de areella näringama. Reservationsanslag185 för /94. SJFRskall ha huvudansvaret för medverkan i EG:s agroindusöiella forskningsprogramAAIR. Resultatbedömning ochfördjupad prövning Prop. ,.,.:,,,. anslagsframstallning visar enligt regenngens uppfatming jordbruksdeo attverksamheten bedrivs med en sådan inriktning alt nuvarande verksamhetsmål kanuppnäs. visar att utvärderingar av verksamhetema under den gångnafemårspericxlen har ökat i omfatming liksom de intemationeUa kontakterna.Rådets informationsverksamhet har haft oförändrad volym. Deövergripande målen för slaU i fortsätmingen vara att fiÄnja och stödja iförsta hand gmndläggande och långsiktig forskning som gagnar ett hållbartnyttjande av biologiska natmTC;surser med särskild inriköiing på de areellanäringama. bör under periolen utveckla resultattnått som visar hur inrikmingenav forskningsstödet har utvecklats över . Detta är av stortinö-esse dels för att följa olika forskningsområdens utveckling, dels för attkunna följa effektema av insatta forskningsmedel inom ett omräde i förhåUandetill de resultat som presteras vid universitet cxh högskolor. bör i dettaarbete samarbeta med forskningsutförande organ som erhåller stöd från rådet. SJFRhar huvudansvaret för medverkan i EG:s agroindusöiella program AAIR.För /94 beräknas kosmadema för denna medverkan liU 17,5miljoner kronor. har tidigare budgetår erhällit medel för att finansieraprojekt inom detta projjram. För /94 beräknas ytterligare för finansiering av medverkan i programmet. Regeringenhar i avsnittet verksamhetsområde gjort vissakommentarer till programmet Tvärvetenskaplig skogsforskning. Regeringen har itidigare avsnitt (9.1.3) cxkså redovisat behovet av ett samlatttäforskningsprogram. För medverkan i detta senare program har beräknatsytterligare . Fördyrbar utmstning upp tiU eö värde av fär , tUl skillnadfrän forskningsråden inom verksamhetsområde, även ifortsättningen ansöka om medel hos . Idet föregående har regeringen redovisat motiv för att bemyndiga forskningsrådenatt göra fleråriga ekonomiska åtaganden. bör således ges ett bemyndigandeatt göra sädana åtagjinden. 1. godkännerden huvudsakliga inrikmingen för verksamheten inom Skogs- och jordbmkets forskningsråds ansvarsområde i enlighet med vad som har förordats i avsnittet Slutsatser, 2.godkänner vad som har förordalsi fräga om bemyndigande för Skogs- och jordbmkets forskningsråd att inom engiven ram - utgörande en inindre del av dess anslag - besluta om fördelning avmedel för en sexårsperiod, 3.å\\ Skogs- och jordbruketsforskningsråd: Forskning för /94 anvisar ett reservationsanslagpä . 1992/93:170 Avsnitt9 Jordbruksdep. Skogs- och jordbrukets forskningsråd:Förvaltningskostnader Nyttanslag (förslag) 6 129 000 Ettnytt ramanslag bör anvisas för täckning av förvaltningskostnader.Anslaget bör betecknas Skogs- cxh jordbmkets forskningsråd: Förvaltningskosmader. Medelsbehovethar beräknats med utgängspunkt i en real minskning av utgifterna på ienlighet med den princip som tiUämpas generellt i årets budgetförslag. Chefen förFinansdepartementet har i budgetpropositionen 1993 redovisat elt förslag omgenerell ränlebeläggning av statiiga medelsflöden samt presenterat en modellsom bör tillämpas. kommer fr.o.m. /94 all tillämpa dennamodell. kommer därför alt tilldelas ett räntekonto med kredit iRiksgäldskontoret och medlen under ifrågavarande anslag förs till delta konto. Anslagen tiU harbudgeterats utan hänsyn tiU de tekniska justeringar som mäste göras tUl följdav ändringen av nivän pä lönekosmadspålägget, den ändrade finansieringsformenför Stalshälsan, övergången rill lån i Riksgäidskontoret samt de nyaprincipema för budgeleringen av anslagen. RUctiinjema för dessa förändringarhar cxkså redovisats av chefen för i budgetpropositionen1993 (bil. 1, Statsbudgeten och särskilda frägor, avsnitt 2.2). De belopp somkommer att ställas tiU disposition kommer att slutiigt fastställas enUgtde redovisade riktiinjema och kan därför awika från de nu budgeterade beloppen. attriksdagen rill Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Förvaltningskostnader /94 anvisar ett ramanslag pä . Stöd till kollektiv forskning 1991/92Utgift 100 755 0(X) 1992/93 Anslag 101200000 1993/94 Förslag 88 000000 1992/93:170 Avsnitt9 Jordbruksdep. Överanslaget anvisas medel till stöd för koUektiv jordbmkstcknisk forskning samtstöd till viss skogsforskning. Vidare anvisas medel för kollektivt forsknings-och utveckUngsarbete inom jordbruks- och växtförädUngsom-rådena. JordbmksteknUc 3 600 000 3 700 000 Skogsforskning 24 600 000 24 300 000 Trädgårdsforskning - 11000 000 21000 000 7 000 000 StiftelsenLantbmksforskning 52 000000 42 000000 Summaprogram 101 200 000 88 000 000 SJFRhar träffat avtal med Stiftelsen forskning om gemensamfinansiering av forsknings- och utvecklingsverksamhet pä det jordbrukstekniskaomrädet. Avtalet avser tiden . Enligt avtaletmedverkar i finansiering av verksamheten genom alt under avtalspericxlenbidra med , varav under budgetåret1993/94. Stiftelsen ätar sig att under samma pericxi tillskjuta lägstmotsvarande belopp, varav sammanlagt minsl i form av direktbidrag. har ansvaret för genomförandet av detavtalade programmet. Tilläggsavtal har träffats om viss kompetensuppbyggnad vidinstitutet. SJFRhar vidare, med förbehåll för regeringens gcxlkännande, ttat avtal medStiftelsen om gemensam fmansiering av vissskogsforskning. Avtalet avser tiden 30 juni 1996. medverkar i fmansiering av verksainheten genom att underavtalsperioden bidra med 72,9 mUjoner kronor, varav /94. Stiftelsen åtar sig att tillskjutalägst motsvarande belopp i form av direkt bidrag. VissFoU på hemträdgårdsomrMet och när det gäUer grönytemiljöer i tätorter harsedan ett decennium fmaniserats med prisregleringsavgifter på handelsgödselcxh bekämpningsmedel. Avgiftema har tagits ut inom ramen förjordbmksprisregleringen. Avgiften har slopats fr.o.m. den 2 december 1992.Därmed bortfaller finansieringen av flera viktiga forskningsuppgifter. Motbakgmnd av den vikt som denna forskning har bör medel för verksamheten i fortsätmingen beräknasunder detta anslag. För insatser på detta område, inkl. Prop. 1992/93:170verksainheten inom det s.k. vid lantbruks- Avsnitt 9 universitet i , har beräknats . bör iansluming Jordbruksdep. tiU fördelningen av dessa medel sä längt möjligt sökafå tiU ständ en medfinansiering av intressenterna pä omrädet. Chefen förJordbmksdepartementet har för avsikt att senare i annat sammanhang ta uppfrägan om forskningen för tt-ädgärdsnäringen i övrigt. Statensstöd till växtförädling regleras i ett avtal meUan staten och . Avtalet löper ut . Staten har avyttrat sin delav som har gått samman med tiU ett företag . Mot den bakgmnden kan det inte längre anses vara en statiigangelägenhet att fmansiera växtförädling i samma utsttäckning som hittills.SJFR bör dock tUlföras 7 mUjoner kronor för insatser för förädling avspecifika nortlandsgrödor och ttädgärdsväxter samt för viss annanjordbmksforskning. Det är angeläget att så längt möjUgt ttäffar överenskommelsermed branschföreträdare eller företag om gemensam finansiering av enskUdaprojekt, s.k. delkollektiv. bör i likhet med föregående år anvisas överdetta anslag. Medlen utgör näringens bidrag tUl forskning som harbekostats inom ramen för regleringsekonomin. Beloppet beräknar regeringen tiU42 . Nägonfördjupad prövning av kollektivforskningen inom Jordbruksdepartementetsverksamhetsomräde är inte aktueU under innevarande budgetpericxJ. Regeringenanser alt verksamhelen bör utvärderas kontinuerligt som . Det är ocksäregeringens uppfattning att de statliga medel som anvisas tUl kollektivforskningenbör kunna utgöra en del av gmnden för institutens forskarutbildning. Genom attinstituten aktivt deltar i forskamtbildningen knyts universitet cxh instimt nämiarevarandra till ömsesicUgt utbyte cxh nytta. Under avsnittetNäringsdepartementets verksamhetsområde anmäls avsUcten att om-sttoikttireraindusoiforskningen. Detta arbete kan komma att beröra även denna forskning. attriksdagen till Stöd tdl kollektiv forskning för /94 anvisar ettreservationsanslag pä . Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien 1991/92Utgift 742 000 1992/93Anslag 772 000 1993/94Förslag 811 000 Skogs-och lantbmksakademiens uppgift är att med stöd av vetenskap cxh praktiskerfarenhet tiU samhällets gagn främja jord- cxh skogsbruk samt där- tiU knuten verksamhet.Från anslaget betalas kostnader för ordi- F*rop.1992/93:170 narie tjänstemän, ersätmingät skoglig expertis, bidrag till bibliotek m.m. samtvissa kostnader för utiändskt forskamtbyte och utländska forskarkon- Jordbruksdep. Underdet gångna året har belyst aktueUa skogs- och jordbmksfrågor vidordinarie månadssammankomster, vid seminarier samt genom arbete inom ochrapporter frän utskott, kommittéer och arbetsgmpper. har under åretsatsat väsentUga personella resurser på att i första hand medverka tiU denkunskapsöverföring som. sker tiU de baltiska statema. För /94hemstäUs om ett anslag pä för bidrag till lönekostnader. Anslagetbör räknas upp med . attriksdagen till Bidrag tiU Skogs- och lantbruksakademien för /94anvisar ett förslagsanslag pä . 1992/93Anslag 48 930 000 1993/94Förslag 51377 000 Fränanslaget fmansieras forskning och utveckling pä biobränsleområdet. Närings-och teknikutvecklingsverket () NUTEKbetonar att den statiigt fmansierade energiforskningen måste utformas så attde mer kortsUctiga förändringama inte undergräver fömtsätmingar-na för attforskningen skaU bli framgångsrik. Energiforskningen berör i stort settsamtiiga sektorer i samhället o:h ställer krav pä längsiktig fmansiering ochsamordning. Den är i hög grad tvärvetenskapUg och fömtsätter kopplingar rillannan FoU. Den stadiga energiforskningen bör enligt dcxk även ifortsätmingen hållas samman som ett program. NUTEKanser att energiforskningen bör inriktas mot den långsiktiga utvecklingen avenergiförsörjningen, bl.a. med syfte att begränsa utsläppen av mUjöstörande cxhklimatpåverkande gaser. Vidare bör forskningen underlätta effektivare tillförsel ochanvändning av energi. Insatsema bör koncentteras till fem teknUcområden, varavbioenergi är ett föreslär oförändratanslag inom bioenergiområdet De planerade insatsema syftaroU att skapa den forskningsbas som behövs för att öka möjlighetema att användabiobränslen i del svenska energisystemet. planerar ett nytt programrörande kUmatfrågor under treårspericxlen. Övriga program är Trädbränslen ochdess mUjöeffekter, Energiodling och ekologi, Altemativa drivmedel,Avfall/Biogas/MUjö, cxh Kol. 1992/93:170 Avsnitt9 Jordbruksdep. Programstyrelsenvid Studsvik verkar som statens beställare av ett basforskningsprogram föricke kämteknisk forskning och utveckling. Forskningen har utförts vidStudsvik. Som en följd av omstmktureringen inom Studsvikskoncemcn kommerforskningen om förgasning och förbränning att i fortsättningen genomföras ibolaget . De forskningsresultat som tas fram inom denav programrådet styrcla basforskningen är fritt tiUgängUga. Programrådetföreslär oförändrat anslag för . Verksaniheten föresläsäven i fortsätmingen inriktad pä områdena Miljökemi, Sttömningsieknik/mcxiellering,Förbrännings-/förgasningskemi och Metodikstudier. Den föreslagna inriktningenöverensstämmer i sina huvuddrag med motsvarande energiforskning. Ensamordning av de konkreta forskningsinsatsema kommer att ske så att anslagen utnyttjasoptimalt. Idet följande (avsnittet 12.5) redogörs närmare för tvä gjorda utvärderingarav den svenska energiforskningen. I den ena utvärderingen som har gjorts avIngenjörsvetenskapsakademien (FVA) betonas att det fordras en koncenöation avinsatsema till ett inindre antal omräden. FVA anger bioenergiomrädet som ettav fyra tillämpningsområden av särskild vikt. IVA nämner särskilt biotekniskforskning med inrikming mot natuilig eUer artificieU fotosyntes, teknUc förutökat tiUvaratagande och användning av biomassa för energiändamål samtförgasnings- cxh förbränningsteknik. Energiforskningsgmppenspm svarar för den andra utvärderingen pekar. bl.a. pä att slalens ansvar iteknikutvecklingen bör koncentteras tiU stadier före prcxluktutvecklingen. miljöområdet finns dock samhällsmål som är överordnade marknadens målvUket erUigt gmppen motiverar ett större statiigt engagemang. Dennuvarande långsiktiga inriktnmgen av bioenergiforskningen stämmer väl överensmed IVA:s syn. Detta styrker regeringens uppfattning att dagens inrUcming ärriktig och bör behåUas. är det väsentiigt att bredden behålls isyfte att upprätthåUa nödvändig kompetens. Särskili angeläget är det attprogramorganen fortsätter att lägga stor vUct vid klimat- och miljöaspekter. t.ex. den forskning sominriktas mot hur utsläppen av tunga cxh lätta kolvä- Prop. 1992/93:170 ten vid biobränsleeldning kan minimeras. Regeringenanser vidare att det iir ett viktigt samhällsmål att, i de samhälls-Jordbruksdep. sektorer som är tänkbara användan; av biobränsle, stimulera enfortsatt marknadstillväxt för biobränslen. Kosttiadema måste minskas förbränsleproduk-lion, transport och omvandUng till värme och kraft bl.a. genomutveckling cxh demonstration av effektivare teknik. Sådan' teknikutveckUng bördärför även i fortsätmingen kunna stödjas. För att öka användning avbiobränslen inom ttansportsektom krävs att priset pä drivmedel blirkonkurrenskraftigt. Det är viktigt att ökade forskningsinsatser görs på dettaområde. Medel för de ändamål som här redovisats kan lämnas genomEnergiteknikfonden cxh det särskilda stödet för främjande avbiobränsleanvändningen. Det senare anslaget uppgår tiU sammanlagt 625 miljonerkronor för en femärspericxi räknad från /93. För att friimjainvesteringar i kraftvärmeprcxiuktion med biobränslen finns därtUl 1 mUjaidkronor sammanlagt räknat frän /92. Sverigehar som ledande nation vad gäller biobränsleteknUc ett särskilt ansvar för attteknikutvecklingen har relevans även utanför vårt lands gränser. FoU ombicxnergi bör därför i hög grad la hänsyn till möjlighetema tiU internationellmarknadsföring av den nya teknologin. Riksdagenhar ärligen bemyndigat regeringen att i samband med stöd tiU energiforskninggöra åtaganden även efter det aktuella budgetåret och efter det beslutadetteårsprogrammets slut. Sådana bemyndiganden behövs även för /94för att möjliggöra kontinuitet och långsiktighet i forsknings-cxhutvecklingsverksamhet Detta är av särskild vikt med hänsyn tiU att energiforskningenunder den senaste projnamperioden har fått en mer långsiktig inriktning, bl.a.genom ett utökat stöd tiU gmndläggande forskning. Regeringen beräknar behovetav åtaganden inom bioenergiomrädet för budgetåren 1994/95-1999/2000 till 40,30, 25, 20, 15 resp. . RUcsdagen bör bemyndiga regeringenatt lämna sådana bemyndiganden. 1.bemyndigar regeringen att underbudgetaret 1993/94 Udäda staten ekonomiska förpUktelser i samband med stödtUlforskning och utveckling inom bioenergiomrädet som innebär åtaganden om för budgetåiet 1994/95, för /96, för /97, för /98, 15 0(D0000 kr för /99 samt för /2000, 2.till Bioenergiforskning /94 anvisar ett reservationsanslag på 51 377 OOO kr. InomArbetsmarknadsdepartementets ansvarsområde bedrivs forskning inom områdenaarbetsmarknad, arbetsliv och regionalpolitik. Resursbehovenför den kommande treårsperioden /94 - 1995/96 framgår av följande: Miljonerkronor Anvisat Förslag Beräknat Beräknat 1992/93 1993/94 1994/95 1995/96 Arbetsmarknad 5,0 5,0 5,0 5,0 ArbetsUv'' 172 213 208 204 RegionalpoUtik 6,1 6,1 6,1 6,1 10.2 Arbetsmarknadspolitisk forskning Arbetsmarkruubpolitikens roU Målenför arbetsmarknadspolitiken är ambitiösa både kvantitativt och kvalitativt.Högt arbetskraftsdeltagande och låg arbetslöshet eftersträvas. Medverkan iarbetsUvet underlättas och stimuleras genom aktiva insatser. Viljan tillarbete skall vara det avgörande - inte förmågan. Arbetslivet skaU präglas avgod arbetsmiljö och ö7gga förhåUanden. Arbetet skall vara meningsfuUt cxhutvecklande. Föresatsernai dessa avseenden är högt ställda. Förväntningama på arbetsmarknadspolitikenblir därmed stora - ibland oreaUstiskt stora. Målen förändras dessutom i taktmed att samhällslivet utvecklas och fömtsättningama skiftar. Dedjupgående svårighetema på arbetsmarknaden förändrar emellertid inte delångsiktiga målen för arbetsmarknadspoUtiken. Däremot påverkar den nationellaoch intemationella utvecklingen såväl de aktuella möjUghetema somtillvägagångssätten att uppnå dem. Problemeni den svenska ekonomin ökar arbetsmarknadspolitikens roll inom den allmännaekonomiska poUtiken för att firämja tillväxt, produk- 'Tilldessa belopp kommer de belopp till forskning och utveckling som fördelas avArbetsmiljöfonden. 'För bä 1992/93 endast Arbetsmiljöinstitutet.Arbetslivscentrum har t.o.m. detta bä finansierats från Arbetsmiljöfonden. 25Riksdagen 1992/93. 1 samL Nr 170 tivitetoch regional utjämning. Den snabbt stigande ar- Prop.1992/93:170 betslösheten och ökande långtidsarbetslösheten skärper defördelnings- Avsnitt 10 och välfardspoUtiska problemen. Arbetskraftens ocharbetsmarknadens Arbetsmarknadsdep. flexibilitet och anpassningsförmågastäUs i fokus. Kompetensutvecklingen blir fundamental. Detföreligger emeUertid en lära i att försöka fånga arbetsmarknads-problemen ochdess orsaker i idltför enkla begrepp. Orsakssambanden är mång&setterade ochsammanvävda. För att vända utvecklingen och komma till rätta med problemenkrävs en kombination av generella och selektiva åtgärder inom olika onu-ådenoch ett aktivt deltagande från alla aktörer på arbetsmarknaden. Deväxande anspråken på arbetsmarknadspoUtiken och de mycket betydande resursersom satsas ställer stora anspråk på utvärderingar. Kunskap om de bakomliggandeorsakema till utvecklingen på arbetsmarknaden och om effekten av de insatsersom görs är av största betydelse för den konkreta utfonmningen ochgenomförandet av arbetsmarknadspoUtiken. Detinnebär krav på utvärderings- och forskningsinsatser över ett brett fält avarbetsmarknaden. Dessa kan avse förhållanden och tendenser och hur deförändras, exempelvis de Mtorer som bestänuner utbudet och efterfrågan,beteendemönster, anpassningsprocesser, individuella och samhäUeUga effekter ochkonsekvenser av arbetslöshet, utfallet av åtgärder för individer, företag ochsamhäUe och om avvägnings- och samordningsproblem, implementering etc. Synenpå behovet av en nära koppling mellan arbetsmarknadspoUtik och ekononusk poUtikoch den bredd och volym arbetsmarknadspoUtiken har i , är unik i ettintemationeUt perspektiv. ArbetsmarknadspoUtikenanvänds som ett medel för att främja tillväxt och till att uppnåstabiUserings-, aUokerings- och fördelningspoUtiska mål. Den ses som en avfömtättningama för att utveckla välfärden i hela landet i en ekonomi varsintemationella beroende ständigt medför krav på omställning och fömyelse hosmänniskor och företag. Den utnyttjas för att dämpa konflUcter meUan olika målsåväl inom den ekonomiska poUtiken som meUan ekonomisk poUtik och andraområden. EftersomSverige har varit elt föregångsland inom arbetsmarknadspoUtiken har omvärldenkunnat utnyttja svenska kunskaper och erfarenheter i större utsträckning ändet omvända förhållandet. I takt med den fortgående intemationaliseringen ochutjämningen av livsvillkoren i de industriaUserade ländema blir impulserutifirån allt viktigare för svenskt arbetsUv och behoven ökar av ettkunskapsutbyte över nationsgränserna. Betydelsenav den institutionella miljön för såväl utformning som genomförande avarbetsmarknadspoUtiken innebär emellertid att möjUghetema att direkt dra nyttaav insikter och rön firån andra länder är begränsade. Behovet av svenskforskning om och utvärdering av arbetsmarknadspoUtUcen och förhåUandena påarbetsmarknaden är sålunda Att utvärdera enverksamhet är att systematiskt försöka lära av Prop. 1992/93:170 erfarenhetema. Synen påarbetsmarknadspoUtUcens uppgifter och möjUgheter baseras Arbetsmarknadsdep.självfallet på föreställningar om hur ekonomin och arbetsmarknaden fungerar. Omforsknmgen leder till genomgripande omprövningar av förhärskande synsätt kandet gé upphov till motsvarande behov av revision av arbetsmarknadspoUtikensroU i den ekonoiniska poUtiken och av dess inriktning, utformning ochdimensionering. Omprövningarkan föranledas såväl av förändringar i teoretiska synsätt som av ny och vidgadkunskap om hur arbetsmarknaden och ekonomin fungerar. Förändringar av denekonomiska och sociala verkUg-heten - fömtsättningama - kan också medföra ettbehov av rannsakan av arbetsmarknadspoUtiken. Denekonomiska omgivning inom vilken den svenska arbetsmarknadspoUtiken har attverka och de problem den ställs inför skiljer sig väsentUgt från deförhållanden som rådde för endast . De StmktureUa obalansemainnebär restriktioner på utformningen av den ekonomiska poUtUcen och påarbetsmarknadspoUtiken. De samhäUsekonomiska problemen reser frågan om det harskett genomgripande förändringar av arbetsmarknadens och ekonominsanpassningsförmåga. Forskninghar givit värdefiilla bidrag till vägledning och stöd för beslutsfattare ochandra aktörer på arbetsmarknaden. Slutsatsema har -föga överraskande -emeUertid inte aUtid varit helt entydiga. Försöken att toUca forskningsresultatenutgör dock ett led i en långsiktig process, som innebär att förhärskandekunskaper och föreställningar ständigt prövas. Detbör därvid nämnas att även arbetsmarknadspoUtikens roU som ekonomisk-poUtisktmedel, på gmndval av svenska studier, kommit att direkt ifrågasättas. Vissaekonometriska ansatser har indikerat att selektiva insatser syftande till attreducera arbetslösheten verkat uppdrivande på lönema, nägot som i sin tur kanleda tiU bortfall av sysselsättning. Dessa forskningsresultat väcker frågan omarbetsmarknadspoUtiken under vissa fömtsättningar står i motsatsställning anti-inflationistisk poUtik. Detär angeläget att forskningen om arbetsmarknadspoUtiken vägleds av enmedvetenhet om att all forskning innebär ett ständigt ifrågasättande och attden syftar tiU en långsiktig kunskapsuppbyggnad. De arbetsmarknadspoUtiskaåtgärdemas effektivitet i förhållande till uppställda mål måste fortiöpandeutvärderas. 10.2.1 Expertgruppen för arbetsmarknadspolitiska utvärderingsstudier(EFA) Expertgmppenför arbetsmarknadspoUtiska utvärderingsstudier (EFA) -,07 stöder och finansierarforskning med inriktning på arbetsmarknadspoli- tik och arbetsmarknadsfrågor. Expertgmppen har finansierats över Prop.1992/93:170 tionde huvudtitehis anslag A 2. I det forskningsprogramsom expertgmppen presenterade Arbetsmarknadsdep. framhöUs behovet avdels utvärdering av arbetsmarknadspoUtiska åtgärder och genomförandeprocesseroch om poUtikens inriktning och dimensionering, dels forskning rörandeutvecklingen av exempelvis arbetskraftsutbudet, lönebildning,resursuttiyttjande etc. - två forsknings-falt som är nära relaterade till>/arandra. Kunskapom förhållanden och utvecklingsförlopp på arbetsmarknaden och om bakomliggandebestänmings&ktorer och orsakssamband är en viktig fömtsättning för att manskall kunna bedöma olika arbetsmarknadspoUtiska åtgärder och behovet av dessa.Samtidigt är arbetsmarknadens anpassningsförmåga inti; oberoende av arbetsmarknadspoUtikensinriktning och omfattning. Kunskapom arbetsmarknadspoUtikens verkningssätt och effekter är således i sin tur envUctig fömtsättaiing för att man skall kunna förklara förhållandena ochskeendena på arbetsmarknaden. E>en fokusering som gjordes iforskningsprogrammet på direkta utvärderingsstudier uteslöt således inte stödför annan forskning rörande arbetsmarknaden och de förhållanden somarbetsmarknadspoUtiken avser att påverka. Sådan forskmng behövs som komplement. Expertgmppenoch dess olil:a föregångare har pubUcerat ett flertal betänkanden ochrapporter. Dessutom har givits ett flerårigt stöd till ettcentmm för arbetsmarknadspoUtisk forskning. Expertgmppen har också givit medeltill SCB för ett arbetsmarknads-statistiskt dataförsörjningsprogrun förarbetsmarknadsforskning.