prop · GG03147 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1992/93:147 om ägande av den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamhetenm.m. Regeringenöverlämnar denna skrivelse till . Föredragandevid regeringssammanträdet har varit chefen för Riksdagenbeslutade med anledning av prop. 1991/92:140 om den avgiftsfinansierade radio-och TV-verksamheten 1993-1996 m.m. (bet. 1991/92: KrU28, rskr. 1991/92:329) attde tre programföretagen , och SverigesUtbildningsradio skall vara självständiga aktiebolag och att aktiema i desjälvständiga företagen skall fordelas annorlunda mellan ägargrupperna än somskett i moderbolaget . De nuvarande ägama har gemensamt anmälttill regeringen att det enligt deras mening inte kan bildas några ägargruppersåsom förutsatts i beslut. Skrivelsen innehåller en redogörelse förde åtgärder regeringen vidtagit och ämnar vidta med anledning av detta besked. 1 Rik.sdagen 1992/93. Skrivelseom ägande av den avgiftsfinansierade Skr.1992/93:14? SåvälSveriges Radio-företagen som dess föregångare har varit aktiebolag. År 1979omorganiserades till en koncem. är moderbolagi den nuvarande koncemen och äger samtliga aktier i programföretagen , , och samt i Radiotjänst i . Enligt beslutskall riksradion och lokalradion slås samman till ett bolag. Ansökan omtillstånd att verkställa avtal om fusion har inlämnats. är fördelade enligt följande: pressen äger , näringslivet och folkrörelsema . I bolagsordningen finns regler om hembud till andraaktieägare. I ett civilrättsligt avtal finns ytteriigare hembudsregler. Dessainnebär att de som vill sälja sina aktier skall erbjuda dem lill andraaktieägare i samma aktieägargrupp. Riksdagenbeslutade (bet. 1991/92: KrU28, rskr. 1991/92:329) att godkännaregeringens förslag i prop. 1991/92:140 om den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten1993-1996 m.m. beträffande public service-företagens ägarskap ochföretagsform. Riksdagsbeslutet innebär bl.a. att public service-verksamhetenäven i fortsättningen skall bedrivas i aktiebolagsform. ,(det nuvarande Riksradio och Lokalradiosammanslagna) och skall vara självständigaaktiebolag. De tre programföretagen skall gemensamt äga Radiotjänst i KirunaAB. Moderbolaget skall upphöra. Pressen, näringslivet, folkrörelsema, konsmäriigaoch vetenskapliga akademier och oberoende kulturella sammanslutningar skallerbjudas att bli ägare till bolagen. Om enskilda ägare, t.ex. på gmnd av jäv,inte kan kvarstå som ägare skall aktiema erbjudas staten genom att regler om hembudsskyldighettill staten införs. Det är emellertid möjligt för regeringen att sälja akliersom den förvärvat genom hembud till viss stiftelse, folkrörelse, akademi, sammanslutningeller annan som är att hänföra lill någon eller några av de fyra ägargruppersom skall finnas i fortsättningen. För inledningen av nästa avtalsperiod skall aktiemafördelas så att pressen har , näringslivet , folkrörelsema och dennya ägargruppen . Korttid efter riksdagsbeslutet sammanträffade chefen för medföreträdare för de U-e nuvarande aklieägargmppema. Ägama förklarade sig då haför avsikt att i konstmktiv anda medverka till de ägarförändringar som fömtsättsi beslut. En arbetsgrupp, i vilken ingick en representant förmoderbolagets direktion, fick till uppgift att diskutera tekniska frågor i anslumingtill verkställandet av riksdagsbeslutet. En plan för genomförandet logs framinnefattande extra bolagsstämmor. aktieöverlåtelser m.m.Några tekniska hinder för genomförandet av riks- Skr. 1992/93: 147dagsbeslutet ansågs inte föreligga. 3 Skrivelsen från ägarna skrivelse till har de nuvarande ägargruppernagemensamt förklarat all del enligt deras uppfattning inte kommer alt kunnabildas några ägargmpper från press och näringsliv och att förutsättningarna föratt realisera beslut angående den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten1993-1996 m.m. i detta avseende därmed synes kunna brista. Motbakgrund av ägargruppemas uppfattning konstaterar regeringen alt riksdagensbeslut såvitt avser ägandet av public service-förelagen inle kan genomföras.Chefen för har därför med de nuvarande ägama diskuteratmöjligheten av all de kvarstår som aktieägare under en övergångslid medan delutreds hur ägandet skall kunna ordnas i framliden. Företrädare för samtliga denuvarande ägargmppema har förklarat sig vilja kvarstå som ägare under dessa fömtsättningar.Del har dock varit etl starkt önskemål från fiera av ägarna all övergångstideninte blir . Med anledning härav har regeringen i dagbemyndigat chefen för all tillkalla en särskild utredaremed uppdrag att lägga fram förslag om hur public service-förelagen bör ägas iframtiden (Dir. 1992/93:100). Kommittédirektiven redovisas i bilaga.Utredningsuppdraget bör vara slutfört . Regeringen avseratt därefter återkomma lill med förslag om hur frågan om ägande m.m.bör lösas. Deändrade fömisäilningama avser endast ägandet till public serviceföretagen. Somangivits ovan innefallar beslul bl.a. att det nuvarandemoderbolaget skall upphöra och att organiseras i tresjälvständiga aktiebolag. Regeringen anser emeUertid inte alt del kan begärasav de nuvarande ägarna all de för en så som fömtsätts, skallmedverka lill den omfördelning av aktiema som beslut fömtsätter. Ägamahar förklarat sig beredda att kvarstå som ägare i det nuvarande Radiovilket bolag liksom äger samtliga aklier i dotterföretagen, inklusiveRadiotjänst i . Regeringen anser alt detla förfarande bör kunnaaccepteras, trots att det innebär att riksdagsbeslutet inte nu genomförs såvittavser all moderbolaget skall upphöra och akliema i Radiotjänst skall fördelasmellan programföretagen. Av samma skäl bör anslå med bildandet av den fjärde ägargmppsom fömtsätts i riksdagsbeslutet bestående av konstnärliga och vetenskapligaakademier och oberoende kulturella sammanslutningar. I övrigt genomförsriksdagens beslut. 1" 1992/93. Ägama har förklarat att degenom ändringar i bolagsordningar m.m. är Skr. 1992/93: 147 beredda attmedverka till genomförande av beslut i övriga delar. Sålunda skall imoderbolagets bolagsordning införas en bestämmelse om hembudsskyldighet tillstaten. Reglema om hur styrelsema i programföretagen utses ändras i enlighetmed beslul. Regeringen kommer att träffa avtal med om förvaltning av rundradiomedlen. Somen följd av att moderbolaget inte längre har något ansvar for programverksamhetenkommer något nyll avlal inle alt träffas med moderbolaget. Det kan anmärkas attslalen inte därigenom avslår från de rättigheter del uppsagda avtalet ger. Moderbolagetskall som nämnts äga akliema i dotterföretagen , , och Radiotjänst i . För alt intei onödan försvåra genomförandet av ett kommande riksdagsbeslut om ägarskapetbör moderbolaget även kvarstå som ägare till fastighetema. Del underiättarexempelvis en övergång till ett särskilt dotterbolag som äger fastigheterna,vilket kan vara en del i en framtida lösning. Moderbolaget skall därutöversvara för de uppgifier som enligt lag åvilar moderbolag i en koncem såvittavser räkenskaper och redovisning. Som en följd av della redovisningsansvar börmoderbolaget besluta om syslem och riktlinjer for redovisning av resurs- ochmedelsanvändningen i koncemens bolag. Kostnadema för moderbolagels begränsadeverksamhet bör kunna rymmas inom de koncemgemensamma medel som står lill moderbolagetsförfogande. Om sådana medel visar sig otillräckliga förutsätter regeringen attde tre programbolagen är beredda alt i relation till storleken på resp.programbolags medelstilldelning, tillskjuta erforderliga medel. Programföretagenövertar moderbolagels funktioner i övrigt. Regeringenunderrättar om de ändrade fömtsättningarna för ägandet av den avgiftsfinansieraderadio- och TV-verksamheten. Ägande av public service-företagen m.m. Chefenför , statsrådet , anför. Ensärskild uu-edare tillkallas med uppdrag all utarbeta förslag om ägandet av , och (public service-förelagen). Utredarensförslag bör läggas fram . SåvälSveriges Radio-forelagen som dess föregångare har varit aktiebolag. År 1979omorganiserades lill en koncem. är moderbolagi den nuvarande koncemen och äger samtliga aktier i dotter-förelagen , , , och Radiotjänst i . Aktiema i ägslill av folkrörelsema, lill av näringslivet och lill av pressen. Riksdagenbeslutade (bet. 1991/92: KrU28, rskr. 1991/92:329) all godkännaregeringens förslag i propositionen 1991/92:140 om den avgiftsfinansieraderadio- och TV-verksamheten 1993-1996 m.m. beu-äffande public service-företagensägarskap och företagsform. Riksdagsbeslutet innebär bl.a. följande. Publicservice-verksamheten skall även i fortsättningen bedrivas i aktiebolagsform.Sveriges Television, (det nuvarande Riksradio ochSveriges Lokalradio sammanslagna) och skall varasjälvständiga aktiebolag. De tre programföretagen skall gemensamt ägaRadiotjänst i . Moderbolaget skall upphöra. Pressen, näringslivet, folkrörelsemasamt konstnärliga och vetenskapliga akademier och oberoende kulturellasammanslutningar skall erbjudas all bli ägare till bolagen. Om enskilda ägare, t.ex.på gmnd av jäv, inle kan kvarstå som ägare skall aktiema erbjudas staten genomatt regler om hembudsskyldighet lill staten införs. Det bör emellertid varamöjligt för regeringen att sälja aktier som den förvärvat genom hembud tillviss stiftelse, folkrörelse, akademi, sammanslutning eller annan som är allhänföra lill någon eller några av de fyra ägargmpper som skall finnas ifortsättningen. För inledningen av nästaavtalsperiod skall akliema fördelas så all pressen har Skr. 1992/93: 147 , näringslivet , folkrörelsema och den nya ägargmppen Bilaga . skrivelse till har de nuvarande ägargmppemaav gemensamt förklarat att det enligt deras uppfattning intekommer att kunna bildas några ägargmpper från press och näringsliv och all fömtsättningamaför att realisera beslut angående den avgiftsfinansierade radio- ochTV-verksamheten 1993-1996 m.m. i detta avseende därmed synes kunna brista. Riksdagensbeslut rörande ägandet av public service-förelagen kan således inte genomförasfullt ut. Motdenna bakgmnd har jag i kontakter med företrädare för de tre nuvarande ägargmppemaerfarit att aktieägama är beredda att kvarstå för en kortare övergångsperiodunder fömtsätming alt det framtida ägandet av public service-förelagen utreds. Publicservice-verksamheten är omfattande och spelar en viktig roll för den demokratiskaprocessen och den nationella kulluren. Även om konkurrerande verksamheter harstartats och kommer att starta kan public service-verksamhetens betydelse förnyhets- och informationsförmedling, opinionsbildning, kritisk samhällsbevakningsaml som förmedlare av olika kulturyttringar förväntas bestå. Publicservice-verksamheten finansieras i huvudsak med TV-avgifismedel. Riksdagenbestämmer TV-avgiftens storlek (i dagslägel ) och den årligamedelstilldelningen lill programföretagen (anvisas totalt 4 263,3miljoner kronor prisläge). Riksdagenanger även de allmänna fömtsättningama för public serviceverksamhetens uppdragoch organisation. Riktlinjema binds i avtal mellan staten och programföretagen. Styrelsernai programföretagen skall från bestå av vardera nio ledamöteroch två suppleanter. För samtliga skall gälla all regeringen utser ordförandenoch tre ledamöter, att ägama utser två ledamöter samt alt den verkställandedirektören och två personalrepresentanter är självskrivna ledamöter. Vidareskall varje styrelse ha fyra suppleanter varav en utses av regeringen, en av ägamaoch två av personalrepresenlanlema. Ägandetav är historiskt betingat och har förändrats genom åren.Alltsedan starten av mndradioverksamheten har det ansetts ligga ett värde i attdet finns en motvikt mot del statliga inflytandet. Huvudargumentet har varitall ägama, som företrädare för olika samhällssektorer, skulle balansera statsmaktemasinflytande. Konstruktionen har sells som elt medel all garantera publicservice-verksamhetens publicistiska integritet och oberoende. Även den starkaspridningen mellan olika ägare inom resp. gmpp har ansetts motverka risken förmaktkoncentration. Ägandet av Radiohar varit föremål för Skr. 1992/93: 147 diskussion bl.a. från ägargmppemassida. Näringslivet har ifrågasatt sill Bilaga ägande utifrån ideologiskautgångspunkter och den korporativa ägarmodeUen har ifrågasatts. Pressens rollsom ägare har varit under diskussion, dels för att dagstidningarna bedriver enkonkurrerande verksamhet, dels for all många tidningar kanförväntas satsa på annan radio- och TV-verksamhet. gäller dock inte barapressgmppen. Även representanter från folkrörelse- och näringslivsgmppema harintresserat sig för annan radio- och TV-verksamhet. Slutligen bör nämnas allresp. gmpps representativitet liksom ägarproportionema inom resp. ägargmpp harifrågasatts. Detbör i sammanhanget noteras att det statliga inflytandet fr.o.m. den I januari1993 genom beslut tonas ned i två viktiga avseenden. Fördel första skall resp. regeringen i fortsättningen ange de allmänna fömtsättningamaför public service-verksamhetens uppdrag och organisation. torde såledesinte komma att ompröva fömtsättningama såvida inte mycket speciellaomständigheter motiverar detta. Fördet andra kommer regeringen vid valet av personer till public serviceföretagensstyrelser alt utgå från nya principer. Regeringen har enligt enetablerad sed vänt sig till de slörre partiema i for nominering av ledamöter.Partiema har låtit sina riksdagsgmpper eller presidier utse ledamötema. Deutsedda har oftast hämtats från respektive riksdagsgrupp. skallregeringen inför utseende av ledamöterna samråda med ledama för samtliga iriksdagen representerade partier. Ledamötema skall hämtas från olika sektorerav del svenska samhället, ha stor integritet och sammantaget representera denkunskap och erfarenhet som är relevant för verksamheten. Fråganom hur public service-förelagen skall ägas och styras liksom hur denprogrammässiga integriteten skall främjas har mot den nu anförda bakgmndenvarit föremål för diskussion, senast i anslutning till vårens riksdagsbehandling.Bl.a. diskuterades andra associationsformer än den nuvarandeaktiebolagsformen. Förslag om att programföretagen skulle bli helägda statligaaktiebolag fördes fram. Regeringen övervägde denna möjlighet, men kom fram lillatt den inte borde genomföras under den kommande avtalsperioden. Ävenstiftelseformen fördes fram som ett alternativ. Det råder dock för närvarandeen viss oklarhet om hur kommande lagstiftning om stiflel ser kommer attutformas. En ny lagstiftning om stiftelser beräknas träda i kraft den 1 januari1994. Därför gjordes bedömningen i propositionen 1991/92:140 alt fömtsätmingamafor att driva verksamhelen i stiftelseform skall ha klarlagts inför denavtalsperiod som inleds . I propositionen betonades alt olikamöjligheter att yllerligare stärka public service-verksamhetens oberoende bordeprövas inför . Stiftelsebildning borde kunnavara ett altemativ bland flera lösningar. När de nuvarande ägargmppemanu förklarat all del inle längre kommer att Skr. 1992/93: 147 kunna bildasnågra ägargmpper från press och näringsliv, anser jag att den Bilaga avseddautredningen bör tidigareläggas. Motbakgmnd av public service-företagens omfattande och betydelsefulla verksamhetär del av fundamental betydelse att det inte finns risk för alt programverksamhetenstyrs av staten eller andra maklgmpper, utan att del ges garantier för kritiskgranskning även av sådana intressen som slaten och eventuella ägare företräder.Det finns olika medel för alt förhindra elt direkt statligt inflytande överprogramverksamheten. Slalens inflytande kan begränsas till huvuddragen förverksamhetens inrikming, uppdrag, organisation och fmansiering och deltainflytande utövas endast när nya avtal skall slutas. Reglerför utseendet av styrelsema och styrelsemas maktbefogenheter i förhållande lillprogramverksamheten kan anges. Ävenvalet av associationsform är betydelsefullt vad gäller att balansera det nödvändigastadiga inflytandet och försvåra otillbörlig statlig påverkan. Samlidiglsom ägarmakten och den ekonomiska makten bör kringgärdas av regler somförhindrar ett otillbörligt inflytande, är det vikligl att någon har ellövergripande ansvar för all i förhållande lill TV-avgiftsbetalare, tittare och lyssnarese till att programverksamheten bedrivs.rationellt inom ramen för tilldelademedel och i enlighet med det uppdrag som åvilar förelaget. Bl.a. det förhållandeall public service-företagen omsätter mer än fyra miljarder kronormotiverar att det finns en tydlig ansvarsfördelning. Ensärskild utredare bör tillkallas med uppdrag att utarbeta förslag om ägandet avSveriges , , (publicservice-företagen). Utredarens förslag bör läggas fram senasi den 31 januari1993. Utgångspunktenför utredarens arbete bör vara all den nya ägandeformen för publicservice-företagen skall säkerställa att programverksamheten kan bedrivassjälvständigt i förhållande tiU staten, olika inu-esseorganisationer och andra maklgmpperi samhället. Utredaren skall även kunna lämna andra förslag som stärkerprogramverksamhetens självständighet. Förslaget skall även lämna utrymme förriksdagen all också i fortsättningen, i slutet av varje avtalsperiod, bestämma fömtsätmingamafor public service-verksamheten på del sätt fmner lämpligt Utredarenbör utgå från att de nuvarande ägama skall kvarstå till . Denfjärde ägargmppen beslående av konsmäriiga och vetenskapliga akademier ochoberoende kulturella sammanslumingar skapas alltså inle underövergångsperioden. Utredarenbör vidare utgå från all moderbolaget kvarstår , menalt det inte har någon annan uppgift än att vara ägare till aktiema idotterföretagen. Riksdagsbeslutet skall i övrigt genomföras. Som angivits i detföregående innefattar beslut bl.a. att skall besluta ommedelstilldelning direkt till de tre programbolagen samt att Skr. 1992/93:147 programföretagens styrelser minskas till nio personer. Såsom framgår av Bilaga riksdagsskrivelse 1992/93:147 skall moderbolagets övriga uppgifter övertasav programbolagen. Förutredaren gäller regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskildautredare angående ulredningsförslagens inriktning (dir. 1984:5), EG-aspekten iutredningsverksamheten (dir. 1988:43) samt om regionalpoUtiska konsekvenser(dir. 1992:50). Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen bemyndigarchefen för alltillkalla en särskild utredare med uppgift att utarbeta förslag om ägande av desjälvständiga public service-förelagen och altbesluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde åt utredaren. Vidarehemställer jag alt regeringen beslutar altkostnaderna skall belasta elfte huvudtitelns anslag Utredningar m.m. Regeringenansluter sig till föredragandes överväganden och bifaller hennes hemställan. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . . , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , ,, , P. , StatsrådetFriggebo anmäler fråga om möjligheten alt genomföra beslul om ägandeav den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten m.m. Regeringenbeslutar alt genom skrivelse i enlighet med bilagan till detla protokollunderrätta om ändrade fömtsättningar för ägandet av den avgiftsfinansieraderadio- och TV-verksamhelen.