prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringen eller denmyndighet regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om beräkning av tid somavses iförsta stycket 6. Kontant arbetsmarknadsstödutgår i form av ett för dag beräknat belopp. Under en kalendervecka fårsumman av antalet ersätto och arbetode dagar samt Kontont arbetsmarknadsstödlämnas i form av ett per dag beräknat belopp. Under en kalendervecka fårsumman av antalet ersätto och arbetode dagar samt ' Senaste lydelse1989:332. * Senaste lydelse 1988:646. avsfengningsdagaruppgå tiU högst karens- och avstängningsdagar Prop. 1992/93:150 fem. uppgå tiU högst fem. Dagpenning får inte lämnas förrän den sökande under en sammanhängandetid av varit arbetslös (karensvillkor). Ikarenstiden räknas in endast de dagar för vilka stöd skulle ha lämnats, omkarenstiden gått till ända. Sökande som avses i 3 behöver inte uppfylla karensvillkoret.Detsamma gäller dem som är ersättningsberättigade enligt 9 § eller är anvisadeverksamhet för arbetslivsutveckling i enUghet med föreskrifter som harmeddelats av regeringen. Om arbetslöshet upphör itmanersätmingsperioden gått tfll ända, har stödtogaren, om inte annat följer av 16 §,rätt tUl kontant arbetsmarknadsstöd under återsfeende antol dagar av pericxlenvid ny arbetslöshet, även om han då inte uppfyUer arbetsvillkoret. Harersättnmgsperioden gått tiU ända men har stödtogaren inom av tolvmånader uppfyllt arbetsvillkoret, utgår Om arbetslöshet upphörinnan ersättningspericxien gått tifl ända, har stödtogaren, om inte annatföljer av 16 §, rätt tiU kontant arbetemarknadsstöd under återsfeende antaldagar av perioden vid ny arbetelöshet, även om han då inte uppfyUer arbets- ochkarensvillkoren. Har ersättningsperiodengått tUl ända men har stödtogaren mom av uppfyUt arbetevillkoret, lämnas ' Senaste lydelse 1988:646." Senaste lydelse 1988:646. kontont arbetsmarknadsstödunder ytterligare en ersätmingspericxl. Den nya ersättningsperioden räknas fråninträdet av den arbetelöshet, då stödtogaren senast uppfyUde arbetevillkoret. kontant arbetemarknadsstödunder ytterUgare en ersättningsperiod. Därvid skall dock karensvillkoret pånytt uppfyllas. Den nya ersattningspericxlen räknas från inttädet av denarbetslöshet, då stödtogaren senast uppfyUde arbetevillkoret. 1992/93:150 Bilaga 8 För den som regelbundetutför deltidsarbete under tid då han i övrigt är arbetelös får, om det finns särskUdaskäl, regeringen eller, efter regeringens bestämmande, arbetsmarknadsstyrelsenföreskriva begränsningar i ersättningsrätten. För den som regelbundetutför deltidsarbete under tid då han i övrigt är arbetelös får, om det finns särskUdaskäl, regeringen eUer den myndighet regeringen bestämmer föreskriva om begränsningari ersätttiingsrätten och om karenstid utöver vad som följer av denna lag. Har en sammanhängandetid av , i vilken inte inräknas tid som avses i 8 §, förflutitfrån det stödtogaren senast uppbar kontont arbetemarknadsstöd, föreligger rätttiU sådant stöd vid därefter inttäffad arbetslöshet endast om stödtogaren dåuppfyller arbetsvillkoret. Har en sammanhängandetid av , i vilken mte m-räknas tid som avses i 8 §, förflutit fråndet stödtogaren senast uppbar kontant arbetsmarknadsstöd, föreUgger rätt tiUsådant stöd vid därefter mttäffad arbetslöshet endast om stödtogaren då uppfyUerarbets- och karensvillkoren. Kontantarbetsmarknadsstöd lämnas med det belopp som regeringen feststäUerom inte annat följer av denna lag. Beloppet utgör 158kronor multiplicerat med det jämförelsetal som fastställs enUgt 17 förstastycket lagen (1973:370) om arbetslös- Kontont arbetsmarknadsstödlämnas med det belopp som regeringen festetäUer om inte annat följer av dennalag. ' Senaste lydelse1988:646. " Senaste lydelse 1989:427. Beloppet avrundas tdl närmaste hela krontal. TUl den som sökerdeltidsarbete eUer i annat feU är arbetslös under del av vecka utgår arbetemarknadsstödmed det antal ersättningsdagar som följer av en av regeringen festetäUdomräkningstobeU. 1992/93:150 Bilaga 8 Är det sannoUkt attarbete som avses i 26 § skuUe ha varat eUer mer än fem menhögst eUer , utgör avstängningstiden fem, tiorespektive 20 ersätmings-dagar. 1 fall som avses i 26 § 12 utgör dock avstängningstidentio, 15 respektive 1 avstängningstiden inräknas endastdagar för vilka kontant arbetsmarknadsstöd skulle ha utgått, om avsfengnmgen mtehade skett, eller dagar under vilka den försäkrade har utfört förvärvsarbete.Den totala avsfengningstiden får inte överstiga 14, 28 respektive 56kalenderdagar. I fall som avses i 26 § 7-2 gäller i stället att intefår överstiga 28, 42 respektive Är det sannolikt attarbete som avses i 26 § skuUe ha varat eUer mer än fem menhögst än , utgör avstängningstiden fem, tiorespektive 20 ersätttUngs-dagar. I avstängningstiden m-räknas endast dagar förvilka karenstid skulle ha tillgodoräknats eller kontant arbetsmarknadsstöd skuUeha lämnats, om avstängningen inte hade skett, eUer dagar under vilka denförsäkrade har utfört förvärvsarbete. Den totola avstängningstiden får dock mteöverstiga 14, 28 respektive . Inträffarunder avstängningstiden förhåUande som avses i 26 §, beräknas ny avstängningstidi enUghet med bestämmelsema i försto stycket, om inte den nya avsfengningstidenryms inom den löpande avsfengningstiden. Är det uppenbart atten försäkrad ej vUl antoga lämpUgt arbete, såsom då den försäkrade vidupprepade tiUfällen antingen har avvisat erbjudet sådant arbete eller lämnatsitt arbete frivilUgt utan gUtig aiUedning, skaU den försäkrade vara avsfengd tiUdess han eUer hon utfört förvärvsarbete . Avsfengningstiden räknasfrån den dag då det förhåUande som anges i Prop. 1992/93:150 26 § inträffat. Dennalag ttäder i kraft den 5 juh 1993. Äldre bestämmelser i 4 § tiUämpas fortfarande ifråga om ersättning som avser tiden före Uaaftträdandet. Bestämmelsen i 7 § tillämpas om anställningen harupphört efter Uaaftttädandet. Besfemmelsema i 11, 13, 15, 16, 18, 20 och 27 §§ skaUtiUämpas i fråga om ersättning som avser tid efter Ucrafträdandet. Vid tUlämpningav 13 § försto stycket skall därvid, om ersätmingsperioden har börjat före den5 juh 1993, karensvillkoret uppfyUas när stödtogaren blir arbetslös förstogången efter Ucraftträdandet. gotab 43614, Slockholm 1993 1 1992/93. 1 samL Nr 150 BiL 9 Utdragur protokoU vid regeringssammanträde Förechagande: stotsrådetFriggebo 1992/93:150Bilaga 9 Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /94, m.m., såvitt avserKulturdepartementets verksamhetsområde B. Kulturverksamhet m.m. [1] Ny organisation för Dialekt- och ortnamnsarkivensamt svenskt arkiv Somredovisades i årets budgetproposition (bil. 12 s. 117) har en särskild uttedarehaft i uppckag att lägga fram förslag om den framtida verksamheten cx;horganisationen vid Dialekt- och ortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv (DOVA). Iawaktan på beredningen av uttedarens förslag föreslog regeringen att anslagettill DOVA skulle beräknas till ett i förhållande till innevarande budgetäroförändrat belopp. DOVAhar uttetts i flera omgångar. Förslag om har lagts fram. Jag anser att det är synnerligen angeläget att stellningtas till en förstärkt ledningsfunktion och övriga förändringar som behövervidtas, sä att fömyelsearbetet vid myndigheten kan inledas. Jag anhåller därförom att nu fä to upp dessa frågor. I detta sammanhang behandlar jag cx;ksä DOVA:sfördjupade anslagsframställning. Utredningenom Dialekt- och ortnamnsarkivens samt svenskt visarkivs organisation ochverksamhet Genombeslut bemyndigade regeringen chefen förKulturdepartementet att tillkalla en särskild uttedare med uppchag att läggafram försfeg om den framtida verksamheten och organisationen vid samt svenskt visarkiv. Uttedaren avlämnade befenkandet Det dolda kulturarvet (SOU1992:142). En sammanfattning av ärendet bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 9.1. 1* 1992/93. 1 samL Nr 150 BiL 9 En förteckning över remissinstonsema Prop. 1992/93:150 cx;hen sammanställning av remissytttandena bör fogas till protokollet i detta Bilaga 9 ärende som bilaga 9.2. Dialekt-och ortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv Imyndigheten cx:h ortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv (DOVA) ingårDialekt- och folkminnesarkivet i , i , Dialekt-och ortnamnsarkivet i , Dialekt-, ortnamns- och folkminnesarkivet i ,Dialekt-, ortnamns- och folkminnesarkivet i , Svenskt visarkiv. Arkivet förordbok över medeltida personnamn samt Arkivet för . Myndigheten har till uppgift att samla in, bevara, bearbeta cx;h geut material om svenska, samiska och finska dialekter, personnamn, ortnamn,visor, folkmusik, folkminnen cx;h den svenska jazzens historia samt att avge ytttandeni ärenden om fastställande av Ortnamn och granska förslag till namn påallmänna kanor. gäller förordningen (1988:969) med insttuktion för Dialekt- ochortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv. Dialekt-och ortnsamnsarkiven samt svenskt visarkiv DOVAhar lämnat in en fördjupad anslagsframställning för budgetåren 1993/94-1995/96. Förfemårsperioden /87-1990/91 beskrivs dialekt-, ortnamns- ochfolkminnesverksamheten enligt följande. EnligtDOVA har insamlingsarbetet gått ner något. Detta beror bl.a. päatt resursema inte längre räckt till för den relativt kostsamma insats som detinnebär att sända ut arkivpersonal på insamlingsresor. Tillhandahållandethar ökat, om än relativt blygsamt. Utgivningen,som är relativt omfattande, har varit relativt stor på dialektområden medanden varit lägre på ortnamnsområdet. Försäljningenav dialektvolymema har salts mest, beroende på en aktiv information om dessaskrifter vid konferenser, utställningar, i radioprogram, på släktforskarstämmoro.d. Verksamhetenvid Svenskt visarkiv visar att arkivet i växande utsttäckning fyller ett väldokumenterat behov hos både forskare från olika discipluier och den inttesseradeallmänheten. Utgivningen är betydande och håller en erkänt hög nivå. dialekter (OSD) får excerperingsarbe-tet nu ihuvudsak anses vara avslutat. Arbetet kommer i fortsättningen att koncentteraspå redigering och utgivning. Denna förändrade inriktning får betydelse förarbetets planering och krav på medarbetarnas kompetens. medeltida personnamn, som ligger närmare sitt Prop.1992/93:150 slutförande än OSD, arbetar nu huvudsakhgen med redigering cx;hutgivning. DOVAgör bedömningen att material kan förväntos bli efterfrågat i nägotökad omfattning inom den framtid som kan överblickas. Inttesset för regional cx;hnationell särart torde kräva en fortsatt analys av det folkliga, immateriellakulturarv som handhar. Avvägningen blir att inom givna resursramarbalansera nytillkommande behov - inte minst utökat intemationellt kultumtbyte- mot pågående arbetskrävande åtaganden som till stora delar är av långsUctignatur. DOVAhar 86 tjänster fördelade på 92 personer varav 16 personer, dvs.17,är anställda med lönebidrag frän . Ortnamnen förbmkar41 % av resursema, dialekterna och folkminnen . Resursplaneringen,som utgär från ett modifierat besparingsuttag och att inga nya medel tillförsmyndigheten innebär att DOVA måste avstå från att genomföra störreutvecklingsprojekt som t.ex. gemensam databas för register och samlingar eUeratt starto nya kostnadskrävande forskningsprojekt. 1 sfellet måste ansttängningamainriktas pä intemt utvecklings- cx;h uttedningsarbete för att öka kapacitet ochspara pengar som kan genomföras till låg kostnad. Dit hör bl.a. att se över formemaför arbetet med bl.a. ortnamnsseriema, att se över formema för framställningoch upphandling av publikationer, att fortsätta vardagsrationaliseringen vidde olika arkiven inom ramen för befintlig datautrastning, att försöka ökaintäkterna genom ökad avgiftsfinansiering och förbättrad marknadsföring, atthöja kompetensnivån genom aktiv kompetensutveckling och att minska lokalkostnademagenom en mera rationell lokalanvändning, varvid även flyttning till nya lokalerkan övervägas. 1.I första hand begär DOVA att, med hänsyn till arkivens ställning somforsknings- och kulmrinstitutioner, DOVA undantos från besparingskrav. Om dettointe btfalls, begärs en minskning med ett s.k. modifierat huvudförslag. För förstärkning av ledningsfunktionen begärs och för personalutveckling100 . Sedan fastighetsbeteckningsreformen genomförts behövs arbetskraft förnamngranskning och namnvård. DOVA begär för inrättande av en tjänstsom arkivarie för äncfemålet. För Ortnamnsuppteckningar begärs arvodesmedel med . För ökade lokalhyror begärs . Då fastighetsbeteckningsreformen är pä väg in i sitt slutskedeföreslär Prop. 1992/93:150 DOVA att medlen minskas med varderabudgetåren 1993/94 och Bilaga 9 1994/95 och resterande budgetåret1995/96. För skyddskopiering begärs en engångsanvisning på . För höjning av produktiviteten inom myncUgheten begärs förtekniska hjälpmedel m.m För ökad publicering begärs . Föranskaffande av en klimatonläggning till arkivet i begärs en engångsanvisning på . Dialekt-och ortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv (DOVA) har varitföremål för tvä uttedningar. Den första utredningen tiUkom som en följd avregeringens uppdrag till Stotskontoret att göra en översyn av samtiiga statUgamyndigheter med färre än 100 anställda. Statskontoret föreslog därvid att detborde uttedas om organisatoriskt kunde knytas till universitetenpå de orter, till vilka de är förlagda. Mot denna bakgrand fick Statskontoreti uppdrag att i samråd med Universitets- och högskoleämbetet utteda dettaförslag. I sin rapport (1990:10) konstaterade att DOVA harmerparten av sina funktionella kontakter med institutioner för forskning cx;h forskaratbildninginom universiteten eller med ama-törinriktad hembygdsforskning samt att DOVA isin egenskap av myndighet har en alltför vagt utformad ledningsfunktion.Statskontoret föreslog att DOVA administtativt skuUe knytas till universiteteti . Vid remissbehandlingen framkom synpunkter som gjorde attföredragande departementschefen budgetproposition (prop.1990/91:100 bil. 10 s. 286) inte fann det helt tillfredsställande att to fastoenbart på de administtativa fiågoma i myndighetens verksamhet utan attytterligare överväganden behövde göras om den framticfe organisationen av denverksamhet som EXDVA bedriver. Medanledning härav har en särskild uttedare haft i uppdrag an utarbetoförsfeg om DOVA:s framtida organisation och verksamhet. Dearkiv och långsiktiga forskningsprojekt som ingår i myndigheten har enligt minmening viktiga uppgifter att fylla när det gäller att ta vara på de delar avvårt kulturarv som gäller ortnamn, dialekter, folkminnen och visor. Bland annatmed ledning av utredningens analys vill jag ge min syn pä myndighetensuppgifter under fem punkter. Detankommer på myndigheten att samla in och dokumentera det språkliga taladekulturarvet. Dokumentationsansvaret är generellt, utan på förhand givnabegränsningar cx;h ram. Det ingår i myndighetens kulturpolitiska (x;h vetenskapUgaansvar an bedöma hur insamhngsarbetet skall inriktos. Genom insamlingsarbetetbygger myncUgheten upp arkiv cx;h beläggssam- Prop. 1992/93:150 lingar. Dessabehöver ges sedvanlig arkivvård, inkluderat att de ordnas cx;h Bilaga 9förtecknas. Kännedomen om arkivens innehåU sprids genom att innehållet på olUcasätt systematiseras, bearbetas och publiceras. Myndighetenär generellt sett inriktad pk forskning. , bearbetning ochpublicering är sålunda ett led i en systematisk och långsiktigkunskapsuppbyggnad om det immateriella kulturarvet. Däratöver har myndigheten cx;ksäen mer specifik forskningsfunktion i och med att arkivens samlingar cx;hbaspublikationer ligger till grand för avhandlingar cx;h uppsatser om språk cx;hfolkminnen. Sådan forskning kan utföras av arkivens egna tjänstemän men likavälav andra forskare, t.ex. vid universiteten. Myndighetenbör vara en aktivt kulturvärdande instimtion. Det innebär att verksamheten bl.a.bör syfta till att i ett brett perspektiv sprida cx;h hålla det språkligakulturarvet levande. Detta sker när myndigheten aktivt vänder sig mot en inttesseradallmänhet, när den i populär form sprider kunskap om folkminnen eller när denverkar för att landets ormamnstraditioner förs vidare i officieUt namnbruk. Formenför att organisera de olika arkiv som ingått i DOVA bör enligt minmening avgöras utifrån önskemålet att samtliga fem nu angivna aspekter påspråk- och folkminnesarbetet skall ges goda föratsättningar att fungera cx:hutvecklas. De huvudsakliga altemativ som finns att välja mellan är därvid attbibehålla arkiven i en särskild myndighet eller att anknyta dem till en eller flerainstitutioner som har uppgifter som ligger nära . Uttecfe-ren harsålunda belyst bl.a. behovet av samordning cx;h samband mellan ochuniversiteten, , kulturmiljövården och RUcsantikvarieämbetetsamt med arkivväsendet. Ilikhet med uttedaren cx;h en bred majoritet av remissinstanserna gör jagbedömningen att den särskilda myndigheten bör bibehållas. Den organisationsformeninnebär att de ohka arkiven som har närbesläktade uppgifter hälls samman cx;hkan befrukta varandra inbördes. Myndigheten blir tillräckligt stor för attbilda underlag för en aktiv och slagkraftig verksamhet inom sitt ansvarsområde. Myndighetenbör, i enlighet med uttedarens förslag, ges det nya namnet Språk- och folkminnesinstittitet. Jagavvisar förslag som förts fram av bl.a. om att DOVA börintegreras i universitetsorganisationen. Det förslaget utgår från att DOVA-arkiveni främsto rammet är forskningsinstitutioner med en verksamhet som för sinkvalitet är beroende av en universitetsanknyming. Även institutionerna viduniversiteten skulle därigenom berikas. Dessa vinster kan emellertid uppnåsäven om DOVA behålls som en egen myndighet. Det finns också en risk för att ettinordnande i universiteten kanske skulle gå ut över det bredareverksamhetsperspektiv som jag beskrivit. Som framhålls av Institu- tionenför nordiska språk vid överensstämmer inte Prop.1992/93:150 arkivvårdande uppgifter med universitetstraditionens inriktning.Det verk- Bilaga 9 samhetsavsnitt somjag har kallat aktiv kulturarvsvårdmotsvaras i högre grad av den verksamhet som bedrivs inom museiväsendet ochkulturmiljövården. Detkan emeUertid finnas skäl att överväga om samtliga hittillsvarande DOVA-enheterbör mordnas i den nya myndigheten. Uttedaren har för sin del anfört attverksamheten vid Svenskt visarkiv skiljer sig från de övriga arkivens pä ettsådant sätt att den inte pä nägot självklart sätt hör hemma i organisationen. remissytttanden anger både Svenskt visarkiv och Statens musiksamlingar attett samgående institutionema emellan kan te sig naturligt. Utredaren har äandra sidan föreslagit att i (LUF), nu inordnat iUniversitetet i , med fördel kunde överflyttas till myndigheten. Slutiigenhar anslutit sig tUl vad gälleröverföringen av projektet personnamn (SMP) tilluniversitetet. fall bettäffande Svenskt visarkiv anserjag dcx;k att mycket talar för enändrad organisationstillhörighet. Förslagen om ändrad organisationstillhörighetför Svenskt visarkiv cx;h SMP behöver dock beredas ytterligare innan ettslutligt förslag kan presenteras. Jag räknar med att återkomma till regeringeni det ärendet i samband med budgetpropositionen 1994. Flera remissinstanseranför erinringar mot förslaget att överföra LUF till DOVA. Enligt Universiteteti fungerar LUF väl inom ram. Jag delar mot den bakgmndenuppfattningen att någon överflyttning av LUF ej bör ske. Uttedarenhar sammanfattat sin analys av DOVA med att det råder vissa obalanser inommyndigheten. Folkminnesarbetet framsfer som underdimen-sionerat i jämförelsemed arbetet med namn cx;h dialekter. Gränsema mellan arkivensinsamlingsområden, särskilt i södra cx:h västta , är inte funktioneUa Deolika arkivens insamlingsarbete har startat med olika utgångspunkter och vid olUcatidpunkter. 1920-talets betoning på vikten av att dokumentera arvet från det dåförsvinnande bondesamhället präglar fortfarande verksamheten i hög grad.Arkiven har däremot i mycket liten utsttäckning ägnat sig åt utvecklingen avspråk- och folkminnen samhälle. Arkivens utgivning avmaterialpublikationer är uppbunden i tiotalet långsiktiga projekt, varav flerasaknar realistisk planering. Den forskning som bedrivs vid arkiven visarbrister i fråga om teoretisk och metodisk kontakt med forskningen inom resp.discipliner. Ävenom uttedningen sålunda delvis är kritisk mot verksamhet säsomden nu bedrivs, är det sammanfattande omdömet att myncUgheten sammantogetförfogar över en stor utvecklingspotential som borde kunna utvecklas väl inomen modemiserad verksamhetsidé, genom styming av en sammanhållande verksledning cx;hgenom en mcxlifierad organisation. dåren betonar också attviktiga steg mot en inre reformering av verksamheten Prop. 1992/93:150 redanhar tagits, bl.a. inom ramen för DOVA:s arbete med den fördjupade Bilaga 9anslagsframställningen. Jagdelar uttedarens syn på att det finns goda föratsättningar att utvecklaverksamheten inom myndigheten. Det är viktigt att understtyka att de ingåendearkivens regionala förankring är en viktig resurs cx;h fömtsättning förarbetet. Dialekter, ortnamn och folkminnen är i granden uttryck för regionalidentitet. I samverkan med de andra institutioner som är verksamma inom områdetskall myndigheten verka för att hela landets kulturarv i fråga om ortnamn,dialekter cx;h folkminnen dokumenteras, vårdas, görs tiUgängligt för forskningsamt forskas om. Myndighetens övergripande målsätming bör vara att verka föratt kunskapema om detta kulturarv hålls levande cx;h sprids i samhället. Detskall ha ett helhetsperspektiv som inte innebär nägon avgränsning ellerram. Uttedarensförslag i fråga om hur verksamheten skall organiseras innebär vissa förändringarav nuvarande organisation. Föregen del anserjag att myndigheten bör ledas av en verkschef som vid sin sidahar en styrelse. Under verkschefen bör de olika arkiven fungera som regionalaenheter. Det bör vara en uppgift för regeringen att bestämma om detta. Jagräknar med att föreslå regeringen att utse en styrelse som består av förettädareför de samhällsområden som står myndigheten nära. Den bör inkludera förettädareför de delar av forskarsamhället som verkar inom myndighetens område. verksamhet bygger på en vetenskaplig gmnd är den vetenskapligaanknytningen viktig. Något instraktions-bundet krav på att det vid de enskilda arkivenhetemaskall finnas rådgivande nämnder bör i fortsättningen inte finnas. Behovet av såcfenarådgivande organ bor avgöras av myndighetens ledning. Enheltidstjänst som vei-kschef bör inrättas vid myndigheten. Verkschefen bör haallmän vetenskaplig kompetens samt ha erfarenhet av cx;h inttesse för administtativafrågor. Uttedarenhar lämnat en rad förslag till hur verksamheten vid myndigheten bör utvecklas.Förslagen har huvudsakligen tillstyrkts av remissinstanserna. Det bör ankommapå myndighetens ledning att utveckla verksamheten med stöd av detto underlag. Jagvill särskilt understryka vikten av att myndigheten utvecklar sitt samspel meduniversiteten. Med beaktande av den nödvändiga långsiktigheten mästeprioriteringar, vetenskaplig relevans och inriktningen i övrigt för depublikationer som myndigheten ger ut löpande prövas. Forskning som drivs vidmyndigheten måste ha hög standard och utvärderas med jämna mellanrum. Myndighetenbör utforma sin verksamhet så att den både möter och främjar det intresse somfinns för ortnamn, cUalekter och folkminnen hos allmänheten. Det är enansvarsuppgift för myndigheten att verka för att medvetenheten om detto kulmrarvförstärks i vårt samhälle. Uttedarenhar pekat på behovet av att gränsema för arkivens geografiska Prop.1992/93:150 insamlingsområden bör ändras. Det bör ankomma på myndigheten attöver- Bilaga 9 väga möjlighetema att åstodkomma en mer ändamålsenligindelning. Jagövergår nu tiU att redovisa anslagsberäkningar m.m. för myndigheten. 1993/94 Nytt anslag (förslag) 26 452 000 Medeltill Dialekt- och ortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv anvisas för närvarandeunder två anslag, nämligen dels förslagsanslaget Dialekt- och ortnamnsarkivensamt svenskt visarkiv, dels reservationsanslaget Stotiiga arkiv: Vissa kostnaderför samlingar och materiel m.m., anslagsposten 2. Dessa medel bör nu förassamman till ett gemensamt ramanslag, benämnt Språk-cx;h folkminnesinstitutet.