prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — utgiftsäret sättas ned med lio procentenheter för verksamheter inomvissa näringsgrenar som bedrivs i stödområde 1. I de delar av länsom inte ingår i stödområde I skaU nedsättningen utgöra fem procentenhetert.o.m. och i de nya områden i stödområde 2 som omfattas avnedsättningen skall denna uppgä till t.o.m. utgiftsåret2000. De verksamheter som bedrivs iSvappavaara samhälle är hell befriade från socialavgifter och allmän löneavgift - . beräknar med utgångspunkt frängällande regler me- Bilaga 11 delsbehovel lill /94. Jag har lidigare redovisat såväl den geografiskaomfattningen som omfattningen av näringsgrenar som gäller för systemet mednedsättning av socialavgifter. Jag beräknar med hänsyn härtillbortfallet av avgiftsinkomster genom nedsättning av socialavgifter till 500miljoner kronor under /94. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Ersättning för nedsättningav socialavgifter för /94 anvisa ett förslagsanslag på . 1991/92 Utgift 279 467 189 1992/93 Ansl ag 250 000 000 1993/94 Förslag 200 000 000 Över anslaget anvisas medel för sysselsättningsbidrag. Jag har redogjort förutfallet av verksamheten med sysselsättningsbidrag under de senastebudgetåren. beräknar medelsbehovet för de ändamål vartill medelbeviljas över anslaget lill under /94. NUTEKföreslär att stödformen skall awecklas och bl.a. ersättas av enändrad inriktning av lokaliserings- och utvecklingsbidrag. Jag beräknar, i likhet med , på grund avkonjunkturlägel elt lill minskat medelsbehov försysselsättningsbidrag för /94. Som jag tidigare anfört bör bl.a. iawaktan på utvärdering av det regionalpolitiska företagsstödet intenågra förändringar genomföras . Jag hemställer att regeringen föreslär att till Sysselsättningsbidrag för /94anvisa ett för- 91 D 6.Särskilda regionalpolitiska infrastrukturåtgärder m.m. Prop. 1991/92 Utgift 86 023 321 Reservation 372 593 428 Bilaga 11 1992/93 Anslag 180 500 000 1993/94 Förslag 179 900 000 Från anslaget betalas utgifterna för särskildaregionalpolitiska insatser i prioriterade regioner. Länsstyrelserna iNorrbottens, och har på regeringens uppdraggemensamt utarbetat etl program för regionalt beslutade åtgärder i stödområde1. Regeringen har därefter uppdragit åt nämnda länsstyrelser att genomföraprogrammet, som omfattar sammanlagt . Programmet avses pågåt.o.m. kommer en utvärdering av dittillsuppnådda effekter och erfarenheter att göras. Ingen myndighet lämnar anslagsframställning för dettaanslag i sin helhet. För innevarande budgetår disponerar 15 miljonerkronor av anslaget för viss projektverksamhet. Verket har för nästa budgetårbegärt en ökning av dessa medel till samt alt medlen försupp under elt eget anslag. Medlen på anslaget avser åtgärder för att förbättraförutsättningarna för utveckling i regionalpoUtiskt prioriterade regioner.Särskilt uppmärksammas behovet av åtgärder i vissa orter som drabbas av svårastrukturomvandlingsproblem. Frän anslaget har t.ex. medel utbetalats försärskilda insatser i kommun. Vidare används medel frän anslaget förregionalpoliliskt prioriterade projekt inom olika samhällssektorer. Jag avser att senare föreslåregeringen vissa åtgärder för alt förslärka forsknings- ochutvecklingsverksamheten i regionalpoliliskt prioriterade områden. Jag räknarmed att sädana insatser skall finansieras inom detta anslag. Jag avser vidareatt föreslå regeringen vissa åtgärder för att stimulera kvinnorsföretagande i prioriterade regioner. Även för dessa åtgärder räknar jag medfinansiering frän detta anslag. Det bör som tidigare ankomma påregeringen att närmare besluta om hur medlen under anslaget skall disponerasmellan olika regioner och ändamäl. Jag är därför inte beredd att bifallaNUTEK:s förslag om en uppdelning av anslaget. Vad gäller inriktningen av denprojektverksamhet som bedriver med medel från detta anslag kommer vissariktlinjer att redovisas i bil. 13 (tolfte huvudtiteln). Jag räknar vidare medatt bör ges en viktig roll vid planeringen och genomförandet av sådanaåtgärder som jag har redovisat i det föregående. Jag hemställer att regeringen föreslår tillaga 11 alt till Särskildaregionalpolitiska infrastrukturålgärder rn.m. för /94 anvisaett reservationsanslag pä . 1991/92 Utgift 14 436 059 Reservation7 974 688 1992/93 Anslag 16 399 000 1993/94 Förslag 17 000 000 Myndigheten började sin verksamhet ochhar varit under successiv uppbyggnad, vilket förklarar den ingäendereservationen /93. Myndigheten, som finns i , har tilluppgift att verka för förbättringar av glesbygds- och landsbygdsbefolkningenslevnadsförhållanden i olika delar av landet med tyngdpunkten i skogslänensinre delar samt i skärgårdsområdena. har i sin fördjupade anslagsframställningför budgetåren 1993/94 - 1995/96 begärt en höjning av anslaget för budgetåret1993/94 till . Myndigheten har därefter inkommit med kompletteranderedovisning av konsekvenserna för verksamheten vid alternativa anslagsnivåer påca resp. oförändrad nivå jämfört med innevarande budgetår. Myndigheten skall enligt sin instruktion särskilt 2.verka förcentral seklorssamordning, 3.lämnainformation och råd i glesbygdsfrågor, 4.initiera oehmedverka i projekt av pilolkaraktär av betydelse för glesbygdens utveckling, 5.genomföracenlral uppföljning och utvärdering av glesbygdsinsalser och 6.samverka medandra organ i utvecklingen av glesbygden. Med dessa direktiv har Glesbygdsmyndighetengetts i uppgift att utifrån elt helhetsperspektiv arbeta med glesbygdsfrågor. Myndigheten bör därmed kunna bli en stark kraft i och för glesbygden. Med nämnda breda och var för sig omfattande uppgifter och med de förväntningar som finns på insatser frän myndighetens sida, finns enligt min mening en viss risk för att verk samheten blir splittrad. För alt motverka detta bör myndigheten koncen trera sig på vissa uppgifter och områden , och dä särskilt på omräden där det saknas andra naturliga aktörer. Jag lämnar i det följande min syn på var myndigheten, åtminstone i del korta perspekti vet, bör lägga tyngdpunkten i sill arbete. Vad gäller utredningsverksamhet bedrivs sådan på mångahåll, bl.a. forsk- Prop. 1992/93:100 ning med inriktning på glesbygdensutveckling vid . Bilaga 11 Vidare kommer den ombildadeExpertgruppen för forskning om regional utveckling att framöver arbeta medfrågor om att ta tillvara och utveckla de smä och medelstora arbetsmarknadernasförutsättningar oeh möjligheter. Med dessa exempel som bakgrund bör, enligt minmening, den utredningsverksamhet som bedriver ha ettkonkret och relativt kortsiktigt perspektiv och gälla omräden som andra aktörerinte täcker in och som dessutom relativt omgående kan utmynna i förslag tillförändringar i glesbygdspolitiken. Jag har tidigare understrukitvikten av sektorssamordning, såväl central som regional. Glesbygdsmyndighetenhar haft kontakt med de flesta verk och myndigheter med verksamhet i glesbygdenoch erhållit information om planerade förändringar. Mot bakgrund av attförändringar nu sker snabbt inom flera sektorer bör myndigheten intensifierasitt arbete på delta område. På regional nivå har exempelvis mångalänsstyrelser att hantera konkreta nedläggningshot vad gällerserviceförsörjningen. Myndigheten kan dä bli en viktig brygga mellan denregionala nivån och de centrala verksledningarna. Med andra ord kanGlesbygdsmyndigheten bli ett stöd för länsstyrelserna i deras arbete för attslå vakt om hotad service. Nämnda stödfunktion ätlänsstyrelserna anknyter till punkten 3 i instruktionen som handlar ominformation och råd i glesbygdsfrågor. Vid inrättandet av myndigheten framhöllföredraganden i den regionalpolitiska propositionen Regionalpolitik för90-talet bl.a. att rådgivnings- och utbildningsverksamhet bör avselänsstyrelsernas glesbygdsstödshandläggare. Jag anser att den uppgiften ärviktig, dels för att erfarenhets- och praxisdiskussioner ger en enhetligtillämpning av stödet över landet och är av stort värde för nyre-kryteradehandläggare, dels ger myndigheten värdefull kunskap om problem i den praktiskahanteringen av glesbygdsstödet, som den har att utvärdera. Utvärderingen av glesbygdsinsatsernaanserjag vara väsentlig. Myndigheten har lämnat två rapporter omglesbygdsstödet med inriktning på länsstyrelsernas avgränsning avglesbygdsområden. Utvärderingsarbetet bör ges fortsatt hög prioritet och dåbl.a. med inriktning på glesbygdsstödets effektivitet som stödform. Jag nämnde lidigare attinformations- och rådgivningsverksamheten bör koncentreras tilllänsstyrelserna. Vad gäller information och råd till allmänhet, bygdegrupperoch andra bör detta i första hand vara en uppgift för länsstyrelserna ochFolkrörelserådet Hela skall leva. Det är därför viktigt attmyndigheten samordnar sina insatser på detta område med nämnda organ. Projektverksamheten börkoncentreras på större block av pilotkaraktär och riksintresse. Regeringen harför övrigt i särskild ordning anvisat medel till sådana större satsningar,senast till särskilda glesbygdsinsatser inom det regionalpoUtiska stödområdetinom ramen för det s.k. , där ingående kommuner har enekologisk grundsyn i sitt utvecklingsarbete. Andra, i och iör sig intressanta,projekt bör i första hand bedrivas av länsstyrelserna. Med hänvisning till vad jag har anfört är jag inte bereddall förorda någon 94 kraftig ökning av resurser. /94 Prop. 1992/93:100 beräknarjag medelsbehovet lill . Jag hemställer att regeringen föreslår att till /94 anvisa ett reservationsanslag på . Expertgruppen för forskning om regional utveckling(ERU) 1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag Från anslaget betalas utgifterna för ERU. Expertgruppen beräknar medelsbehovet till . ERU har till uppgift att initiera och samordna forskningpå regionalpolitikens område samt se till att forskningsresultaten blir kändaoch tUlgängliga för olika intressenter. Regeringen avser senare att i en särskildproposition behandla forskningsfrågorna. Jag avser att där närmare behandlaBRU:s verksamhet. I awaktan på denna proposition föreslårjag att anslaget försupp med oförändrat belopp. Jag hemställer att regeringen föreslår att, i awaktan på en särskildproposition om forskning, till Expertgruppen för forskning om regionalutveckling (ERU) för /94 beräkna ett reservationsanslag på . Kapitaltillskott till en utvecklingsfond förVästnorden 1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag Från anslaget betalas kapitaltillskott till ennordisk utvecklingsfond Vid nordiska ministerrådets(samarbetsministrarna) möte 95 7 1992/93. den 19augusti 1986 undertecknades ell avlal och stadgar för en nordisk ul- Prop.1992/93:100 vecklingsfond för Västnorden. Avtalet och fondens stadgar trädde ikraft Bilaga II den 17september 1987. Utvecklingsfonden skall främja utvecklingenav elt allsidigt och konkurrenskraftigt näringsliv i Västnorden (,och ). Fondens grundkapital skall uppgå till ett belopp sommotsvarar , varav skall svara för 5,4 miljonerUS dollar. Inbetalning till fonden skall ske fram lill och med . Inbetalningar till fonden skerårligen. Det belopp som enligt avtalet skall inbetalas per är788 , motsvarande ca , varför anslaget för budgetåret1993/94 bör tas upp med delta belopp. Jag hemställer att regeringen föreslår alt till Kapitaltillskott till enutvecklingsfond för Västnorden för /94 anvisa ettförslagsanslag på . 1991/92 Utgift 282 000 000 1992/93 Anslag 300 300 000 1993/94 Förslag 300 300 000 Från anslaget lämnas bidrag för merkostnader avseendegodstransporter enligt förordningen (1980:803) om regionalpoUtiskttransportstöd. Handläggningen avtransportstödsärenden sker från vid . Jag har redogjort för utfallet av stödetsanvändning. yrkar i sin anslagsframställning alt 308 miljonerkronor anvisas för transportstöd för /94. Medelsåtgången beräknas av till ca . En regelförändring från för att hindra attstödet utbetalas till företag som är försatta i konkurs har inneburit enbesparing med ca . Jag beräknar ett oförändratmedelsbehov, . Jag hemställer att regeringen föreslär att till Transportstöd /94 anvisa ett förslagsan slag på . Lag omtillfällig awikelse från lagen (1981:691) om Avde lönegarantiavgifter som enligt 4 kap. 10 § lagen (1981:691) om socialavgifterförs tiU lönegarantifonden skall under /94 sammanlagt 12miljoner kronor användas för finansiering av länsstyrelsernas kostnader förhandläggning av lönegarantiärenden. 1991/92:100 Bil.ll.l Dennalag träder i kraft och gäller till utgången av . Tabell 1 Nyanmälda lediga platser, 1000-tal Tabell 2 Antal personer i arbelskninen, 1000-tal 1991 4 552 1992 4 536 4 549 4 454 4 545 4 551 4 479 4 658 4 617 4 531 4 569 4 493 4 392 4 562 4 471 Tabell 3 Antal sysselsatta personer, lOOOtal 1991 4 430 1992 4 471 4 445 4 272 4 493 4 453 4 282 4 582 4 478 4 286 4 486 4 346 4 156 4 474 4 329 Tabell 4 Relativ arbetslöshet, % 1992/93:100 Bil.11.2 Tabell5 Längtidsarbetslöshet () som andel av total arbetslöshet,% Tabell 6 Antal personer i arbetsmarknadsutbildning 1990 37 000 42 500 1991 56 900 49 300 34 900 49 100 80 200 30 200 50 400 69 600 40 500 78 700 97 900 Tabell 7 Antal personer placerade med rekryteringsstöd 1990 2 200 2 000 1991 4 800 2 400 3 300 14 900 2 200 8 900 2 400 9 400 Tabell 8 Antal personer i beredskapsarbete 1990 8 100 9 300 1991 10 700 9 500 9 100 11500 18 200 8 000 13 300 17 100 8 300 13 800 Tabell 9 Antal personer i utbildningsvikariat. (Ny åtgärd, inrördes 1991) 1991 5 300 5 900 Tabell 10 Antal personer i avtalade inskolningsplatser 1990 1900 2 200 1991 3 200 2 800 1700 2 500 4 500 2 200 5 300 Prop.1992/93:100 Bil. Tabell11 Antal personer i särskilda inskolningsplatser/ungdomspraktik (ny åtgärd,infördes ) Tabell12 Totala antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder (exkl.handikappåtgärder, och företagsutbildning) 52 300 58 900 57 600 59 300 85 200 71 400 125 900 117 900 Tabell 13 Antal personer placerade med lönebidrag 1992/93:100 Bil.11.2 Helår Kvl Kvll KvIII KvIV Nov 199045 000 44600 45 200 45 100 45 000 45 300 199144 500 45100 44 900 44 600 43 500 44 100 1992 43 200 42600 41 700 Tabell 14 Antal personer anställda i Helår Kvl KvII KvIII KvIV Nov 199030 500 31000 30 700 30 300 30 300 30 300 199129 600 30000 29 600 29 400 29 300 29 300 1992 29 400 29200 29 000 TabeU 15 Antal personer i offentligt skyddat arbete (OSA) Helår Kvl KvII KvIII KvIV Nov 19905 700 5600 5 700 5 700 5 600 5 900 19915 400 5400 5 400 5 400 5 500 5 400 1992 5 500 5300 5 100 Tabell 16 Antal personer i arbetsmarknadsinstituten () Helår Kvl Kvll KvIII KvIV Nov 1990* 6 800 6 300 7 000 5600 7 000 7 300 19916 600 7100 7 100 5 400 7 000 7 400 19928 000 8400 6 300 8 700 * Ny slalistik fr.o.m. Tabell 17 Antal personer som under månadendeltagit i företagsutbildning 19902 137 . . Tabell 18 Antal sysselsatta inom olika branscher ijanuari-november, 1 000-tal Tabell 19 Relativa arbetskraftstal. Andel av befolkningeni åldern som tillhör arbetskraften Ålder 1991 1992 Förändring 32,4 -8,3 70,2 -6,8 90,9 -0,5 . 68.4 -1,2 80.5 -1,8 78,0 -1,4 83,0 -2,1 1992/93:100 Bil.11.2 Tabell 20 Relativ arbetslöshet i vissa , sept.1991 3,2* 2,5* Tabell 21:Arbetslöshet och andel personer som varit föremål för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder (AMU/beredskapsarbetet), län och stödområden, 1991-1992 1992/93:100 Bil.11.2 Län/länsgrupp/ 1 (%) Av befolkningen 16-64 år Källa: AMS register över arbetssökande (avrundade värden)(UMDAC) Tabell 22:Länsvis fördelning av antalet och andelen personer som berörts av varsel omuppsägning resp. 1992. Andel av befolk- folkningen (%) 1991 1992 Prop.1992/93:100 Bil. Storstadslän Skogslän Övriga län 130 990 166 356 2,4 Tabell 23: Flyttningsöverskott för vissa länsgrupper1990-92 -3 329 429 -4 271 -1310 -1528 -3 269 4 857 2 840 *Kvartal 1-3 '*Avser , , ,, , samt Flelativ arbetslöshet jan 1989-aug 1992Glidande tremSnaders medeltal 1992/93:100 Bil.11.2 -3TTTT-189 m m m m f a 1 1 m m tj f a I m m f a 1 Illl 11 -1111 1 III Antalsysselsatta inom industrin Prop. i992/93:ioo - november1992 Bil. 950 900 850 800 750 700 1982 1984 1986' ANTAL PERSOha=l VARSLADE OM UPPSÄGNING JANUARI 1976 - NOVEMBER 1992 -|iinniii|ninnii 1977 1979 1961 1983 1966 1967 1969 1991 1992/93:100 Bilaga 11 44 m.m., ramanslag 42 524 000 45 Utredningar m.m. reservationsanslag 17 220 000 45 Internationellaavgifter,/örx/agsflrts/flg 16130 000 45 Arbetsmarknadsråd, förslagsanslag 6 616 000 2 875 016 000 28 448 611 000 48 Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader, ramanslag 54 Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder, reservationsanslag 59 Arbetsdomstolen, ramanslag 61 Statensförlikningsmannaexpedition, förslagsanslag 63 för arbetstagaresuppfinningar, förslagsanslag 63Bidrag tillvissa affärsinvesteringar,/ör5/ag.sani-/flg 64Bidrag tillStiftelsen , reservationsanslag 31 342 282 000 ramanslag 387 645 000 67 , ramanslag * 172 252 000 67Yrkesinriktad rehabilitering, ramanslag 181 783 000 71 Yrkesinriktad rehabilitering: Utbildningsbidrag, förslagsanslag 570 017 000 71Uppdragswerksambet,förslagsanslag 1 000 72Särskildaåtgärder för arbetshandikappade, reservationsanslag 6 386 203 000 79 Bidrag lill , reservationsan- Prop. slag 4 934 274 000 Bilagall 85 Bidrag Aktiebolagför vissa skatter för slagsanslag 13 238 176 000 86 Lokaliseringsbidrag m.m., reservationsanslag 350 000 000 88Regionalautvecklingsinsatser, reservationsanslag 1 012 000 000 89Täckande avförluster pä grund av kreditgarantier till företag i glesbygder m.m., förslagsanslag I 000 90Ersättning förnedsättning av socialavgifter, förslagsanslag 500 000 000 91Sysselsättningsbidrag,/öw/agsflrti/ög 200 000 000 m.m., reservationsanslag 179 900 000 93 , reservationsanslag 17 000 000 95 Expertgruppen för forskning om regional utveck ling (ERU), reservationsanslag * 6 100 000 95Kapitaltillskotttill en utvecklingsfond för Västnorden,/öri/agj-a/w/ag 4 200 000 96Transportstöd,/öw/flgMn/ag 300 300 000 2 569 501 000 47 232 449 000 97Underbilaga11.1 (Förslag till lag om tillfällig avvikelse frän lagen (1981:691) omsocialavgifter. 98Underbilaga11.2 (Tabeller) Bilaga 12 till budgetpropositionen 1993 1992/93; 100 Bil. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . Anmälan till budgetpropositionen 1993 Inledning Inomkulturområdet föreslås angelägna satsningar inom regional verksamhet, pådansens område och förbättrade villkor för kulturskaparna. Dessutom föreslåsatt kunskapsuppbyggnaden inom kulturmiljövårdsområdet skall förstärkas och ökadeinsatser för verksamhet riktad mot bam och ungdom. Inom det europeiskamediesamarbetet föreslås en ökning av resursema för utvecklingen avmediedokumentationen. Sammantaget innebär detta reformer inom kulturområdetsbudget med ca . Inom medieområdet föreslås vidare minskat stöd tillkultiuiidsskrifter samt slopande av stöd tUl lokal programverksamhet. Inom invandrarområdet föreslås förstärkningar tillasylprövningen med hänsyn till att antalet asylsökande ökat. Anslagen förförläggningsverksamheten och ersätmingen dll kommunema för mottagandet avflyktingar ökas också trots att åtgärder föreslås som sänkerflykungdygnskostnaden. Jämfört med beräknat utfall för innevarande budgetårinnebär budgetförslaget emellertid minskade kostnader förförläggningsverksamheten. För att bättre än kunna möta kraven påsnabba och flexibla insatser inom flyktingområdet föreslås en förändring avanvändandet av de medel som avsätts för överföring av kvotflyktingar. Inom jämställdhetsområdet bör särskilduppmärksamhet bl.a. ägnas åt löneskillnader mellan kvinnor och män och deneuropeiska integrationens effekter för kvinnor. För Jämställdhetsombudsmannenföreslås ökade resurser för bl.a. kompetenshöjande åtgärder. Förslaget innebär sammantaget stmkmrellabesparingar på ca som främst åstadkoms inom detinvandrarpolitiska området. 1992/93: IOO Anslagsförändringamainom verksamhetsområde i förhållande till motsvarandeanslag på statsbudgeten för /93 framgår av följandesammanställning (). Anvisat 1992/93 Förslag 1993/94 A. m.ra. B. Kulturverksamhet m.m. 1Bortses från engångsanvisningar under /93 ulgör förändringenlill budgetårel 1993/94 knappt 100 mta. Medanledning av åtagande enligt avtalet om Europeiska ekonomiskasamarbetsområdet () pågår i enöversyn av reglema om statUgt stöd ull kulturverksamhet och massmedier.Översynen är påkallad av artikel 4 om förbud mot alldiskriminering på gmnd av nationalitet. Utgångspunkten är att regler i nuvarandestödförfattningar som innebär att mottagare av sådana bidrag skall ■vara svenska medborgare eller svenska företag,ersätis med krav på att den subventionerade verksamheten i huvudsak skallbedrivas i landet, på svenska språket, ha betydelse för svenskt kulturliv ellerliknande. Jaghemställer att regeringen föreslår att godkänna vad jag anfört om EES-anpassningen avreglerna om statligt stöd till kulturverksamhet och massmedier. A. m.m. Prop. 1992/93: ioo Bil.I2 A 1. 1992/93 Anslag 40 526 000 1993/94 Förslag 42 386 000 Jagberäknar anslaget för nästa budgetår till . Medelsbehovet harberäknats med utgångspunkt i en real minskning av utgiftema om i enlighetmed den princip som tillämpas generellt i årets budgetförslag. Anslaget förKulturdepartementet har budgeterats utan hänsyn till de tekniska justeringarsom måste göras till följd av ändringen av nivån på lönekostnadspålägget, denändrade finansieringsformen för Statshälsan samt de nya principema förbudgetering av anslagen. Riktlinjema för dessa förändringar har tidigare dennadag redovisats av chefen för (bilaga 1, Statsbudgeten ochsärskilda frågor, avsnitt 2.2). Det belopp som kommer att ställas tillKulturdepartementets disposition kommer slutligt att fastställas enligt deredovisade riktlinjema och kan därför avvika från det nu budgeterade beloppet Jaghemställer att regeringen föreslår att till för /94anvisa ett ramanslag på . 1992/93 Anslag 16 000 000 Reservation 13 587 000 1993/94 Förslag 13 300 000 Medhänsyn till den beräknade omfattningen av utredningsverksamheten bör anslagetuppgå till 13 300 (X)under nästa budgetår. Jag hemställer att regeringenföreslår att till Utredningar m.m. för /94anvisa ett ramanslag på . 1992/93 Anslag I 345 000 1993/94 Förslag 1345 000 Frånanslaget betalas kostnader bl.a. för svenskt deltagande i det intemationellasamarbetet inom departementets verksamhetsområde. Jag beräknar anslaget förnästa budgetår till . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till IntemationeUt samarbete mm. för budgetåret1993/94 anvisa ett reservationsanslag på . B.Kulturverksamhet m.m. Prop. Bil 12 Allmänna utgångspunkter Somanförs i regeringsförklaringen är stödet till ett fritt kulmriiv ett angelägetåtagande som behövs för att samhället skall förbU öppet och dynamiskt Denna kulturpolitiska ambition äger givetvisgiltighet också i sådana tider som vi nu upplever. I kulturverksamheten fmns krafter som pekar motframtidstro och kreativitet. Detta är angeläget att ta fasta på när riskemaökar för tendenser åt rakt motsatt håU. Kulturpolitiken, i jämförelse med flertalet andrapolitikområden, kännetecknas i stort av frånvaron av lagar och regleringar.Den bygger huvudsakligen på en direktföraiikring hos människoma. Enframgångsrik samhällsinsats på kulturområdet måste alltså avspeglaförväntningar, förhoppningar och krav som finns ute i samhället Därför är den kommunala självbestämmanderätten engrundläggande förutsättning när det gäller samhällsinsatsema inomkulturområdet på lokal och regional nivå. Detta leder naturligen till vissavariationer i samhällsstödet i olika delar av landet Generellt sett kan man dock hävda att det totalasamhällsstödet till kulturlivet i ligger på en mycket hög nivåintemationellt sett. Ett av de viktigare kulturpolitiska styrmedlen ärpengar. Även om den totala kulturkonsumtionen till bygger på privatautgifter spelar samhällsstödet en mycket stor roll inom ett anlal omräden, somendast delvis kan verka på marknadens villkor. Det är tillfredsställande att kunna konstatera attdet statliga kultursiödei under en lång följd av är har kunnat hävda sig väl irelation till andra statliga åtaganden. har såledesandelen kultumlgifter av de totala statsutgifterna ökat från lill 0,. I en internationell jämförelse avseende placerar det på enfemte plats. Även kommunemas och landstingens insatser päkulturområdet har vuxit högst avsevärt .