prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Del är därför olyckligt an frågan om den sammantagna effekten pä odlingslandskapet av en anpassning av Uvsmedels poUtiken till EG:s förhållanden ej kunnat tas upp med denna utted ning.---- 1.8 Konsumentberedningen har i en flertal sammanhang,bl.a. i sitt ytt rande över första delbetänkande, yrkat pä att det svenska gränsskyddet skulle sänkas i syfte an åstadkomma en nödväncUg an passning av prisnivån tiU EG:s. Det är glädjande an OmstäUningskommissio nen nu ansluter sig tiU denna mening. KoB tUlstyrker alltsä i princip kommis sionens ansats i fräga om gränsskyddssänkningar men återkommer, som nämndes inlechiingsvis, bettäffande omfattnuigen av sänkningama. 1.11 handel: Differenserna istöd-, pris- CKh kostaadshänseende mellan och är säpass betydande, att en successiv anpassning mot förhållandena inom EG ttotsallt är an förecUa framför mera radikala åtgärder inför denfömtsätta EG-anslut-ningen per 1/1 1995. Vi gör alltsä i dena hänseende enomvärdering och stäl- ler oss principielltbakom anpassnmgsåtgärder, som påbörjas möjligt Prop. 1992/93:100 och successivt genomföres. --- som kraven om kosmads- CKhprisanpassning ofrånkom ligen drabbar primärproduktionen måste kraven om ökad produktivitet och kostnadsanpassning ställas pä föräcUuigsledet inom viUcet betyd ande skillnader räder mellan förhållanden i och vissa länder inom EG. Effektiviteteni industriledet päverkar i hög grad priseffektema i primärproduktionen. OcksätiUämpningen av konkurtenslagstifmingen utgör en betydande faktor isammanhanget. --- kommissionensförslag att föreslå successiva sänkningar av gräns skyddet för vissa produkter anser vi ofrånkomligt för att åstadkomma den pris- och kostnadsanpassning som utgör målsättningen i anpassningshän seende. 1.12 : Enligt betänkandet kommer kommis sionen senare att behancUa stödet tiU jordbruket i norra , vissaregional poUtiska frägor, samt utvecklingsinsatser inom jordbmket och livsmedelsin dustrin. Dessa frägor har stor betydelse för totalsynen päförslagen i det andra betänkandet (SOU 1992:125) inte minst därför aneffektiviseringen inom livs-medelstadusffin endast i förbigående harbehandlats. KF finner därför anledning an pä nytt rikta kritikmot denna uppdelning som ocksä pä ett markant sän bryter mot jordbmksministemsuppfattaing "att det skaU bU möjligt att pä ett samlat sätt ta stäUningtill hela jordbmkspoUtUcen vid ett CKh samma tUlfäUe". KFkonstaterar vidare att den stora osäkerhet som vi tydligt betonade i vårt fönaremissytttande, inte bara består ulan dessutom har förstärkts genom den senastetidens händelser. Vi vidhåller därför att tidpunkten för anslutning till EG ärosäker och kan bU fördröjd eUer to.m. utebli, och är fortfarande kritiska motan kommissionen inte haft i uppdrag an belysa konsekvensema om nägot av dettainQ-äffar. KF stöder kommissionens uppfattning att i valetmellan att använda sänkt gränsskydd eller riktade kvoter för an sänka svenskapriser till EG:s nivä förordas generella gränsskyddssänkningar. Detär en brist att kommissionen vid sina beräkningar av referensprisema inte tagithänsyn till kostnadsmassan inom de förädlingsled som omfattas avreferensprisnivän. KF har ovan anfört att livsmedelsmdusöins effektiviseringendast mycket sporadiskt behandlats. Vi fömtsätter att detta repareras i ettkommande delbetänkande. Frågan är ime bara en vUctig konsumentfråga utan ocksämycket vUcrig ur primärproducentemas synpunkt då en ineffektiv livsmedelsindustrikan komma att sluka merparten av de besparingar som kommissionen aviserat I detta sammanhang vUl KF understödja kommissionenssynpunkter att de rationaliseringar som krävs inom Uvsmedelsindustrin kanberöras av en ny konkunenslag cKh det är olyckligt om anpassningen därigenomförsenas. 1.14Lantbrukarnas riksförbund: refererar i betänkandetregeringens förhancUingsmäl pä jordbmksomrädet och konstaterar att mälet är enfullsiäncUg integrering med EG:s gemensamma jordbraks]x>- litUc frän den dag SverigebUr mecUem. LRF vUl för sin del tycUigt understryka att enförhandlingslinje som i prin cip bortser frän övergängsätgärder inte är realistisk. Det är ttoligtatt sä väl vissa övergångslösningar som mer permanenta kompletteringar behövs med hänsyn till olikheter i priser, kostnader och stmktuiella förhållanden. Dock kan det generellt sett vara så att en förtida och konsekvent EG-anpass ning av den svenska poUtiken kan begränsa behovet av övergängslösningar. LRF vill starkt markera det självklara i alt en sädan anpassning innebär an svenskt jordbmk åttninstone ges de minmiiniväer som EG:s jordbmk erhåller på olika områden, t.ex. inom växicxilingen. Ett annat fall är hantering av ex port som i bör ges en sådan utformning att det finns en paralleU lill EG:s system. Kronans fall gentemot andra valutor sedan den 19november kan bedömas till , kanske upp mot . Dettapäverkar naturligtvis de pris- CKh kostnadsdifferenser gentemot EG baserar sina förslag pä. Mot bakgmnd av dessaeffekter ifrågasätter LRF om de föreslagna anpassningsåtgärderaa kanfullföljas. Även tidsschemat för i första hand referensprisjusteringama börövervägas ylterligare. LRF äterkommer i denna fräga i nästa ytttande. LRF finner det självklan att EG-anpassningen skergenom parallella sänkningar av kosmader och priser. TUl detta kommernaturligtvis ätgärder, i enlighet med EG:s system, som gör alt växicxilingenkompenseras för sänkta priser. --- LRF vUl som kommissionen understryka vikten avatt effektivisering ar görs i livsmedelskedjans alla led så an prispressen inte enban läggs pä jord braket och förädUngsindustrin. 1.16Sveriges livsmedelsindustriförbund: Kommissionen ser i sitt nya betänkandeanimalie- ckU vegetabUieproduktioneni ett gemensamt sammanhang. Kommissionen föreslår an en förtida anpassning motEG:s framtida pris- och kostaadsniväer påbörjas inom animaliesektom.Föratsättaingen härför är att regleringar och avgifter, som inte har nägramotsvarigheter i EG awecklas. Det gäller regleringen av proteinfoder ochprisregleringsavgiftema på handelsgödsel och bekämpningsmedel. Förslaget taräven hänsyn till effektema av ändrade referenspriser pä spannmål. 1992/93:100 Bilaga10 Förslagenligger helt i linje med de åsikter SLIM framförde i remissytttan-det överkommissionens föna betänkande. SLIM framhöll att anpassningsåtgärderaa förvegetabiUe- ckU animaliesektommäste ses i ett sammanhang. Vidare framhölls att en anpassning av det svenskapris- och kostnadsläget lill EG-nivå bör påbörjas innan ett svensk inträde i EGför an det svenska jordbmket och den svenska livsmedelsindustrin skall varakonkunenskraftig när medlemskapet inleds. I annat fall riskeras en omotiveradutslagning av svenskt jordbruk ckU svenskUvsmedelsindustri pä gmnd av utländsk konkunens. 1992/93:100 Bilaga10 SLIM gjorde i sitt ytttande över kommissionensförsta betänkande bedömningen alt ett selektivt sänkt gränsskydd, dvs. enselektiv sänkning av referensprisema, skulle åstadkomma en nödvändiganpassning av den svenska pris- och kostaadsnivän tiU EG:s. SLIM noterar attkommissionen nu ansluter sig tiU SLIM:s synsätt. SLIM noterar att de föreslagna åtgärderaa förstsänker kostnaderaa för jordbmket CKh sedan reduceras bidragen med visstidsförskjutning. Jordbmket får säledes räkna sig till gcxlo den partiellasänkningen (- ) av avgifteraa pä proteinfodermedel samt de borttagnaprisregleringsavgiftema pä handelsgödsel och bekämpningsmedel redan från den 2december 1992 (). Sänkningen av prisema påjordbraksprcxlukter sker dcKk inte förrän , enligt kommissionensförslag. Det finns säledes uttTmme även för justering av referensprisema pämejeriprodukter. konstaterar an förutsättningar ochspeU-egler för svenskt jordbmk ckU dessutövare under kännetecknats av osäkerhet, ryckighet och därmed bristpä möjligheter till normal föreiagsmässig långsUctig planering. pågåendejordbmkspolitiska process med utgängspunkt jordbrukspolitiskabeslut har mecUemskap i EG den 1/1 1995 som mål. Därmed borde full anslutningtill EG:s jordbmkspoUtUc från samma datam kunna uppfattas utgöra konkreta ochklarläggande föratsättningar. Tyvärt är det i stäUet sä att osäkerheten bestårom viUca fömtsättningar och regler som kommer att gälla. ytttande mästedärför lämnas utifrån fömtsättningar som tyvärr inte kan anses rimUgtsäkerställda. Det är principieUt riktigt att använda den kortaförberedelsetiden som äterstår före EG-medlemskap till att skapaarbetsförhällanden för svensk livsmedelssektor som sä längt som möjUgtefterlUcnar de som kommer att gälla i EG. PoUtUcen mäste därför ges ett innehall som i sinavitala delar överensstämmer med CKh liknar de vilUcor, som kommer att gällaför hela livsmedelskedjan. Syftetmed förslaget att sänka referensprisema är att söka skapa ett ökat omvancUtagsttyckinom hela livsmedelskedjan. Del är bra. Hur framgångsrikt detta bUr kan förnärvarande inte fömtses. Enuthållig produktion fömtsätter givetvis att även kostnadema anpassas tillEG-nivän. Om anpassningen görs med dålig känsla eller för snabbt sjunkerprcxiuktprisema snabbare än vi med gemensamma krafter förmår sänka varakostnader. I sämsta fall slär vi då i anpassningen ut även de företag som sikt skulle varit konkurrenskraftiga. 1992/93:100 Bilaga10 1.20Föreningen "En omedelbar ochfullstäncUg anpassning till de jordbrukspoUtiska fömtsättningar, som räder momEG är en nödväncUghet för att störte delen av vär inhemska växtcxlling skallöverleva fram tiU ett svenskt EG-inttäde." 2 Anpassningsåtgärder inom vegetabiliesektom 2.1Kommerskollegium tillstyrker förslaget alt helt aweckla införselavgiften päproteinfodermedel från den 1 juU 1993, detta som ett led i sttävandena attsänka jordbmkets kostnader inför EG-inttädet. 2.3Statens jordbruksverk: För spannmål har kommissionen tidi gare föreslagit ett inlösenpris på per kg. bedömer alV efter en valutaändring pä moisvaiar ett a-vräk- ningspris pä ca . Kommissionens förslag ansluter efter valutaändringen således väl tiU ett förväntat pris vid medlemskap. Med fömtsätmmgen att permanenta arealbidrag skallinföras har inga invändnuigar mot de referensprissänkningarsom kommissionen föreslär. Verket vUl dock påpeka att sänkta referenspriser ienlighet med kommissionens förslag irmebär ett mycket begränsatmarknadsuttymme för prisvariationer inom landet samt att gränsskyddsnivänefter sänkningen hamnar under EG:s nivå, efter CAP-reformen. Som anförde i sitt ytttande överkommissionens föna be tänkande anser verket att det inte är nödväncUgt att anpassa vegetabilieregle- ringen till EG:s reglering, rent tekniskt, före ett EG-inträde. Anpassningar bör inriktas på an jordbrukets infasning i EG blu så smidig som möjligt med inriktningen att nä bästa möjliga konkunenskraft för jordbmksnäringen. En slopad proteinfodeneglering ställer krav päarealbidrag för att spannmälsprisema skaU kunna häUas låga för att förstärkaspannmålens konkurtenskraft. Även med arealbich-ag CKh låga spannmålspriserberäknas spannmålsöverskottet öka som kostaadema för attupprättiiåUa oljeväxtcxUingen i enlighet med 1990 ärs beslut ökar.Budgetbelastaingen ökar säledes samticUgt som flexibUiteten minskar. delar kommissionens uppfattaing anresterande del av regleringen - utöver redan aviserad sänkning - bort i ett steg. är CKksä en lämplig tidpunkt pä året för ensädan förändring. Kommissionen föreslär en relativt kraftigprissänkning för oljeväxter gentemot spannmål, men bedömer ändå att odlingenUite kommer att minska nämnvärt. delar inte denna bedömnmg. EnUgt1990 ärs UvsmedelspoUtiska beslut skaU oljeväxtodlingen övergängs- vis behållas pä en oförändrad nivä. bedömer att detta sker bil ligast genom ett anbudsförfarande enUgt nuvarande modell. Verket kan därför inte se motivet till kommissionens förslag som innebär att anbudsförfarandet byts ut mot ett system med fast pris, under föratsättning att nivän pä ocUingen skall behällas.- Enligt bedömning kommer den före slagna prisnivån att medföra en minskad odUng. 1992/93:100 Bilaga10 bedömning är att det från ett ärtill ett annat är möjligt alt med relativt hög säkerhet öka odUngen . Ioch med an det finns ett behov av en cxiling under en kris om 185 000 ha,skulle cxUingen under normala förhållanden behöva uppgä tiU ca 145 000 ha.Jordbruksverket bedömer an cxUingen riskerar an sjunka under denna nivä tillföljd av kommissionens förslag. Om beredskapsmälet skall näs med hög säkerhetbör säledes denna nivä upprätthållas, vilket bedömer kräver etthögre pris än kommissionen har föreslagit. Verket bedömer att ett odlingsmålnäs billigast CKh säkrast med ett anbudsförfarande. Ovanståendebedömrung bygger som nämnts pä att beredskapen skall upprätthållas med högsäkerhet. Det torde inte finnas nägra odlingstekniska hinder mot att ökaodlingen med från ett är till ett annat. Ju stöne ökning som krävsdesto stöne blu emellenid osäkerheten. Om en lägre säkerhet kan accepteras kanarealen alltså tUlätas sjunka under 145 000 ha. Under fömtsättnmg att dettalägre säkerhetskrav kan accepteras har inget att erinra förslag om en fast pris på per kg. 2.4Livsmedelsekonomiska samarbetsnämnden: Enligt LES uppfattning är det angelägetatt såsom kommissionen föreslagit an resterande avgifter pä proteUifodermedeltas bort . Detta ger nämUgen - vid ett fömtsan inttäde iEG - fodertillverkare och jordbmket bättte möjligheter tillanpassning till del konkunensläge pä området som kan väntas efterett inttäde. Det kan ur dessa synpunkter ifrågasättas om tiUräcklig anledningfinns att behäUa gränsskyddet för spannmälssubstitu-tet längre änfodermedelsreglerUigen i övrigt. --- Medhänsyn till att det är angeläget att tilUäckligt uttymme inom gränsskyddetfinns för kvalitetsbetalning av spannmål bör sänkningen av referensprisemaminskas nägot. I fräga om stödet tiU oljeväxtodUngen skörd en övergäng tiU EG:s stödsystem menmed avvikande are- albidrag och pris päoljeväxtfrö. LES har ej nägot att erinra mot detta men ifrågasätter om intecxUingen bör begränsas till högst nuvarande areal eller 160 000 ha. 2.7Sveriges : Även om det tidigare referens priset pä spannmål justerats i samhällsekonomiskt gynnsam riktaing innebär det föreslagna inlösenpriset ett under vissa omstäncUgheter kostsamt garanti pris. --- SLUvill understryka angelägenheten i att följa upp hur fördelnuigen bltt mellanprimäiprcxluktion cKh förädUng av referensprissänkningen. Prop.1992/93:100 Bilaga 10 2.8Konsumentberedningen har inga invändningar mot kommissionens förslag attaweckla gränsskyddet för proteinfoder CKh an som en följd härav sänka prisemapä aiumaUer. Detta är tiU fördel för livsmedelskonsumenteraa. ärs skörd av spannmål är inlösenprisetfastställt till /kg redan enligt 1990 ärs riksdagsbeslut. En anpassningbör ske av referenspriserna och gränsskyddet till denna nivå. förslag om inlösenpriser ärs skörd - nägotsom KoB i cKh för sig motsatt sig - bör samma referenspriser gäUa detta är. Beredskapsskäl ligger bakom önskemålen om ocUingensomfattaing. Sådana skäl fär minskad tyngd i och med en EG-anslutning, varförKoB förordar en översyn av prcxiuktionsmålet för oljeväxter. Härför talar ocksåatt förslaget tUl uppgörelse mellan och EG pä oljeväxtomrädet - om detantas - medför att oljeväxtodUngen i reduceras. har inte behandlatfettvamavgiftens höjd. Med sänkt pris pä proteinfodret framstår oljedelensandel av betalningen för oljeväxtfrö som oproportionerligt hög. I ett läge medsänkta priser på andra jordbraksprcxlukter bör ocksä margarinpriset få sänkas. Regeringen har i prop. 1992/92:130 föreslagit attdirektbidragen minskas med ca 800 mUjoner kronor /93. I kommentareraa till ovannämnda proposition harregeringen aviserat sin avsikt an föreslå införandet av arealbidrag frän 1993ärs skörd. Om valet stär mellan olika former för direktstöd är denna användningatt föredra framför stöd åt anunalieprcxluktionen. 2.11Grossistförbundet handel: Jordbraksministern föreslår i prop.1992/93:130 en sänkning av införselavgiften pä proteinfodermedel med 30 %.Kommissionen anser nu an den resterande avgiften bör tas bon för dessafodermedel fr.o.m. den . Dennaåtgärd bedöms av kommissionen komma att sänka produktionskostnadema ianimaUeprcxiuktionen belycUigt. Vi har inga erinringar emot förslaget somsädant, även om detta kan komma att medföra an åtgärden minskar användningen avsvenskt foderspannmäl, som då kan komma att behöva exporteras. 2.12Kooperativa förbundet:- Mot den bakgmnd som ovan teck nats har KF inga invändningar mot att gränsskyddsniväema för proteinfcxler sänkes enligt regeringens CKh kommissionens förslag och icke heller mot att ett nytt referenspris på spannmål införes som kortesponderar mot inlösen priset. --- KF anser att fettvamavgiften i lUchet medproteinavgiften pä ett plane rat sätt skaU anpassas tUl förhåUandena inom EG, dvs. borttagas helt och hål let. 2.14Lantbrukarnas riksförbund tillstyrker kommissionens förslag om en aweckling avproteinfcxleravgiftema fr.o.m. den 1 juU 1993. Förslaget innebär en anpassningtill EG:s förhållanden och möjliggör en sänkning av foderkosmadema. Samtidigtanser LRF att det är viktigt att den inhemska växtcxlling som berörs avåtgärden ges fömtsättningar att upprätthällas i ett EG-perspektiv. Detta ärsärskUt rimUgt i de faU där dagens odUng inom EG ges ett stöd. LRF menar att ett sänkt gränsskydd för spannmål kanaccepteras om det införs ett arealbidrag som motsvarargränsskyddsförändringen. ärs skörd motsvarar emellertid inte det avregeringen aviserade arealbidraget (/ha) neddragrUngen av referenspriset(/kg). Därför är det en oavvisligt krav att arealbidraget höjs så an detmotsvarar sänkningen av den gränsskyddade nivän. TiU detta kommer det i högstagrad rimliga an i övrigt anpassa arealbidraget tiU EG:s miruminiväer. Bettäffande brödspannmäl finns det särskilda skälför en stöne differens meUan inlösenpris och referenspris, dvs. lägsta cKhhögsta pris. Detta sammanhänger med möjlighetema att ocUa kvaUtetsvete ckU kvaUtetsräg i . Merkostaadenför sädan produktion i förhällande till normalvara kan beräknas tiU ca 20öre/kg. Vid en för liten differens meUan lägsta ckU högsta pris kommer den kvaragiUa varan att Unporteras.Slutsatsen är att referenspriset för vete CKh råg bör höjas i förhåUande tUl kommissionensförslag. De beräkningar som kommissionen gjort rörandesänkta kostnader i animalieprcxiuktionen som en följd av lägre foderkostnaderär enligt LRF i stora drag relevanta. Dock finner vi det orimligt att man vägerin bomagna prisregleringsavgifter pä handelsgödsel i kostaadsminskningen påfcxler och därefter sänker referenspriseraa eUer direktbidragen för animaliermotsvarande. Jordbmket har aldrig tUlerkänts kompensation förprisregleringsavgiftema, varför referensprisema eller direktbidragen ej hellerskall sänkas när avgiftema tas bort. 1992/93:100 Bilaga10 EnUgt LRF:s mening innebär en EG-anpassning avjordbrukets fömtsättningar och jordbrukspolitiken en delvis ny syn påoljeväxtcxUingen. Av betydelse för odUngens omfattaing bltt konkunenskraftengentemot andra länder. Detta behöver nödväncUgtvis inte betyda att svenskoljeväxtcxlUng minskar i omfattaing efter ett svenskt EG-medlemskap. LRF menaran ambitionen mäste vara att bibehåUa totalprcxJuktionen ckU den geografiska utbredningcxl-Imgen har . Det är emellertid troUgt att EG:s gmndvillkor inte är helttUlräckUga för an detta skaU uppnäs. Av detta skäl bör i förhandUngamamed EG ta upp frågan om oljeväxtcxiUngens omfatttung. Frägans vUct understryksäven av den aktuella tUskussionen inom EG på oljeväxtomrädet med hänsyn tUlGatt-förhandUngama. LRF kan i huvudsak ansluta sig till den stegvisaförändring av oljeväxt- regleringen som kommissionen föreslär /94 och 1994/95. /95 innebär kommissionens förslag attfröpriset justeras ned med ca 1 krAg jämfört med ticUgare är cKh att dettaendast delvis kompenseras via ett arealbidrag motsvarande /ha. Dettainnebär en betydande press pä odlingen cKh LRF:s ståndpunkt är attarealbidraget, liksom i spannmälsodUngen, mäste justeras upp. Kommissionen föreslår ingen höjning avarealbidraget för ärter med hän syn tUl den avvecklade proteinfodertegleringen. Följdriktigt antas att cxUUigen kommer att minska. LRF konstaterar att arealbidraget till ärtodUng skulle lig ga 1 000 - I /ha högre än bidraget för spannmål vid en fullständig EG- anpassning. Det vore därför skäligt att justera upp ärtbidraget med t.ex. /ha.- LRF tillstyrker en förlängning av stödet tillproduktion av grönmjöl. Den av kommissionen indikerade ersättningen motsvarardcKk endast uppskattningsvis av EG-stödet. Skall prcxiuktionen avgrönfodermjöl ha en möjlighet att överleva i ett EG-perspektiv mäste säledesersättningen ligga pä EG-nivån. 1992/93:100 Bilaga10 Avslumingsviskan konstateras an det i en EG-perspektiv är vUctigt att sä längt möjligtanpassa priser och kostnader tiU våra konkunentiänders niväer. 1 sä mottoinnebär kommissionens förslag steg i rätt riktning. är det enligt LRFsjälvklart att jordbruket fuUt ut skaU kompenseras för prissänkningarna päväxtodlingsomrädet, dvs. pä samma sätt som sker inom ramen för EG:sjordbrukspolitik. Effektema av nedvärderingen av den svenska kronan harytterligare accentuerat behovet av att justera ersättningsnivåema. 2.16Sveriges livsmedelsindustriförbund:-- SLIM har inga in vändningar mot att fcxiermedelsavgiften awecklas. Därmed har fömtsättaing ama för animalieproduktionen i de avseenden som gäller foderkostnader till största delen anpassats tUl de förhållanden som råder inom EG. När kostaads- sänkningen förs vidare genom sänkta gränsskydd gynnas även konsumenter na genom sänkta priser pä animaUer CKh relaterade prcxlukter. Fettvaraavgiftoch proteinfcxiermedelsavgift förekommer inte i EG:s olje- växtteglering. EG:s system för oljeväxter är, ttots viss osäkerhet angående detaljutformnUig, fortfarande världsmarknadspris pä bäde oljedelen cKh mjöl delen. 1992/93:100 Bilaga10 SLIM anser att båda avgiftema, som saknarmotsvarighet i EG, mäste avvecklas. SLIM stöder kommissionens förslag attproteinfcxlermedelsavgiften awecklas helt och anpassas till EG:s nivå fr.o.m.den 1 juU 1993. Fettvamavgiften är dock störte än proteinfcxlermedelsavgiftenoch awecklingen kan därför ske successivt så an en fullständig anpassning skentill . En utgångspunkt för kommissionens förslag påanimalieområdet är an spannmålspriset i ligger i nivä med detinlösenpris som motsvarar för svensk medlemskap. För1993 års skörd av spannmål är inlösenpriset fastställt tiU /kg enligt1990 ärs beslut. SLIMstöder kommissionens kompletterande förslag att referenspriset och därmedgränsskyddet anpassas tiU denna nivä. Därmed undviks att överskydd etablerasför spannmål ckU tUl spannmålkopplade fodermedel. SLIM ansluter sig till kommissionens förslag om sammainlösenpris skörd. SLIM anser att arealbidrag är att föredra framförfortsatt dUektstöd till animalieproduktionen. Inom nöticöttsproduktionen ärbehovet av kostaadsanpassning förmcxlligen störst. Arealbidrag är ocksä enstödform som tillämpas av EG, medan endast vissa specifika djurbidrag ges, dockicke kobidrag. 2.19Skogs- och lantarbetsgivareförbuncJef; Det är bra att införselavgiften påproteinfodermedel reduceras och försvinner den 1juU 1993. Detta är natarUga ckU nödväncUgasteg i EG-förbere-delseraa. Införselavgiftens syfte har varit att skydda efterfråganoch priset på spannmål och vissa inhemska proteinfoder. EG har olUca former avcUrekta prcxluk-tionsstöd för detta. För att skapa symmetti med EG börspannmåls-, oljeväxt-CKh baljväxtodUngen förstärkas med ett höjt arealstöd. SLAdelar kommissionens uppfattning att gränsskyddet för spannmälssubstitut ej börförändras före ett EG-inttäde. Det sänkta referenspriset för spannmål får interycka undan fömtsättaingar-na för svensk spannmälscxUing. Förslaget om sänktreferenspris kan endast accepteras om inlösenpriset per kg kombinerasmed ett EG-anpassat arealbidrag pä lägst /ha , /ha för1994 och I /ha . - Flytande växeUcurs drabbar i första handväxtcxIUngsföretagen eftersom importandelen i denna prcxluktion ärjämförelsevis hög, . Dessa företag är beroende av handelsgödsel,bränsle, bekämpningsmedel, maskiner m.m. som ökar i pris. Skillnaden mellanEG:s spannmålspris ckU