prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Ar 1979 fördes det fram ett försfeg om ändrade refetioner, mendet avvisades av kyrkomötet. När fyrparti-regeringen tiUträdde efter valet år1991 uttafedes i regeringsförklaringen att en öppen dialog mellan alfe berördaparter om framtid borde inledas. Ett underfeg för en sådandialog flnns numera i betänkande (SOU 1992:9) Ekonomi och ratti kyrkan. Utredningen har redovisat ett underfeg för en bedömning av vilicaekonomiska och rättsUga betingelser som kyrkan lever under och hur dessalåter sig anpassas tiU olika förändringar av refetionema mellan kyrkan ochstoten. Utredningen har också presenterat olika alternativa mcxleUer för detframtida förhållandet mellan och stoten. betänkande är föremål för ettomfattande remissförfarande. I fråga om inomkyrkUga instanser har fått i uppdrag att i samråd med församlings-och pastoratsförbund avge ett samfet yttrande senast den 1 febmari 1993. Ettstort antal andra myndigheter (Kh orgaiusationer har också beretts tillfåUe attyttra sig. Arbetet kommer att bedrivas vidare iparlamentariska former och i samverkan med företrädare för kyrkan. I det syftethar Kyrkoberedningen (C 1992:02) tillkalfets. Kyrkoberedningen skaU utvärderadet reformarbete på det kyrkUga området som har genomförts ochföreslå de förändringar i fegstiftningen som utvärderingen ger anledning tUl.Men beredningen skaU också aibeto vidare med den mer övergripandekyrka-stotfrågan. betänkande och remissyttrandena kommerdärför att lämnas över tiU beredningen. Utredningsarbetet skaU vara avslutotsenast . I det läge som då är får det avgöras vilka frågorsom kan foras vidare tiU kyrkomöte. Desvenska frikyrkosamfunden och vissa andra fria trossamfund får stotiigt stöd i form av stotsbidrag tUI sin reUgiösa verksamhet (verksam hetsbidrag), tiU gudstjänstiokaler Gokalbidrag) cKh tiU utbUdning av pastorer m.m. i samfundens egen regi (utbUdningsbidrag). Antalet medlemmar i de samfund som betjänar invandrare har ökat kraftigt 12 och är nuUka stort som antalet medlemmar i de svens- Av de frfe trossamfunden redovisar Katolska Prop.1992/93:100 kyrkan. , de ortodoxa kyrkoma (Kh de islamiskaförsam- Bil. 14 Ungarna störst antal medlemmar. Om man i stäUet ser på antaletpersoner som deltar i verksamheten är CKh Svenska Missionsförbundetstörst. På gmnd av medlemsökningen i de trossamfiind som är verksamma blandinvandrare (Kh ändrade principer för fördehiingen av stotsbidrag har aUt större andel av bidraget tiU de fria trossamftinden tillfaUit sådanasamfund. Fördelningen av bidrag mellan olika trossamfund görs av representanterför de bidragsberättigade samfunden. Samma beräkningsprinciper tillämpasdärvid för alfe trossamfund. I samband med diskussionema om fiamticfeställning har de fria trossamfunden fört fram önskemål om en komplettering avstotsbidragen med uppbördshjälp för de trossamfund som så önskar. IKyrkoberedningens utredningsarbete Ugger också att pröva frågan om en sådanuppbördshjälp. Påmånga områden som är av betydelse för konsumentema har det skett eUer förestårviktiga förändringar. Nya varor ckU tjänster,nya marknadsföringsmetoder och ny teknik tillkommer ständigt. Konkurrensenkommer också att öka i takt med avregleringen av sektorer som intevarit konkurrensutsatto samt genom den skärpto konkurrenslagstiftning somträder i kraft den I juU 1993. Den svenska ekonomins UtveckUng påverkarnaturUgtvis också de enskUda hushåUens ekonomi. Även intemationaUseringen och isynnerhet den västeuropeiska integrationen får stor betydelse förkonsumentema. Mycket av detto är positivt, men förändringama inrymmer ocksåproblem. KonsumentpoUtiken måste återspegfe de förändringarsom äger mm. Det är också en bakgmnd tiU att konsumentpoUtiken för närvarandeses över av en särskUd kommitté. En annan utredning överväger vUka ändringarsorn bör göras av marknadsföringsfegen. NärmandettiU EG genom får stora återverkningar på det konsumentpoUtiskaområdet. Fömtsättningama för näringsidkamas och konsumentemas handlande kommeratt förändras. Konkurrensen och konsumentemas valfrihet kommer att öka.Konsumentskyddet kommer också att stärkas på olika sätt. omfattar flera EG-direktiv omkonsumentskydd och konsumentprodukter. Produktdirektiv inom EG stäUer upp gmndläggan de krav som skaU uppfyUas för att varor skaU få föras ut på marknaden. Varor som uppfyUer kraven skaU fritt få föras meUan olika länder inom EES-området. Genom direktiv av annat sfeg skyddas konsumentemas ekonomiska intressen. På CivUdepartementets ansvarsområde har riks- dagenunder förefegts flera propositioner med försfeg tiU Prop.1992/93:100 lagstiftning som har sin bakgmnd i . Det gäUerkonsument- Bil. 14 skyddsregler om bl.a. leksakers säkerhet, iårUgaUvsmedelsimitotioner, personUg skyddsutrustning för privat bruk samt märkningav hushåUsapparater och av textiUer. Vid sidan om dessa förändrade fömtsättningar förrätten att föra ut varor på marknaden Ugger också i att dettokonuner att medföra ett större utbud av varor och tjänster samt en skärptkonkurrens med fegre priser som följd. För att den enskUde konsumenten skaUkunna göra det rätto valet i flödet av varor (kUtjänster måste han kunna ÖverbUcka och värdera utbudet. Detto fömtsätteratt han är aktiv och välinformerad och att det finns ett effektivtkonsumentskydd. Den gränsöverskridande handeln med varor (Khtjänster kommer med aU sannolikhet att öka när gränshindren avfegsnas CKhhandeln uppmuntras genom nya distributionsmetcxier. Detta kan fömtses resa nyafrågor som måste lösas såväl nationeUt som genom intemationeUt samarbete bl.a.i fråga om marknadsövervakningen. Denlokala konsumentverksamheten spelar en vUctig roU. Genom denna kan konsumentemafå råd och vägledning och hjälp att klara av problem av olika slag. Dekommunafe konsumentvägledama bidrar också med att medla i tvister som uppkommermeUan konsumenter och näringsidkare. Den lokafe verksamheten innebär attkonsumentema kan få stöd på nära håU på ett informeUt sätt, vilket har särskUtstor betydelse för svaga och utsatto gmpper. I cirka 250 kommuner bedrivs det någon form avlokal konsumentverksamhet. Genom den verksamheten får uppskattningsvis 3(X)000 enskUda konsumenter årUgen något slags stöd och 30 (XX) hushåUekonomiska råd. Flertalet kommuner bedömer det som viktigt att bibehåUa ochutveckfe verksamheten. har i en rapport tiU regeringenföresfegit vissa förändringar med syfte att stärka den lokafekonsumentverksamheten. Budgetrådgivning(Kh skuldsanering MångahushåU har stora ekonomiska problem. Budgetrådgivningen på nivåhar visat sig vara en värdefuU verksamhet för att bemästra problemen. Frågor omskuldsanering för att hjälpa de överskuldsatte hushåUen övervägs förnärvarande inom regeringskansUet. Chefen för har tidigarei dag berört detto. I syfte att finna nya och effektivare former föratt möto enskUda hushåUs behov av budgetrådgivning och skuldsanering har regeringen också gett i uppdrag att bedriva en tvåårig försöks verksamhet. I uppdraget ingår bl.a. att utveckfe samarbetet meUan de lokala konsumentrådgivama och ackordcentralemas juridiska ombud och 14 att bUda en centralrådgivande frågor som rör skuldsanering.Projektet skaU bedrivas i två kommuner. frånförsöksverksamheten skaU fortlöpande avrapporteras tiU regering- BU. Detblir aUt vUctigare att fegga mUjöaspekter på den privato konsumtionen.MUjömärkning ger konsumenten möjUghet att välja prcxlukter med mindre negativmUjöpåverkan ckU härigenom ocksåpåverka produktutvecklingen. Ar 1989 beslutode rikscfegen att en positivfrivilUg mUjömärkning skuUe införas. Verksamheten skuUe ledas av enmUjömärkningsstyrelse inom i Sverige.MUjömärkningssystemet innebär att en produkt som uppfyUer vissa mUjö- och kvaUtetskravskaU kunna få märkas med en särskUd symbol (en stiUserad svan). Arbetet med att to fram kriterier förmUjömärkningen är mer kompUcerat och har togit än som urspmngUgenfömtsågs. Det är vUctigt att kriteriema är väl underbyggda och motiverade. Vidval av produktgmpper har MUjömärkningsstyrelsen prioriterat gmpper medväsentiiga mUjöproblem. har omkring 150 prcxlukter bUvitmärkta med svanen. HittiUs har kriterier feststäUts för elva prcxluktgmpper.Målet är att under /94 faststäUa ytterUgare nittonkriteriedokument. Det finns ett fest organiserat nordiskt samarbetekring mUjömärkmng med den nordiska svanen. Bl.a. är kriteriema för märkningengemensamma. har i samarbete med handeln utvecklat etteget mUjömärkningssystem (Bra MUjöval). MUjömärkningen måste vara bådetrovärdig och begripUg. Det kan bU förvurande för konsumentema med fleramärken. Därför är det vUctigt att den nordiska svanmärkningen och Bra MUjövalfinner former för en samexistens och en marknadsföring som underlättar förkonsumentema att handfe mUjövänUgt. Inom EG gäUer en förordning ommUjömärkning. Den återspeglar i stort de principer som gäUer för den nordiskamUjömärkningen. Än så länge saknas i EG kriterier för olika produkter. De nordiska och svenska regelverken ckU kriteriema kan tjäna som förebUd påde områden där EG ännu inte har feststäUt sin ordning. Ett praktiskt samarbetemed EG:s expertgmpper har redan startat. Det är av stor vUct attkriteriearbetet fuUföljs och att det sker ett aktivt samarbete medEG-kommissionen. Av denna anledning samt för att påskyncfe arbetetmed att to fram ytterUgare kriterier bör MUjömärkningsstyrelsen engångsvistiiUfÖras extra resurser i budgeten för /94. Reformeringav konsumenUtiken Prop. KonsumentpoUtikenses över av en parlamentarisk kommitté, (C 1992:04, dir. 1992:63). Det StotUga engagemanget på det konsumenUtiskaområdet måste fortiöpande anpassas tiU förändringar som sker i det svenskasamhäUet och i vår omvärld. KonkurrenspoUtiken syftar ytterst tiU att to tiUvara konsumentemas intressen. För att konsumentemas ställning skaU stärkas ckU för att de skaU kunna tiUgcxlogörasig fördelarna av en fri konkurrens (Kh ökad avreglering krävs att de är bådeaktiva ckU välinformerade. Vidarekrävs efiFektiva rättsUga spelregler. Kommittén skaU närmare belysa vilkaåterverkningar dessa förhållanden bör få på konsumentpoUtiken. Kommittén skaU också uppmärksamma regler inom detkonsumenträttsUga området som fegger omotiverade hinder i vägen för en frimarknad och konkurrens och som därmed i själva verket motverkar konsumentemasmtressen. En stor förändring som påverkar såväl konsumentemassituation som det StotUga myndighetsutövandet är tiUämpningen av EES-avtalet.Den fria rörUgheten för varor bör lecfe tiU ett bredare vamsortiment, ettstörre utbud, en eflFektivare konkurrens samt pressade priser. Den friarörUgheten på tjänsteområdet kommer också att ft stor betydelse förkonsumentema, inte minst på bank- och försäkringsområdena. De nya fegar som införs som en följd av EES-avtaletinnebär både att tiUsynsansvar utvidgas (Kh att kravet påtiUsynsinsatser ökar. En viktig fråga för kommittén är vilka konsekvenserEG-anpassningen får. Ett angeläget område är här hur marknadsövervakningenskaU ordnas på ett eflFektivt och likartat sätt. Kommittén skaU pröva de möjUgheter som kan sfe tiUbuds för att minska ansfegsbehov. Kommittén skaU därför undersökamöjUghetema och lämpUgheten av att delar av verksamheten finansieras på annatsätt än över stotsbudgeten. Ett viktigt inslag är tanken att frivilUgakonsumentorganisationer skaU spefe en större roU i konsumentarbetet. Frisfeendekonsumentorgaiusationer som kan fånga upp konsumenters behov och driva derasfrågor kan spefe en viktig roU på marknaden. UngdomspoUtikenbör syfto tiU att sätto den enskUdes behov i centmm. Det är viktigt att oUlca samhäUsinsatser harmonierar CKh kompletterar varandra. Därmed berörs flera olika poUtikområden. Av särskUd be tydelse är t.ex. UtbUdning, arbete och socialpoUtik men även frågor om ungdomars fritid. UngdomspoUtiken handlar om att se poUtiken dels tvärs över traditioneUa sektorsgränser, dels utifrån ungdomars perspek tiv. Stotens insatser på bam- (Kh ungdomsområdet harutretts. Den s.k. Prop. 1992/93:100 har överfemnatbefenkandet (SOU 1992:54) Mer för Bil. 14 mindre - nya styrformer for bara-(Kh UngdomspoUtiken. I betänkandet understryks behovet av tydUgaremålformuleringar (Kh gemensamma strategier. Betänkandet har remissbehandfets(Kh bereds i CivUdepartementet. Påungdomsområdet arbetar en rad myndigheter utifrån olika mål och instmktioneretc. En helhetssyn på ungdomars situation fömtsätter samordning översektorsgränsema. Vidare är det vUctigt att målen för UngdomspoUtiken blirtydUgare. Avsikten är att en proposition skaU förefeggas under våren1994. Ungdomstidenär cfe man stäUs inför en rad vägval inlör framtiden och samtidigtskapar sig en egen identitet. De snabba förändringar som sker i samhäUet innebäratt Uvsvillkoren for den yngre generationen skUjer sig avsevärt i förhållandetiU de som gäUt för tidigare generationer. Det finns en risk att generationemaQärmar sig från varandra. Det finns därför arUedning att i högre graduppmärksamma det generationsövergripande arbetet. Insatser som kan bidra tiUatt minska ålderssegregationen och öka vuxennärvaron i ung-domsrruljöer börunderstödjas. Syftet bör vara att öka försfeelsen och stärka soUdariteten meUangenerationema. Det saknas återkommande undersökningar omattityd- och värderingsförändringar i ungdomsgenerationen som också belyserhur föräldrar och andra vuxna lyckas med att msto unga människor inför vuxenUvet.Regeringens Bam- och ungdomsdelegation (Ju 1983:01) har fått i uppdrag attgenomföra en undersökning som belyser ungdomars attityder och känslor förkulturarvet och de demokratiska värdena. Syftet är att få kunskap om hurnormöverföring sker (Kh om gmndfeggande värderingar har förändrats. förbereder man sig infor (Kh tarsteget in i vuxenvärlden. För det stora flertalet ungdomar innebär detto intenågra större svårigheter. Hinder som ökad arbetslöshet och sämre möjUgheter attskafiFa sig en egen bostod blir dock ett aUt större problem för dagensungdomsgeneration. Regeringen har därför beslutot tillkalfe en särskUd utredareom ungdomars levnadsviUkor och framtidsutsUcter (C 1992:07, dir. 1992:107).Utredaren, som skaU studera ungdomars etoblerings-mÖjUgheter på arbets- ochbostodsmarknadema, skaU även belysa unga hushåUs ekonomiska situation ochungdomars konsumtionsmönster. Syftet är att få fram konkreto förslag tiUeflFektivare åtgärder samt tek-lUker för hur ungdomsperspektivet skaU kunnabeaktos i större utsträckning i den poUtiska beslutsprocessen. Vidare skaUutredaren studera vilka konsekvenser som fegar och avtal påarbetsmarknadsområdet har för ungdomars möjUgheter att etoblera sig på denreguljära arbetsmarknaden. 2 1992/93. Den ökande ungdomsarbetslösheten kräver msatser påflera områden. 1992/93:100 Regeringen har vidtogit en rad åtgärder.Ungdomspraktikpfetsema har Bil. 14 hittiUs gett närmare 80 (XX) ungdomar sysselsättning. Eflfektema av det systemet kommer attutvärderas. De sociala nätverken kring arbetslösa ungdomarbehöver förstärkas. Stöd tiU okonventioneUa msatser och spridande av kunskap,mspiration och idéer är angeläget. Den satsning på att stärka samarbetet mellanarbetsförmedling och socialtjänst som ochScKialstyrelsen genomför bör nu kompletteras med ett uppsökande arbete för attsprida goda exempel och stimulera ökad samverkan på lokal nivå. Ungdomarseget engagemang är en viktig resurs som bör umyttjas i större utsträckning. Dethandlar om att se ungdomama som en positiv resurs. På det sättet skedde arbetetnär det gäUde msatsema mot läktarvåld och särskUt arbetet mför ijuni 1992. Supporterklubbamas engagemang kanaUserades tiU ett arbete mot detidrottsrelaterade våldet. Ett annat exempel är arbetet mot främlingsfientUghetdär ungdomar gått ut i skoloma och diskuterat dessa frågor med sina jämnåriga. Denna metod bör kunna användas på fler områden.FöreningsUvet, kulturUvet och trossamfunden är en stor resurs i ett sådantförändrings-arbete. Ungdomamas egna organisationer är särskUt vUctiga fÖr attstimulera ungdomars aktiva ansvarstogande. För att ungdomar skaU känna engagemang krävs att deockså får inflytande och känner sig delaktiga. Det arbete som Stotensungdomsråd inlett när det gäUer att utveckfe metoder för ungdomars möjUghetertiU ökat inflytande kommer att utvärderas . De erfarenhetersom gjorts i projekten som pågår ute i kommunema skaU Ugga tiU gmnd förförsfeg tiU ytterUgare insatser. Mångaungdomar engagerar sig i föreningar av olika sfeg. Det är angeläget attföreningsUvet ges gcxla möjUgheter att utveckfe sitt arbete och nå flerungdomar. Det är därför viktigt att på olika sätt stödja det fömy-elsearbetesom pågår inom föreningsUvet. Bidragen tiU bam- och ungdomsorganisationerna harflera syften. Det handlar dels om att ge föreningsUvet möjUgheter att bedrivaoch utveckfe sin verksamhet, dels om att stimulera tiU fÖr samhäUet särskUtangelägen verksamhet. Målen för det stotUga stödet har utretts av Stotensungdomsråd och konkretiseringar av dessa övervägs inomregeringskansUet. Syftet är att kunna få fram ett mer målstyrt system ochtekniker för en bättre uppföljning och utvärdering. Det ideeUa engagemanget och den idébumavericsamheten har en väsentiig roU då det gäUer att utveckla flera av demsatser som bedrivsi oflFentUg regi. Flera av de idébuma organisationema har dock Prop.1992/93:100 fått aUt svårare att intressera och engagera ungdomar. Det ärangefeget Bil. 14 att försöka bryto denna utveckling (Kh finna nya formerför att stärka ungdomars intresse för poUbik och samhäUsarbete. Ungdomari växer upp under goda förhållanden. HälsotUlståndet harkraftigt förbättrats . Den psykiska ohälsan har dock framträtt som ett aUtstörre problem. Det är social otrygghet (Kh därmed sammanhängande förändringari levnadsförhåUanden och UvsstU som utgör hoten mot hälsan. Problem sommobbning uppmärksammas inte tiUräckUgt. Företeelser som anorexfe och bulimi hosflickor CKh användningen av dopmgpreparat hos pojkar är andra aUvarUga problemsom kräver åtgärder. Det stora antalet självmord bland ungdomar visar också påbehovet av insatser. Videovåldet påverkar särskUt ungdomar med dåUgavuxna förebUder och uisatser behövs fÖr att motverka skadUga efiFekter avVåldsskUdringar i olika typer av medier. Den psykiska ohälsan och de Uvssdilsideal som vissaungdomar försöker uppnå kan vara tecken på rotiöshet och ensjunhet, bristandevuxenkontakter och otrygghet. För att komma tUI rätto med detta räcker detinte med stetiiga åtgärder. Det handlar firamför aUt om att underfetta förföräldrar, andra vuxna, föreningsUv (kU kamrater,dvs. de människor som finns i ungdomamas omgivning, att te sitt ansvar. Det ärockså nödvändigt med en nära samverkan meUan de ofiFentUga och de frivUligamsatsema när det gäUer att nå ungdomar med svårigheter eUer som av olikaanledningar hamnat snett i tiUvaron. Ett omfattande projekt som bygger på en sådansamverkan pågår i tolv stedsdelar i storsfedema. , som består avsåväl aUmänt förebyggande som individueUt inriktode insatser, bedrivs i mycketnära samverkan mellan skolan, föräldrama, , den kommunafefritidsverksamheten, poUsen samt det lokafe föreningsUvet. Avsikten är nu attspricfe erfarenhetema av dessa samverkansformer tiU andra områden och kommuner. Insatser för att ge ungdomar i glesbygd möjUgheteratt forma attraktiva UvsmUjöer samt för att stärka deras delaktighet isamhäUsutvecklingen bör uppmuntras. En utvärdering av Glesbygdsmyndighetensprojekt pågår . Erfarenhetema firåndenna bör tas tiU vara och spridas. När det gäUer ungdomars hälsa ärtrafiksäkerhetsfrågoma av stor betydelse. skadas eUer dödas 9 000 bamoch ungdomar i trafiken. Initfetiv kommer att tas för att förbättratrafiksäkerheten för bam och ungdomar. Det finns en växande gmpp ungdomar som av olikaanledningar är eUer känner sig övergivna av vuxenvärlden. Bland dessa finns enUten gmpp utsatta ungdomar som uite har någon fast punkt i tiUvaron. Dessa s.k.hemlösa ungdomar har samhäUet inte lyckats to hand om CKh det föranleddeBam- och att anordna en särskUd Prop. 1992/93:100hearing med berör(fe frivilUgorganisationer ckUmyndigheter Bil. De där redovisade erfarenheternavisar på behovet av samverkan mellan myndigheter, frivilUga organisationer,enskUda vuxna (kU ungdomar. Detideelfe engagemanget niåste tiUvarafes bättre så att man kan bygga StebUa nätverkkring dessa utsatte ungdomar. presenterades Ungdomskorrunitténsbetänkande (SOU 1991:60) Olika men äncfe lika. Betänkandet som behandlarinvandrarungdomamas situation har remissbehandfets och åtgärdsförsfegen beredsför närvarande inom regeringskansUet. har under /93 avsatt 10mUjoner kronor för uisatser mot främlingsfientUghet, rasism och antisemitism.Inriktningen är bl.a. att långsUctigt påverka normer, attityder CKhförhållningssätt hos ungdomar. Dessutom har regeringen och Bam- ochungdomsdelegationen initierat en riksrepresentetiv undersökning kringinvandrare och invandring vilken skaU utföras av Stetistiska centralbyrån ochCentmm för invandringsforskning vid . Vidare har Bam- och fördefetdrygt 5 mUjoner kronor ur Allmänna arvsfonden tiU projekt som syftar tiUinsatser mot främlingsfientUghet bland ungdomar. Delegationen har ävenprcxiucerat och distribuerat material om främlingsfientUghet till elever ochlärare på högstodiet. Ungdomar med oUka typer av funktionshinder behöveruppmärksammas i större utsträckning. I ekonomiskt svåra tider är det viktigtatt inte vissa människors möjUghet att leva ett rikt Uv sätts på undantog.Denna gmpp av ungdomar behöver särskUt stöd för att kunna delto i aktiviteterpå lika villkor som andra ungdomar, bl.a. inom föreningsUvet. SärskUtbetydelsefuUt är att ungdomar med funktionshinder ges vägledning och stöd iövergången meUan skofe och arbetsUv samt hjälp att etoblera sig påarbetsmarknaden. Arbetsförmedlingar ckU arbetsmarknadsinstitutägnar dessa ungdomar särskUd uppmärksamhet. Chefen för redovisat insatser fÖr ungdomar medfiinktionshinder. StödtiU forskning om ungdom sker bl.a. genom . AvsUcten äratt omfattningen och inriktningen av ungdomsforskningen skaU behandlas i enproposition om forskningspoUtiken . Det är också viktigt att stödja dialogen meUanforskare och praktiker. Stotens ungdomsråd bör i större utsträckning fungerasom kontaktfomm meUan forskare, praktiker och poUtiker på ungdomsområdet. Jagavser också själv att to initiativ i denna fråga. Ungdomsforskningen har fått en aUt vUctigare roU idet mtemationeUa ungdomssamarbetet. Gemensamma nordiska aktiviteter inom ramenför Nordiska miiusterrådet harutvecklats och mom såväl EG som Europa- 20rådet planeras intemationelfe program för ungdomsforskning. finns det luckor i kunskapema om ungdomarsvillkor. En anled- Prop. 1992/93: IOO ning är att stotistiken på vissa områdeninte är nedbmten i oUka ål- Bil. Vidare är det ett stortantal myndigheter (Kh institutioner som pr(xlucerar stotistik inomungdomsområdet och en samordning och ÖverbUck över vad som pr(xluceras saknasi dag. För att få fram ett konkret underfeg för att skapa eneflFektivare uppföljning av ungdomars uppväxtviUkor kommer Stotens ungdomsrådatt få i uppdrag att utrecfe stotistikprcxluktionen ckU initiera ett samarbete meUan destotistikproducenter som finns på ungdomsområdet. DetintemationeUa ungdomsutbytet bidrar tiU en ökad förståelse mellan människorfirån olika länder. Det innebär också en personUg och scKial utveckling av deunga människorna som cKkså kommer hefe samhäUet tiU del. Svenska ungdomar kan i och med EES-avtaletsikraftträdande delto i EG:s ungdomsutbytesprogram Ungdom för . StiftelsenfÖr IntemationeUt Ungdomsutbyte har genomfört ett förberedelsearbete införprogramstarten och bör få fortsätto att utveckfe programmet med syfte att nåandra gmpper av ungdomar än de som traditioneUt deltar i intemationeUtungdomsutbyte. SärskUcfe msatser kommer att göras när det gäUerinformation tiU ungdomar om EG och EES inför den föresfeende folkomröstningenom ett svenskt medlemskap i . har fåtti uppdrag att bygga upp en central datobas med information om ungdomsutbytem.m. Detto underlättar för ungdomar som viU skaflFa sig intemationeU erfarenhet.Stiftelsen har också fått ansvar för att ett utbytesprogram med tredje världenförbereds, det s.k. World Youth of .