prop · GG0380 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93:80 om utökatälvskydd p; Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet för de ätgärder och ändamäl som framgårav föredragandens hemställan. Ipropositionen föreslås genom ett tillägg till lagen (1987:12) om hushållning mednaturresursei m.m. att ytterligare älvar och älvsträckor skyddas mot vattenkraftsutbyggnadoch att de fyra största outbyggda älvarna skall utgöra nationalälvar.Dessutom föreslås att regeringens rätt att förbehålla sig prövning av ettvattenföretag förtydligas genom en ändring i vattenlagen (1983:291). Lagändringarnaföresläs träda i kraft . 1 1992/93. Lag om ändnngi lagen (1987:12) om hushållning med Härigenom föreskrivs att 3 kap. 6§ lagen (1987:12) om hushällningmed naturresurser m.m.' skall ha följande lydelse. Vattenkraftverk samt vattenreglering ellervattenöverledning för kraftändamål får inte utföras i följande vattenområden: uppströms Hummelforsen och Östcrdaläl-ven uppströms Trängslet I Ljusnan Hylströinmen i , Ammerån, Storån -Damman samt Hårkan upp-slrömsHotagen , Storån uppströms Klumpvattnet, Långselän ,Saxån, Ransar-ån uppströms Ransarn samt Vojmån uppströms Vattenkraftverk samt vattenreglering eller vattenöveriedningför kraftändamål får inte utföras /' natio-nalälvarna , , Piteälvenoch med tillhörande vattenområden samt i följande vattenområden: uppströms Hummelforsen och uppströms Trängslet uppströms Vallhaga uppströmsStorsjön samt Gimån uppströms , Am-merän. , Storan uppströms KJumpvattnet, Längselän -,Saxån, Ransar-ån uppströms Ransarn samt Vojmän uppströms ' Lagen omtryckt 1992:1146 Vattenkraftverk samt vattenreglering eller vattenöverledning för kraftändamäl fär inte heller utföras i följande älvsträckor: Vattenkraftverk samt vattenreglering eller vattenöverledning för kraftändamål fär inte heller utföras i följandeälvsträckor: nedströms Skiffs- forsen samt älven ned ströms bruk sträckan mellan och Sveg- sjön samt sträckan mellan Laforsen och nedströms Skiffs- forsen samt sträckan mellan bruk och ' sträckan mellan och Sveg- sjön samt sträckan mellan Laforsen och Första och andra styckena gäller inte vattenföretag som förorsakar endast obetydlig miljöpåverkan. Tärnaforsen mellan och Gäuta sträckan mellan Havern och samtsträckan nedströms Viforsen Långan nedströms och Tärnaforsen mellan och Gäuta Denna lag träder i kraft . Beträffande mål och ärenden enligt vattenlagen (1983:291)som anhängiggjorts före ikraftträdandet skall äldre bestämmelser tillämpas. Lag om ändring i vattenlagen (1983:291) Härigenom föreskrivs att 11 kap. 3§ vattenlagen (1983:291)skall ha följande lydelse. Om ettannat vattenföretag än ett sädant som anges i 1 och 2§§ är av betydandeomfattning eller ingripande beskaffenhet, fär regeringen förbehålla sigprövningen av företagets tiliätlighet. Besked om förbehållet skall lämnastill eller förrättningsmannen innan dom eller beslut harmeddelats om företagets tiliätlighet. Om ettannat vattenföretag än ett sädant som anges i 1 och 2§§ är av betydandeomfattning eller ingripande beskaffenhet, får regeringen förbehålla sigprövningen av företagets tiliätlighet. Detsamma gäller i fråga om ettvattenföretag som avses i 3 kap. 6§ tredje stycket lagen (1987:12) omhushållning med naturresurser m.m. Besked om förbehållet skall lämnas tillvattendomstolen eller förrättningsmannen innan dom eller beslut har meddelatsom företagets tillåtlighet. Denna lag träder i kraft . Miljö- och naturresursdepartementet Prop. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministem BUdt, ordförande, och statsråden . , ,, , , , , , , , ,, , , , , P. , Proposition om utökat älvskydd Iregeringsförklaringen uttalas att fler värdefuUa vattendragskyddas i naturresurslagen. Miljö- och naturresursdepartementet har låtitutreda vilka vattendrag som är av särskilt stort värde for namrvård, friluftsUv,kulturmUjövård och fiske och som inte är skyddade motvattenkraftsutbyggnad. En redovisning av utredningen har lämnats i promemorian(Ds 1992:29) Utökat älvskydd. Till protokoUet i detta ärende bör fogas promemorian sombilaga 1, en förteckning över remissinstansema som bilaga 2 och en karta med deälvar och älvsträckor som foreslås bU skyddade som bilaga 3. En sammanställningav remissyttrandena finns tillgänglig i Miljö- och naturresursdepartementet (DnrM92/1121/7). Tillgrund för gällande bestämmelser om skydd av vissa vattendrag motvattenkraftsutbyggnad ligger ett omfattande utredmngsarbete, till stor delutfört . Främst de utredningar som har redovisats i betänkandena(SOU 1974:22) Vattenkraft och miljö och (SOU 1976:28) Vattenkraft och miljö 3,ofta kallade den Sehlstedtska resp. Ekströmska utredningen, låg till gmnd forett mer samlat beslut av (prop. 1977/78:57, bet. 1977/78:CU9, rskr.1977/78:100) om att undanta vissa älvar och älvsträckor frånvattenkraftsutbyggnad. dagens beslut kom tilluttryck som riktlinjer i den fysiska riksplanering- Prop. 1992/93:80 en. Ar1987 tiUkom lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m.,fortsättningsvis kallad naturresurslagen (NRL). Härvid lagfästes i stort settde nämnda riktlinjema (prop. 1985/86:3, bet. 1986/87:BoU3, rskr.1986/87:34). I 3 kap. 6 § naturresurslagen finns sålunda närmare angivet ivilka vattenområden och älvsträckor som vattenkraftverk och vattenregleringeller vattenöverledning för kra/itändamål inte fär utföras. Undantag görs baraför de forelag som orsakar endast obetydlig miljöpåverkan. Förteckningeni 3 kap. 6 § naturresurslagen med skyddade vattenområden och älvsträckor harutvidgats vid flera tillfäUen, främst genom bifall till olikamotionsyrkanden. Senast gällde detta Emän. har Hylströmmen i ,Ammerån i sin helhet, Edänge i Mellanljusnan och sträckan meUan och Käirbackstrandi tillförts. Den gällande förteckningen över skyddade vattendragomfattar ett 25-tal vattenområden och älvsträckor. Riksdagenbeslutade om en plan för utbyggnad av vattenkraften (prop. 1983/84:160,bet. 1983/84:BoU30, rskr. 1983/84:388). Planen reviderades året därefter (prop.1984/85:120, bet. 1984/85:BoU 25, rskr. 1984/85:364). Den reviderade planenomfattade nya projekt, efiektivisering och förnyelse samt byggande av småkraftverk om tillsammans /år i syfte att säkerstäUa en utbyggnad avvattenkraften om /år till mitten av . En del projekt iplanen har i praktiken senare utgått genom avslag på ansökningar enligtvattenlagen (1983:291) och genom beslut i om skydd enligtnaturresurslagen. I såväl propositioner som utskottsutlåtanden har framhållitsatt den omständigheten att projekt fitms upptagna i vattenkraftplanen inteautomatiskt medför att de kan genomföras. skall sedvanlig prövningenligt vattenlagen ske. Samma procedur och samma överväganden skall görasoberoende av om ett projekt finns medtaget i planen eUer ej. Planen utgör inteheller hinder mot att aktualisera projekt som inte är upptagna i planen. Närings- ochteknikutvecklingsverket () har regeringens upp drag att redovisa bl.a. vattenkraftsutbyggnaden. I sin rapport. Energirapport , redovisar att tillskottet av vattenkraft, sedan vattenkraftplanen antogs, uppgår till /år. Därav utgör /år projekt utom planen. Av återstående projekt i planen anges drygt /år som planerade och /år som oklara. Enligt har projekt om närmare /år fått avslag vid vattenlagsprövning eUer på annat sätt undantagits ft-ån pla nen. anför att det kommer det att bli svårt att nå en utbyggnad av /år till mitten av och kanske över huvud taget . Verket bedömer att vattenkraftens produktionsförmåga kommer att ligga på ca /år vid 1990-taIets mitt. 3 Allmänna utgångspunkter Prop. Iett intemationellt perspektiv baseras elenergiproduktion iförhållandevis hög grad pä vattenkraft. Detta har varit en stor fördel förlandets energiförsörjning och utveckling. Utbyggnaden har inneburitatt kvarvarande outbyggda älvar och älvsträckor fått ett relativt sett ökatvärde för fiamför aUt natur- och kulturmiljövård, friluftsliv och fiske.Bevarandet av outbyggda älvar har också starkt engagerat många medborgare. Detär därför naturligt att frågan om älvskydd varit foremål för återkommandediskussion i bl.a. . Redannär tog ställning till det första samlade förslaget om att vissavattendrag skulle undantas från vattenkraftsutbyggnad beslöts att undantagetborde avse orörda älvar och relativt omfattande älvsträckor av nationellbetydelse från bevarandesynpunkt (prop. 1977/78:57, bet. 1977/78:CU9, rskr.1977/78:100). I fråga om vad som skall utmärka en älvsträcka för att den skallundantas från vattenkraftsutbyggnad angavs att undantag kan ske där flerabevarandeintressen medverkar till att göra älvsträckan skyddsvärd frånnationell synpunkt. Samma principer ligger också till grand för det förslag somjag nu lägger fram. om miljö och utveckling i undertecknadeSverige konventionen om den biologiska mångfalden. Jag ser en utökning avantalet älvar och älvsträckor som skyddas mot vattenkraftsutbyggnad som ettviktigt led i arbetet att slå vakt om den biologiska mångfalden och dengenetiska variationen. Dennu aktueUa promemorian. Utökat älvskydd, upptar i första hand skyddsvärdavattendrag i norra och , dvs. områden som varitföremål för utredningar rörande avvägningar meUan bevarande ochvattenkraftsutbyggnad. Promemorian omfattar dessutom vissa vattendrag i södraSverige. I promemorian redovisas sammanlagt 16 älvar och älvsträckor med såstora värden för naturvård, kulturmUjövård, fiiluftsliv eUer fiske att de enfigtpromemorian bör undantas från vattenkraftsutbyggnad. Det gäUer vattenområdena ,Malån i , Sävarån, Nedre Hårkan i , Gimån uppströms Leringen-Holmsjöni , uppströms Vallhaga i Ljusnan, Bräkneån, FyUeån och Kynne älv.Det gäUer vidare sju älvsträckor, nämligen i sjön och Jaurekaska,meUan och , meUan och , Ljungannedströms Viforsen, mellan Åsens och Väsa kraftverk, nedsO"ömsGysinge och Mönoimsån nedströms Fridafors bmk. Förslaglämnas också om en sådan ändring av vattenlagen att tiUåtiigheten avvattenföretag som berör undantagna älvar och älvsträckor skaU avgöras avregeringen i stäUet for som for närvarande av . Promemorians förslag om vilka ytterUgare vattendrag som bör skyddas mot vattenkraftsutbyggnad tiUstyrks av flera centrala myndig heter såsom . och Fiskeri verket, av flertalet berörda kommuner och länsstyrelser samt av olika g intresseorganisationer for naturvård, frUuftsUv och fiske. ket anser att det mot bakgmndav den höga utbyggnadsgraden i våra Prop. 1992/93:80 vattendrag är viktigt attslå vakt om bl.a. natur- och ftiluftsvärdena i de kvarvarande outbyggda älvarnaoch älvsträckorna. Även sträckor som indirekt är påverkade av uppströms Ugganderegleringar och befintUga kraftverk kan enligt verket ha så höga skyddsvärdenatt ett skydd enUgt naturresurslagen är motiverat. I det följande (avsmtt 5)lämnar jag för varje vattendrag, som jag föreslår skaU undantas frånvattenkraftsutbyggnad, en närmare redovisning av remissynpunkter och mina överväganden.De kommuner som jämfört rapportens förslag med sina egna överväganden i den översiktUgamark- och vattenplaneringen finner som regel en god överensstämmelse.Promemorians forslag avvisas, i sin helhet eUer beträfiande enskUda vattendrag,av (), kraftföretagen, berördaregleringsföretag och fallrättsägare. EnUgt dessa instanser lämnas ipromemorian en ensidig beskrivning av bevarandeintresset. anför att avvägningarom vilket intresse som skaU ges företräde bör göras först efter det att mankunnat bedöma konsekvensema från samhäUsekonomisk synpunkt för altemativenbevarande eUer exploatering. Invändningar framförs vidare mot attpromemorieförslaget omfattar vattendrag vilka berörs av projekt ivattenkraftplanen eUer där ansökningar lämnats in för prövning enUgtvattenlagen. Beträffande några vattendrag finns invändningar från vissa berördakommuner. Föregen del konstaterar jag att promemorians forslag om vilka ytterUgarevattendrag som bör skyddas mot vattenkraftsutbyggnad överlag har fått ettbrett stöd hos berörda kommuner och länsstyrelser. Även myndigheter och orgamsationerinom naturvårds-, kulturmUjövårds-, friluftsUvs- och fiskeområdena stödjerförslagen. Utöverpromemorians förslag tar flera remissinstanser upp ytterUgare vattenområden ochälvsträckor som bör skyddas. Som framgår i det följande (avsnitt 7) avser jagatt ta imtiativ tiU ett fortsatt inventeringsarbete där remissvaren på den aktueUapromemorian bör utgöra en av utgångspunktema. Med nägra undantag börpromemorians förslag om skydd för ytterUgare vattendrag läggas tiU gmnd för dennu aktueUa ändringen av lagtexten i naturresurslagen. och Jaurekaska med sjön i finns ärenden anhängiggjordaom prövning enUgt vattenlagen för utbyggnad respektive ändrade vattenhushåUningsbestämmelser.EnUgt hittiUs tiUämpade principer, vilka jag föreslår skaU gäUa även iförevarande lagstiftningsärende, skaU ärenden anhängiggjorda hos vattendomstolavgöras mot bakgrand av de vid tiden för ansökan gällande bestämmelsema ivattenlagen och naturresurslagen. Ett förbud mot vattenkraftsutbyggnad i nämndavatten skuUe aUtså inte påverka utgången av anhängiggjordaärenden. Jag finner det då vara en lämpUg ordning att inte nu behandla fråganom skydd enUgt naturresurslagen för Jaurekaska och . Beträffandeälvsträckan vid Brannsberg i finner jag att den är relativt kort och redan starkt påverkad av vattenkraftsutbyggnad, bl.a. genom korttidsreglering av uppströms Uggande vattenmagasin. ansermot bakgrund härav att älvsträckan inte bör omfattas av bestämmelsema i 3 kap.6 § NRL. övrigai promemorian upptagna älvar och älvsträckor bör skyddas mot vattenkraftsutbyggnadenUgt 3 kap. 6 § naturresurslagen. Det innebär att vissa projekt ivattenkraftplanen inte blir aktueUa att genomföra. Beroende på utbyggnadens utfornmingrör det sig tiUsammans om 0,2 /år som undandras vattenkraftplanen. , liksom flerakraftbolag, fallrättsinnehavare och reglerings-företag, anser som jag tidigarenämnt att vattendrag som berörs av projekt som är förtecknade ivattenkraftplanen inte nu bör föras tiU bestämmelsema i 3 kap. 6 §naturresurslagen. För egen del viU jag erinra om att beslut attskydda , Edänge i Mellanljusnan, Ammerån, och (bet. 1986/87:BoU3,rskr. 1986/87:34, bet. 1987/88:BoU15, rskr. 1987/88:272, bet. 1989/90:BoU17, rskr.1989/90:214, bet. 1990/91:BoU18, rskr. 1990/91:342) har inneburit att projekt ivattenkraftplanen omfattande ca /år inte har kunnat genomföras. Det kandärför inte sägas vara något princieUt nytt att undanta älvar och älvsträckorsom är upptagna i planen. Mittförslag: De fyra största outbyggda älvarna skaU kallas nationalälvar. Skälen för mittforslag: Från naturvårds- och bevarandesynpunkt utgör , , Piteälvenoch en del av vårt nationella arv. Dessa älvar bör därför ges ensärskild plats bland de älvar som redan är skyddade mot vattenkraftsutbyggnad.Jag anser med hänsyn härtiU att de fortsättningsvis bör benämnas nationalälvar.Detta bör framgå av 3 kap. 6 § naturresurslagen. Någon saklig skiUnad i skyddetmot vattenkraftsutbyggnad jämfört med övriga skyddade vattendrag innebärförslaget dock inte. Jagövergår nu tiU att redovisa mina förslag i fråga om de ytterUgare älvar ochälvsträckor som bör skyddas enligt 3 kap. 6 § naturresurslagen och skälen fördetta. De älvar som jag avser är , Malån i , Sävarån,Nedre Hårkan i , Gimån uppströms i , Voxnanuppströms Vallhaga i Ljusnan, Bräkneån, , Fylleån och Enningdalsälveni vilken Kynne älv är en del. En motsvarande föreskrift bör Ukaledes föras inför följande älvsträckor, nämligen meUan och iÅngermanälven, nedströms Viforsen och nedströms . Dennärmare avgränsningen framgår av det följande. Mitt förslag: Abyälveni sin helhet bör undantas från vattenkraftsutbyggnad. Promemorieförslaget:Överenstämmer med mitt förslag. , Länsstyreben i , kommun och tiUstyrker förslaget eUer har inget att erinra mot det. iNorrbottens län samt och kommuner, som avstyrker förslaget,anser att det vore fel att lagligen formulera sig så att vattenkraften inte gåratt bygga ut i . Man borde istället ange vilka värden som oundgängligenskall lämnas orörda. I det faU en utbyggnad skuUe klara dessa krav borde denvara tiUåten. kommun konstaterar vidare att den nu planeradeutbyggnaden innebär ett mycket mer begränsat ingrepp i naturmUjön i älven äntidigare diskuterade altemativ som utnyttjar större delar av den möjligaenergiproduktionen. har enUgt kommunen mycket ofta problem i sambandmed isavgångama . Detta kan i viss mån förbättras med en sådanförsiktig reglering. , vattenregleringsföretagoch avstyrker förslaget. anser att detinte går att påvisa en utbyggnads inverkan på skyddsvärdena eftersom projektensutformning inte är fastställd. , som harintressen i älven tiUsammans med , påpekar att älvenvisserligen inte ingår i vattenkraftplanen men Ukväl har visat sig varavärdefull från utbyggnadssynpunkt. Projektering av vissa anläggningar pågår. Skellefteälvensvattenregleringsföretag påpekar att de områden som är intressanta att regleraeller bygga ut Ugger uppströms den befintiiga kraftstationen i Hednäs. Detinnebär att cirka halva älven skulle lämnas orörd även vid en utbyggnad. Enutbyggnad eller reglering uppströms Hednäs skuUe dessutom överensstämma medönskemålen från boende i området samt kunna utföras utan större miljöintrång. Skälen för mitt förslag: AbyälventUlhör de mindre av de s.k. skogsälvarna och riimer upp ca 2 mil norr omArvidsjaur. I sitt nedre lopp är älven sjöfattig och utan störresidovattendrag. Älven är här brantare än någon annan norrländsk älv. Abyälvenär hittiUs obetydUgt utbyggd. En äldre kraftstation finns vid Hednäs ca tre mUuppströms utioppet i . TiUstånd i vattendom finns för ombyggnad avkraftstationen. Ombyggnaden skuUe innebära ett ökat vatten- och faUhöjdsutnyttjande.OUka altemativ för utbyggnad på andra håU i älven har redovisats under årenslopp. En utbyggnad genom reglering av sjön samt kraftstationervid Klubbfors och Krokfors har projekterats men ansökningar föreligger förnärvarande inte. Årsproduktionen genom projekt uppströms Hednäs har beräknats tUl40 GWh/år. finns dock inte med i vattenkraftplanen med hänsyn tUl denhöga kostnaden för utbyggnad. Någrariksintressen fÖr naturvård, friluftsUv eUer kulturmUjövård finns Prop.1992/93:80 inte redovisade för älven, men betydande värden firms ändå både vadavser flora, fiuna och geologi. förekommer på flera stäUen. är enav de få älvar där utsättning av laxyngel med stammar från andra vatten varitmycket begränsad. lax har därför ett mycket högt skyddsvärde vilketsärskilt framhåUs av . Undersökningar visar också engod reproduktion i älven vilken ytterUgare förbättras när åtgärder vidtas föratt fisk skaU kunna passera . bedömer attälvens kapacitet för fiskreproduktion härigenom kommer att fördubblas. Ävenför renskötseln har stor betydelse. Viktiga vinterbeten Ugger näraälven och goda beten erbjuds också vid renflyttiungar. Jaggör den bedömningen att har framträdande värden av flera slag vilket stäUerden i klass med många av de vattendrag som anges som riksintressanta förnaturvård och frUuftsliv. Inte minst är dess relativa orördhet av stor betydelse.Jag tiUmäter vidare älven stor betydelse för naturlig laxreproduktion.Vattenkraftsutbyggnad av den omfettning som planeras torde vara svårförenUg medett bevarande av dessa värden. Någon vidare utbyggnad av bör därförinte ske. Mitt förslag: Malåni sin helhet bör undantas firån vattenkraftsutbyggnad. Promemorieförslaget:Överenstäraraer med mitt förslag. , i , , och Sorselekommuner samt tUlstyrker förslaget. Kommunemasbestämda uppfattning är att Malån bör skyddas mot vattenkraftsutbyggnad. Norsjöoch kommuner anser att förslaget överensstämmer med kommunemas uppfattningom den fraratida användningen av Malån. kornmun anser att utredarensbedömning att Malån bör skyddas är välmotiverad. kommun påpekar att deti kommunens översiktsplan har införts restriktioner för användningen av mark i ansluttungtUl Malån. framhåller även rennäringens intressensom stöd för skydd av ån. Vattenregleringsföretag, somavstyrker förslaget, påpekar att Malån med käUsjöar tidigare utförUgt harbehandlats av men att givet tUlstånd inte utnyttjades avekonomiska skäl. Med förändrade ekonomiska förhållanden kan dock envattenkraftsutbyggnad bli inti-essant. Skälenför mitt förslag: Malån är största biflöde. Malåns avrinningsområdeär rikt på sjöar. Dess lopp har i allraänhet ringa lutning och en stor del av faUeti ån är koncentrerat tUl sträckan meUan Strömfors och , ca en milnedanför . Malånär tidigare flottningsreglerad men inte utnyttjad för kraftproduktion. Någonutbyggnad i finns inte med bland projekten i vatten- kraftplanen, och något aktuellt projekt har heller inte redovisats i Prop.1992/93:80 remissomgången. Helaån är av riksintresse för naturvården på grand av en varierad geologi, enartrik flora och värdefuU fauna. An är bl.a. ett viktigt vatten för utter. Anär vidare värdefull från rekreationssynpunkt. Fomlämningar finns på fleraplatser. För det lokala och regionala fisket har ån stor betydelse eftersom föratsättningaraaför fiske i huvudälven starkt förändrats tiU följd av omfettandevattenkraftsutbyggnad. i påpekar att i Malånsstörsta biflöde finns storvuxen öring som är nedstiömslekande. På grand avkraftverksutbyggnader torde det enligt endast finnas kvar ettfåtal sådana bestånd. Jaggör den bedömningen att Malån representerar ett orört bivattendrag av betydandestorlek med starka bevarandeintressen och där huvudvattendraget SkeUefteälvenär helt utbyggt för vattenkraftsändamål. Berörda kommuner har också tydligtgivit uttryck för ett starkt intresse av att skydda älven. Mitt förslag: Sävarånbyggnad. i sin helhet bör undantasfrån vattenkraftsut- PromemoriefÖrslaget:Överensstämmer med mitt förslag. , Länsstyreben i , och kommunersamt tillstyrker förslaget. Länsstyreben iVästerbottens län påpekar att längs sträckan mellan och mynningen i havethar utbildats en för svenska förhållanden närmast unik natur av våtmarker ochöversvämningsskogar som hyser ett rikt djurliv. Vattenregleringar i ån skulleenligt innebära att området förlorade sin särprägel.Fiskeriverket påpekar att det är särskilt intressant att åns bestånd av laxförefaller att vara anpassat till förhållandevis surt vatten. framhåller rennäringens intressen som stöd för skydc av Sävarån. Någrainvändningar mot skydd av Sävarån har inte redovisats. Skälen fÖr mitt förslag: Sävaråntillhör de mindre skogsälvarna och har bevarat sin karaktär av outbyggt vatten.I vattensystemet finns vitt skilda vattenmiljöer, från näringsfattiga sjöar i källområdettUl näringsrika miljöer längre nedströms. I Sävarån finns numerainga kraftverk. , då flottning bedrevs i ån, finns dock ettstort antal dammar i sjöutioppen. Återställnings-arbeten har senare utförts. Ivattenkraftplanen finns inga projekt som rör Sävarån. Några aktuellautbyggnadsprojekt har heUer inte redovisats. Ån är i sin helhet avriksintresse för naturvården. Stora delar av ån har vildmarkskaraktär med enrik fauna. Viktiga rastiokaler för flyttfåglar finns i och i anslutning tillån. Sävarån är också mycket värdefull från rekreationssynpunkt, bl.a.med hänsyn tUl närheten tiU . Sävaråns hela vattensystem är ett viktigt omrädeför ekologisk forskning. Mitt förslag: 1 Faxälvenbör älvsträckan meUan kraftverk och undantas frånvattenkraftsutbyggnad. Promemorieförslaget:Överensstämmer med mitt förslag. , Länsstyreben i och kommun tUlstyrkerförslaget. kommun påpekar att man har velat skydda devärden som finns i denna innehållsrika del av . anger attsträckan visserligen är relativt kort men att dess värde från fiskesynpunktändå är stort. , som avstyrker förslaget, anser att många av deskyddsvärden som beskrivs i rapporten inte kommer att påverkas av en utbyggnad. Skålen för mitt förslag: ,som är den södra grenen i Angermanälvssysteraet, rinner upp i och förenarsig med huvudälven nära . är utbyggd så när som på en ca 22 kmlång sträcka där Meåforsen är belägen. Älvens fall på sträckan är i huvudsakkoncentrerad till den ca 2 kra långa Meåforsen. Älvsträckan meUan och Helgumsjönär dessutora den sista outbyggda delen i hela Ångermanälvssystemet med undantagför källflödena.