prop · GG0318 · 1992-12-31 00:00:00 — 312,6 356,4 290,3 143,1 452,2 1554,6 2184,2 112,9 3851,7 -342,7 -341,6 -342,8 -202,9 -341,6 -1571,6 -551,0 -185,7 -2308,3 201,2 61,8 -240,6 25,0 -299,1 -251,7 826,7 274,7 849,7 Överföring till l-3:e AP-fonderna Årets reala resultat efter överföring till l-3:eAP-fonderna 171,1 76,6 -293,1 -34,8 -188,5 -268,7 2460,0 202,0 2393,3 -140,4 -140,0 -140,4 -85,3 -139,9 -646,0 -225,7 -80,4 -952,1 30,8 -63,3 33,5 -120,1 -328,4 -914,5 2234,2 121,6 1441,3 Det reala resultatet varierar relativt mycket mellanrespektive löntagarfond. Sydfonden uppvisade som enda löntagarfond ettpositivt realt resultat efter överföring till l-3:e AP-fonderna för . Avde övriga fyra löntagarfonderna hade 328 TrefondInvest (LTF III) det största negativa reala resultatet. Löntagarfondernassammanlagda reala resultat efter överföring till l-3:e AP-fonderna var -914miljoner kronor medan fjärde och femte AP-fondernas motsvarande resultat var 2234 respektive . Skr.1992/93:18 Bilaga 11 Det reala resultatet påverkas i stor utsträckning av denorealiserade värdeförändringen i aktieinnehavet som i sin tur påverkas avbörsutvecklingen. har börsutvecklingen varit såväl starktpositiv som starkt negativ. Därför bör fondernas reala utveckling ses i ettlängre tidsperspektiv. I diagram 3 visas förutom den faktiska utvecklingen avVeckans Affärers totalindex även ett framräknat s.k."resultatkravsindex"'. Diagram 3 Veckans affärers totalindex under perioden1984-1991 (VA-index = 100) ( ) och"resultatkravsindex" 1111 II1111 II1111II11II II II 11 II 11II1111 II I II1111II 1111111 II1111 111111 11117 19M 19B7 19B8 1969 1990 1991 1 börjanav löntagarfondernas verksamhetsperiod utvecklades börsen sämre än"resultatkravsindex". Fr.o.m. början av 1986 fram till mitten av 1990läg börsens totalindex på en klart högre nivå än"resultatkravsindex". Totalindex hamnade dock vid utgången av 1991endast obetydligt över det s.k. "resultatkravsindex". Resultatkravsindexet utgår från Veckans affärerstotalindex och utvecklas sedan i takt med resultatkravet, dvs.i takt med inflationen plus . I tablånnedan visas löntagarfondernas ackumulerade överskott/underskott i Skr. 1992/93: 1) förhållandetill resultatkrav, dvs. ackumulerade reala resultat efter överföring till Bilaga 11 l-3:e AP-fonderna, för perioderna 1984-1989, 1984-1990 och1984-1991.' I II III IV V I-V 1984-1989 1 212,2 1 750,8 1 452,4 1 518,0 1 724,6 7 658,0 1984-1990 -420,8 -375,4 -483,8 82,3 -232,1 -1 430,2 1984-1991 -390,2 39,0 -917,3 -37,8 -560,5 -2 344,8 Ett ackumulerat realt resultat lika med noll i förhållandetill resultatkrav, motsvarar en realutveckling om , dvs. enutveckling i takt med inflationen och kravet om en 3-procentig överföring tilll-3:e AP-fonderna. Samtliga löntagarfonder uppvisar ackumulerade underskott iförhållande till resultatkrav för verksamhetsperioden (1984-1991). Sammantagetär löntagarfondernas ackumulerade underskott i förhållande till resultatkravcirka -2,för . Uppgiftema i tablån visar vilken betydelse kraftigasvängningar i börsutvecklingen kan ha för fondernas utveckling. Vid utgångenav hade samtliga löntagarfonder relativt stora ackumulerade överskottmedan alla fonder vid utgången av 1991 uppvisade ackumulerade underskott.Mätperioden har sålunda en stor betydelse för det reala resultatet iförhållande till resultatkrav. Vidare har även valet av den tidpunkt dåbörskursen fastställs betydelse för det reala resultatet. , som har ,hade ett ackumulerat överskott i förhållande till resultatkrav på cirka 14,5miljarder kronor . uppvisade ett ackumuleratunderskott som vid utgången av 1991, efter ungefär två och ett halvt årsverksamhet, var cirka -0,. I tabell B4 i tabellbilagan visas fondernas realabalansräkningar. 7 ANALYS AV LÖNTAGARFONDERNAS RESUL- Skr. 1 detta kapitel analyseras resultaten avlöntagarfondstyrelsernas förvaltning av fondmedel utifrån tre utgångspunkter.Först relateras fondernas faktiska förmögenheter till hypotetiskaaktieindexportföljer, som visar vilken förmögenhet respektive löntagarfondskulle ha haft om dess avkastning hade följt börsgenomsnittet. Därnäst jämförsfondernas sammantagna faktiska förmögenhet med förmögenheten för en hypotetiskobligationsportfölj, vars avkastning antas ha följt den genomsnittligaavkastningen på l-3:e AP-fondernas räntebärande placeringar. Slutligenredovisas löntagarfondernas procentuella genomsnittliga årsavkastning perförvaltad krona. De redovisade årsavkastningarna avser dels enskilda år, delshela . Dessa årsavkastningar jämförs också med den genomsnittligaårsavkastningen på de hypotetiska aktieindexportföljerna. 7.1 Hur hade fonderna utvecklats om dehade följt börs- Hypotetiska aktieindexportföljer har räknats fram utifrånantagandet att de medel som löntagarfonderna rekvirerat harplacerats i aktier. Dessa aktier antas ha följt börsens genomsnittligautveckling, vilken mäts med hjälp av en indexserie från Findata.' Dennaindexserie tar hänsyn till såväl värdeförändringar som utdelningar. Iberäkningarna är löntagarfondernas överföringar till l-3:e AP-fondernabeaktade. Hänsyn har också tagits till kostnader för courtage, omsättningsskattoch förvaltning. 1 tabell 6 visas löntagarfondernas faktiska värdetillväxt,uttryckt som skillnaden mellan det reala fondkapitalet vid utgången av 1991 ochtotalt rekvirerat kapital. Därefter anges förmögenheterna för de hypotetiskaindexportföljerna och värdetillväxten på de.ssa. Slutligen redovisasskillnaderna mellan löntagarfondernas faktiska värdetillväxt och värdeökningenför respektive fonds indexportfölj sett över . ' Findatas avkastningsindex. 1992/93:1! Tabell 6 Jämförelse avlöntagarfondernas förmögenhet och värdeökning med hypotetiskaaktieindexportföljer beräknade för fondernas totala verksamhetsperiod,1984-1991 () I II III IV V I-V Fondernas värdetillväxt 1984-1991 (1.-2.) Värdeökning för indexportfölj 1984-1991 (4.-2.) Skillnad mellan löntagarfondernas och index-portföljernas värdeökning 1984-1991 (3.-5.) -74,1 -142,8 -668,9 -217,7 -253,3 Fondens marknadsvärderade tillgångar minus skulder, dvs.realt fondkapital. (Se tabell B4 i tabellbilagan.) Totalt rekvirerat belopp1984-1991. (Se tabell Bl i tabellbilagan.) Indexportföljerna har beräknats på följande sätt: De medelsom rekvirerats har antagits placeras i aktier.Värdeökningen på dessa har antagits följa börsens genomsnitt (Findatasavkastningsindex, som inkluderar aktieutdelningar). Hänsyn har tagits tillfondernas överföringar till l-3:e AP-fonderna, samt till kostnader förcourtage, omsättningsskatt och förvaltning. Samtliga löntagarfonders värdeökning underverksamhetsperioden understiger respektive indexportföljs ökning. Sydfonden(LTF 1) och (LTF 111) uppvisar minst respektive störst awikelsefrån indexportföljen. I diagram 4 visas hur löntagarfondernas ochindexportföljernas sammantagna förmögenhet varierat år frän år.' I tabell B12 i tabellbilagan fmns dessa förmögenheteruppdelade på respektive löntagarfond. Diagram 4 Löntagarfondernas ochindexportföljernas sammantagna förmögenhet (). Inom parentesanges årlig procentuell förändring av Veckans Affärers totalindex. Skr.1992/93:18 Bilaga 11 1964 1965 1966 1967 1968 1989 1990 1991 (-121 ( + 25) ( + 51) (-8) ( +51) ( + 24) (-30) ( + 6) I I A-INDEX ■LTFHV Tendensenunder fondernas verksamhetsperiod har varit att då den allmännabörsutvecklingen varit negativ, så har fonderna utvecklats mindre negativt änbörsgenomsnittet och vice versa. Detta hänger bland annat samman med attfondernas placeringar till en del utgörs av räntebärande tillgångar ochonoterade aktier. Det är viktigt att här påpeka att om löntagarfonderna, givetsina rekvisitionsmönster, i stället hade utvecklats i paritet medbörsgenomsnittet under hela sin verksamhetsperiod skulle de sammantaget ändå hauppvisat ett underskott i förhållande till resultatkrav vid utgången av år1991. 7.2 Hurhade fondema utvecklats om de hade följt av- kastningen på räntebärande placeringar? En hypotetisk obligationsportfölj har räknats fram utifrånantagandet att som en löntagarfond rekvirerat medel har hela beloppetinvesterats i räntebärande tillgångar. Avkastningen på de räntebärandeplaceringarna antas ha följt den genomsnittliga avkastningen på räntebärandeplaceringar inom l-3:e AP-fonderna, då hänsyn tas till såväl periodiserad räntasom värdeförändringar.'" Vid beräkning av obligationsportföljen beaktasäven tidpunkter för löntagarfondernas Uppgifter om avkastningens storlek har hämtats från SPPför och från l-3:e AP-fonderna . överföringar till l-3:e AP-fonderna. I diagram 5 visas hurlöntagarfondernas och obligationsportföljernas sammantagna förmögenhet varieratår från är." Diagram 5 Löntagarfondernasoch obligationsportföljernas sammantagna förmögenhet (miljoner la'onor). Inomparentes anges den ärliga genomsnittliga avkastningen på räntebärandeplaceringar inom l-3:e AP-fonderna (procent) Skr.1992/93:18 Bilaga 11 (6.1) (14,5) (16,9) 1984 1985 1966 1907 19(18 (9,8) (16.8) (12,6) (ni.2) I I OBLHNDEX M LTFI-V Löntagarfondernassammanlagda reala förmögenhet uppgick vid utgången av 1991 till knappt 19,3miljarder kronor (se tabell 6, rad 1). I diagram 5 visas att vid en ensidigsatsning på räntebärande placeringar skulle löntagarfondernas förmögenhet viddenna tidpunkt varit större. Mätperioden har storbetydelse i detta sammanhang, exempelvis var situationen den motsatta vidutgången av 1989. Fondernas sammantagna faktiska förmögenhet översteg dåobligationsportföljens värde med . Förändringenförklaras till stor del av att aktiebörsen sjönk med sammanlagt perioden1990-1991 som avkastningen, inklusive värdeförändring, påräntebärande placeringar inom l-3:e AP-fonderna var 14,5respektive . På lång sikt förväntas en genomsnittlig aktieportföljöverstiga en obligationsportfölj av den typ som kännetecknar l-3:eAP-fondernas placeringar. Att detta förväntade resultat inte förverkligadesunder löntagarfondernas verksamhetsperiod beror främst på att verksamhetenavslutades efter den nämnda börsnedgången . I tabell B13 i tabellbilagan finns dessa förmögenheteruppdelade på respektive löntagarfond. 7.3 Fondemas genomsnittligaårsavkastning jämfört med Skr. 1992/93:1 i 1 detta avsnitt belyse.-; löntagarfondstyrelsernasförvaltning sett utifrån deras genomsnittliga avkastning per förvaltad krona.Den genomsnittliga årsavkastningen återspeglar dels avkastningen på fondensplaceringar, dels fondens val av rekvisitionstidpunkter och rekvisitionsbelopp.Avkastningen uttrycks sålunda som en årsräntesats, vilket gör attlöntagarfondernas förräntning kan jämföras med t.ex. en bank- ellerobligationsränta. I de beräkningar som följer inkluderas såväl realiseradesom orealiserade vinster. Hänsyn har tagits till tidpunkter för rekvisitionerav gmndkapital och överföringar till l-3:e AP-fonderna. Genomsnittliga årsavkastningar har också beräknats för dehypotetiska aktieindexportföljer som redovisas i avsnitt 7.1. Dessa indexportföljerär uppbyggda enligt det rekvisitionsmönster som respektive fond har haft,vilket innebär att rekvisitionsmönstret inte påverkar en jämförelse mellanavkastningen på fondernas placeringar och den genomsnittliga avkastningen påbörsen. I tablån nedan visas löntagarfondernas genomsnittligaårsavkastning på förvaltade medel och genomsnittlig årsavkastning förrespektive fonds hypotetiska aktieindexportfölj (procent).Årsavkastningen för en fonds indexportfölj visar den årsavkastning som fondenhade haft om förvaltade medel hade följt den genomsnittliga kursutvecklingen påbörsen . I II III IV V I-V Fondens års avkastning % 14,1 10,3 1,3 6,1 3,7 7,1 Indexport följens års avkastning 9,8 8,8 8,9 8,4 9,0 9,0 Sydfonden (LTF I) hade den högsta förräntningen påförvaltade medel och var tillsammans med Fond Väst (LTF II) de löntagarfonder som utveckladesbättre än sina respektive indexportföljer . Genomsnittligårsavka.stning under hela verksamhetsperioden (1984-1991) Skr. 1992/93: li Bilaga 11 I sammanställningen nedan visaslöntagarfondernas genomsnittliga årsavkastning under hela dessverksamhetsperiod (1984-1991, procent). I II III IV V I-V Fondens års avkastning % 8,3 8,2 5,4 8,9 7,4 7,6 Indexport följens års avkastning % 8,7 8,9 9,0 10,5 8,7 9,1 (LTF III) uppvisar den lägstagenomsnittliga årsavkastningen och Mellansvenska löntagarfonden(LTF IV) den högsta. Denna genomsnittligaårsavkastning speglar, som nämnts, såväl avkastningen pä fondens placeringarsom fondens rekvisitionsmönster . Den genomsnittliga årsavkastningen för fondernashypotetiska indexportföljer visar rekvisitionsmönstrets betydelse. Eftersomantagandet bakom dessa hypotetiska portföljer är att de medel som enfondstyrelse rekvirerar därefter följer den genomsnittliga börsutvecklingen,förklaras skillnaderna i årsavkastning mellan fondernas hypotetiskaindexportföljerna helt av att fondernas rekvisitionsmönster skiljer sig ät. Mellansvenska löntagarfondens hypotetiskaaktieindexportfölj uppvisar den högsta genomsnittliga årsavkastningen underperioden. Detta betyder att sett utifrån den allmänna börsutvecklingen har Mellansvenska löntagarfondstyrelsen valt ett, ijämförelse miul övriga löntagarfondstyrelser, mer gynnsamt rekvisitionsmönster. Fondernas avkastning jämfört med börstienomsnitet Genom att jämföra årsavkastningarna föi- de hypotetiskaindexportföljerna med respektive fonds årsavkastning kan man, utan attrekvisitionsmönstret påverkar slutsatserna, relatera avkastningen på fondernasplaceringar till den genomsnittliga börsavkastningen. En sådan jämförelse visar att samtliga löntagarfonder haren årsavkastning som är lägre än indexportföljens. Sydfondens (l.TF I)årsavkastning ligger närmast Detta innebär att givet fondernasrekvisitionsmönster har Skr. 1992/93: 18 Sydfondenhaft den högsta avkastningen pä gjorda placeringar, sett över hela Bilaga 11 Av löntagarfonderna har Mellansvenskalöntagarfondstyrelsen (LTF IV) valtdet mest framgångsrika rekvisitionsmönstret. visar det sig att givetdet rekvisitionsmönster respektive fondstyrelse valt, så har Sydfonden, settöver hela verksamhetsperioden, haft den högsta avkastningen av löntagarfondernapå placerade medel. Ser man till både rekvisitionsmönstret och avkastningen pågjorda placeringar har Mellansvenska löntagarfondenden högsta genomsnittliga årsavkastningen av löntagarfonderna. De fem löntagarfondernas sammantagna genomsnittligaårsavkastning för dess verksamhetsperiod (1984-1991), blev . Motsvarandeavkastning för aktieindexportföljen var 9,. 337 22 1992/93. 8 ANDELAR AV AKTIEKAPITAL OCHRÖSTETAL Skr. Fondernas aktieinnehav i ett och samma börsnoteradeföretag (dvs. Al- och All-listorna) begränsas i 37 § APR. Utformningen avbegränsningsregéln innebär att det sanmianlagda röstetalet för samtliga fonder,dvs. löntagarfonderna och 4:e och 5:e AP-fonderna tillsammans, inte fiir uppgåtill av det sammanlagda röstetalet i börsnoterade aktiebolag. I sambandmed införandet av en femte AP-fond ändrades 37 § och en löntagarfondstyrelsefår fr.o.m. inte förvärva så många vid fondbörseniru-egistrerade aktier i ett aktiebolag att röstetalet uppgår till ellermer av röstetalet för samtliga aktier i bolaget (tidigare ). I det fall en löntagarfondstyrelsesaktieinnehav i ett börsnoterat bolag överstiger men inteuppgår till av det sammanlagda röstetalet i bolaget fårlöntagarfondstyrelsen eriligt prop. 1987/88:167 "även i fortsättningeninneha högst samma andel av aktierna i bolaget". skulle dock, enligt propositionen, defondstyrelser som för regelförändringen hade ett aktieinnehavdär röstetalet uppgick till eller mer eftersträva "att derasaktieinnehav kommer att rymmas inom de gränser som föresläs". Det kankonstateras att (LTF III) och Mellansvenska löntagarfonden (LTF IV) vid utgången a- 1991 har sådanaäldre aktieposter som överstiger nu gällande gränser för de enskildafondstyrelserna. För fjärde och femte fondstyrelserna är motsvarandebegränsning högst av röstetalet för samtliga aktier i ett och samma bolag. Innehav av aktier i aktiebolag som inte är inregistreradevid , dvs. fömtom onoterade bolag även bolag på OTC-listan,väntelistan samt "övriga officiella noteringar", begränsas inte iAPR. Om en fond har flera aktier i ett icke börsregistrerat bolag än det sommotsvarar begränsningen i lagen och bolaget därefter blir börsregistrerat,behöver fonden inte sälja överskjutande aktier. Enligt specialmotivering till37 § APR i prop. 1983/48:50 tar reglerna "sikte på situationen vidförvärvet". Inget överskridande av begränsningsregel i 37 § APR harkonstaterats vid bokslutsdatum. I det fall en fondstyrelse, vidutgången av 1991, hade röstandelar som översteg den i lagen angivna gränsenvar anledningen antingen att företaget vid köptillfället inte var inregistreratvid eller att förvärvet av aktierna skedde före den 1 juli1988. 9 RÖSTRÄTTSÖVERLÅTELSER Skr. 1992/93:1 i ska enligt 38 § APR "påbegäran av en lokal facklig organisation vid ett aktiebolag i vilketfondstyrelsen har förvärvat aktier eller, om bolaget ingår som moderbolag i enkoncern, dess svenska dotterbolag överlåta åt organisationen att för högst ettär i sänder utöva rösträtt för hälften av aktiernas röstetal". I följande uppställning visas andelen bolag med lokalfacklig organisation där rösträttsöverlåtelse har skett under de fyra senasteåren. Det kan konstateras att andelen rösträttsöverlåtelserunder 1991 översteg för samtliga löntagarfondstyrelserna. TABELLBILAGA maT'''' o' CO" o '- 't" rsT cd" o~ OPcnOrtDcorOrcDcgoocMinro Skr.1992/93:18 Bilaga 11 OOOOOO IT) m f o o 'OOO o o in o P9 rs* (O m .- T- rsi CM CN CM rsi eo o Ol C) o o o O pC n r-" v-" (O 00 t"o" O '- m CTi n CM m q q q q q q o_ q oo CO cm' r~"ö ö q q '- q q q q CO ro '- '-" CO q q q q q r_ q t-" O) CN T-" CD oo" t" o Ol in Tj- O) .- in CT) CN CM in CD in in tn T-_ q CO T-_ o_ q o_ o_ " '-".-" cd" oo" t" o" O *t O) .- in 01 ro CN mCD in in in 00 ' o> l'"Tj-iniorcoo)0.- 23 1992/93. Skr.1992/93:1! m CO 00 m P-- CM in - OC) enCD CO o" O >-.- ' CO O) CO ' m in r m CM in cd" o" 't q CD 'lo '- o"cd" o>" in" cm" in ' ' ' in en .-en 't CO in cn" t CN o o o en O) t 1- q 03 o" cn" *t CN eo r- "t ■ .- in rcsi CO O .- O * O CM o ' ' T-CM .- m - '- "2 - ro 3 c/) o c £ c , » b -: ~ := w:ra to to OJ T3 03 01 0) "- 0) -J "1 "■'£ Skr.1992/93:18 Bilaga 11 .i: "Cl co q '- "- 1- 00 p" o" oo" o" *" " c" cm" ■*" eo" o" rg »- r ■ ro 1 o _i o CN ' ■ ' q * ' ' CN r»J tf in rv 00 m " > c .5 ro . 'O a' S "- S to ■*.- b ro ro "O cc cc Z ' .b O) 01 ;ttJ ■+- c -li! ro tn ro Ca? m .£ -p (E U. 1/3 UJ CC UJ 1/3 _J IU DC O CC c/3 (/3 _D ;t; ro "*- Skr.1992/93:18 Bilaga 11 '-CDrOOtDO«N(» Ol-;d rg '- co T- (71 (N O CN tD r*."" O in (D m m ■* -t CN 008, 751, 908, eo CO CN Ol oo o o en q q rv, CN q q q q q q in" co" oo" co" Tt rv Tt .- o" in" o" o o Tt O CO in O Tt" oo CN o" in" rv O >- in CN in Tt rv o q Tt Ttrv" o" o" CM en tn in in Tt Tt o ■- o, o rv >- oo ' o Ol Tt o o ' O, q Tt_ co" Ol rv * co" Tt" T-" Ol" o" ■- '-" o" o" o" in" CN in" CD in Ol tn CN00 (N PO Ö ' Ö CN Ö O O O) "»t in CM rv Tt rv T- -iS c: < u z < c c " c o ■°-ii S ro - £ ro -z U, LL O M O ■? ) -o D. ro : ra < £ i " " o : =1 .- v c» : ro -:i _ £ C c to = 01 = O) TD 2. i °-= =1 - > r a > .to > ) 3 O lA cc < ro -o 4_. ;r -o to Q Z O u. 1992/93:18 Bilaga 11 (DCNPt-CTjmoOOOPn" fC »* O CN CN T-" CT> Ol Ol < Ol rr* r- 1- o o O) o O o CO CN T~ 1- oi o »- CO m Tt r r 00 Tf CD Tt Lfl CO in r o Ol o in ö cq o r- tn tD in ö 00 cd (D CN O) o»- in r r in mr*« O) »- r oc < o z < o 0) 0) :1010 0>;i0 z u o cc i ro .i! _ c c 10 c 10 := 01 ■= 9- ro " S tj c i °- 't "5 -Ji > E : Cl > . I 3 O CA CC < (/) 4_, tf) Skr.1992/93: U Bilaga 11 »-COIOOCNOCNOO CN »- ■*" Ol cm""CM ■<-"" t-"" OCMTtCN*-COO) O rCO t- CM m q CN q CM q Ö in" cd" Ol 01 CO Tt Tt CM CD co" o co -" o" Tt" CO >- ■* oo" o" o" Ol" 4 664, -232, -328, 0>CO P*- CN ' to CO ifj"cd od od Tt to o Tj- rTt »- CO o 00 00 o CD |v CM O Tt O CO in O Tt CD CM O CM 01 r- 00 o ' o 00 o o 00 cji tJi cm" in oi" tD ö O CO r- tD CO CNj Tt00 m <- m 00 00 CO tD T~ CDTt Tt r ,-:" 5 SB.s.Sg K -j n. u. u.-.Q < "to ■o ro f 2 ro ro z O u. O) tf) "5. ro j£ Skr.1992/93:18 Bilaga 11 oicorvT-Tt»-oiqoo rvin" oo" eo" " >-" cn" ■-" Ol o Tt en *- CD Tt rv CO »- CD Ol a. c: <■§ q Tt Tt" oo" CN Ol" o" co" o" o" CM Tt Tt ' o" Ol o" Tt" oo" " Ol rv CM en Tt T- *" co" o" Ol" CO eo q q rvq en" o" in o" CM 00 CO in CN CN _ro ._ t. p .2 '2 XI ro ._ 01 < o z < a > ,tO > C/3 OO cn cn < -"O . _, Ol « 5 +J 01 01 0) =0 JO i:S i ro ■S ro 2 c 1- y, a CJ Ir 3 << 1992/93:18 Bilaga 11 Tabell B5 De 20 största placeringarna i Sydfonden (LTF I) , marknadsvärden De tjugo störstaplaceringarnas andel av fonJens totala tillgångar(värderade till marknadspris) = (3 157692/' 4 469 8971 = . Skr.1992/93:1! De 20 största placeringarna i Fond Väst (LTF III , marknadsvärden De tjugostörsta placeringarnas andel avfondens totala tillgångar (värderade till marknadspris) 4 423 525) = . (3 027326/ 1992/93:18 Bilaga 11 De 20 störstaplaceringarna i (LTF III) , marknadsvärden De tjugostörsta placeringarnas andel avfondens totala tillgångar (värderade till marknadspris! 3 922 325) = . (3 177 105/ 1992/93:18 Bilaga 11 De 20 störstaplaceringarna i Mellansvenska löntagarfonden(LTF IV) , marknadsvärden Ordningsnr Bransch Marknads- Andelav Andel av -91 -90 -89 -88 enligt värde aktie- rösträtt 1,8 0,7 4,9 9,5 0,6 0,5 2,5 0,4 2,3 1,6 0,4 1,0 2,5 5,2 1,8 0,1 2,8 9,5 0,5 0,7 1,7 0,2 1,3 0,3 0,1 0,8 1,0 6 De tjugostörsta placeringarnas andel avfondens totala tillgångar (värderade till marknadspris) = (1 784 219/ 3 027 100)= . Skr.1992/93:1! De 20 största placeringarna i Nordfonden (LTF V| den 31december 1991, marknadsvärden De tjugostörsta placeringarnas andel avfondens totala tillgångar (värderade till marknadspris) 4 258 354) = . (2 792625/ Skr.1992/93:1! De 20 största placeringarna i den 31 december1991, marknadsvärden De tjugostörsta placeringarnas andel avfondens totala tillgångar (värderade tillmarknadspris) 22 641 132) = . (16 766 333/ 1992/93:1! Tabell Bil De 20 största placeringarna i , marknadsvärden De tjugo störstaplaceringarnas andel av fondens totala tillgångar(värderade till marknadspris) = (1 634441/ 2 727 082) = . csirtDincotDtD tn oi" 00 mt>i" fo oo"" Oi cotDooentor CD o 00 o to h* o 'i-' Tf tj) in ö CM cNCT)LnooCT)inininrtÄcoofoooco Skr.1992/93:1! OincO'-inOCT) fN o CO ■ P*-" tD~ CN t- CO r I TfOinoO'-inoCT) tT)"»-"" r O in r*-~ pina)co»-incoin »- CM eo in CO 0000 »-"" 1- cm"" p ci to"TfoipcDinmT-comcMi-OitOPTf inO o O tD tN CO tDO) CO r" " cvirTfOinoO'- m -t Tfin o O O to to O) Tf r" T-" Tf PO*-C000TfCT)O cNpTfomoO'- m TfTf O CD 00 «- in r*- r- o CO0> "" O) Csi" 00 tD »-CMCJ)CgOCMP*>CT) 00CO o CT) 00 p' CO r' o)r**r-oooo)co coincMinc5)T-o)tD .00 't CO tD o in CO p**"" CO 00 O) o OCNCOtDCNinCNOCNrtDP*.0OtD(Ji cq o in co r*»"" CO 00 CT) ö CD in co °°. . *". - " "- « p. r*." o in CO CT) p*'" co" rinCTiTj-CT>o oo'CO »- in CT) cd COTfcnprrrt COinCN*-CT)tDP*.Tf »- in OO to (D CT) r- coCO in CO 00 r' ' ' CT)T-ocorcointD cNtDtnCTiinroor cn 00 PO in cd 00 p*-" Tt Tf CT)Ocor-coincD cMCDinoiinpcoP CD CJ) o cm" o Ö r' 00 in <-' cj) inCTiP*.0OCOCT)CDT- * Ö P*'" CT)T-"" Tf tJ) cooircocDtDif)*-comcMt-tncor 0>CM»-mCT)CT)CM rChC - to CJ) r»"" to corcotOi-oocN CT)CMi-inCT)CT)tN pCfC io O)pC (O Oo>in«-in*-*- CO (D Ö co CT> r-" - ooinoCT)CNO(DCMCOtOOrCOOCO CT)OtOtDtJ)COP»-CO p*''cd o Tf in CT) cm"" p». COinCM«-CT)CDP r- in CN P*< Tf CD o COO) "" to cd'cd" ö" 0»-cMinintD»-CTi COtOTfOOCNinCKCM »- 't "tintorvcooiO'- 000O0OCOCOCOCT)CT)OCT)CT)0)CT)CT)CT)0) TfintDP*.00CT)O'-OOCOOOCOOOOOOiO)0)01CT)CT)CT)0)0)0)