prop · GG0318 · 1992-12-31 00:00:00 — Det är inte bara i , utan även pä de flestautländska fastighetsmarknader, som den svaga ekonomiska utvecklingen satt sinaspår i fastighetspriser och hyresutveckling. På de flesta marknader har det sketten omsvängning premiering av projekt till förmän för förvaltningsfastigheter. Att fastighetsprisema sjunkit utomlands, liksom iSverige, beror i första hand pä att hyrorna fallit. Det är bara på ett fätalmarknader, exempelvis i vissa städer i och i , som hyrornastigit eller varit oförändrade. De kraftigaste hyresfallen noterades i Londonoch i vissa delar av . Vakansgraden i uppgick i slutet av 1991tiU mellan och hyresnivån har sjunkit . 1992/93:1! AP-fondens tillkomst har obligationer utgjortden dominerande delen av de förvaltade tillgångama. Vid utgången av 1991uppgick obligations- och penningmarknadsplaceringarna sammanlagt till 369 mdkr,vilket utgjorde av fondens totala tillgångar. Fondens värdepappersportfölj utgören bety dande del av den svenska räntemarknaden. Det innebärattalladehändelser som haft stor inverkan pä svenska absoluta och relativaräntenivåer i väsentlig grad också påverkat fondens utveckling . Storleken pä AP-fondens innehav av värdepapper medför attstmkturen inte kan ändras genomgripande under loppet av . Förändringar iomvärlden som leder till en ändrad placeringsinriktning slår därför igenomsuccessivt. FÖRÄNDRINGAR PÅ PENNING- OCHOBLIGATIONSMARKNADEN Stmkturen på den svenska penning- och obligationsmarknadenhar genomgått vissa förändringar . Statens andel av nyupplåningen harökat. En stor del av upplåningen har skett via statsskuldväxlar, vilket letttill en förkortning av den genomsnittliga löptiden. Vidare har en allt störredel av handeln i statens obligationer styrts över till de sä kalladebenchmark-lånen, vilket medfört en försämrad likviditet för övriga statsobligationer.Den mest genomgripande förändringen har ändå skett pä marknaden förbostadsobligationer. Betydande relativa prisskillnader mellan olika emittenterhar uppstått. Skälet har framförallt varit fokuseringen på kreditrisker isamband med fastighetsfinansiering. Fondens verksamhetsmål - att maximera avkastningen pålång sikt - liksom fondens relativa storlek, nödvändiggör ett långsiktigtagerande. Det är därför inte nödvändigt att ha hög likviditet annat än för devolymer som kan behövas för förändringar av ränteriskstmkturen. En relativtstor andel av placeringarna görs därför i bostadsobligationer. En ökning avräntemarginalen mellan statens och bostadsinstitutens obligationer ärlångsiktigt positivt för fonden. Emellertid kan det medföra att detorealiserade resultatet påverkas negativt ett enskilt år. , chef för affärsområde ochobligationsmarknad. FORTSAH ÖKNING AV ANDELENBOSTADSOBLIGATIONER Till skillnad mot 1990 har den helt övervägande delen avAP-fondens nettoplaceringskapacitet tillförts affärsområdet penning-och obligationsmarknad. Det har medfört att det belopp som placerats påmarknaden, inkluderande såväl nettoökning som omplacering av förfallandebelopp, har ökat. Den strukturförändring som skett på den svenska marknadenhar minskat mångfalden bland placeringsobjekten. Stora flöden att placera,kombinerat med en snäv krets av möjliga placeringsaltemativ, gör det önskvärtatt en inte alltför stor andel av portföljen förfaller . Huvuddelen avinvesteringarna görs därför i papper med löptider , vilketmöjliggör en viss anpassning av förfallostrukturen. De kortarepenningmarknadsplaceringarna har visserligen ökat , men de utgörfortfarande en liten del av totalen. Vad avser kreditrisker har fonden under alla år intagit enrestriktiv hållning. Det har inte minst visat sig vara enriktig politik. Fondens totala obligationstillgångar fördeladepå staten, bostads- Skr.1992/93:1! finansierandeinstitut samt övriga emittenter, 1987-1991(procentuell andel). Bostad sfi na nsi era nde institut Investeringarnasker till en mycket stor del i värdepapper emitterade av staten och de störrebostadsfinansieringsinstituten. Med rådande skillnader i avkastning mellandessa emittenter haren fortsatt ökning av andelen bostadsobligationer bedömtsvara motiverad. AP-fonden har haft möjligheten att placera upptill av portfölj värdet i utländska värdepapper. En av årets viktigarehändelser på marknaden, ECU-kopplingen av kronan, medförde att ränteskillnadenmellan och omvärlden minskade. Enligt fondens bedömning förelågemellertid inte tillräckligt starka skäl för att snabbt utnyttja möjlighetentill utlandsplaceringar då en betydande ränteskillnad gentemot omvärldenkvarstod. Den relativt korta genomsnittliga löptiden för densvenska penning- och obligationsmarknaden, i kombination med AP-fondens storarelativa andel av marknaden, ger fonden avsevärda likvidflöden. Huvuddelen avinvesteringama sker i avistamarknåden, men även tenninsmarknaden används föratt fördela flödena över tiden. En fortsatt förkortning av den svenskamarknadens löptid skulle försvåra för fonden att agera. 1991 var med fallande marknadsräntor, vilketpositivt påverkar värdet på räntebärande värdepapper. Avkastningen, inklusiveorealiserade värdeförändringar, var för fondens värdepappersportfölj 16,9%.Fallande räntor medför att tillkommande medel investeras till successivt sämreavkastning, varför AP-fondens långsiktiga avkastning påverkas negativt avfallande räntor. Räntedifferensen mellan statens och bostadsinstitutensobligationer, med löptid, 1987-1991. 87.01 87.07 88.01 88.07 89.01 89.07 90.01 90.07 91.01 91.07 91.12 Skr.1992/93:11 Bilaga 1 Direktläneverksamheten inom AP-fonden har fömtom uppgiftenatt genomföra den direkta kreditgivningen även ansvar för hanteringen avkreditrisker i hela fondens portfölj. Kreditgivningen, i form avdirektlån, dvs ej publikt emitterade räntebärande placeringar, riktar sig motden offentliga sidan, mellanhandsinstitut, banker samt utlåning till det privatanäringslivet. Utlåning till det privatanäringslivet begränsas till ett belopp av högst av fondens totalatillgångar. De övriga placeringskategorierna omfattas inte av nägra formellabeloppsbegränsningar. Inte heller kreditgivning i form av publikt emitteradeobligationer eller andra publika emissioner, t ex certifikat, är volymmässigtreglerade. Även för placeringar inom detta tillgängsslag genomförskreditprövning enligt samma standard som för ett "private placement". KREDITGIVNINGFÖR ATT SKAPA MERINTÄKTER Fondensmotiv för att ingå kreditavtal vid sidan av den publika marknaden är attdärigenom skapa merintäkter. Detta betyder att fonden, med utgångspunkt frånen konservativ bedömning av kreditrisk, är beredd att reducera kraven pålikviditet i denna typ av placeringar. Krediterna kan säledes konstrueras medbeaktande av specifika krav på cash-flow-utseende eller avkastningsmodell.Därigenom utnyttjas fondens konkurrensfördelar, bestående av långsiktighet iförvaltningen och betydande kapitalmassa, till att skapa ett mervärde ifondförvaltningen. Vad gäller utvecklingen har efterfrågan avdirektlän, i likhet med 1990, varit låg. Upplåningen pä den svenska marknadenhar varit av kortfristig natur eller så har finansiering skett påutlandsmarknaden. Vidare har marginalen mellan marknadsnoterade instrument ochden premie som erbjudits för illikvida placeringar inte motsvarat fondenskrav. kunde skönjas en viss ökad efterfrågan påkrediter i svenska kronor från svenskt näringsliv. Marginalerna mellan olikalåntagarkategorier pä den svenska marknaden har ökat märkbart mot slutet avåret. Bakom denna utveckling ligger en ökad insikt hos marknadens aktörer omvärdet av både kreditvärdighet och grad av likviditet i enskilda placeringar. Fondens direktlån minskade från 53,4 mdkr till43,8 mdkr. I denna siffra inkluderas reverslån, förlagslån samtpartnerfinansieringar. Utlåningen till kommuner och kommunala bolag harfortsatt att minska och uppgick till cirka 7 mdkr, en nedgång med 3 mdkr underåret. Den verksamhet som bedrivs inom Svenskt Fastighetskapital,som fonden äger tillsammans med , kan ses som ett komplementtill utlåningsverksamheten mot den offentliga sektom. Bolagetsaffärsinriktning är att genom fastighetsförvärv och nybyggnation frigörakapital hos kommuner, landsting och övrig of fendig verksamhet. Verksamhetenhar varit avvaktande, bland annat beroende pä den osäkerhet somfunnits avseende resultatet av leasingutredningens arbete. Fondens utlåningtill bolaget uppgick till knappt 3 mdkr. Fondens engagemang avseende mellanhandsinstitutensupplåning via reverser minskade med drygt 6 mdkr och uppgick vid årsskiftettill 14 mdkr. Bakom utvecklingen ligger en successivt förfallande låneportföljav direktlån till främst bostadsinstituten och de företagsfinansierandeinstituten. I takt med att dessa reverslån slut- amorteras sker ny finansiering på den standardiseradepenning- och obligationsmarknaden. Refinansieringslånen fortsätter att avvecklas och haringet egentligt berättigande med dagens marknadsförutsättningar. Stockenuppgick till , en nedgång med . Inga nyarefinansieringslån har lämnats . Fondens innehav av förlagslån var 10,3 mdkr av vilka 7,6mdkr återfinns i banksektom. Detta motsvarar av banksystemets totalaförlagslåneinnehav och av det på svenska marknaden upplänadekapitalet. Fonden har intagit en restriktiv inställning motförlagslån och ökade inte placeringama i dessa instmment. Utlåningen till privata näringslivet minskade under åretmed och uppgick därmed till cirka 13 mdkr per . I dennasumma ingår partnerfinansieringar och utlåning till Svenskt Fastighetskapitaltill sammanlagt nära 12 mdkr. Utlåningen till övrigt svenskt näringsliv uppgicktill drygt 1 mdkr. Vid kontakter med potentiella låntagare försöker fondenmedvetet styra in upplåningen till publika emissioner. Därigenom uppnås dels enbreddning av obligationsmarknaden, dels undviker fonden en belastning avfemprocentskvoten. motsvarade utlåningen till näringslivetdrygt av fondens totala tillgångar. Bilden visar värmeverk. haranläggningen genomgått en modernisering för ytterligare värme - samt elproduktion.Verket drivs genom ett av kommun och Svenskt FastighetskapitalAB gemensamt ägt bolag. Fonden harjinansierat bolagsbildningen och tilläggsinvesteringar. Fonden är en naturlig samarbetspartner vid större,komplicerade finansieringslösningar. Bland annat gäller detta finansiering avinvesteringar inom infrastruktureUa projekt. Fondens engagemang inomkraftindustrins finansiering har varit betydande. För närvarandepågår diskussion om finansiering av vägar, jämvägar, broar, m m, där projektkan komma att genomföras både på privat och/eller inom det offentligas ram. Ibåda fallen kan fonden verksamt bidra till en effektiv finansieringslösningantingen genom specialsydda krediter eller via standardiserade marknadslösningar. Skr.1992/93:1! Bildenvisar Krokströmmens kraftverk belägen i Ljusnan. Produktionen uppgår till drygt500 GWh/år. Kraftverket uppfördes ursprungligen 1952 men har senare byggts tilloch kontinuerligt effektiviserats. Fonden har tillsammans med MoDo ingått enpartnerfinansiering där bl a detta kraftverk ingår. Skr.1992/93:1! Fondstyrelsernafick under 1988 tillstånd att investera i fastigheter i ochutomlands, med begränsningen att högst av fondens tillgångar fär placeras ifastigheter, innefattande fastigheter utomlands. REDAN EN STOR AKTÖR har fonden samlat all fastighetsverksamhetunder namnet . Målet med bildandet av är att kunnaagera kompetent och effektivt gentemot hyresgäster och övriga aktörer på hyres-och fastighetsmarknadema. I finns kompetens samlad för atthantera investering, projektutveckling, förvaltning och drift av fastigheter.Efter integreringen av personal från och viss nyrekryteringuppgår AP Fastigheters personal till cirka 40 personer. Det totala värdet päfondens fastighetsinnehav uppgick vid 1991 ärs utgång till 7,1 mdkr. VÄLBELÄGNA FASTIGHETER FÖR EGENLÅNGSIKTIG FÖRVALTNING Målet för är att pä sikt bygga upp ettlönsamt fastighetsbestånd, vars driftsnetto över tiden ska utvecklas minst itakt med inflationen. ska i kontrollerad takt bygga upp enportfölj av välbelägna fastigheter för egen långsiktig förvaltning. Huvuddelen av fastighetsbeståndet bör vara beläget iSverige, men bland annat frän riskspridningssynpunkt bör dock fonden investera Bo G Boestad, chef för affärsområde . även i utlandet. Den övergripande strategin i äratt koncentrera sig på ett fåtal expansiva orter och där, i första hand,inrikta sig på kommersiella fastigheter. Fondens fastighetsportfölj är uppbyggd av direktägdafastigheter och andelar i fastighetsbolag. Basen i beståndet bildades 1989genom Gråmunkeholmen4, mera känd som Norstedtshuset på , ett förädlingsobjekt som ärunder ombyggnad. När det är klart kommer fastigheten innehållasåväl nyrenoverade delar som nybyggda delar från I900~talet. köpet av det dä börsnoterade fastighetsbolaget . Med detta förvärv fick fonden ett större bestånd avförvaltningsfastigheter och väl utvecklade projektfastigheter, bland annat enandel i på . förvärvades större delen av svenskafastighetsbestånd. De direktägda utländska fastighetema är tvä fastigheter iLondon: Four Millbank, en projektfastighet som är under färdigställande, samten mindre förvaltningsfastighet. De resterande utlandsinvesteringarna har skett genomPleiad där AP-fonden är delägare till 18,. Övriga delägare ärNordbankens pensionsstiftelse, SPP, AMF, samt . Pleiads verksamhet ärutlands-orienterad och inriktad på projekt. Med undantag av det vid bolagetsbildande tillförda beståndet av bland annat Volvos kontorsfastigheter i , harPleiad gjort ett antal större fastighetsinvesteringar i bland annat ,, , och . gick ocksä fonden in somhälftenägare i projektet . KONSOLIDERING OCH FÖRÄDLING UNDER 1991 harinriktningen varit att konsolidera ochförädla fastighetsbeståndet. Ytterligare förvärv gjordes , men tillväsentligt lägre investeringsvolym än under de tidigare åren. Fyra fastigheterförvärvades till ett sammanlagt pris på . Tvä av objekten ingick iavtalet med och tillträddes . Det är enkontors-/industrifastighet i Göte- Skravelberget mindre 7, vackraste fastigheten påNorrmalmstorg. Ett förvärv som följer fondens strategi att förvärva välbelägnaoch kvalitetsmässigt bra fastigheter. Skr.1992/93: IJ Bilaga 1 Första etappen av omfattande 20 000 kvm kontor är färdigställd och till stor Affärsidén med är att inte bara tillgodose företagens direkta behov av effektiva och bra kontorslokaler utan också att setill personalens indirekta behov. Äir-- ■'■■- V, >*.. -~Å liWyJlHi!!] 1 jatjffi|nyU||HHBf|K Fastigheten , som ligger intill Houses ofParliament i , har utvändigt återställts i ursprungligt skick ochinvändigt helrenoverats till moderna flexibla kontor. Direktägdaförvaltningsfastigheter, fördelning av lokalyta. Skr.1992/93:1 i Bilaga 1 borg och en obebyggd tomt i . Dessutom förvärvades ibörjan på oktober en kontorsfastighet i och SvenskaKredits kontorsfastighet på . Norstedtsfastigheten påRiddarholmen evakuerades och ar under en omfattande ombyggnad och beräknasvara klar för inflyttning . Utbyggnaden av Strandprojektetfortsätter planenligt liksom resterande utbyggnad av . I fastigheten ,, pågår lokalanpassning och var 'Å5% av ytan uthyrd. ettsamarbete med , och det amerikanska fastighetsbolagetGrosvenor för investeringar i . Den fastlagda strategin är där atti första hand investera i välbelägna, fullt uthyrda kontorsfastigheter. Fondens faslighetsinnehav var vid årskiftet 1991/92värderat till 7,1 mdkr, varav de direktägda fastighetemas andel motsvarade 73%.Hälften av ytan för de direktägda förvaltningsfastighetema var kontorslokaler,se diagram 8. Fondens totala hyresintäkter uppgick till för1991. beräknas intäktema öka till , se tabell 6. Hyresintäkter, 1990-1992, mkr. 1992 (prognos) Fastigheter i egen förvaltning 3 1992/93. AP-FONDENS VERKSAMHET, RESULTAT OCH STÄLLNING 1991 1992/93:1! Enligt AlimännaPensionsfondens reglemente ska balans- ochresultaträkningar baseras dels på anskaffningsvärden, dels på reala värden. nominala redovisningen upptas tillgångarna till anskaffningsvärden. Enosäker fordran upptas dock endast till det belopp som kan beräknas inflyta. reala redovisningen upptas tillgångarna till marknadsvärden på balansdagenoch grundkapitalet omräknas med hänsyn till konsumentprisindex förändring.Förändring av marknadsvärden påverkar den reala resultaträkningen. Balans-ochresultaträkningar enligt reala principer presenteras endast för de tre fondstyrelsernasammantagna. I fondstyrelsernas bokslut ingår bolag, i vilkafondstyrelserna innehar av röstetalet. Balansräkningar upprättasenligt förvärvsmetoden. Utländska bolags balans- och resultaträkningaromräknas enligt dagskursmetoden. I fondstyrelsemas bokslut ingårfastighetsförvaltande bolag, i vilka fondstyrelsema innehar avröstetalet, med den andel av balans- och resultatposter som motsvararägarintresset. Jämförelsevärdena har ändrats i enlighet med dessaprinciper. Samtliga fastigheter och aktier/andelar i fastighetsbolagär samägda av de tre fondstyrelserna. Fastigheter och bolag ingår idelfondernas balans- och resultaträkningar med den del av balans- ochresultatposter som motsvarar ägarintresset. Andelarna beräknas medutgångspunkt i fondkapitalets storlek. I dennominala redovisningen upptas samtliga värdepapper till anskaffningsvärde. reala redovisningen upptas noterade värdepapper till marknadsvärde. Förnoterade värdepapper används börskurs. Andra icke noterade värdepapper upptastill anskaffningsvärde. I dennominala redovisningen upptas fastighetsplaceringar till anskaffningsvärde.Fondsty- relsernaredovisar fastighetsplaceringar i överensstämmelse med praxis bland svenskaförsäkringsbolag. Några avskrivningar på fastigheter har därför ej belastatresultaträkningarna. I resultaträkningarna redovisas fastigheternasdriftsnetto, vilket utgör hyresintäkter med avdrag för drifts- ochunderhållskostnader samt fastig hetsskatt. I den reala redovisningen upptasfastighetsplaceringar, efter särskild värdering, till bedömda marknadsvärden. Fondstyrelsernahar, genom särskilt riksdagsbeslut, erhållit befrielse från att erläggainkomstskatt i . De skattekostnader som belastar resultatet avser de avfondstyrelserna hel- och delägda bolagen, och redovisas under rubriken. Fondstyrelsema förvaltar de avgifter som inbetalas förden allmänna tilläggspensioneringen. Det förvaltade kapitalet har följandesammansättning: Summan avinbetalda avgifter, löntagarfondsme-dei och överföringar frän övriga delfonder,minskad med utbetalningar avseende pensioner, administrationsbidrag ochöverföringar till fjärde och femte fondstyrelserna samt löntagarfonderna. Grundkapitaletmed tillägg för det redovisade resultatet. I den reala redovisningen ar grundkapitaletuppindexerat med konsumentprisindex jämte ackumulerat realt resultat. Löntagarfonderna, fjärde och femte fondstyrelserna skavärj e är överföra en avkastning för närmast föregående räkenskapsår, beräknadtill av nuvärdet av förvaltade medel. Med nuvärdet av förvaltade medel avsessumman av de medel som erhållits omräknad med förändringar i konsumentprisindex. Portföljavkastningen redovisas enligt den modell somtillämpas av svenska försäkringsbolag. Den totala avkastningen delas upp i tväkomponenter, direktavkastning och värdeförändring. Direktavkastningen utgörsav räntenetto på finansieUa placeringar och driftsnetto för fastighetsplaceringar.Driftsnettot utgör hyresintäkter med avdrag för drifts- ochunderhållskostnader samt fastighetsskatt. Värdeförändringen bestar av enrealiserad och en orealiserad komponent. Den orealiserade värdeförändringen ifinansiella placeringar beräknas i största möjliga utsträckning medutgångspunkt i officiella marknadskurser, t ex vid . Fastigheterna har marknadsvärderats av friståendevärderingsinstitut. Värderingarna bygger huvudsakligen pä enintäkts/kostnadskalkyl. Denna är baserad på normaliserade intäkter ochkostnader under ett är, där driftsnettot diskonteras på oändlig tid.Avkastningskravet har härletts urnoterade priser iaktuellafastighetsöverlåtelser. hade den totala portföljen en totalavkastningom 15,, bestående av en direktavkastning om 12,och en värdeförändring om3,. Den finansiella portföljens totalavkastning utgjorde 16,, varav direkt- avkastning 12,och värdeförändring 4,5%.Fastighetsportföljens totalavkastning utgjorde -33,, varav direktavkastning4,och värdeförändring -38,. har en betydande räntenedgång skett. Räntefalletvar kraftigast för långa räntor, vilket medförde att avkastningskurvan erhöllen brantare lutning jämfört med ingången av året.Värdeförändringen i obligationsportföljen uppgick till 15,2 mdkr, vilketmotsvarar5,i avkastning. Direktavkastningen utförde 12,, en funktion avdet relativt höga ränteläget, som rådde . Obligationsportföljenstotalavkastning uppgick till 17,. Fastighetsportföljen förlorade starkt i värde under 1991.Den svaga konjunkturen, försämrade finansieringsmöjligheter, ökade krav på direktavkastning,en minskande efterfrågan, ett ökande lokalutbud och fallande hyror har drivitfram kraftiga prisfall på marknaden. Marknadsvärdet består av enskildafastigheters värde, huvudsakligen enligt extern värdering, samt bokfört värdeför de fastighets projekt i vilka fonden är delägare. En bidragande orsak tillden låga direktavkastningen i fastighetsportföljen är den höga andelen projekt,som först pä nägra ärs sikt kan förväntas ge avkastning. 1992/93:1!Bilaga 1 AP-fondens avkastning på placeringar 1987-1991, %. -0,2 -6,4 -1,3 -5,6 -10,9 -7,3 -38,1 -33,5 AP-fondens avkastning på placeringar 1991. Marknadsvärde Marknadsvärde Nettoplac Direktavkastning Värdeförändring Totalavkastning 1991 1991 1991 1991 Mkr % Mkr % Mkr Mkr % Mkr % Mkr % Obligationer och förlagslån 309 074 83 351657 83 30 083 38 932 12,8 15204 5,0 54 136 17,8 Lån och partnerfinansiering 43 232 12 34 460 8 -9 627 3 872 10,6 855 2,3 4 727 13,0 Kortaplaceringar 10 225 3 30 394 7 20 169 1 798 - - -1798 Fastigheter 8 572 2 7 152 2 2 175 436 4,6 -3 595 -38,1 -3 159 -33,5 Totalt 371103 100 423 663 100 42 800 45 038 12,2 12 464 3,4 57 502 15,5 direktavkastning -i- värdeförändring marknadsvärde() + hälften av nettoplaceringarna - hälften av direktavkastningen I tabellen ovan ingår i obligationer ävenpartial- och förlagslån. Marknadsvärdetär genomgående beräknatefter börskurserna vid respektive års slut. I låneportföljen ingår AP-fondens direktlån, refinansieringslån,kapitalmarknadsreverser samt partnerfinansiering. Kapitalmarknadsreverserna är värderadeefter marknadsräntorna för motsvarande illikvida placeringar ochpartnerfinansieringarna är upptagna till ett bedömt marknadsvärde.1 övriga fall gäller anskaffningsvärdet. I korta placeringar ingår penningmarknadsplaceringar ochbanktillgodohavanden. Då den metod för avkastningsberäkningsom här används ej lämpar sig för enskilda tillgångsslagvilkas innehav varierar kraftigt ,har avkastningssiffran för korta placeringar ej angivitsseparat. Skr.1992/93: U Bilaga 1 Fondstyrelsernas administrationskostnader uppgick till 75189 (60 135) tkr. I löner och ersättningar har utbetalats följande belopp: Styrelse och verkställande difektör 2 124 tkr Revisorer 83 tkr Övrigabefattningshavare 10 022 tkr Pensioneroch arbetsgivaravgifter 5 692 tkr Det reala resultatet 1991 blev 31,4 (13,2) mdkr. För enlångsiktig placerare är det emellertid inte särskiltmeningsfullt att tillmäta resultatet ett enskilt är någon större vikt. Snarareskall man i detta avseende betrakta den reala balansräkningen där deackumulerade reala resultaten sedan fondernas tillkomst kan utläsas. De var90,3 (58,9) mdkr eller 20,4 (15,2) % av fondkapitalet vid utgången av 1991. Diagram 9 utvisar att de ackumulerade resultaten först år1986 (bortsett frän ) var så stora att balans erhölls motinflationens urholkning av grundkapitalet. Det är de senaste årens godaresultat, främst beroende pä de höga realräntorna, som gjort att det sammanlagdafondkapitalets realvärde har kunnat återställas och öka. Fondkapital tillmarknadsvärde och ackumulerade reala överskott/underskott, 1960-1991 (i % av fondkapitalet). Reala över/underskott i % av fondkapital ........ ""fllB H Reala överskott ■■