prop · GG03131 · 1992-12-31 00:00:00 — Decivilrättsliga regleraa skydcfer såväl borgenärerna i den överlåtandeföreningen som den eventuella rainoritet raedlemmar som motsätter sig fusionen.Innebörden av en ftision är att det överlåtande företeget upphör utanlikvidation och dess tillgångar och skulder övertes av det övertegandeföreteget utan särskilda uppgörelser med borgenärema. Föreningslageninnehåller inte några särskilcfe regler för ombildning av en ekonomisk föreningtill ett aktiebolag. En sådan orabildning är likväl möjlig raen den niåstegenoraföras i flera steg. Olika alteraativ är tänkbara men oavsett vilkenlösning som väljs koraraer de allmänna inkomstskatteregleraa norraalt attraedföra skatteeffekter för såväl föreiungen som dess medlemman Mininställning är att det i möjligaste mån bör undvikas att skatteregleraa läggerhinder i vägen för valet av företegsform. I olika samraanhang har ocksåsärskilda skatteregler införte för att underlätte sarahälls-ekonoraisktönskvärcfe omstraktureringar Även i dette sammanhang finns skäl att föreslåsåcfena Ensjälvklar utgångspunkt för mina fortsatte överväganden är att ombildning av enekonomisk förening till aktiebolag skall ske enligt gällande civilrättsligaregler i föreningslagen. Detär medlemmaraa - direkt eller indirekt genom deltegande i föreningsstämman -som skall te ställning till om formen för verksaraheten i det enskilcfe felletskall ändras. För den förening vars medlemmar besluter att övergå tillbolagsformen innebär de förslag jag nu koramer Prop. 1992/93:131 att läggafram att det på ett enkelt och rationellt sätt skali vara möjligt att ombildaen ekonoraisk förening till aktiebolag utan omedelbara skatteeffekter förföreningen cxh dess medlemman Ävenom olika alteraativ kan vara möjliga ligger det närmast till hands att desärskilcfe skatteregleraa utforraas för följande orabildningsförferan-de.Föreningen bilcfer ett aktiebolag. Vid bolagsbildningen använder föreningensina tillgångar som apportegendora. Föreningens tillgångar koraraer cferefteratt utgöras av aktier i bolaget. Föreningen upplöses genom likvidation cxhtillgångaraa skiftas ut till raedleraniaraa. Enfördel med det nu beskrivna förferandet är att föreningsstämman utövernödvändiga stadgeändringar bör kunna fetfe saratliga beslut sora erfordras fören ombildning. Förferandet kräver alltså inte direkt aktivitet från samtligamedlemman Det här är också det förferande sora använts vid bl.a. ombildning avsparbank till bankaktiebolag (jfr prop. 1990/91:136). har framfört den synpunkten att en ekonoraisk förening norraaltinte får överlåte verksaraheten till ett dotterbolag eftersom föreningen inteenbart fär syssla raed aktieförvaltning. För att överlåtelsen från föreningentill aktiebolag skall bli giltig förenings-rättsligt torde det enligtBankföreningen krävas en ändring i föreningslagen. Av1 kap. 1 § föreningslagen fraragår att ett kriteriura för en ekonoraiskförening är att medlemmaraa delter i verksamheten. En förening som har tilländamål att äga och förvalte aktier i syfte att fä avkastning på insatt kapitalkan inte registreras. Någon aktieförvaltning i den meningen är det inte frågaom när en förening i samband med ombildning iimehar ett aktiebolag. I dessafell är det endast fråga om att som ett led i en awecklingsprocess flytta överden verksamhet medlemmaraa tidigare bedrev i föreningen till aktiebolaget.Bestäraraelseraa i föreningslagen torde cferför inte lägga hinder i vägen förett såcfent förferande. Enöverlåtelse av tillgångar i saraband raed en omstrakturering betraktas sora enavyttring sora i princip skall beskattas enligt allmänna omstraktureringar sker i inånga fell till skattemässiga restvärden. Vid enöverlåtelse som sker till underpris kan det bli fråga om uttagsbeskattning(punkt 1 Qärde stycket av anvisningaraa till 22 § KL). Uttagsbeskattainginnebär att skatteeffekten blir densamma som om egendomen sålts tillmarknadspris. Omsärskilda skäl föreligger far enligt det nämncfe lagrammet uttagsbeskattningunderiåtas (jfr pfop. 1989/90:110 s. 556 f.). Under vissa föratsättningargodtas alltså att tillgångar vid företagsombildning överförs från ett företagtill ett annat till skattemässiga restvärden även om marknadsvärdet ar högre.Till skillnad raot tidigare gäller efter skattereformen att uttegsbeskattningkan aktualiseras även i fråga om reavinstbe-skattad egendom, t.ex. aktien Ipromemorian uttalades att särskilcfe skäl att underlåta uttagsbeskattningtorde föreligga när en ekonomisk förening sora ett första steg i ettombildningsförferande överlåter sm verksamhet till ett dotteraktiebo- Prop.1992/93:131 lag mot ett vederlag av nyemitterade aktien Några invändningar harinte framkommit vid remissbehandlingen. vid UppsalaUniversitet anser emellertid att dette undanteg uttryckligen bör regleras. Enreglering i denna fråga skulle begränsas till överlåtelser som sker under sammabeskattningsår som föreningen löses upp cxh tillgångaraa skiftas ut tillraedleraniaraa. Frågan ora uttegsbeskattnmg avgörs ju vid texeringen för detbeskattningsår under vilket överlåtelsen sken Den omständigheten attutskiftning av de nyemitterade aktieraa sker först ett senare beskattningsårbör emellertid inte utgöra hinder mot att underlåte uttegsbeskattning. som ett led i en awecklingsprocess överlåter sin verksamhet tillett helägt dotterbolag i utbyte mot nyemitterade aktier fär särskilcfe skäl motuttagsbeskattning anses föreligga (jfr cxkså Regeringsrättens dom i det s.k.Sipanomålet, dnr 3745-1991, dom ). Någon särskild reglering kanenligt min mening inte anses nödvändig. Nästesteg i ombildningsprocessen är att föreningsstämman fetfer beslut omlikvicfetion av föreningen. Tillgångaraa, dvs. aktieraa, skall cfe skiftas uttill medlenunaraa. Utskiftningi samband med likvicfetion av föreningen behandlas skattemässigt som utdelningtill den del det utekiftede beloppet överstiger inbeteld insate i föreningen (3§ 8 mora. andra stycket SIL). Det finns inte några uttryckliga regler sorainnebär att utdelningsbeskattning kan underlåtas om särskilcfe skäl föreliggenAtt dette äncfe kan raedges i vissa situationer torde framgå av praxis (jfrRegeringsrättens dom i det s.k. Sipanomålet). Betydelsefiillaundanteg har gjorts från principen om dubbelbeskattning i fråga om vinster iekononuska föreningar En utskiftning från en ekonomisk förening till dessmedlemmar får ändå anses mnebära att tillgångar lämnar den dubbelbeskattedesektora. torde utgöra ett hinder mot att - utan särskilda regler -underlåte utdelningsbeskattning. Att de tillgångar som skiftas ut utgörs avaktier förändrar inte denna bedömnråg (jfr också prop. 1990/91:167 s. 18). Allmännaregler innebär att förenrågen vid utskiftnråg kan komma att uttegsbeskattas.Möjlighet torde råte heller föreligga att underlåte uttegsbeskattnråg när detär fråga ora utteg av tillgångar sora skall skiftas ut cxh lärana dendubbelbeskattede sektora. Sammanfettnrågsviskrävs således särskilcfe bestämmelser om skattefrihet för raedlemmaraa förutskiftning i form av aktier vid upplösnråg av den ekonomiska föreningen cxh omundanteg från uttegsbeskattnråg för förenrågen i fråga om utteg av de aktiersom skall skiftas ut. Enskattefrihet för utskiftnråg i form av aktier bör råte regleras som en defimtivskattebefrielse utan encfest sora ett uppskov raed beskattiungen. Framticfeutdehung på aktien och en vråst vid en eventaell försäljnråg av aktien börbeskattes enligt allmänna uppskovsregel bör råte vara generell utanbegränsas till sådan utskiftnråg av aktier som sker i anslutaråg till attförenrågen övergår till aktiebolagsformen. En natarlig utgångspunktskulle kunna vara att ställa det kravet att Prop. 1992/93:131 föreningen skallöverföra saratliga tillgångar till ett nybildat aktiebolag och cferefter skiftaut aktieraa i bolaget. Detta krav skulle säkerställa att den verksainhet sombedrivits i föreningen i oförändrad omfettning kommer att överföras tillbolaget. För att tidsmässigt hålla ihop de olika feseraa iombildningsförferandet kunde vidare det kravet ställas att utskiftning skerråom efter överlåtelsen till bofeget. Förhållandenakan emellertid vara sådana att föreningen överlåter verksamheten till ettdotteraktiebolag i vilket redan viss del av verksaraheten bedrivs. ärrimligen inte något som bör diskvalificera från skattebefrielse. Villkorenskall säkerställa att den verksamhet som bedrivits i föreningen forsättningsviskoraraer att bedrivas i aktiebolaget. syfte bör uppnås ora det krävs attutskiftningen väsentligen skall avse aktier i ett bolag och att samtliga aktieri bolaget skall skiftas ut. Enligtföreningslagen är det tillåtet raed olika insatsskyldighet för olikaraedlemsgrappen För att inte praktiska problem skall uppkomma vid utskiftningav aktieraa till raedlemmaraa kan det av avrandningsskäl vara nödvändigt attviss kontantersättning lämnas. Värdet av den del av utskiftningen som avserannat än aktier bör dock begränsas till maximalt av det nominella värdet påaktieraa. Skattebefrielsen bör enbart omfette utskiftnråg i förra av aktienErsättaing sora utgår i annan förra bör beskattas fullt ut. Av allraänna reglerföljer att vid beskattningen skall andra tillgångar än kontanter tes upp tillmarknadsvärdet. Ettuttryckligt undanteg föreslås från huvudregeln om uttegsbeskattnråg beträffandeuttag av aktier sora skall skiftas ut. I den mån andra tillgångar än aktier ochkontanter skiftas ut gäller den allmänna regeln om uttagsbeskattaing. Ipromemorian undantogs föreningar som utgör fåmansföretag från raöjligheten tillskattelättnad. Skälet var att de särskilcfe regleraa för beskattning avutdelning och reavinst annars skulle kunna kringgås i saraband raed att enförening ombilcfes till ett aktiebolag. Särregleraa för delägare ifåmansföretag innebär att utdelning och reavinst på aktier och andelar skallbeskattas i inkomstslaget kapital till den del inkorasten kan anses utgöra enschablonmässigt beräknad nonnal kapitalavkastaing medan eventaell överskjutandeutdelning och reavinst i princip skall beskattas sora ora det vore fråga om lön(3 § 12 mora. m.fl. har hävcfet att de allraänna raotiv som ligger till grandför förslaget gör sig lika starkt gällande i fråga om fåmansföretag sora andraföreningar Jag delar givetvis den uppfettningen raen jag är raed hänsyn till desärskilda fåniansföretagsregleraa ändå inte beredd att i det här sammanhangetlåta fåmansföretag omfettas av bestämmelsen. Mittförslag om skattefrihet för utskiftning av aktier bör tas in i 3 § 8 raora. SILoch den korapletterande bestäraraelsen ora undantag från uttagsbeskattning ipunkt I av anvisningama till 22 § KL. 2.2.1 Obeskattade reserver m.m. Mittförslag: Vid orabildnråg av en ekonoraisk förenråg som uppfyller de krav soraställs för skattebefrielse fär den del av uppskovsbeloppet i föreningen soraännu inte återförte till beskattning återföras till beskattning i aktiebolagetenligt de villkor som gällde för föreningen. Promemorieforslaget:Överensstämmer raed raitt. Remissinstansema:Majoriteten av remissinstanserna lämnar förslaget utan ermran. framför synpunkter avseende möjligheten att neutraliseraeffekten av en återföring av skatteutjäranrågs-reserven. Juridiska fakultetenvid framhåller att det kan underlätte raed en uttryckligregel som medger att avsättning till skatteutjämnrågsreserv får övertas avaktiebolaget. Skälenför mitt förslag: Avsättning till skatteutjänmingsreserv (surv) kan enligtsurvlagen beräknas på ett underlag raotsvarande bolagets egna kapitol (K-surv)eller på lönesumman (L-surv). En raot survavdraget svarande avsättnmg skallgöras i räkenskaperaa. Avsättarågen skall återföras till beskattnråg nästföljandebeskattnrågsår varefter ny avsättnråg för året kan beräknas. Nären ekonomisk förenråg sora gjort en survavsättning upplöses kommer förenrågenatt beskattes för en intäkt som svarar mot återföringen av föregående årssurvavsättnråg. För att denna återföring inte skall föranlecfe någraskattekonsekvenser i föreningen i samband med en ombildning kan förenrågenlämna ett koncerabidrag till bolaget med ett belopp som svarar mot denåterförda survavsättnrågen. Bolaget kan i sin tar kvitte denna råtäkt mot ensurvavsättaråg. Föratsättmngaraa för rätttill avdrag för koncembidrag finns i 2 § 3 raora. En av föratsättningaraaär att dotterföreteg sora raotter koncerabidrag skall ha varit helägt underhela beskattningsåret för både givare cxh raottegare eller sedandotterföreteget började driva verksarahet av något slag. Svenska Banlföreningenär av den uppfettningen att föratsättnrågaraa för koncerabidrag råte äruppfyllcfe under det beskattnrågsår som förenrågen upplöses bercxnde på attkravet att dotterföretaget skall vara helägt under hela beskattnrågsåret försåväl givare som mottagare i sädant fell inte är uppfyllt. Mråråställnråg är att om förenrågen lämnar koncerabidrag och därefter upplösesunder samma beskattningsår får det anses som om förenrågen avkortat sittbeskattnrågsår Kravet att dotterföretaget skall ha varit helägt under helabeskattmngsåret för mottagaren får därraed anses vara uppfyllt. Även ommotsvarande krav råte är uppfyllt när det gäller givaren torde det äncfe varaförenligt med grandema för lagstiftningen att medge avdrag. Skälet till attkravet inte formellt är uppfyllt är ju att förenrågen har upphört attexistera (jfr bl.a. RÅ 1973 ref 37). Det innebär alltså att det råte tordefinnas något behov av en uttrycklig bestämmelse i survlagen att survavsättningfär övertas. Lagen (1990:655) omäterförråg av obeskattede reserver reglerar i vilken omfettnråg cxh undervilken tid obeskattade reserver skall återföras till beskattnråg. Vid 1992 årstaxering - i vissa fell vid texering - beslutas ett uppskovsbelopp somutgörs av skilråaden mellan de obeskattede reserver förenrågen redovisar cxhden survavsättnråg som gjorte. Uppskovsbeloppet skall återföras tillbeskattnråg raed i princip under fyra ån Utan särskilcfe reglerkomraer återstående uppskovsbelopp i förenrågen att i srå helhet återföras tillbeskattnråg vid förenrågens upplösnråg. Vid en ombildning som uppfyller de kravsom ställs för skattebefrielse bör den del av uppskovsbeloppet i förenrågen somännu råte återförte till beskattnråg få återföras till beskattnråg iaktiebolaget enligt de villkor som gällde för förenrågen. Förslagetföranleder en ändrråg i 8 § återföringslagen. Mittförslag: För det bolag till vilket förenrågen överfört sråa tillgångarbegränsas rätten till Annell-avdrag för nyemissioner föreutekiftnrågstillfället till ett belopp som svarar mot råsatskapitalet iförenrågen. Promemorieförslaget:Överensstämmer med mitt. Remissinstansema:RSV ifrågasätter om rätt till Aimell-avdrag skall medges eftersom något nyttkapital inte har tillförts företegssektora genora orabildnrågen. Skälenför mitt förslag: Enligt lagen (1967:94) om avdrag vid inkomsttexeringen förviss aktieutdelnmg, Annell-lagen, raedges avdrag (Annell-avdrag) för utdehungsom lämnas på nyemitterade aktien Genora avdraget begränsas förste ledet idubbelbeskattarågen. I princip skall avdrag råte medges när utdehiingen gårtill en aktieägare som är befriad från skatt pä utdelnrågen. Detförhållandet att råbetehung för aktieraa skett genom tillskott av apportegendomhrådrar råte att Annell-avdrag medges. Apportegendomen får emellertid råtebestå av aktier, andelar i ekonomiska förenrågar eller i vissa fell andelar ihandelsbolag (5 § Annell-lagen). Ett skäl till dette är att det emitterandebolaget kan vara frikallat från skattskyldighet för utdehung på de somapportegendom erhålråa aktieraa eller andelaraa. Möjlighet till dispens finnsom bestämmelsen kan antes hrådra struktarra-tionaliserråg som är önskvärd frånallmän synpunkt (5 § andra stycket Annell-lagen). Detbolag till vilket förenrågen överfört srå verksamhet bör råte ha rätt tillAnnell-avdrag för nyemissioner som ligger i tiden före utskiftnrågs- tillfället.Skälet är att den dubbelbeskattede sektora inte har tillförts något nytt egetkapitel vid emissionstillfället. I fråga om ett belopp som svarar motråsatskapitalet i förenrågen är emellertid förhållandena annorlunda. Detkapitalet har en gång tillförte företegssektora cxh när förenrågen upplöses böraktiebolaget få tillgodoräkna sig beloppet som underlag för Annell-avdrag. Mittförslag föranleder en ändring i 4 § Annell-lagen. Mittförslag: Vid orabildnråg till aktiebolag får ersättningsfond i den ekonoraiskaföreningen övertes av bolaget. Promemorieförslaget:Förslaget innehöll råte någon raöjlighet att överte ersättnrågsfond. Remissinstansema: SVanseratt generella regler bör göra det möjligt att vid orabildnråg av en ekonoraiskförening till aktiebolag föra över olika fonder till bolaget. Skälenför mitt förslag: Före skattereforraen hade företegen möjlighet att göraavsättnrågar till olika fonder vars syfte var att företeget skulle kunnaundvika ett besvärande skatteutteg om vissa tillgångar realiserades ochäterinvestering därefter skedde i sararaa slag av tillgångan Deolika fondlagaraa byggde i huvudsak på sararaa teknik. Den skattepliktiga vmstsom uppkom när en viss tillgång realiserades fick sättas av till en särskildfond. Fonden skulle tas i anspråk för råvesterråg-ar i samma slags tillgångarråom tre ån Tidsrymden kunde efter dispens förlängas med tre ån När fonden togsi anspråk för en viss tillgång reducerades tillgångens avskrivnrågsunderlag. Genomskattereformen sänktes skattesatsen för ekononuska förenmgar, aktiebolag m.fl.till . Vid fiill avsättnråg till K-surv sjunker den effektiva skatten på enreavråst till . Det ansågs därför råte föreligga tillräckliga skäl föratt behålla regleraa ora allmänna råveste-ringsfonder, fertygsfonder,särskilcfe nyanskafftungsfonder m.fl. Eftersom det råte längrefinns raöjlighet att göra avsättning till dessa fonder anser jag att det råtebör råföras en möjlighet att föra över eventaella kvarvarande fonder till ettaktiebolag. För övrigt finns enligt gällande regler möjligheter att efteransökan överte vissa fondavsätt-nrågar, exempelvis allmän mvesterrågsfond. Förextraordråära fell fanns möjlighet att skjute upp beskattiungen genom enavsättnråg till de s.k. eldsvådefonderaa. Avsättnrågen gjordes i en forcemajeuresituation. Tillämpningsområdet för fondema utvidgades i och medskattereformen och fonderaa benänms numera ersättnrågs-fonden För dessa fonderbör råföras en möjlighet till övertagande när en ekonomisk förening ombilcfestill ett aktiebolag. Mittförslag föranleder ändring i 9 § lagen (1990:663) om ersättningsfonden Mittförslag: Föreligger föratsättmngar för skattefrihet vid utskiftnråg av aktieri samband med likvicfetion av förenrågen skall den mottegna aktien överteandelens anskaffhrågsvärde. Promemorieförslaget:Överensstänuner med mitt. Remissinstansema:Förslaget lämnas utan erinran. Skälenfor mitt försli: När föratsättmngar för skattefrihet föreligger för utekiftnrågav aktier i saraband raed likvidation av förenrågen bör den mottagna aktienöverta andelens anskaffhrågsvärde. Framticfe utdehung på aktien och vråst viden eventaell försäljnråg av aktien skall beskattas enligt allmänna Ärdet fråga ora utskiftnråg sora utgörs dels av aktier, dels av annan egendora,omfettar skattebefrielsen endast värdet av de aktier som skiftas ut. Annanersättmng beskattas fullt ut utan hänsyn till andelens anskaffhrågsvärde. I undantegsfeUkan den situationen uppkomma att de utskiffede aktieraa utgöromsättnrågstillgångar hos mottegaren. Skattelättaaden bör gälla även i dessasituationen Huvudregerå får anses vara att en bokförings-skyldig som erhållerutdehung på sråa aktier skall te upp en råtäkt som motsvarar den utdeladeegendomens marknadsvärde. Denna princip får anses gälla oavsett i vilken formutdehung lämnas och oavsett om den är skattepliktig eller ej (jfr prop.1990/91:167, s.20). En bestämmelse om skattefrrået för utskiftnråg i form avaktier raåste därför kombråeras med en särskild lagervärderrågsregel. Dennärmare utformnrågen av reglema redovisas i specialraotiveringen. Enbestänunelse om anskaffoingsvärdet på utskiftade aktier bör tas rå i 27 § 2mom. SIL och en regel om värdering av lagret i punkt 2 av anvisnrågama till 24§ KL. I bestämmelsen om skattefrrået för utskiftnråg av aktier i 3 § 8 mom. SILföreslås en särskild bestämmelse för de fell de utskiftade aktieraa utgöromsättnrågstillgångar hos mottogaren. Fören medlem som bedriver näringsverksamhet kan andelsinnehavet vara betrågat avverksamheten. I sådant fell skall reavråsten vid avyttring av andelen beskattassom råtäkt av näringsverksamhet. En enskild näringsidkares innehav av aktierkan däremot - ora aktiema råte utgör omsättnrågstillgångar - aldrig ingå inäringsverksamheten. Byte av andelar till aktier i samband med orabildnrågskulle alltså forraellt kunna betraktas som ett utteg ur näringsverksamheten.När skattefrihet föreligger i fråga om utskiftnråg av aktier i samband medorabildnråg blir det självfellet råte aktaellt att tillärapa den allraännaregerå ora uttagsbe-skattnråg. /iSV påpekat kommer reavråsten vid avyttring av aktier som erhålls vidombildnråg av en förenråg att beskattas som inkomst av kapital. Den lägreskattesatsen vid beskattnråg av reavråsten motverkas till viss del av attaktien inte får räknas in i survunderlaget. Någon åtgärd från mm sicfe i dennafråga torde inte vara påkallad. 3 Byteav aktier och andelar 3.1 Byte av andelar Mittförslag: Möjlighet till uppskov skall fmnas även när andelar i en ekonoraiskförenråg avyttras till ett bolag cxh vederfeget utgörs av nyemitterade aktier idet köpande bolaget. Promemorirförslaget:Överensstämmer med mitt. Remissinstansema:Förslaget tillstyrks av en majoritet av remissrå-stansema. Erinringar framförsemellertid mot att ett ombildnrågs-förferande som sker med hjälp avuppskovsregerå råte kan ske helt utan skattekonsekvensen Det finns exerapelvisråte regler som medger att uppskovsbelopp som ännu råte har återförte tillbeskattnråg får återföras till beskattnråg i aktiebolaget. LRF anser råte attdet är lämpligt att utvidgningen av uppskovsregerå - som föreslagits iproraeraorian -används för ett altemativt orabildningsförferande. Bakgrundentill mitt förslag: Med avyttring avses i reavråsthänseende försäljnråg, byteeller cfermed jämförlig överlåtelse av egendom (24 § 1 raom. Isamband med skattereformen infördes en bestämmelse som innebär att uppskov raedbeskattiungen kan raedges vid avyttrråg av aktier i vissa situationenFöratsättnrågaraa är att aktieraa avyttras till ett bofeg och att vederlagetuteslutande utgörs av nyemitterade aktier i det köpande bolaget (27 § 4 mora.SIL). Under dessa förhållanden anses att bytet regelmässigt genomförs avstraktarella skäl (jfr prop- 1989/90:110, s. 453). Skatteplikt råträder förstnär de nyemitterade aktier som erhållits i utbyte avyttras. De mottegnaaktieraa anses förvärvade till det anskaffningsvärde som gällde för deavyttrade aktieraa. Skälen för mitt förslag:Möjligheten till uppskov som infördes i och med skattereformen ersatte den s.k.stniktarrationaliserrågsregeln som innebar att regeringen helt eller delviskunde medge befrielse från reavråstbeskattnråg vid avyttring av aktier ochandelar sora innehafts raer än (35 § 3 raora. tredje stycket KL i desslydelse t.o.m. ). En föratsättnråg för såcfen befrielse var attbeskattnrågen kunde antas hrådra struktarrationaliserråg som ansågs önskvärdfrån allmän synpunkt. 1motsate till den s.k. straktarrationaliseringsregerå omfetter råte bestämmelseni 27 § 4 mom. SIL andelar i ekonomiska förenrågar Något skäl som telar raot attföra rå andelar i tillärapnrågsorarådet för bestämmelsen torde råte finnas.Jag föreslår att så sken Fören enskild närrågsidkare kan som redan nämnts ett andelsinnehav vara betrågatav den bedrivna verksamheten. gäller däreraot råte aktier om det råte ärfråga om aktier som utgör omsättnrågstillgångan Avyttrråg av andelaraa innebärcferför ett utteg ur näringsverksamheten. I de fell uppskov raed beskattnrågenmedges enligt 27 § 4 raom. byte av andelar mot aktierblir det emellertid råte aktaellt att beskatte utteget av andelan