prop · GG037 · 1992-12-31 00:00:00 — Sedan avmndas den kvotdel varmedfolkpension skall utges med tillämpning av huvudregeln till närmaste lägreantal . Någotkrav på aktuell anknytning till vid pensionsfallet för att antagenframtida bosättningstid skall tillgodoräknas bör inte uppställas. Detkan inträffa att en person, som är berättigad till förtidspension enligt AFL,har omfattats också av ett annat lands lagstiftning och att enligt dennaförtidspensionens storlek berälcnas med tillämpning av liknande regler som deav mig föreslagna. 1den nya nordiska konventionen om social trygghet finns en särskild bestämmelseenligt vilken hänsyn tas till enbart en del av den framtida bosättningstidenvid beräkningen i varje land. Denna bestämmelse skall ha motsvarandetillämpning vid beräkning av gmndpension från ett nordiskt land om denberättigade har rätt till pension också från ett EES-land utanför . Denskall även gälla i fråga om personer som omfattas av förordning (EEG) nr1408/71. Med hänsyn till detta generella tillämpningsområde för den nordiskakonventionen har jag inte funnit det påkallat att lägga fram förslag till någonmotsvarande lagregel i AFL. Ytterligare skäl härtill är de begränsningar somförordning (EEG) nr 1408/71 uppställer för sådana lagbestämmelser och attenligt fall av detta slag bör lösas just genom konventioner mellan medlemsländeraa. Förtidspension kan enligt7 kap. 2 § AFL beviljas i form av halv förtidspension, två tredjedelar av helförtidspension eller hel förtidspension beroende på graden av nedsättningen avarbetsförmågan. Den som beviljats halv förtidspension eller två tredjedelar avhel förtidspension, och som sedan får sin arbetsförmåga ytterligare nedsatt såatt han blir berättigad till förtidspension med större grad, bör enligt minmening få förtidspensionen beräknad med hänsyn tagen även till bosättningstidenefter pensionsfallet. Jag föreslår således att, vid en sådan försämring avarbetsförmågan som föranleder en ändring av den andel enligt 7 kap. varmedförtidspension utges, skall en ny beräkning av bosättningstid göras.Beräkningen skall ske efter samma principer som vid den urspmngligaberäkningen, dvs. faktisk bosättningstid beräknas t.o.m. året före det år dåförsämringen av arbetsförmågan inträdde och framtida bosättningstid fr.o.m.året för försämringen av arbetsförmågan. Omarbetsförmågan i stället förbättras bör någon ny beräkning av bosättningstidinte göras, utan pensionen kommer även efter ändringen av den andel varmedförtidspensionen utges att gmndas på samma antal 40-delar som . Enannan lösning skulle kunna motverka den pensionsberättigades intresse av attbörja arbeta eftersom pensionen vid en ny beräkning av bosättningstid skullekunna komma att gmndas på en kortare bosättningstid . Fr.o.m.den månad då den pensionsberättigade fyller ersätts förtidspension avålderspension. Även ålderspension, som utges till den som erhållitförtidspension och uppburit sådan pension till , börenligt min mening utges i förhållande till antalet faktiska bosättningsår t.o.m.det år då han fyller . Densom före den månad då han fyller erhållit hel fortidspensionbör dock få ålderspension efter samma antal 40-delar som förtidspensionen, omdet är förmånligare för honom. Mittförslag: När det gäller beräkning av förtidspension för en svensk medborgaresom fått sin arbetsförmåga varaktigt nedsatt före ingången av det år då hanfyllde föreslås att svensk medborgare som bosättningstid tillgodoräknastiden fr.o.m. 16-årsåret t.o.m. det år då personen fyller . Vidberäkningen skall dock bortses från tid efter fyllda under vilken denberättigade inte varit bosatt i . För utländska medborgare föreslåsmotsvarande regler under fömtsättning att den pensionsberättigade är bosatt iSverige . Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt utom så till vida att den av nug föreslagnaregeln enligt utredningens förslag skulle gälla endast beträffande pensionsfallföre 16-årsåret samt att utredningen föreslagit särregler för pensionsfallunder året personen fyllt som innebar att denberättigade skulle ha varit bosatt i fr.o.m. in- Prop. 1992/93:7gången av det året t.o.m. tidpunkten för pensionsfallet för att vara berättigadtill förtidspension. Remissinstanserna:Kammarrätten i kritiserar utredningens förslag om beräkning avbosättningstid när pensionsfallet inträffar under det år då den pensionsberättigadefyller och anser att det kräver ytterligare överväganden och en noggrannbelysning av effektema. RFV påpekar i fråga om pensionsfall personenfyllt att det föreligger svårigheter att fastställa tidpunkten förpensionsfallet till en viss dag. Vid ett olycksfall är det sålunda enligt RFVinte helt säkert att den varaktiga nedsättningen inträffar somolycksfallet. När det gäller sjukdomar liksom ibland vid olycksfall sker enligtRFV en gradvis försämring som gör det svårt att avgöra när pensionsfallethar inträffat. Föreningen Enskilda Organisationers Biståndsinformation pekarpå att regleraa för beräkning av förtidspension kan skapa problem för vissautsända, t.ex. de biståndsarbetandes bara som är och som intefår ATP-poäng och som inte heller hinner vara bosatta i 4/5 av tidenföre ett pensionsfall. Även de bara som personen fyllt 16 årbefinner sig utomlands med sina bi-ståndsarbetande föräldrar och då råkar utför olycksfall eller sjukdom som leder till förtidspension kommer enligtföreningen att drabbas av utredningens förslag. Skälmför mitt förslag: För de personer som har rätt till förtidspension på gmnd avatt deras arbetsförmåga blivit varaktigt nedsatt före eller under det år då defyllde kan, med den huvudregel jag förordat beträffande beräkning avbosättningstid, någon faktisk bosättningstid inte tillgodoräknas, eftersomsådan räknas fr.o.m. det år då den försäkrade fyllde och endast t.o.m.året före pensionsfallet. Fömtsättningar att beräkna någon antagen framtidabosättningstid föreligger därför inte heller. Medden nu gällande utformningen av den skyddade personkretsen enligt förordning(EEG) nr 1408/71 torde dessa personer omfattas av förordningen såvitt gällerpensioner endast under fömtsättning att de är eller har varitförvärvsverksamma. Om denna fömtsättning inte är uppfylld, torde förordningensprinciper om likabehandling av andra länders medborgare med det egna landetsmedborgare, sammanläggning av försäkringsperioder som fullgjorts i olika länderoch förmåneraas ex-portabilitet inte gälla. Inom EG har emellertid nyligenlagts fram ett förslag om att utvidga förordningens tillämpningsområde på såsätt att den som är försäkrad enligt en medlemsstats lagstiftning också skallomfattas av förordningen. Medutgångspunkt från att åldersgränsen för rätt till förtidspension är ärdet svårt att finna ett lämpligt regelsystem för tillgodoräknande avbosättningstid för den som invalidiseras . Med hänsyn till att deföreslagna ändringaraa måste kurma träda i kraft med ochtill att förändringar i regelsystemet för EES snart kan komma att genomföras,lägger jag nu inte fram förslag om några mer genomgripande förändringar. Jag föreslår därförföljande regler för beräkning av bosättningstid för den som fått arbetsförmåganvaraktigt nedsatt före eller under det år han fyllt . Svenska medborgaresom är bosatta här i landet skall tillgodoräknas bosättningstid fr.o.m. det årdå de fyllde t.o.m. det år då de fyller även då det är fråga omförtidspension. Motsvarande föreslås gälla för utländska medborgare fömtsattatt de varit bosatta i . Detta motsvarar de nuvarandereglema i 5 kap. 1 § och 4 § första stycket b AFL. I fråga om såväl svenska somutländska medborgare föreslås den ändringen i förhållande till nuvarande regleratt, för det fall att den pensionsberättigade varit bosatt utomlands efterfyllda , tiden för bosättningen i utlandet inte skall tillgodoräknas sombosättningstid i . Mitt förslag tillberäkning av bosättningstid för den som får arbetsförmågan nedsatt det år hanfyller medför att det saknar betydelse var personen var bosatt detta år.Om pensionsfallet skulle inträffa det år personen fyller , blir det vidtillämpningen av huvudregeln avgörande var vederbörande varit bosatt under detår han fyllde . Enligt min mening bör det förhållandet inte få varaavgörande för om en person över huvud taget skall kunna få någon förtidspensionatt personen under just den perioden av livet var bosatt utanför Sverige.Eftersom myndighetsåldera är , bör baraet fram till dess kunna medfortsatt skydd från den svenska folkpensioneringen vistas hos sina föräldraräven om dessa arbetar utomlands. De av mig nu föreslagna regleraabör därför enligt min mening gälla även i fråga om pensionsfall som inträffarunder det år någon fyller . För pensionsfall som inträffar under detta årkommer emellertid även den föreslagna huvudregeln för beräkning avförtidspension att kunna tillämpas. Detta anser jag skall vara möjligt. Vidpensionsfall som inträffar under nämnda år får alltså förtidspension beräknasenligt endera av de två bosättningsreglema efter vad som är mest förmånligt förden enskilde. För en utländsk medborgare som kommit till som l5-åringoch som blir varaktigt arbetsoförmögen är det såledesfördelaktigare med en beräkning enligt huvudregeln för förtidspension än enligtreglema för unga invalider. Enligt min mening bör, somutredningen föreslagit, i ett senare sammanhang mer ingående övervägandengöras i syfte att fmna en mer definitiv lösning för tillgodoräknande avbosättningstid när pensionsfall inträffar . 6.3Pensionsrätt enligt den ATP-anknutna beräkningsregeln Mittförslag: Förtidspension enligt den ATP-anknutna beräknings-regeln beräknasenligt nuvarande regler i 5 kap. 2 § AFL, dvs. i förhållande till faktiska poängåroch år med antagandepoäng. Utiedningensförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Ingen remissinstans har särskilt berört förslaget. Skälen för mitt förslag: 1fråga om beräkning av förtidspension erUigt den ATP-anknutna regeln börmotsvarande regler som enligt nuvarande 5 kap. 2 § AFL gälla. Det innebär atthänsyn tas inte endast till faktiska poängår utan även för vilka s.k.antagandepoäng har beräknats. Pensionen beräknas med andra ord under antagandeatt den försäkrade fr.o.m. det år då pensionsfallet inträffar t.o.m.det år då han uppnår har tillgodoräknats vissa pensionspoäng(antagandepoäng). För att pensionsberäkning med antagandepoäng skall få äga mm,krävs att den försäkrade antingen för pensionsfallet haft en sjukpenninggmndandeinkomst som lägst motsvarar det vid årets ingång gällande basbeloppet eller kantillgodoräknas pensionspoäng för två av de fyra åren närmast förpensionsfallet. 7.1 Pensionsrätt enligt bosättningsregeln Mittförslag: Vid beräkning av efterlevandepension till make och bara tas hänsynendast till den avlidnes bosättningstid i . Den efterlevandes egenbosättningstid är utan betydelse. För rätt till pension krävs dock att denefterlevande är bosatt i . Om dödsfallet inträffat det år då den avlidneskulle ha fyllt eller tidigare, får även antagen framtida bosättrungstidmedräknas. Om den avlidne vid dödsfallet uppbar hel förtidspension, får efterlevandepensionenberäknas på gmndval av samma bosättningstid som förtidspensionen, om det ärförmånligare. Regleraa om samordning mellan särskild efterlevandepension ochvissa andra sociala förmåner ändras så att, om särskild efterlevandepensionutges med en andel av oavkortad pension, vid avräkningen hänsyn tas endast tillmotsvarande andel av den andra förmånen. Förtidspension skall inte utgörahinder mot att för sainma nedsättning av förvärvsmöjligheten bevilja särskildefterlevandepension. Särskild efterlevandepension skall i stället avräknas motbeloppet för förtidspension. Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna: Folksamtillstyrker förslaget. RFV påpekar att det kan vara omöjligt att beräkna denavlidnes bosättningstid i de fall då den efterlevande inte har kärmedom om denavlidnes bosättning . framhåller attde nuvarande reglerna om barapension är samordnade med reglema ombidragsförskott samt att de föreslagna regleraa innebär att denna samordningupphör. Förbundet framhåller vidare att det inte torde vara så vanligt att bamär berättigade tillbarapension från annat land. För att komma tillrätta med Prop. 1992/93:7 dessaproblem anser förbundet att andra lösningar i fråga om efterlevandepensiontill bam bör övervägas. Övriga remissinstanser har inte särskilt berörtförslaget. Skälenför mitt förslag: Enligt de nuvarande regleraa i 5 kap. AFL kanefterlevandepension utges till make eller bam även om den avlidne aldrig harvarit bosatt i . Efterlevande make eller bam som är svenska medborgareoch bosatta här i landet är således berättigade till efterlevandepension frånfolkpensioneringen. 1 fråga om efterlevandepension till make eller bam sominte är svensk medborgare men som är bosatt här gäller att sådan pension utgesom den efterlevande maken resp. baraet är bosatt här i landet sedan nunst femår resp. och den efterlevande maken resp. baraet var bosatt här viddödsfallet. Medett system där folkpension kan utges på gmndval av tid för bosättning här ilandet faller det sig naturligt att mer renodlat än betraktaefterlevandepensionen som en från den avlidne härledd rätt. Det innebär att en gmndläggandefömtsättning för att pension skall utges bör vara att den avlidne har varitbosatt i någon tid och därigenom intjänat rätt till pension här. Vidarebör här, liksom för övriga folkpensionsförmåner, krävas att de som är berättigadetill efter-levandeförmåner, dvs. efterlevande make eller bara, är bosatta här ilandet för att pension över huvud taget skall utges på gmndval av regleraa i AFL.Att sådan pension i viss utsträckning ändå kan komma att utbetalas till utomlandsbosatta blir en följd inte av AFL utan av eller regler isocialförsäkringskonventioner. Jaganser därför att efterlevandepensionen bör bestämmas uteslutande på gmndval avden tid den avlidne varit bosatt i . En sådan regel kan möjligen te sigmindre tillfredsställande för det fall t.ex. att ett svenskt bara som bott helasitt liv i mister en förälder som aldrig bott här. Bamet skulle dock idet tänkta fallet sannolikt vara berättigat till pension från det land där förälderavarit bosatt eller för-värvsverksam, i vart fall om det är fråga om ett landinom EES-området. Enregel enligt vilken endast den avlidnes bosättningstid ligger till gmnd förefterlevandepensionen överensstämmer också väl med principeraa för förordning(EEG) nr 1408/71. Vid den prorata-beräkning av pensionen som enligtförordningen skall göras beträffande efterlevandepension till vuxnaefterlevande måste således de försäkringsperioder som beaktas av fleramedlemsländer inom EG ha fullgjorts av samma person. Enligt förordningen ärvidare familjemedlemmar eller efterlevande inte självständigt försäkrade utanomfattas av förordningen just i egenskap av familjemedlemmar eller efterlevandetill den anställde eller egenföretagaren. Deföreslagna regleraa om beräkning av efterlevandepension enligtbosättningsregeln på gmndval av den avlidnes bosättningstid bör även gällasådan änkepension som utges med stöd av övergångsbestämmelseraa till den år1988 beslutade efterlevandepensionsreformen. Vidbestämmande av efterlevandepensionens storlek måste hänsyn Prop. 1992/93:7kunna tas också till tid efter det att pensionsfallet har inträffat. Framtida bosättningstidbör medräknas på motsvarande sätt som vid förtidspension. Detta innebär att,om den tid den avlidne varit bosatt i fr.o.m. det år då han fyllde 16år t.o.m. året före dödsfallet uppgår till minst 4/5 av hela ,skall som bosättningstid tillgodoräknas även fr.o.m. det årdödsfallet inträffade t.o.m. det är dä den avlidne skulle ha fyllt . Omdäremot den faktiska bosättningstiden fr.o.m. det år då den avlidne fyllde 16år t.o.m. året före dödsfallet är mindre än 4/5 av den teoretiskt möjligatiden, tillgodoräknas en proportionellt beräknad del av tiden därefter somframtida bosättningstid. Proportioneringen sker med utgångspunkt från att detär tillräckligt med 4/5 av den teoretiskt möjliga bosättningstiden för atthela tiden därefter skall tillgodoräknas. Omden avlidne vid dödsfallet uppbar hel förtidspension föreslås attefterlevandepensionen skall utges på gmndval av samma bosättningstid, om det ärförmånligare. Detta överensstämmer med vad jag (avsnitt 6.1) föreslagit i frågaom övergång från hel förtidspension till ålderspension. Denna möjlighet tillförmånligare beräkning skall gälla endast om den avlidne föredödsfallet uppbar hel förtidspension. Enligtregler i 8 kap. 12 § AFL (vilka i fråga om ATP har sina motsvarigheter i 14kap. 7 §) skall särskild efterlevandepension minskas med vissa angivna socialaförmåner som den efterlevande kan ha rätt till. Detta gäller bl.a.arbetslöshetsersättning, utbildningsbidrag och vuxenstudiebidrag. Iförordning (EEG) nr 1408/71 finns särskilda regler för fall av sammanträffandeav förmåner i bl.a. sådana situationer som den här berörda. Syftet med dessa EG-reglerär att förhindra eller begränsa tilllämpningen av nationella regler omreducering av förmåner i fall då detta är till nackdel för personer som flyttarmellan länderaa. I den mån den nationella lagstiftningen irmehåller godtagbararegler blir dock inte tillämpliga. Medhänsyn till vad som sagts föreslår jag att, om särskild efterlevandepensionutges med viss andel av oavkortad pension på gmndval av 30- eller 40-årsregeln,minskning med hänsyn till de sociala förmåner som anges i 8 kap. 12 § AFLskall göras endast med hänsyn till en motsvarande andel av den socialaförmånen. Ifråga om förtidspension, sjukpenning och arbetsskadelivränta finns i 8 kap. 9 §AFL särskilda regler om samordning med särskild efterlevandepension. Dessainnebär att särskild efterlevandepension inte utges till en efterlevande somerhåller vissa andra förmåner. Särskildefterlevandepension kan i det enskilda fallet utges med ett större antal 30-eller 40-delar än förtidspensionen, eftersom den särskildaefterlevandepensionen gmndas på den avlidnes bosättningstid eller år med ATP-poäng.Förtidspension bör därför i fortsättningen behandlas på samma sätt som de i 8kap. 12 § angivna sociala förmånema. Jag föreslår en ändring i de nämnda lagregleraamed derma innebörd. Detta får till följd att förtidspension framöver inte skallutgöra ett hinder mot 4 1992/93. att särskildefterlevandepension beviljas för samma nedsättning av förvärvsmöjligheten. Enbeviljad särskild efterlevandepension skall i stället avräknas krona för kronamot beloppet för förtidspension. Samma regler församordning bör tillämpas i fall då den efterlevande uppbär motsvarande förmånerenligt utländsk lagstiftning. Detta bör gälla inte bara beträffande folkpensionutan också med avseende på ATP. Jag föreslår att särskilda bestämmelser häromtas in i 8 kap. 9 och 12 §§ samt 14 kap. 7 § AFL. 7.2Pensionsrätt enligt den ATP-anknutna beräkningsregeln Mittförslag: Efterlevandepension enligt den ATP-anknutna beräkningsregeln berälcnasenligt reglema i nuvarande 5 kap. 2 § AFL, dvs. i förhållande till det antal årmed ATP-poäng som tillgodoräknats den avlidne. Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Förslaget har inte kommenterats av remissinstanseraa. Skälenför mitt förslag: Efterlevandepension bör berälcnas enligt de regler som gällerenligt nuvarande 5 kap. 2 § AFL, dvs. efterlevandepension utges i förhållande tilldet antal år med ATP-poäng som tillgodoräknats den avlidne. Liksom vidberäkning av förtidspension kan hänsyn tas även för vilka s.k.antagandepoäng beräknats. Inomfolkpensioneringen enligt AFL firms vissa särskilda folkpensionsförmåner.Dessa utgörs av handikappersättning och vårdbidrag samt bamtillägg, vilkenförmån utges med stöd av övergångsbestämmelsema till lagen (1988:881) omändring i AFL. 1 särskilda lagar vid sidan av AFL firms regler om andrasärskilda folkpensionsförmåner, såsom pensionstillskott, särskiltpensionstillägg till folkpension för långvarig vård av sjukt eller handikappatbara, kommunalt bostadstillägg till folkpension och hustmtillägg. Förordning(EEG) nr 1408/71 omfattar enligt artikel 4 all lagstiftning om social trygghetsom avser förmåner vid sjukdom och moderskap, förmåner vid invaliditet ochdärvid även sådana som är avsedda att bevara eller förbättra förvärvsförmågan,förmåner vid ålderdom och till efterlevande, förmåner i anledning av olycksfalli arbetet och arbetssjukdomar, dödsfallsersättningar, förmåner vidarbetslöshet samt familjeförmåner. Genom en uttryckligbestämmelse undantas från förordningens tillämpningsområde bl.a. social ochmedicinsk hjälp. Regler för sådant stöd finns i stället i rådets förordning(EEG) nr 1612/68 av om arbetskraftens fria rörlighet inomgemenskapen. Enligt denna senare förordning skall arbetstagare som flyttarmellan länderaa ha rätt till samma sociala och skattemässiga fördelar sommedlemsstatens egna medborgare men någon rätt till utbetalning i utiandetföreligger inte. EG:sMinisterråd har fattat ett beslut om ändring i förordning (EEG) nr1408/71 som hänger samman med gränsdragningen för förordningenstillämpningsområde i förhållande till bestämmelser om förmåner för socialtbistånd. Bakgmnden är att i domar har konstaterat att vissaförmåner enligt medlemsstateraas lagstiftningar kan hänföras både tillkategorin socialförsäkringsförmån och till kategorin förmån för socialtbistånd. Dethar ansetts angeläget att förordning (EEG) nr 1408/71 omfattar förmåner sombefinner sig i gränsområdet mellan socialförsäkringsförmåner och andra socialaförmåner. Dessa förmåner skall kunna utges med tillämpning uteslutande avlagstiftningen i bosättningslandet. Sammanläggning skall dock få ske medbosättningsperioder eller perioder av förvärvsarbete i andra medlemsstater omså är nödvändigt. Särbehandling på gmnd av nationalitet skall inte fåförekomma. Detaktuella förändringar i förordning (EEG) nr 1408/71 utgörs av en ny artikel4.2a. Innebörden av denna är att förordningen skall gälla också speciellaförmåner som inte gmndas på erlagda avgifter och som tillhandahålls enligtannan lagstiftning än som anges i artikel 4, om förmåneraa utgör utfyllnadtill eller ersättning för de förmåner som omfattas av artikel 4 elleruteslutande avser att skydda handikappade. Sådana förmåner skall upptas i ensärskild bilaga till förordningen. De förmåner som upptas i denna bilaga skallutges uteslutande med tilllämpning av bosättningslandets lagstiftning vilket isin tur betyder att förordningens bestämmelser om exportabilitet kan sättas urspel om lagstiftningen i bosättningslandet inte medger export av förmånen. Ändringeni förordning (EEG) nr 1408/71 har trätt i kraft den . Den omfattasinte av . Mittförslag: Den särskilda kvalifikationstiden för utländska medborgares rätt tillhandikappersättning slopas. Handikappersättning som utgör tillägg till pensionskall beräknas och utges på gmndval av samma antal år med pensionspoäng ellerbosättningsår som den huvudförmån till vilken handikappersättningen är knuten. Ävennär det gäller rätten till utbetalning utonUands skall för handikappersättningsom utgör tillägg till pension gälla samma regler som för huvudförmånen. Förrätt till handikappersättning som utges som en självständig förmån krävs,liksom , att den berättigade är bosatt i . Handikappersättningenskall omräknas när den berättigade får ålders- eller förtidspension. Utredningens förslag:Överensstämmer med mitt utom så till vida att Prop. 1992/93:7 jag föreslåren uttrycklig bestämmelse som reglerar övergången från handikappersättning somsjälvständig förmån till förmån som utgör tillägg till pension. Remissinstansema:De flesta remissinstanser som särskilt kommenterar förslaget tillstyrker ellerlämnar förslaget utan erinran. Kammarrätten i framhåller att denföreslagna ordningen med olika bestämmelser för handikappersättning beroende påom den är en fristående förmån eller utges som tillägg till pension fömtsätter- för att tillämpningsproblem skall undvikas - en närmare reglering av förfarandetvid övergång från handikappersättning som självständig förmån till förmån somutgör tillägg till pension.