prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — Bestämmelsema bör träda i Icraft den I juh1993. I fråga om de förordningsändringar som blir behövUga avser jag attåterkomma tiU regeringen med förslag. 1992/93:150 Bilaga 8 Mittförslag: Den sjukpenninggmndande inkomst (SGI) som deltegaren har då studiernapåbörjas håUs vUande under utbUdningstiden. Kursdeltogaren får i stäUet behåUadagpenningen vid frånvaro på gmnd av sjukdom. En karensdag mförs vidsjukfrånvaro vid varje sjuktiUfalle i fråga om dagpenningen. För den uUcomst aveget arbete som kursdeltogaren kan ha vid sidan av studieraa fastställs enstudietids-SGI. Vid sjukfrånvaro utbetalas timberäknad sjukpenning utifråndenna SGI. Den vUande SGI:n skaU enUgt huvudregeln inte aktiveras undersmdietiden. Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Arbetsgmppen föreslårdock att den vUande SGI:n skaU kunna aktiveras under ferieuppehåll. Frågan omkarensdag har inte behandlats av arbetsgmppen. Remissinstanserna:Stöder i huvudsak arbetsgmppens förslag. RFV anser emellertid att den vilandesjukpenningen enbart bör aktiveras vid sommamppehåll i suidierna för enkursdeltogare som är arbetslös eUer inte kan söka arbete på gmnd av sjukdom. AMSframhåUer att länsarbetsnämnderaa bör meddefes vid längre sjukfrånvaro (inom30 dagar) samt vid upprepad korttidsfrånvaro. TCO anser att det är principieUtoacceptobelt att löntogare som ofriviUigt blir arbetslösa och har en lön somöverstiger skaU sakna det sjukpenningskydd som de hade förearbetslösheten. Taket inom arbetelöshetsförsäkringen och därmed ocksåutbildningsbidraget bör höjas tiU samma nivå som inom sjukförsäkringen. Skälenför mitt förslag: Enligt nu gäUande bestämmelser får deltogare iarbetsmarknadsutbildning och inskrivna vid arbetsmarknadsinstimt () behålla90 % av dagpenningen vid sjukdom. Dagpenningen minskas med det belopp somkursdeltogaren som utbildningsbidrag får i sjukpenning. Den somär inskriven vid eUer genomgår arbetsmarknadsutbildning och som har haftSGI vid studiernas början får vid sjukdom en kalenderdagberäknad sjukpenningenhgt denna SGI oberoende av om han har något arbete vid sidan av smdiema ellerinte. Sjukpenningen utgår under sju och dagpenningen under fem av veckansdagar. Bestämmelserna medför att kursdeltogaren kan bU över- respektiveunderkompenserad, beroende av om han har arbete vid sidan av smdiema ellerinte. Detto inträffar, t.ex. när någon sjukskriver sig lördag -söndag, de dagar under vilka utbUdningsbidrag Prop. 1992/93:150 inte betolasut. Den som skuUe ha varit helgledig över- Bilaga 8 kompenserasmedan den som skuUe ha arbetot blir underkompenserad. Enligtmin mening bör i fråga pm beräkning av sjukperming för dem som är inskrivna vidAmi eUer genomgår arbetemarknadsutbUdning samma regler gälla som för studerandesom uppbär vanUgt studiestöd. Detto innebär att den SGI som kursdeltogaren harinnan smdiema påbörjas inte får sänkas utan skaU håUas vUande undersmdietiden. Sjukpenningen skaU inte beräknas på den vUandeSGI:n uton på en smdietids-SGI, som gmndas på de förvärvsinkomster somkursdeltogaren har . Timberäknad sjukpenning skaU utges under helasjukdomsfellet. I likhet med RFV anser jag att det nu sagda bör gälla ocksåunder ferieuppehåU i smdiema. Endast kursdeltogare som avses i 3 kap. 10 c §försto stycket 1 eUer 2 AFL, dvs. är arbetslösa eller skulle ha uppburit annansocialförsäkringsförmån, bör under sommamppehåll kunna få aktivera den vUandeSGI:n och få en kalenderdagberäknad sjukpenning. Mitt förslag innebär en merarättvisande kompensation vid frånvaro på gmnd av sjukdom. Kursdeltogare iarbetsmarknadsutbildning och inskrivna vid skuUe därvid få behålla sindagpenning vid frånvaro på gmnd av sjukdom. Endast den som har arbete vid sidanav studiema skuUe få sjukpenning, gmndad på en framräknad smdietids-SGI.Dämtöver anser jag att karensregler, i likhet med dem som finns i sjukförsäkringssystemet,bör införas i fråga om dagpenningen. Förslaget medför att i huvudsak sammaersätmings-principer vid sjukdom kommer att gäUa för den som deltar i arbetsmarknadsutbildningeller är inskriven vid som för smderande med vanUgt smdiestöd. Dettounderlättor såväl försäkringskassomas information om förmånerna till deförsäkrade som förståelsen för reglema. Enhetliga regler medför också en ökadadministrativ enkelhet. Mittförslag om vUande SGI och smdietids-SGI medför att tiUfälUg föräldrapenningenligt AFL, smittbärarpenning enUgt lagen (1989:225) om ersättning försmittbärare och närståendepenning enUgt lagen (1989:1465) om ersättning ochledighet för närståendevård beräknas på smdietids-SGI för den som har arbetevid sidan av smdiema. Vid ledighet för vård av eget barn, för vård avnärstående och då kursdeltogaren är smittbärare utges dessutom dagpenning. Förden som fömtom utbildningsbidraget har rätt tiU rehabiUteringspenning börrehabiliteringspenningen - på samma sätt som för den som uppbär smdiestöd -beräknas på den vUande SGI:n. Mittförslag kommer att mnebära ökade kosmader för utbUdningsbidragen med 306miljoner kronor under nästo budgetår. reduceras kostnaden försjukförsäkringen med motsvarande belopp. Jag har samrått med stotsrådet Könbergi denna fråga. Detto innebär att en omfördelning måste ske av medel meUan deoUka bidragsformeraa. Jag återkommer tiU denna fråga (avsnitt 2.3.1.5). Förslagetom beräkning av sjukpenning bör genomföras som en ändring i 3 kap. 5, 10 och 10 c §§ samt 4 kap. 14 a § AFL. Förslaget medför också behov av förordningsändringar. Jag avser i den delen att 22 återkommatill regeringen med förslag. Ett förslag tiU lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring har upprättate inom . Jag vill påminna om attförslag rörande 3 kap. 5 och 10 §§ AFL lagts också i propositionen 1992/93:178.I sainma proposition föreslås också upphävande av 3 kap. 5 § LAF, som innehåUerbestämmelser i bl.a. det avseende jag nu togit upp. 1992/93:150 Bilaga 8 Mittförslag: Utbildningsbidragete dagpenning skaU samordnas med lön frånarbetsgivaren, dock inte med kompletteringslön som arbetsgivaren betolar ut medanledning av utbUdningen. Denna samordning skall även avse avgångsvederlag. Samordningen skallgöras genom att dagpenning enUgt FAMU minskas med lön eller avgångsvederlag sombetalas för eUer skaU beräknas avse den tid under vilken arbetstogaren deltar iarbetsmarknadsutbildning. Härifrån skaU dock göras ett undantog. I fråga omförmånsrätt enligt förmånsrättelagen (1970:979) skaU samordningen ocksåfortsättningsvis ske genom att utbUdningsbidraget - i närmare angiven simation- skaU minska förmånsrätten för uppsägningslön. Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Remissinstanserna:Instämmer i huvudsak med arbetsgmppens förslag, bortsett från vissa tekniskalösningar av problemet. FKF, I , TCO, och en avvikande mening beträffande samordningen med avgångsvederlag. Skälen för mitt förslag: Iett ansträngt arbetemarknadsläge med arbetsbrist i företogen är det inteovanUgt att arbetegivaren befriar arbetstogaren från arbeteskyldighet underuppsägningstiden. Överenskommelser finns också om att anställningen skaUupphöra mot att arbetstogaren får ett engångsbelopp, s.k. avgångsvederlag. 1 fråga om rätt tillarbetslöshetsersättning och kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) gäller att dessastöd inte betalas ut då en arbetstogare är berättigad till uppsägningslön. Somjag kommer att redogöra för i det följande föreslås i fråga om dessa stödformeratt den tid som ett avgångsvederlag skall beräknas avse skaU jämstäUas med tidunder vilken den försäkrade har utfört förvärvsarbete. Detto medför bl.a. attstöd mte kommer att utges för den sålunda beräknade tiden. Enligt min mening finnsdet inte anledning tiU att utbUdningsbidraget skall behandlas principielltannorlunda när uppsägningslön eUer avgångsvederlag utges. UppsägningslönenskaU ge arbetstogaren en ekonomisk trygghet . Det ärsåledes en kosmad för företogens avveckling av arbetskraften. Det finns ingetskäl att stoten skall to över arbetsgivamas ansvar för en del av uppsägnings- lönen av den anledningen atten arbetetogare börjar en arbetsmarknadsutbildning. Regleringen i 13 § LAS omminskning av lön med utbUdningsbidrag bör därför upphävas. I stäUet börsamordningen ske genom att dagpenning enligt FAMU minskas med uppsägningslönen.Motsvarande reglering finns i 12 § förmånsrättslagen. Betalning av enarbetstegares fordran hos en arbetegivare som har försatte i konkurs sker dockregelmässigt genom den stotUga lönegarantin enUgt lönegarantilagen (1992:497).Jag finner därför mte skäl att föreslå någon ändring i fråga omförmånsrättslagen. Även avgångsvederlag sombetalas ut av arbetegivaren i samband med uppsägningen bör omfattos avmotsvarande samordning. I likhet med gmndema för den föreslagna regleringen vadgäUer arbetslösheteersättningen och KAS bör samordning ske efteranställningens upphörande som avgångsvederlaget skaU beräknas avse. TiU gmndför samordningen med utbildningsbidraget bör läggas ett belopp som per månadmotsvarar den lön m.m. som kursdeltogaren fått i genomsrutt ianställningen under de senaste tolv månaderaa innan anstäU-ningens slut eller,om anstäUningen varat , under den sammanlagda tid som anställningenvarat. Däremot bör enUgt min mening eventuell löneutfyUnad, s.k.kompletteringslön, som arbetegivaren betolar utöver dagpenningen inte omfattosav den föreslagna samordningen. Mitt förslag fömteätter en ändring i 13 § LAS.Ändringen bör träda i kraft den . I fråga om de förordningsändringarsom mitt förslag föranleder avser jag att återkomma tiU regeringen. 1992/93:150 Bilaga 8 Mittförslag: Utbildningsbidragets dagpenning skaU kunna reduceras till noll kronorvid samordning med andra förmåner. Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer med nutt förslag. Remissinstanserna:Har länuiat förslaget utan erinran. Skälenför mitt förslag: Enhgt gäUande regler betalas dagpenning alltid ut med lägst10 kronor, även i faU där samordrung med andra förmåner i realiteten heltreducerat utbUdningsbidraget. Den nuvarande regleringen innebär emellertid enresurskrävande administration utan att ha någon egentiig ekonomisk betydelseför bidragstogaren. Dessa omständigheter motiverar att bestämmelsen om attdagpenning alltid skaU lämnas med upphävs. 2.3.1.4 Särskih bidrag Läromedel m.m. 1992/93:150 Bilaga 8 Mittförslag: Självkosmaden vid ersättning för läromedel höjs från i genomsnitt 100kronor tiU hälften av kosmaden för smdielitteramren under smdietiden.För kosmader som understiger för hela smdietiden lämnas ingenersättning. För handikappade deltogare skaU dock merkosmaden för läromedel somhar en särskild utformning på gmnd av handUcappets art ersättos, om intekostnaden helt eUer delvis fecks av kursanordnaren eUer ansvarigsjukvårdshuvudman. Liksom hittiUs skaU ersättning kunna lämnas även för s.k.tekniska hjälpmedel. I fråga om sådana hjälpmedel skall regler införas omåterbetalning m.m. i huvudsakUg överensstämmelse med reglema enUgt förordningen(1991:1046) om ersätming från sjukförsäkringen enUgt lagen (1962:381) om allmänförsäkring i form av bidrag tiU arbetshjälpmedel. Arbetsgruppensförslag: Hela kosmaden för läromedel ersätts. I fråga om tekniska hjälpmedelföreslås att det uttryckUgen i FAMU bör anges att ersätming utgår. Vidare ansergmppen att dessa hjälpmedel bör ersättos uton några begränsningar av kosmademaeller någon återbetelningsskyldighet. Hjälpmedlet bör dock återlämnas om detinte längre används för smdier eller arbete. Remissinstanserna: NVdelar arbetegmppens uppfetming, men anser att helasmdiematerialsimationen för ftinktionshindrade mom eftergymnasial utbildningbör utredas. Skälen för mitt förslag:Enligt nuvarande reglering lämnas särskUt bidrag bl.a. för skäliga kosmader förläromedel som inte fecks av kursanordnaren i den mån de överstiger igenomsnitt . Till handUcappade deltogare lämnas bidrag förmerkosmader för läromedel som inte fecks av kursanordnaren eUer ansvarigsjukvårdshuvudman. Självkosmaden vid ersättning för läromedel har under enlång följd av år legat på en oförändrad nivå. En höjning av självkosmaden ärdärför motiverad. Jag tycker tiU skillnad från arbetegmppen att det får ansesskäligt att även deltogare i arbetsmarknadsutbUdning betalar del av sina egnaläromedel. EnUgt min uppfettning bör deltogare i såväl särskilt anordnadarbetsmarknadsutbUdning som arbetsmarknadsutbUdning inom det reguljärautbildningsväsendet själva stå för halva kostnaden för sin smdielitteratur.Kosmader för kursUtteramr får mte bakas in i det kurspris som länsarbetsnämndenbetalar vid upphandling av utbildning. Det innebär att kosmaden förkursUtteramr vid upphandlade kurser skall särredovisas så att försäkringskassankan göra avdrag för deltogarenssjälvkostnad före utbetalningen av det särskUda bidraget för läromedel. Det bör också iregleringen av ersättning för läromedel klargöras att ersättning även lämnasför smdietekniska hjälpmedel. I dessa feU bör i huvudsak samma besfemmelsergälfe som för arbetshjälpmedel enhgt förordningen (1991:1046) om ersättningfrån sjukförsäkringen enhgt lagen (1962:381) om alhnän försäkring i form avbidrag tiU arbetehjälpmedel. I nämnda förordningar finns bestämmelser ommaxunibelopp, återbetolning m.m. 1992/93:150 Bilaga 8 Mittförslag: Kursavgifter vid intemamtbUdning får mte inkludera kostnader för kostoch logi. Dock kan särskUt bidrag lämnas för kursavgift som inkluderar kosmaderför logi när det är fråga om särskilt handUcappanpassat boende. Vid korttidskurserskall skäliga, styrkto boendekosmader betolas för högst omsmdieorten inte Ugger inom rimUgt pendlingsavstånd. Detsamma skaU gäUa närutbildningen tiUfäUigt är förlagd till annan ort än den ordmarie smdieorten förhögst . Till kursdeltogare, som erUigt vad som sagte, ärberättigade till särskilt bidrag för boendekosmader lämnas inget traktomente. Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Remissinstanserna: FKF pekarpå svårigheten med att kursanordnaren ofto inte kan precisera hur stor del avkursavgiften som utgör kosmad för logi. anser att kosmader för både kostoch logi vid foUchögskolornas intemaUcurser även fortsättningsvis skaU feckasgenom kursavgift. Skälen för mitt förslag:Kosmader för kost och logi bör i princip inte betolas genom ersätming förkursavgift. Kursdeltogama bör själva svara för kost och logUcosmader genomdagpenningen och evenmeU ersättning för dubbel bosätming. Det föreUgger enhgtmin mening inga skäl för en särskild reglermg för elever vid foUchögskolornasmteraat-utbildningar. Såväl deltogare i arbetemarknadsutbUdning, med vissaundantog, som inskrivna vid skaU själva svara för kost och liksom andrahyresgäster på bostodsmarknaden betala fektisk hyreskosmad tiU bostodshållaren. Det finns emellertid skälatt i vissa faU göra undantog från denna princip. När det gäller kursdeltogaresom tiUhandahåUs särskUt handikappanpassad bostod vid arbetsmarknadsutbUdningbör boendekostnaderna ersättos genom särskilt bidrag för kursavgift ochbetalas duekt till bostodshållaren. 1 dessa fell bör inget traktamente lämnastiU del- togama.Nuvarande ordning som innebär att kursdeltogare som får sin boendekostnadersatt genom kursavgift eUer får sitt boende inom ramen för upphandlingen,betalar en viss del av boendekosmaden genom trak-tomentet, anser jag vara enonödig administrativ mndgång. Det handUcappanpassadeboendet för deltogare inskrivna vid och den särskilda boendeservice somdessa tiUhandahåUs av berörs inte av detto undantog. Merkosmadema förhcmdUtoppanpassningen av dessa bostäder och denna service betalas inte genomsärskUt bidrag. För handUcappade som får arbetsmarknadsutbUdning inom detreguljära utbildningsväsendet innan de fyUt bör det särskUda bidragetäven fortsättningsvis kunna innehålla kosmader för kost och logi. I dessa fkUgörs avdrag eller reglering av kosmader för kost och logi enligt avgift sommeddelas genom föreskrifter som utfärdas av regeringen eUer av myndighet somregeringen bestämmer. Det finns även skäl för ensärreglering vad gäUer boendekosmader vid korto vistelser på annan ort. I dessafeU kan det vara både svårt och kosmadskrävande att hyra en bostod på kort tid.Mot denna bakgmnd föreslår jag att nuvarande regler om ersättning förlogikosmader vid korttidskurser utvidgas från att omfetto kurser om högst 15kursdagar till att omfatto kurser om högst . Traktomente skaUinte heller i dessa fall lämnas tiU kursdeltogare. Då förläggnmgen på annan ortär kortvarig anser jag inte att det är motiverat med ersättning för resa tillhemorten i dessa fåll. Besfemmelseraa om korttidskurser ochtillfäUig förläggning av utbildning på annan ort än ordinarie smdieort, somfinns i RFV:s föreskrifter, bör tos in i FAMU. 1992/93:150 Bilaga 8 Mittförslag: Självkosmaden för dagUga resor höjs från . tiU 3(X) kr. Alla resor med bU ersatte med per kUometer. Resa med aUmännakommunikationsmedel ersatte med skälig kostnad. Rätten tiU särskUtbidrag för resor meUan utbUdningsorten och hemorten vid dubbel bosätminginskränks från två resor tiU en resa per kalendermånad. Dock kan särskUt bidraglämnas för kosmader för två hemresor per kalendermånad när det är fråga omvissa unga handUcappade. Arbetsgruppens förslag:Nuvarande traktamente och ersättning för månadsresor bör ersättos av enschablonersättning för merkosmader med per dag för kursdeltogare som borutom rimUgt pendlings-avsfend, även om denne väljer att pendla. Ersättning fördagUga resor med bil föreslås betolas med per kUometer, dock högst medbelopp som motsvarar ersätmingen för merkosmader per dag. Schablonersättningenföreslås ersätto både eventueUa boendekosmader och de Om särskUda skäl föreUgger skaU tiUäggsbelopp Prop.1992/93:150 kunna utbetolas för månadsresor. Remissinstanserna:NV anser att särskUd reseersätmmg bör ges då funktionshindrade tvingas resa tiUoch frän skolan på gmnd av bristande anpassning av internauniljön. NV delar ihuvudsak arbetsgmppens förslag beträffande schablonersättning för dagUga resorsamt dubbel-bosätming och månadsresor. Skälenför mitt förslag: Självkosmaden för dagUga resor har varit oförändrad under enlång följd av år. Jag anser det skäUgt mot denna bakgmnd att höja självkosmadenför det dagUga resandet tiU 300 Icronor . Ersätmingför resa med egen bU tiU och från utbUdningen betalas med lägst ochhögst per kUometer. Bestämmelser i föreskrifter redogör för underviUca förhåUanden de ohka ersätmmgama kan betolas ut. Möjligheten tiUdifferentierad kUometerersättning vid resa med egen bil medför ett stortadministrativt merarbete, då det kan vara svårt att avgöra viUcen ersätmmg somskaU utgå i oUka faU. De flesto resor betolas också med den högre ersättningen,viUcet mnebär att den dagliga bilersättningen överstiger traktamente som lämnasvid dubbel bosätming redan vid ett dagligt pendlande på sanunanlagt 9 mU. Detmedför att kosmadema för dagliga resor utgör en väsenlig del av den totolakostnaden för det särskilda bidraget. EnUgt mm uppfettning bör ersätming vidresa med egen bil endast utges med ett och samma belopp. Detto belopp bör vara90 öre per kilometer. För den som för-värvsarbetor är avdraget vidbeskattningen högre men nettokosmaden blir i stort sett densamma eller lägreberoende på skattesats. Det bör ankomma på regeringen att framöver bestämmadetto ersätmmgsbelopp. Omdet med hänsyn tiU tidsvinsten eUer av andra särskUda skäl är motiverat fårflygresa företos. EnUgt nuvarande bestämmelser ersatte denna resa med denfektiska kosmaden, medan resa med tåg och fertyg ersätts med kosmaden för platsi 2 klass. Med hänsyn tiU att nuvarande besfemmelse angående ersätmingen fördessa resor kan ha en kosmads-drivande effekt anser jag att ersättningen börbegränsas tUl skähg kostnad för alla resor med allmänna kommunikationsmedel.Därmed bör avses det billigaste till buds sfeende alteraativet för den akmeUasträckan den ifrågavarande resdagen. Flygresor bör även i forteättningen fåföretos om det är motiverat med hänsyn tiU tidsvmst eller andra särskilda skäl.Skälig kosmad bör då ses i relation tiU de alteraativ som står till buds inomflygtrafiken för den akmeUa sträckan. Förden som har särskUda skäl att bo tiflfälUgt på utbUdningsorten underutbildningstiden lämnas, erUigt nuvarande regler, särskUt bidrag för kostnademaför två resor . Denna möjUghet kan nyttjas av bidragstogaren,femiljemedlem tiU denne eUer av annan närstående för resor upp till ett beloppsom svarar mot kosmaden för resa mr och remr mellan utbildningsorten ochordinarie bostod. Kostnadenför hemresor utgör merparten av kostnadema för det sär skilda bidraget. Resor i samband med utbUdningen har bhvit aUt för kosmadskrävande. En fri hemresa bör gäUa med tonke på att 28 deflesto utbildningar är kortvariga. HandUcappade som får utbUdnings- bidrag innan de fyUt 18 årbör även fortsättningsvis under utbUdningstiden kunna bevUjas två fria hemresorper kalendermånad. Deltogare i arbetsmarknadsutbUdning blir härigenom även merjämstäUda med de smderande som själva betalar sina resor, men genom CSN-kortfår dem till rabatterade priser. 1992/93:150 Bilaga 8 Mittförslag: Möjhgheten tiU förskott på utbUdningsbidraget samt lån efter avslutodutbUdning tos bort. Arbetsgruppensförslag: Behandlar enbart frågan om möjUgheten tiU lån efter genomfördutbUdning. Förslaget överensstämmer tiU denna del med mitt förslag. Remissinstanserna:Länsstyrelsen i menar att det borde finnas undantog från dennaregel, medan i i sin underremiss tiULänsstyrelsen anser att rätten tiU både förskott och lån bör tos bort. Skälenför mitt förslag: Under vissa fömteätmingar kan kursdeltogare beviljasförskott på utbUdningsbidraget. Utestående förskott pä dagpenningen får inteöverstiga ett belopp som motsvarar dagpenning . Närarbetsmarknadsutbildningen genomförts får kursdeltogaren beviljas lån med ettbelopp som motsvarar högst av dagpenningen för en månad. Lånet skallbetalas tiUbaka senast mom efter utbildningen. Om det finns särskUdaskäl, får lånete löptid förlängas eller skulden helt eUer delvis efterges. När det gällerförskott på utbUdningsbidraget anser jag i Ukhet med iStockholms län att det innebär att problemen skjuts . Förskott gerupphov tiU behov av lån i slutet av utbildningen och återbetolningssvårigheter.LånemöjUgheten kan mte lösa de ekonomiska problem som kan uppsfe för dekursdeltogare som inte kan börja förvärvsarbete duekt efter utbUdningen. Mittförslag om att i huvudsak jämförbara regler skaU gäUa meUan utbildningsbidragoch Svux/Svuxa för ungdomar vid särskUt anordnadarbetsmarknadsutbUdning och för aUa deltogare i arbetsmarknadsutbildning i detreguljära utbUdningsväsendet medför att fler kan få utbildningsbidrag förtillgängliga medel. De medel som annars skuUe ha gått ut i form avutbildningsbidrag föreslår jag skaU omfördelas tiU andra former avarbetsmarknadspoUtiska åtgärder. Dock skaU räntekostnader för lånedelen iutbUdnmgsbidraget samt administrativa kosmader för det nya bidragssystemetförst betalas av dessa medel. Även mina förslag i övrigtavseende förändringar av reglema för utbildningsbidrag kommer att betyda eneffektivisering och minskade Vissa enskUda förslag, som förslagen Prop. 1992/93:150 omändrade samordningsregler för vissa pensioner och Uvräntor samt Bilaga 8ändrade regler vid korttidsutbUdning, medför margineUa kosmadsökningar. Deföreslagna samordningsreglema i fråga om lön och avgångsvederlag samtslopandet av ersättning för kost och logi vid interaat-boende och möjlighetentiU förskott och lån på dagpenningen medför minskade kosmader. Förslaget omvilande SGI och studietids-SGI vid arbetsmarknadsutbUdning innebär ökadekosmader för utbUdningsbidragen med och enmotevarande minskning av kostnadema för sjukförsäkringen. Förslageni denna del beräknas mnebära minskade kosmader för utbildningsbidragen med ca271 mUjoner kronor. Det är främst genom förslag till ändrade reglerbett-äffande ersättningaraa för kursUtteramr och resor som dessa besparingaruppstår. Den ökade självkosmaden vid särskilt bidrag tiU läromedel och dagUgaresor medför en beräknad kosmadsminskning med , varavsjälvkosmaden vid resor utgör .