prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Andra storagivare är , , , , , ochEG. Biståndetgenom SIDA dominerar, men även SAREC, och samarbetar medTanzania. har utöver det mer långsiktiga biståndet inom landramenbl.a. mottagit särskUt valutastöd för import och skuldlättnader. Totaltutbetalades under /92 769,3 mUjoner kronor. Utvecklingssamarbetetgenom SIDA regleras i ett tvåårigt samarbetsavtal för budgetåren1992/93-1993/94, omfattande högst 1 060 mUjoner kronor. Landramen var /92 585 mUjoner kronor. /93 har landramen sänkts tiU530 mUjoner kronor. Under /92 utbetalade SIDA 748 mUjoner kronorav medel inom och utanför landramen. Fördelningen framgår av tabeUen tillhöger. Huvudmåletför det svenska biståndet har varit att stödjastrukturanpassningsåtgärder som bidrar tUl ekonomisk återhämtning och tillväxt.Huvudområden för samarbetet är importstöd, industri, undervisning,vattenförsörjning på landsbygden (HESAWA), skogs-och niarkvård,förvaltiUngsutveckling, telekommunikationer och energi. Det svenska stödet tiUhälsosektom ges tUl ChUd Survival Development Programme, stöd tiU ettprogram för AIDS-bekämpning samt stöd tUl ett nutri-tionsinstitut. En betydande del avbiståndssamarbetet utgörs av importstöd för att säkerställa den unport som ärnödvändig för ekonomisk återhämtning. Merparten av importstödet fördelasgenom det icke-administrativa valutafördelningssystemet Open General (OGL). Från och med /93 kommer allt importstöd attkanaliseras genom OGL. deltog SIDA tiUsammans med övriga givarei en översyn av valutastödet tUl . Slutsatsen var att importstödetgenom OGL har mycket stor betydelse för den fortsatta ekonomiska utvecklingen.Vissa administrativa förbättringar, bl.a. avseende intern kontroll ochbokföring i Bistånd genom SIDA, mkr Utbetalt 1991/92 Planerat 1992/93 Landsbygdens vattenförsörjning (HESAWA) »".nl -■■ dettanzaniska banksystemet av medelsanvändningen och motvärdesbetalningar, skaUnu genomföras. BiståndettiU utveckling av förvaltningen är också ett viktigt led i strukturanpassningsprocessenoch avser främst åtgärder för att bistå finans- och planeringsministerietbl.a. i fråga om skuldhantering, budgetadministration, beskattnUig, statistikoch revision. Industrisektorstödethar främst inriktats på småindustri, exportfrämjande, Uidustriellainstitutioner och tUl rehabiUtering av en cementfabrik och enförpackningsindustri. RehabUiteringen av cementfabriken ochförpackningsindustrin avslutades planenUgt som delar avSIDA:s stöd. har varit deUinansiär av pappers- och massafabriken iMufindi. Avtalet sades upp i juU 1992. Från och med /93 har SWEDECORPövertagit delar av industriprogrammet. Inomstödet tUI energisektom har hjälpt tiU att bygga de två störstakraftverken i , Mtera och Kidatu. Då det befunnits ytterst angelägetatt utöka och säkerställa tiUgången tUl elektricitet i påbörjadesbyggandet av ett nytt kraftverk vid floden . Sverigebistår av totalkostnaden för detta samnordiska projekt. Den ekonomiska krisen harlett tiU försämring av utbildningskvaUteten. Biståndet tiUundervisningssektorn syftar till att motverka försämringarna bl.a. genomproduktion av läroböcker, renovering av skolbyggnader och utbildning avlärare. Stödet inriktas på primär- och vuxenutbildning samt yrkesutbUdning. Svensktstöd tUl vattenförsörjning på landsbygd har lämnats sedan år 1965.Under 1980-talet har insatsen utvecklats tiU ett integrerat program omfattandevattenförsörjning, hälsoupplysning och omgivningshygien (HESAWA, Health,Sanitation and Water). Stödet är koncentrerat tiU tre regioner vid Victoriasjön.HESAWA-programmet bygger på ett aktivt deltagande av nyttjama, som tiU störstadelen är kvinnor, samt tekniska lösningar som är baserade på lokalsamhälletsresurser och kunskaper. TiUgången till vatten ökade under budgetåret. Sedan programmetinleddes har 650 000 människor fått förbättrad vattenförsörjning ochomgivningshygien. Skogssektorstödet inriktas på byskogsbruk ochmark- och mUjövård och ges i form av utbildning, utrustning och institutioneUtstöd. Under /92har givit ett särskUt betalningsbalansstöd om 110 mUjonerkronor från anslagsposten Stöd tUl ekonomiska reformprogram ochskuldlättnadsåtgärder inom ramen för särskUda program för (SPA). har använts för innport genom OGL-systemet och 50mUjoner kronor tUl att underlätta betalningar på gamlaVärldsbankslån. Föratt stödja demokratiseringsprocessen i har gjort förberedelserför att delta i en större insats i samarbete med , som omfattarrevision och uppdatering av lagar. Mindre insatser har gäUt stöd tillenskUda organisationer. Inom SADCC-samarbetetpågår två större projekt avseende upprustning av Dar es Salaams hamn och upprustningav . Bistånd genom enskilda organisationer Tanzaniafår även ett omfattande bistånd utarUör landramen. Ett trettiotal enskildaorgaiusationer är engagerade i projekt inom bla. hälsovård, undervisning ochlandsbygdsutveckUng. Ca 3,2 mUjoner kronor utbetalades av SIDA iprojektbidrag. har från 1 juU1992 övertagU ansvaret för småindustristödet tUl Tanzarua. Stödet omfattarkompetensutveckling bland företagare och stöd tiU ett kreditsystem försmåföretagare. Intemational AB:s verksamhet i Tanzarua omfattar ettantal samriskprojekt. Under /92 har två nya projekt tagitsi drift; investering i sågverk och i cementindustri. Under /92utbetalades 3,53 mUjoner kronor i bistånd av . SAREC har ett omfattandebUateraU forskningssamarbete med . Genom SAREC lämnas stöd tiUtanzanska forskningsinstitutioner, huvudsakUgen för forskning inom medicin,jord- och skogsbmk. Totalt utbetalades 16,3 mUjoner kronor tiUforskningssamarbete i . Under budgetåret deltog 55tanzanier i mtemationeUa kurser anordnade av BITS. Vägbygge I Aru , som Ingår i ett skogsprojekt i Arusha. Mark- och skogsvård är ett par avde områden som svenskt bistånd satsar påi . FOTO: /BAZAAR Låstillverkning ingår i SiDAis satsning på stöd till småindustriprojekt i . industri tjänster och service Befolknings' tillväxt/år Andel av arbetskraften I 4,9, Förväntad livslängd 52 år barn under5 år 16,(1990) BNI/invånare (1990) Bistånd, andel av BNI 13, Offentligt nettobistånd/person 1990, USD | Bistånd från , 1991/92, mkr Ekonomi, politik ocli samhälle Ugandastyrs av den nationeUa motståndsrörelsen under ledning avpresident . Rörelsen rymmer inom sig företrädare för oUkaparti-riktningar. Däremot är partipoUtisk verksamhet inte tUlåten. för utarbetande av en ny konstitution förväntas presentera ettförslag års utgång. Därefter skall förslaget behandlas av enkonstituerande församling. En viktig fråga blir den om införande av flerpartisystem. har alltsedan år 1987 fört en ekonomiskreformpoUtik med syfte att återhämta landet från det ekonomiska och socialaförfaU som följde i spåren av tidigare års inbördeskrig. Regeringen har vidtagiten rad åtgärder mot en marknadsorienterad ekonomi. TiUväxten i ekonomin undersenare år har varit kring . DeoffentUga utgiftema utgör en jämfört med andra länder Uten andel av landetssamlade Uikomster. Förvaltningen är svag med bristfäUig kapacitet att genomförabland annat beslutade sociala program. Ettöverskuggande problem för är den mycket svaga betalningsbalansen.Kraftigt fallande kaffepriser har urholkat landets valutainkomster. Enbetungande skuldtjänst föreUgger bland annat tiU följd av de lån som BrettonWood-institutionerna lämnade tUI . Skuldtjänstenunder översteg de samlade exportinkomsterna. har enviss diversifiering skett av landets exportvaror, vilket underlättats av attett marknadsanpassat valutasystem införts. Lägetavseende mänskUga rättigheter har föranlett kritik från intemationeUamedborgarrättsgrupper. Det har gällt rapporter om övergrepp förövade av arménmot civila i samband med att upprorsmakare bekämpats i de nordöstra delama avlandet. Mjoidighetema har, trots en särskUd ombudsmannafunktion, varitlångsanuma med att utreda och offentUggöra sina rön om sådana arUdagelser. Underår 1992 har uppgifter om övergrepp mUiskat i antal, vilket kan bero på att konfliktenmed oUka rebeUgrupper avtagit. Kritik har även riktats mot att personer hålUtsfängslade av tUl S5mes poUtiska skäl. frigavs ett stort antalpersoner som fängslats utan rättsUg prövning. Militärutgifter, externa konflikter Ugandahar av historiska skäl haft höga miUtärutgifter, vUka huvudsakligen använtstiU att försörja soldater inom nationeUa motståndsarmén. JVIiUtärutgiftena /93 beräknas ta i anspråk cirka en fjärdedel av statsbudgeten.En nedskärning har emeUertid påbörjats och innefattar bland annat demobUiseringav soldater. En orolig gräns mot och vad man uppfattar som ett latenthot från har visat sig utgöra hinder mot att nå lägre miUtärutgifter. Ettsvenskt bidrag om 10 nuljoner kronor har lämnats tiU finansering av attVärldsbarUcsprojekt som syftar tiU att bereda arbetstiUfäUen för demobUiseradesoldater ur armén. VärldsbarUcen är en betydelsefull långivare tUl ochunderstödjare av strukturanpassningsprogram. Intemationellavalutafonden lämnade ett fjärde strukturanpassningslån på förmånUgavillkor tUl . Som ovan nämnt behövs dessa medel bla. för att finansieraskuldtjänst på tidigare upptagna lån från valutafonden. är den främstabilaterala givaren. Andra viktiga givare är , ,och . utvecklingssamarbete med bedrivs ihuvudsak genom SIDA. Den avtalade landramen uppgår för /93 tUl110 mUjoner kronor. Därutöver har lämnats ibetalningsbalansstöd. BITS har lämnat principutfästelse om u-kj"edit omcirka 50 - 60 mUjoner kronor för fmansering av ett vattenkraftsprojekt.Forskare från deltar i av SAREC finansierade regionala forskningsprojektl Biståndetgenom SIDA regleras av ett tvåårigt avtal som löper ut . Samarbetetär inriktat pä att befrämja utvecklingen och återuppbyggnaden av de socialasektorerna och på att öka tUlväxten inom det ekonomiska reformprogrammet. Bistånd lämnas i huvudsak genom samfinansierade insatsermed , och . Det finns ingetsvenskt biståndskontor i . Ett samarbete bedrivs med kring ett vatten- ochhälsoprogram om 62 mUjoner kronor för en tvåårs period. Inom hälsosektomlämnas vidare stöd tiU ett antal insatser bl.a. tiU immunisering samt förebyggandeav AIDS. Det sammanlagda beloppet uppgår tiU . Stöd tiUden kooperativa verksamheten i har lämnats genom Swedish CooperativeCenfre tiU ett belopp om 30 mUjoner kronor för /92. Verksamheteninnefattar baiUcväsende, bUverkstad och jordbruk. Inom landramen har ett belopp om högst 30 mUjoner kronoravsatts för bidrag tiU utbyggnad av kraftverket i Jinja. Bistånd genom SIDA, mkr Disponibelt 1991/92 1992/93 Utbetalt 1991/92 Planerat 1992/93 Hälsovård (, , , UNFPA) Kooperationen (SCC) (BITS)2 Omförhandlat till att samfinansiera ett Värids-banksprogram fördemobilisering av soldater. BITS har principutfäst i u-kredit varav 30 miljonerkronor är gåvoelement. Därutöver har SIDA utfäst i gåva. Utbetalningarna beräknas att ske /94 på grund av anbudsförfarandet. BITShar gjort en principutfästelse om en u-kredit om högst . IntemationeUupphandUng är ärmu () mte klar. Herainsatser har även lämnats tUl stöd för att stärka landets rättsväsendeirUdusi-ve ge bidrag tiU ombudsmannafunktionen Inspector General of Govemmentsamt ge bidrag tiU en fristående nationeU medborgarrättsgrupp. UNICEFarbetar med bl.a. vaccinering och förebyggandeåtgärder mot AIDS. Hom drabbades hårt av torkan som bredde ut sigöver stora delar av . Inbördeskrigen fortsatte medoförminskad st5Tka i både och med ofattbara mänskUga Udanden somföljd. I höUs regionala val i juru 1992. Landet övergångsregering,som sitter fram tiU att nationeUa val har håUits eUer 1994, haruUett ett ekonomiskt reformprogram i samarbete med och . ÄvenErifrea har inlett en återuppbyggnadsprocess. Totalt utbetalades tiU ländemapå Hom 292 mUjoner kronor under /92. Merparten i formav katasfrof-och återuppbyggnadsbistånd genom SIDA. Biståndettill , utbetalningar /92, mkr Land SIDA BITS SAREC TOTALT * katastrofstöd och återuppbyggnad .1 v....... Tigray V ■ Kefa y- ./ '".-I,' M nch , ' Gemu 'l,.. Gnfn 'i Befolknings tillväxt/år 2, Offentligtnettobistånd/person 1990, USD industr' tjänster och \ service 7,12, Andel läskunniga ingen uppgift Förväntadlivslängd (1990) (1990) 14, Bistånd, andel av BNI Militärutgifter, andel av BNP Bistånd från , 1991/92, mkr Ekonomi, politik ocli samiiälle Detlånga inbördeskriget slog hårt mot som redan tidigare tillhörde världensfattigaste länder. Landets BNP per mvånare Ugger på endast perår. Nedrustningen av den sociala sektom under tid har drabbat hälso-och undervisningssektom. Man beräknar att mindre än en tredjedel av befolkningenhar tillgång till grundläggande hälsovård. På varje läkare går det 39 000 personer.Knappt 35 % av bamen får undervisning på lågstadienivå och endast hälften avdem fortsätter tiU meUanstadiet. Omkring 6 miljoner bam har ingen som helsttiUgång tiU undervisning. Landets infrastruktur är dåUgt utbyggd; Etiopienhar det glesaste vägnätet i hela . Inbördeskriget har lett tUl att tiUväxtenhar sjunkit kraftigt. BNP sjönk som befolkningenväxte med . står jordbmket för av BNP och av exporten samtarbetstUlfäUena. En försämrad handelsbalans och den stora utlandsskulden harlett tUl att skuldtjänstkvoten stigit kraftigt . Bristen påutländsk valuta är akut. Kaffe är den viktigaste exportvaran. Etiopienär beroende av utländsk hjälp för sin livsmedelsförsörjning. Torkan harförvärrat läget. Man beräknar att 6 - 8 miljoner människor riskerar att drabbasav brist på mat det närmaste året. Övergångsregeringenarbetade fram ett ekonomiskt reformprogram, ERRP, i samarbetemed och IntemationeUa Valutafonden, och väntas skriva under ettavtal om ett strukturanpassningsprogram med samma organisationer i slutet av1992. De offentUga utgiftema ska skäras ned, utrikeshandeln UberaUseras,växelkursen devalveras, skattesystemet reformeras, och statUga monopolawecklas. ökamöjUghetema för att få skuldlättnader och stöd för unport av insatsvarortiU jordbruk och industri. Den poUtiska situationenär fortsatt instabU året efter att president och hansmiUtärregim störtades av gerUlakoalitionen EPRDF. Efter en na-tionalkonferenstiUsattes en övergångsregering som ska styra landet fram tiU att allmänna valhar hålUts. I samband med korvferensen antogs en nationeU stadga som utgörgrunden för övergångsregeringens maktutövning. Regeringen leds av MelesZenawi. EnUgt stadgan ska det håUas allmänna val i helalandet . 1991 är det tUlåtet att bUda poUtiska partier ochanordna möten och demonstrationer. I stadgan gav man sitt stöd tiU FN:s allmännaförklaring om de mänskUga rättigheterna, ett demokratiskt poUtiskt system, enoberoende domarkår och de etiopiska folkgruppemas självbestämmanderätt. 1992höUs regionala val. , OromoLiberation , uppmanade tiU bojkott av de regionala valen och drog sig urövergångsregeringen kort efter valen. En kontaktgrupp bestående av utländskaambassadörer försöker få partema tiU förhandlingsbordet. Den nya regionindelningen,som bygger på etrusk tUlhörighet, skapar viss osäkerhet om det framtidaförhåUandet meUan de regionala organen och centralmakten. I de flesta regionerpågår arbetet med att bUda beslutande organ. Frågan om äganderätten tiU markska lösas genom en folkomröstning efter valet . Militärutgifter, externa konflikter Demilitära utgiftema stod under inbördeskrigets slutskede för över hälften avstatsbudgeten men har sjurikit tiU . Detpolitiska systemet utvecklas i demokratisk riktning. Respekten för de mänskUgarättighetema har förbättrats. har skrivit under FN:s barnkonvention.Dock finns det många gatubarn. Amnesty och Watch har också besökt landet. Det nattligautegångs-förbudet har avskaffats. Vid påskhelgen 1992 direktsändes ortodoxakyrkoceremonier . Inhemska organisationer förmänskUga rättigheter får verka fritt. I samband med de regionala valen förekomdock enstaka övergrepp. F.d. medlemmar av ' Party of Ethiopiahade inte rätt att rösta i de regionala och lokala valen. De är fortfarandeförbjudna att delta i det politiska livet. Omkring 2 000 representanter förMengistus förvaltning och regeringsparti sitter fortfarande fängslade utanrättegång. Dödsstraff kan enUgt strafflag utdömas för mord. Ingen hardock dömts tiU döden sedan maktskiftet. Som ett tecken på kviimans svagaställning kan nämnas att det traditioneUa bruket av kvinnlig omskärelsefortfarande förekommer i stor utsträckrung. SverigetiUhör den UUa grupp av länder som ger bistånd tUl . ärtiUsammans med den största bUate- Världsbaivken är den största multUaterala givaren medan EG är störsttotalt, inklusive katastrofbistånd. har flera nya biståndsgivarevisat intresse för landet. SIDAdominerar det svenska biståndet, men även BITS och SAREC samarbetar medEtiopien. Totalt betalades ut tUl /92. Trots svårighetema har flera program lett tiU positiva resultat, bl.a.kartprogrammet och stödet tiU skolbokstryckeriet. I väntan på att det långainbördeskriget skuUe ta slut, antog biståndet alltmer en övervintringsform medbetoning på kunskapsuppbyggnad. kan knappast inrikta sig påstrategier för långsiktig utveckling förrän efter de nationeUa valen. Därförkan inte biståndet gå fortare fram än vad läget i landet tiUåter. Biståndetvia SIDA regleras i ett tvåårigt samarbetsavtal som inleddes budgetåret1992/93. fasas en del gamla program ut och samarbetet koncentrerastUl de områden som har bäring på ett långsiktigt utvecklingssamarbete: återuppbyggnad,naturresurshåUning, undervisrung, och hälsovård. Landramen höjdes med 50mUjoner kronor tiU /93. Landramenför 1991/92 låg på . Dessutom faims ca 44 mUjoner kronorkvar i outnyttjade medel före. Sammanlagt betalades 146,3 mUjonerkronor ut /92, varav 74,1 mUjoner inom landramen och 72,2 mUjoner utanförlandramen. Det fanns kvar knappt 70 mUjoner kronor i outnyttjade medel vidbudgetårets utgång. De stora reservationerna beror på att det har varit svårtatt bedriva biståndsverksamhet i det osäkra poUtiska läge som rådde i sambandmed slutetav kriget och året därefter. I landramen ingår program inom flera sektorer:undervisning, hälsovård, naturresurshållning och vattenförsörjning. Entredjedel av landramen har använts tUl katastrofstöd. Det svenska stödet, sominleddes , har hittiUs bidragit tiU att bl.a. 7 600 nya skolor harbyggts. Det har också medverkat tiU produktionen av 45 mUjoner skolböcker ochutbUdning av 75 000 instruktörer inom vuxenutbildningen. Samarbetet omfattaräven vuxenundervisning, fortbildning av lärare, utveckling av skolmöbler samtstöd tiU planeringsenhet. Bistånd genom SIDA, mkr Utbetalt 1991/92 Planerat 1992/93 Demokrati, mänskliga rättigheter * Utbetalning av reserverade medel frän tidigare budgetår då SIDA hade handläggningsansvar för anslagsposten. Svenskt stöd tiU hälsovårdi irUeddes med missionssjukvård. gårstödet till framför aUt UtbUdning av hälsovårdspersonal, mödravård ochfamiljeplanering, omgivningshygien, planering och ledningsutveckling, och detnationeUa aidsprogrammet. Tre fjärdedelar av landsbygdens hälsocentraler harhittills fått utrustning för enkel mödra- och barnahälsovård. Ca 20 nyavårdlärare har utbUdats, och 160 befintUga vårdlärare har fått pedagogiskutbildning. En stor del av den svenskainsatsen har bestått av inköp av utmstning och fordon. Även utbUdning av ingenjöreroch tekniker har utgjort en väsentlig del. En femtedel av befolkningen i deöstra regionema har fått tjänUgt dricksvatten, jämfört med endast tolv procenti övriga landet. Det är ett resultat av att man har byggt 642dricksvattenbrunnar och 155 ledningssystem samt täckt 34 källor. har i närmare 30år stött landsbygdsutveckUng och naturresurshållning i . HittiUs harca 750 skogstekniker i jordbruk, skogs- och mUjövård. Stödet har ävengått till skogsforskning, statUga skogsbruk och centralt förvaltningsstöd.Avskogning, jorderosion och förslitning av marken har gjort landet sårbart förtorka och svält. täcktes av landet av skog - endast2,av ytan. Stödet via personal- ochkonsultfonden har bl.a. gått tUl förvaltningsutbUdning och statistiksamarbeteför nationalräkenskaper. Det svenska stödet tiU det regionala programmet förföretagareutbildning administeras numera av . SIDAhar stött kartverk, , med ca 4 miljoner kronorper år. Därigenom har topografiska kartor för ungefär en tredjedel av landetkuimat tas fram. utgör sannolikt bäst fungerandekartmyndighet. Dessutomingår stöd till mUjöfrågor om och 5 mUjoner kronor till särskUdaprogram, där aidsbekämpiung utgör den största delen. Bistånd genom enskilda organisationer , Röda Korset,, Mission och EvangeUska Fosterlandsstiftelsenär några av de enskUda organisationer som arbetar i . Bl.a. via demkanaliserades sammanlagt 79,6 mUjoner kronor för olika humanitära insatser.Knappt häUten av pengama gick tUl demobUisering och återanpassning av soldaterur den foma regeringsarmén. YtterUgare gick via de enskildaorganisationema tUl olika typer av utvecklingsprojekt i . Förutom det bilateralastödet har även fått del av medel inom ramen för FN:s samlade programför hela hom, SEPHA. Eftersom det svenska bidraget uite är öronmärktär det svårt att precisera hur stor del har fått. HittiUs har BITS bevUjatu-krediter på 177 mUjoner kronor varav 94 nuljoner är gåvoelement. Den senasteär en delfinansiering av sockerbruket i Fincha genom en kombinationskredit på68,6 mUjoner kronor, varav 38 miljoner i gåvobistånd. Sammanlagt12 etiopier deltog i kurser i bl.a. mänskliga rättigheter som finansierades avBITS tiU en sammanlagd kostnad om en knapp miljon /92. SAREC:s stöd svarar förmer än av forskningsbudgeten vid etiopiska universitet. SAREC ärden största givaren när det gäUer forskning. Myndighetens strategi är bla. attsatsa på långvarigt samarbete meUan etiopiska och svenska institutioner.Förutom den kvantitativa förstärkrung som har skett genom forskarutbildning ochinvestering i infrastruktur för forskningen, har man gjort stora kvalitativaframsteg vad gäller lokal kapacitet att utforma och leda projekt som ärrelevanta för landets utveckling. Dessa omfattar bl.a. flora, organisk kemi,geofysik samt väg och vatten. /92 betalade SAREC ut 18,6 miljonerkronor. /80, då samarbetet inleddes och fram tUl 1990/91 har SARECkanaliserat ca 103 mUjoner kronor tiU . Totaltutbetalat under /92 ca 213 mUjoner kronor. I råder anarki, kaos och laglöshet iinbördeskrigets följd. Landets norra del, SomaUland, har förklarat sigsjälvständigt. Något utvecklingsbistånd går därför knappast att driva, utaninsatserna har koncentterats tUl katastrofbistånd. Tillsammansmed har BITS finansierat ett projekt för att förbätfra den socialastatistiken i landet. Uppföljningen av projektet har dock inte kunnatslutföras. HittiUs har 14,9 mUjoner kronor betalats ut. SAREC har avbrutit sittforskningssamarbete med SomaUa. Stödet om ca går istäUettiU att ge somaUska forskarstuderande möjlighet att avsluta påbörjade studier iSverige. SAREC stöder också två regionala program i arkeologi och marinbiologidär somaUska forskare kommer att medverka. HittiUs har ca 40 somaUska forskareetablerat samarbete med svenska koUeger, tio somalier har avlagt doktorsexamenoch ytterligare elva är på god väg. Bistånd genom enskilda organisationer Ytterst få enskildaorganisationer har haft möjlighet att arbeta i SomaUa tiU följd avden prekära säkerhetssituationen. har lämnat bidrag till katasfrofhjälpvia bl.a. Internationella Röda-korskonrmittén. Omkring 30 svenskar deltar iolika hjälpprogram i SomaUa, bl.a. Några hyrda beväpnade vakter utanför sjukhuset i . FOTO: /BAZAAR harsvenska Röda Korset har skickat vårdpersonal. och har sänt personer som arbetar för FN-organen. Den svenskaFN-beredskapsstyrkans specialenhet för katastroflijälp, SWEDRELIEF, deltar iUNICERs hjälpprogram. SomaUa har också fått del av bidrag tUl FN-organen,bl.a. , och FN:s appell om stöd tUl . De svenska bidragen ärinte öronmärkta för att möjliggöra för FN att agera snabbt och flexibelt. Sammanlagtbetalades ca 210 mUjoner kronor ut. YtterUgare bidrag kom tUl del viabl.a. TotaUutbetalt under /92: 9,1 mUjoner kronor. På grund av inbördeskriget och det försämradepoUtiska kUmatet gentemot ickemuslimer blir det aUt svårare att bedrivabistånd i . dödades fre biståndsarbetare, som arbetadeför FN:s och en norsk journaUst i södra .