prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Detta har endast delvis kunnat uppnäs. I syfte attbl.a. tillgodose detta delmål startades är 1988 ett bärighetsprogram.Programmet omfattar omkring 1000 ny- och ombyggnadsprojekt som skall genomförasunder en tioårsperiod. Inom ramen för programmet har ca 570 broar bytts uteller förstärkts t.o.m. för att klara högre fordonsvikter. Detillfälliga restriktionerna i skogslänen i samband med tjällossning hardäremot inte kunnat minskas i tillräcklig omfattning. Avstängningstiderna påde vägar som inte har åtgärdats har ökat. Det tredje delmålet är attåstadkomma en god miljö. har i Miljörapport redovisatvägtrafikens påverkan pä miljön vad gäller luftföroreningar, energihushållning,buller, naturresurser och markanvändning, kemikalieanvändning, vibrationer samtavfalls- och avloppsvatten. I den miljörapport som trafikverken gemensamt harredovisat föresläs sektorsmäl för resp. trafikslag vad gäller luftföroreningar.Vägtrafikens bidrag till luftföroreningarna förväntas minska under 1990-taletvad gäller svaveldioxid, kolväten och kväveoxider. Däremot förväntas utsläppenav koldioxid öka. Föreslagna sektorsmål för transportsektorn kan dock inteuppnås utan omfattande åtgärder. I framförs därför ettantal åtgärder i syfte att uppnä dessa mål för att begränsaluftföroreningarna. När det gäller bulleråtgärder pågår ensamlad översyn av bullerfrä-gorna pä initiativ. Krav pä miljökonsekvensbeskrivningi projekteringen infördes i väglagen är 1987 vilket medfört en ökadmiljöhänsyn i projekteringen. I rapporten föresläs ytterligare åtgärder för attminska påverkan pä naturresurser och markanvändning liksom för att minskapåverkan frän kemikaliehantering, vibrationer, avfall och avloppsvatten. Det fjärde delmålet är enförbättrad trafiksäkerhet. Detta mål har bara delvis infriats. Antalet dödade och skadade i trafiken ökade från ca 11000 15 2 1992/93. personerår 1987 till ca 12600 personer för att sedan minska igen till Prop.1992/93:100 ca 11750 personer tmder . Det femte delmålet är atttransportsystemet skall utformas sä att det bidrar till ett effektivtresursutnyttjande. Trots ökade väginvesteringar har den kraftiga trafikökningenoch ändrade hastigheter inneburit att den samlade restiden under perioden1987-1991 ökat pä riksvägar. har nyväg öppnats för trafik pä statsvägnätet. har vägar med bristandekapacitet ökat med beroende pä trafikökningen . Det sjätte delmålet är attvägpolitiken skall säkerställa en tillfredsställande standard även pä detlågtrafikerade vägnätet. Detta mål har inte helt kunnat uppnås. 1 anslagsframställningen har vidareredovisats medclsberäk-ning för perioden /94-1995/96. Vägverketframhåller att kraftiga anslagshöjningar krävs för att vidmakthållavägkapitalet. En annan utgängspunkt för beräkningarna är att fr.o.m.den Ijanuari 1993 har övertagit ansvaret lör Trafiksäkcrhctsvcrkets (TSV)uppgifter. hemställer för budgetåret1993/94 om anslag på sammanlagt . fördjupade anslagsframställning ger, enligt minmening, en samlad bild över i vilken omfattning de mål som lades fast förvägtrafiken trafikpolitiska beslut har uppfyllts. Analysen ger ocksåcn uppfattning om hur bidragit till att uppfylla målen. Jag vill docksärskilt kommentera de frågor som rör trafiksäkerhet och miljöfrågor. När det gällertrafiksäkerhetsfrägor beslutade (prop. 1992/93:2, bet. 1992/93:TU4,rskr. 1992/93:58) ined anledning av regeringens proposition Om vissaorganisatoriska förändringar inoin trafiksäkcrhetsområdet att lägga ned TSVfrän den Ijanuari 1993 och överföra de uppgifter som TSV utförde tillVägverket. Regeringen aviserade att man avsäg återkomma med förslagtill ett samlat trafiksäkerhetspolitiskt program. InomKommunikationsdepartementet pågår därför ett arbete med att utarbeta cnproposition om inriktningen av det framtida trafiksäkerhetsarbetet. Propositionenberäknas kunna föreläggas med loljande utgångspunkter. Strategin i det framtidatrafiksäkerhetsarbetet bör bygga på följande fyra hörnstenar. -Arbetet skallbygga på en helhetssyn samt pä en tålmodig, konsekvent och långsiktig strategi.Dä kan en konsensus kring strategin och en acceptans av åtgärderna uppnäs. -Trafikantenskall sättas i centrum. De olika åtgärderna skall utformas sä att de utgårfrän, eller åtminstone inte står i direkt konflikt med, trafikanternasperspektiv. En dialog måste skapas mellan myndigheter och trafikanter. - Arbetet skall bygga på kunskapoch inte på tyckande. Då kan man und- Prop. 1992/93:100 vika fruktlösa diskussioner och därigenom undgå ändra inriktning som en Bilaga 7 följd av tillfälliga opinionsmässiga fluktuationer. - Trafiksäkerhetsarbetet måsteorganiseras så att ansvar och befogenheter är samlade och klart preciserade samt sä att antalet aktörer blir sä fä som möjligt. Metoden för att genomföra strateginskall vara ett nära samarbete mellan och polisen. Vid statsmakternas val mellan olikaätgärder bör följande åtgärder prioriteras. -Åtgärder somhar känd trafiksäkerhetseffekt och som har en avgörande inverkan pä någon ellerflera av de av samhället prioriterade problemområdena. -Åtgärder som ärsamhällsekonomiskt motiverade och där kostnadsansvaret främst åvilar staten. -Åtgärder som iså liten utsträckning som möjligt försämrar de övriga transportpolitiska målen- helst sädana som förbättrar. -Åtgärder somhar en positiv effekt på trafikantens vilja till ökad säkerhet. -Åtgärder varomkunskapen är sä stabil att inga ekonomiska, praktiska eller andra problem kanförutses uppstå i genomförandet. Jag återkommer till regeringen meden mer genomgripande föredragning i dessa frågor då propositionen ominriktningen av det framtida trafiksäkerhetsarbetet skall beslutas. beslut beträffande TSVfär också konsekvenser för ansvar för den yrkesmässiga trafiken ochdå särskilt de åtgärder som rör taxinäringen. I proposition (1992/93:106) omätgärder rörande taxitrafiken som regeringen denna dag beslutar om, föresläs enrad ätgärder som kommer att ansvara för. Avregleringen avtaxinäringen har skapat behov av att pä skilda områden följa upp gällandelagstiftning genom snabba och resoluta åtgärder. Jag förutsätter att Vägverketinom ramen för sina resurser och i sin nya organisation tar detta ansvar. Regeringen gav ensärskild utredare i uppdrag att se över AB () monopol påkontrollbesiktning av vägtrafikfordon. Utredningen överlämnade i november 1992ett betänkande (SOU 1992:115) Kontroll i konkurrens - aweckling av AB SvenskBilprovnings monopol pä kontrollbesiktning. Utredningen remissbehandlas förnärvarande. Jag avser att återkomma med förslag om hur ASB:smonopol skall avskaffas. Beträffande miljöfrågorna harVägverket i Miljörapport och i trafikverkens gemensamma miljörapportredovisat trafiksektorns påverkan på miljön och hur sektorn bidrar till attuppfylla mål. Vidare har ett antal åtgärder för att minskavägtrafikens negativa påverkan på miljön redovisats. Enligt min mening är detav stor vikt att beslut om att sektorn skall ta ansvar för attininska den negativa påverkan på miljön fullföljs. Miljöfrågorna bör därför gesen fortsatt stor betydelse i verksamheten. Regeringen kommer kontinuerligt attfölja upp det arbete som verket bedriver för att bidra till att minskavägtrafikens negativa påverkan på miljön. I proposition Näringspolitik för tillväxt (prop.1990/91:87) föreslog rege- Bilaga 7 ringen att organisation skulleförändras. Den nya organisationen skulle enligt förslaget bestå av cnbeställardel - väghällningsdivisionen, och en produktionsdel -produktionsdivisionen. 1 samband med denna organisationsförändring föreslogsäven cn ändring av regionala förvaltning. godkänderegeringens förslag (bet. 1990/91:TU26, rskr. 1990/91:326). Den nyaorganisationen infördes fr.o.m. den Ijanuari 1992. Efter förslag i 1992 årsbudgetproposition (prop. 1991/92:100 bil.7, bct.l991/92:TU15, rskr.1991/92:248) har rik.sdagen vidare beslutat att inrätta en särskild enhet -bolagsenhetcn - för den kommersiella verksamhet som är skild frånmyndighetsuppgifterna. Enhetens uppgift är att förvalta aktier i verketsdotterbolag och bedriva nödvändig affärsutveckling. verksamhet har under desenaste åren präglats av de ökade satsningarna på infrastrukturomrädct samt avden ovan beskrivna omorganisationen. Jag har erfarit att det pågår ett arbeteinom med att ytterligare effektivisera verkets organisation. Enresursanpassning genomförs liksom en utveckling av beställar- ochutförarrollerna. bedöms personalbehovet ha minskat med 1 500-2000personer jämfört med . Även produktionsresurserna kommer i omfattandegrad att minskas. Byg-gandeproduktioncn har ökat frän2 till (löpande priser). Antalet anställda i harsamtidigt minskat frän 8 371 personer till 7 650 personer mellan är 1989 och år1992. Det är av största vikt att detarbete som bedrivs i med att anpassa organisationen till nyaförutsättningar fortsätter. Väghållningen bör utvecklas så att den i ökadomfattning stärker produktivitetsutvecklingen i samhället och skapar bra ocheffektiva kommunikationer och en ökad tillväxt. 1 väghållningsansvaret ingårocksä att ta hänsyn till regional balans och till miljön och hushållningen mednaturresurser. Dessutom har i och med beslutet om TSV:s nedläggningoch övergående i givits ett samlat ansvar för trafiksäkerhetsområdet.Allt detta skapar nya förutsättningar för statens roll som väghållare. har staten genom Vägverketett samlat ansvar för den statliga väghållningen vilket i huvudsak inkluderarplanering, byggande och drift av det statliga vägnätet. bör statens roll somväghållare vara att verka som en beställare avväghällningsprodukteroch-tjänster inom ramen förde trafikpolitiska mål som har angivit. Dennauppgift bör såsom statens myndighet utföra. Detta innebär enavsevärd renodling av väghållningsuppgift. 1 linje med denna renodling avVägverkets roll skall den produktionsverksamhet som utförmarknadsanpassas och sä snart det är möjligt utsättas för full konkurrens ochföras till en annan huvudman. En arbetsgrupp i har i endepartementspromemoria (1992:121) Anbudskonkurrens vid offentlig produktion -ett lagförslag, föreslagit en generell lagstiftning om anbudskonkiirrens i denoffentliga sektom. berör bl.a. område. 1 awaktan på att regeringentar ställning till Prop. 1992/93:100 arbetsgruppens förslag skall nedanstående gälla för del. är Vägverketsproduktionsverksamhet endast delvis konkurrensutsatt. avnybyggnadsverksamheten utsätts för konkurrens i någon form medanmotsvarande siffra för drift- och underhåUsverksamheten är . Under är1993 skall ininst av nyinvesteringar upphandlas i konkurrens avväghällningsdivisionen. Fr.o.m. inledningen av skall av Vägverketsnyinvesteringar upphandlas av väghållningsdivisionen pä affärsmässiga grunderoch under konkurrens. Motsvarande siffra för drift- och underhällsverksamhetenskall vara . Det är dock väsentligt att detta genomförssamtidigt som kvalitetskraven i verksamheten hålls pä en hög nivä, inte minstmed hänsyn till trafiksäkerheten. I och med attproduktionsverksamheten konkurrensutsätts behöver staten inte längre ta ettansvar för produktionen inom väghållningsomrädet. Konkurrensutsatt verksamhetbör inte bedrivas i myndighetsform om det inte finns särskilda skäl för detta. 1 budgetproposition angavsatt en bolagisering av verkets produktionsverksamhet kan komma att bliaktuell. Regeringen anmälde då att man ämnade återkomma till frågan. Jag ansernu att de erfarenheter som gjorts beträffande förändringen av Vägverketsverksamhet föranleder mig att återigen ta upp frågan om en bolagisering avVägverkets produktionsverksamhet som ett led i renodlingen av Vägverketsuppgifter. () har påregeringens uppdrag genomfört en översyn av konkurrensutsatt affärsverksamhethos förvaltningsmyndigheterna. Översynen har bl.a. omfattat överväganden omdels en bolagisering av produktionsdivisionen inom dels enprivatisering av densamma. RRV anser att det inte finns nägrakommersiella hinder för en bolagisering. Förändringen kräver vissaövergängslösningar, oavsett när en bolagisering sker. RRV anser dock attproduktionsdivisionen uppfyller de av RRV uppställda förutsättningarna förbolagisering. Vidare anser RRV att det inte finnsnågra principiella hinder för en privatisering av produktionsdivisionen medanledning av att styrs utifrån politiska mål och har ett ansvar förgenomförandet av en statligt beslutad politik. Enligt RRV:s bedömning finnsdet ingen påtaglig risk för att utförandet av produktionen inte kommer tillstånd vid en privatisering, eftersom det finns en fungerande marknad päomrädet. Anläggningsverksamheten i i stort är dock en bransch meddelvis bristande konkurrens. Produktionsdivisionen är starkt integreradmed övriga delar av . Vid en privatisering skulleproduktionsdivisionen därför bli tvingad att omvärdera sitt affärsupplägg närkopplingen till försvinner. Kommersiell mognad saknas i vissutsträckning enligt RRV. produktionsverksamhetkommer efterhand att marknadsanpassas och utsättas för full konkurrens. Enligtmin mening ger en sädan konkurrensutsättning förutsättningar för att bedrivaproduktionsverksamheten inom i en form som är skild frän övrig verksamhet. Jag föreslår därför som ett led i renodlingen av Vägverkettill en beställar- 19 organisation att produktionsverksamhetbolagiseras med inrikt- Prop. 1992/93:100 ning mot är 1995. Jag delar den syn som anförs i 1992års finansplan om att det i normalfallet inte är lämpligt med bolag undermyndigheter. Denna uppfattning och önskan om en renodling av till enbestallarorganisation talar enligt min mening för att det produktionsbolag sombildas av produktionsverksamhet bör vara fristående frän Vägverket.1 ett första skede bör staten äga bolaget. När bolaget arbetar utifrån heltkommersiella förutsättningar och på en fungerande marknad bör en privatiseringövervägas. Ett omfattande förberedelsearbete krävsdock inför en bolagisering dels inom för att produktionsverksamhetenskall kunna fungera pä en marknad med konkurrens dels inom regeringskanslietför att förbereda nödvändig lagstiftning. Arbetet med att förberedabolagiseringen bör inledas . Jag avser att föreslå regeringenatt tillkalla en utredning som skall klargöra förutsättningarna för enbolagisering av produktionsverksamhet enligt vad jag nu har angivit.Utredningen skall även omfatta vissa av övriga bolagsfrägor. En viktig del i arbetet med den nyaorganisationen är att det finns en riktig och fungerande redovisning där ingensammanblandning av de båda divisionernas ekonomi sker och där vägkapitaletredovisas som en tillgång till sitt rätta värde. Enligt min mening bör en meraändamålsenlig redovisning övervägas och genomföras så snart det är möjligt.Arbetet med en förnyad redovisning bör redovisas i verketsverksamhetsberättelse och årsredovisning. förvaltar statensaktier i ett antal bolag. Två av dessa är och . SweRoadshuvudsakliga verksamhetsområde är kunskapsexport. Väginvest skall initiera ochmedverka till att etablera projektbolag, svara för förvaltningen av aktier ochtillvarata verkets ägarintressen i hel- eller delägda bolag föravgiftsfinansierade vägprojekt samt på uppdragsbasis tillhandahälla olikaspecialisttjänster inom väghållningsomrädet. Väginvest har ettdotterbolag. , som bildades till följd av det s.k.Dennispaketet och ett minoritetsägt bolag, , som bildats föruppgiften att anlägga en avgiftsfinansierad broförbindelse i iJämtland. Såsom förutsättningarna är i dagmed som bäde ägare av bolagen och beställare av bolagens tjänsterhar i vissa fall svårt att renodla ägarrollen. Väginvest tordedäremot kunna förena sin specialistverksamhet med uppgiften att äga ochförvalta aktier inte endast i avgiftsfinansierade projekt, utan i samtligatill knutna hel- och delägda bolag. Regeringen bör därför begärariksdagens bemyndigande att godkänna ändringar i bolagsordningen för VäginvestAB samt att överföra aktier frän staten till . Därigenom gesmöjlighet till en korrekt utövad ägarroll. Vidare ges en bättre överblickbeträffande redovisningen i bolagen och en mera samlad bild över den totalaverksamheten. ges möjligheter att utnyttja synergieffekter mellanbolagen och ta till vara erfarenheter och utvecklingskostnader. Undantag bör dock göras för Svensk-Danska broförbindelsenSVEDAB 20 () som svarar för byggande, drift ochunderhåll Prop. samt finansiering av de svenska anslutningarna tillÖresundsförbindelsen. är också svenskt ägarbolag i det konsortium somsvarar för all verksamhet avseende själva Öresundsförbindelsen. speciella uppgifter bör aktier ävenfortsättningsvis förvaltas av I enlighet med vad jag anfört om enrenodling av roll som väghållare bör ägarfunktionen för Vägverketsdotterbolag övervägas i samband med att produktionsverksamheten bolagiseras.Aktierna i nuvarande dotterbolag bör dä inte längre förvaltas avVägverket utan av regeringen. Även här bör dock undantag göras för ,vars aktier bör förvaltas av . Flera mycket angelägna investeringar har integått att finansiera inom anvisade ramar för investeringar i infrastruktur. Jag föreslår därför att en övergängtill en ökad länefinansiering av infrastrukturinvesteringar genomförs. Degrundläggande principerna för detta kommer jag att redovisa senare i minföredragning. I den av regeringen aviseradepropositionen med underlag till nya långsiktiga investeringsplanerkommer den slutliga utformningen av ett nytt finansieringssystem att redovisasvilket sedan kommer att kopplas till de tioåriga investeringsplanerna somVägverket och och länsstyrelserna skall upprätta . Mot bakgrund av de genomgripandeförändringar i finansieringssystemet och de förändringar i som jag nu föreslagit anser jag att ett treårsbeslut inte ärrealistiskt för anslag. Jag föreslår därför att ett beslut med ettettärsperspektiv fattas för . De ätgärder som regeringen tidigareaviserat (prop. 1992/93:50) i syfte att stabilisera den svenska ekonomin medförbl.a. en besparing på verksamhet med . Jagåterkommer senare i min föredragning till anslag. Jag hemställer att regeringen föreslär att 1.godkänna vadjag anfört om övergripande mål för , 2.godkänna vadjag anfört om marknads- och konkurrensförutsättningar för Vägverketsverksamhet, 3.godkänna vadjag anfört om en bolagisering av produktionsverksamhet medinriktning mot , 4.bemyndigaregeringen att godkänna ändringar i bolagsordningen för i enlighet med vad jag anfört samt 5.bemyndiga regeringenatt godkänna överiåtelse av aktier från staten till . Anslag för /94 Prop. 1993/94 Förslag 462000000 Från anslaget betalas kostnader förVägverkets administration inom verkets huvudkontor och väghållningsenhet. beräknar ett anslag på /94 avseende verksamheten . administrationskostnader har tidigare interedovisats i form av ett särskilt anslag för . Mot bakgrund av deökade krav som ställts på kostnadsredovisningen i den offentliga sektorn desenaste åren anser jag att det är rimligt att särredovisa administrationskostnadernaför i ett särskilt anslag. Inom ramen för anslaget betalaskostnaderna för intern verksamhet inom med undantag för den verksamhet som direkt kan hänföras tillproduktionen. Övriga anslag har i motsvarandegrad reducerats med nu angivet belopp för administration. För att skapa incitament att hållaadministrationskostnaderna pä en läg nivå bör det vara möjligt för regeringenatt med rriedel från detta anslag låta bestrida kostnader som annars skullebelasta anslaget B 2. Drift och underhäll av statliga vägar. Anslaget för harbudgeterats utan hänsyn till de tekniska justeringar som mäste göras tillföljd av ändringen av nivån på lönekostnadspålägget, den ändradefinansieringsformen för Statshälsan, övergången till län i Riksgäldskontoretsamt de nya principerna för budgeteringen av anslagen. Riktlinjerna för dessaförändringar har tidigare denna dag redovisats av chefen förFinansdepartementet (bil. Det belopp som kommer att ställas tillmyndighetens disposition kommer att fastställas slutligt enligt de redovisaderiktlinjerna och kan därför avvika från det nu budgeterade beloppet. Chefen för hartidigare redovisat ett förslag om generell räntebeläggning av statligamedelsflöden samt presenterat den modell som bör tillämpas. /94 att tillämpa denna modell. kommer därföratt tilldelas ett räntekonto med kredit i och medlen underdetta anslag förs till detta konto. Jag beräknar medelsbehovet till . Jag hemställer att regeringen föreslår att Bilaga / 1.till Vägverket:Administrationskostnader iör budgetårel 1993/94 anvisa ett ramanslag på462000000 kr samt 2.bemyndigaregeringen att med medel frän detta anslag låta bestrida kostnader som annarsskulle belasta anslaget B 2. Drift och underhäll till statliga vägar. Drift och underhåll av statliga vägar 1991/92 Utgift 5334561687 Reservation 2 766049270 1992/93 Anslag 5908300000 1993/94 Förslag 5 633721000 Frän anslaget betalas vissakostnader för drift och underhåll av statliga vägar och verkets räntekostnaderför kredit i för köp av vissa omsättningstillgångar och förinköp av anläggningstillgångar. hemställer om ett anslag på 9200 miljoner kronorför /94 avseende verksamheten . Underhållet av det statliga vägnätet har under en läng radav år varit kraftigt eftersatt. De satsningar som gjorts i väginvesteringar harvarit nödvändiga för att tillgodose näringslivets behov av rationellatransporter och underlätta människors resande. Drift- och underhållsåtgärdernaligger på en orimligt läg nivä i förhållande tillinvesteringsvolymen. Det innebär bl.a. att nyttan av de investeringar som hargjorts inte kan uppnås fullt ut och att möjligheterna att vidmakthålla gjordainvesteringar minskar. För att underhållsinsatserna skall stä i proportiontill investeringarna bör därför nivån på underhållsinsatserna långsiktigthöjas. Ökade punktinsatser på drift- ochunderhållssidan har redan beslutats bl.a. i syfte att öka standarden på detlågtrafikerade nätet. beslutade med anledning av regeringensförslag om särskilda satsningar på underhållsåtgärder i de mindre vägarna påsammanlagt utöver ordinarie anslag. beslutade attkonstaterade besparingar pä projekt som betalas frän anslaget Kl. Investeringari trafikens infrastruktur skall få utnyttjas för underhållsåtgärder. Hittillshar besparingar gjorts på i beslutade vägprojekt.Dessa medel har använts för underhållsåtgärder i vägnätet i bl.a. landetsglesare bebyggda delar. beslutade vären 1992 medanledning av förslag i budgetpropo sitionen att delar avvägnätet borde upplåtas för 11,5 tons drivaxeltryck och 23 19 tons boggieaxeltryck. har påregeringens upp- Prop. 1992/93:100 drag genomfört överläggningar med berördaintressenter beträffande denna Bilaga 7 upplåtelse. Resultatet av dessaöverläggningar har redovisats till regeringen. Regeringen har den 17 december1992 beslutat om en ändring i vägtrafikkungörelsen (1972:603) som innebär attde delar av vägnätet som har högst bärighet frän den Ijanuari 1993 upplätes för11,5 tons drivaxeltryck, 19 tons boggietryck och 60 tons totalvikt. Dennaändring innebär bl.a. möjligheter till rationellare transporter inom landet. Drift- och underhällsverksamhetenbör i likhet med totala verksamhet inriktas mot tillväxtbefrämjandeåtgärder i syfte att skapa bra kommunikationer. beslutade (prop. 1991/92:100 bil. 7, bet. 1991/92:TU15, rskr. 1991/92:248) att regeringenskall redovisa en utvärdering av verksamheten med automatiskhastighetsövervakning för . Med anledning av detta gavsRikspolisstyrelsen (RPS) i uppdrag att i samråd med göraen sådan utvärdering. RPS har redovisat sina överväganden tillregeringen. Jag avser att i anslutning till regeringens förslag till riksdagenvären 1993 om inriktningen av det framtida trafiksäkerhetsarbetet redovisamina överväganden med anledning av RPS utvärdering. I awaktan pä detföreslårjag att avsätts för anskaffning av utrustning förhastighetsövervakning. Jag vill dock i sammanhanget framhålla att detnaturligtvis är polisens uppgift att bestämma om utrustningens utformning ochom arbetsmetoderna i denna verksamhet. fär i särskilda fallutnyttja väganslagen för förtida inlösen av fastigheter inom omräde medfastställd vägarbetsplan eller detaljplan. Högst färanvändas för detta ändamål. Detta belopp har bl.a. med anledning av de senasteårens ökade investeringsnivå visat sig vara för lågt.