prop · GG0350 · 1992-12-31 00:00:00 — Under denärmaste två åren fömtses de korte räntoraa i såväl som stiga ochräntedifferensen gentemot därför att minska. BNP-tillväxteninom väntes uppgå till 1 1/1992 respektive 1993. fömtsesden ekonomiska aktiviteten förstärkas ytterligare. Såväl den privatekonsumtionen som investeringama väntas utvecklas positivt underprognosperioden. Inflationstrycket förblir lågt ochprisstegringstakten förväntes stebiliseras på en relativt låg nivå.Arbetslösheten beräknas vara fortsatt hög. -1,2 1 3/4 2 1/4 1 3/4 2 1/2 3 1/2 1 1/4 -0,9 2 1/2 1 1/4 2 1/4 1 1/2 2 3/4 3 1/4 Dollarkurs i kr. Avser de västra delstaterna. " Exklusive Sverige.Källor: och . Aktiviteten i Förentastaterna dämpades åter efter en Prop. 1992/93:50 god tillväxtunder det förste kvartelet . Den mhemska efterfrågan är Bilaga 1 svagoch konjunkturindikatorema pekar mot en dämpad utveckling också under resten avåret. Industriproduktionen stegnerade efter att ha ökat fyramånader i följd. har orderingången fellit tillbaka.Deteljhandelsförsäljningen har varit i stort sett oförändrad sedan förstekvartelet , bl.a. som ett resultet av en svag inkomstutveckling hoshushållen. BNP-tillväxten beräknas till måttliga 1 3/1992 och 2 1/1993.Dette väntes bidra till en fortsatt dämpad prisutveckling, somarbetslösheten inte fömtses ininska förrän ett stycke in på 1993. Först 1994bedöms den ekonomiska aktiviteten uppnått en nivå jämförbar med tidigarekonjunktumppgångar . Defleste konjunkturindikatorer tyder på en relativt svag ekonomisk utveckling iJapan. Industriproduktionen föll kraftigt under det andra kvartelet i år,bl.a. beroende på en mycket svag konsumtion och fallande investeringar.Ekonomin ser ut att genomgå betydande anpassningar på flera viktiga områden,vilket ter sig uttryck i sjunkande sysselsättning och fortsatt reduktion avindustrins lager av konsumtions- och investeringsvaror. Endast ungefär hälftenav utgifteraa i regeringens krispaket bedöms direkt ge bidrag tillaktiviteten, motsvarande av BNP. Den övervägande delen av åtgärderaaträder i kraft . Sammanteget väntes åtgärdema endast delvisuppväga den pågående avmattningen i ekonomin. Tillväxten i fömtsesgradvis återhämte sig och beräknas nå upp till 3 1/1994. Denekonomiska aktiviteten i mattedes under det andra kvartelet ,efter ett oväntet sterkt förste kvartel. En återhämtning inleds sannolikt inteförrän under senare delen 1993. Deteljhandelsförsäljningen fortsätter attutvecklas svagt som industriproduktionen feller. Sjunkandeorderingång till industrin indikerar en fortsatt svag industrikonjunktur. Enstram penningpolitik och ansträngda offentiiga finanser bidrar till en låginhemsk efterfrågan under återstoden av 1992 och under förste halvåret 1993.Tillväxten i beräknas uppgå till endast 1 1/1992 och 3/1993. Dedåliga tillväxtutsiktema innebär ett dämpat inflationstryck och trotsmomshöjningen näste år väntes inflationen avte. fömtses en uppgång iden inhemska efterfrågan och BNP-tillväxten beräknas till . Finlandär sakte på väg upp ur den djupaste recession något OECD-land gått igenom. Deninhemska efterfrågan hålls tillbaka av drastiska nedskämingar i de offentiigautgifteraa, som exportindustrin gynnas av den lägre valutakursen.Baksidan av valutedeprecieringen är risken för förayat inflationstryck ochfortsatt höga räntor. väntes följa med i den interaationellakonjunkturappgången. Ökade räntemarginaler gentemot efter folkomröstningenom hämmar emellertid investeringaraa. Åretstillväxt i den norska ekonomin har helt och hållet genererats avoffshore-verksamheten. Denna del av ekonomin väntes dock stegnera näste årmedan fastlandsekonomin fömtses återhämte sig. Den interaationella bildenkännetecknas av ett flertel osäkerhetsnio- Prop. 1992/93:50 ment. Iförgmnden står det uppdrivna europeiska ränteläget och den Bilaga 1osäkerhet som uppkommit omkring och därmed det framtidavalutesamarbetet. Ett fortsatt högt ränteläge i och därmed högarealräntor framstår som ett viktigt hinder för en snar återhämtning i . Konsolideringenav de finansiella positionema bland hushåll och företeg har pågått en längretid i en rad länder. Denna process är sannolikt inte slutförd och den inhemskaefterfrågan kan därmed komma att utvecklas svagare än fömtsett ännu ivissa länder, inte minst i . Underskotteni de offentliga finansema har ökat i flertelet under 1991 och 1992.Orsaken är främst den svaga konjunkturutvecklingen som krympt skattebaseraa. Ivissa länder har budgeten urholkats ytterligare till följd av diskretionäraåtgärder. Det föreligger därför ett stort behov av budgetkonsolidering i flerteletOECD-länder de. närmaste kommande åren, vilket kan komma att verka återhållandepå efterfrågan i det kortere perspektivet. En svagare interaationell utvecklingiin den som angivits i tebell 4 kan därför inte uteslutes. 3 Utrikeshandel p-p- i992/93:50 Bilaga 1 Efterfrågan på bearbetede varor på Sverigesviktigaste exportmarknader fortsätter att vara svag. Marknadstillväxten inomOECD-området bedöms uppgå till . Underhögkonjunkturen 1984-1986 var den mer än så stor. Importen avbearbetede varor till vår viktigaste exportmarknad, , beräknas växa medendast i genomsnitt . Den svaga marknadstillväxten bidrar till en långsam ökningi den svenska exporten. Marknadsandelsutvecklingen går dock i positiv riktning.Andelsförlusteraa på OECD-marknaden nära halveras jämfört med ,till följd av att industrins konkurrenskraft stärkts. Förbättringen iindustrins relativprisutveckling gör att det negativa bidraget fråntidigare års höga exportprisökningar klingar av. Däremot drabbas svensk exportbl.a. av att produktsammansättningen är oförmånlig i rådande interaationellalågkonjunktur. Svensk export av bearbetede varor är i högre grad än vårakonkurrentländers inrikted på varor som möter särskilt svag efterfråganeller missgynnas av överkapacitet på exportmarknaden. gäller t.ex. papperoch papp samtjära och stål, men också vissa investeringsvaror. Sänkningen av arbetsgivaravgiften näste år beräknas bidratill att exportens relativpris minskar ytterligare. Totelt beräknasrelativpriset sjunka med 2,1993, vilket ger ett sterkt positivt bidrag tillexporten. Genom inverkan av andra fektorer (bl.a. den oförmånliga produktinriktningeni exporten) växer den ändå inte snabbare än marknadstillväxten 1993. beräknas exportindustrin vinna marknadsandelar förförste gången . Relativpriset kan väntes minska och efterfrågan påvåra viktiga exportprodukter föratses te fert. En relativt låg kostnadsökningi industrin ger möjlighet till en återhållsam prisutveckling. Industrinsvinstmarginal väntes ändå öka. Tabell 5 Världsmarknadstillväxt, relativpris,marknadsandel och export av bearbetade varor 1991 1992 1993 1994 2,0 0,9 -2,6 3,3 -0,2 0,1 4,3 -2,8 4,2 5,7 -0,7 6,6 -4,5 -3,1 -0,1 Anm. Marknadstillväxt avser en sammanvägning avimportökningen av bearbetade varor i olika länder. Som vikter har använts ländernasandelar som mottagare av svensk export av bearbetade varor. Källor: ,och . totala vamexport beräknas öka med iår. Efter en relativt kraftig uppgång förste kvartelet föll exporten andrakvartelet. Under tredje kvartelet skedde en återhämtning, men utvecklingenresten avåret bedöms bli mycket svag. Orderingången från exportmarknaden försämradestredje kvartelet, enligt konjunkturbarometera. Återhämtningen i efterfråganfrån utlandet och den stärkte konkurrenskraften näste år bidrar till attvaraexporten totelt väntes öka med 3,1993 och med 6,1994. Förste halvåret varvamimporten oförändrad i volym jämfört med den mycket låga nivån , då vamimporten föll med . Importen av investerings- ochinsatsvaror till industrin har fortsatt att ininska , medan den ökat förkonsumtionsvaror (främst dagligvaror), kemivaror (bl.a. läkemedel), energivaror(raffinerade oljeprodukter) samt personbilar. Mot bakgmnd av den fellandeprivate konsumtionen bedöms utvecklingen bli betydligt svagare under resten avåret. Under förste kvartelet steg vamimporten raed i volym jämfört medförste kvartelet 1991, men föll tillbaka andra kvartelet, med . De kommandetvå åren bidrar framför allt efterfrågan för exporten, maskininvesteringar samtlagemtvecklingen till en återhämtning av importen. och import av varor 1992/93:50 Bilaga 1 Procentuell volymutveckli 1992 1993 -2,6 -2,4 -0,4 -29,7 -5,5 -16,9 -3,3 -1,0 -16,8 -1,2 -0,8 -9,3 -2,4 -2,2 -3,0 -6,6 -3,3 -0,0 -1,6 -1,9 -0,2 -34,0 -46,0 -1,6 -3,4 -4,4 -10,5 -8,5 -0,7 -1,5 -5,5 -12,5 -11,4 -1,7 -6,1 -2,2 -1,0 -3,1 Handelsbalansenför visar ett överskott på nära 28 miljarderkr., att jämföra med ca . under motsvarande period förra året.Förbättringen hänför sig främst till volymutvecklingen, med en snabbare uppgångi exporten än i importen. beräknas överskottet i handelsbalansen bliknappt . Underskottet i bytesbalansen blir ändå nästen likastort som , , eftersom underskottet itjänste- resp. transfereringsnettot växer. Trots betydande underskott iavkastningsnettot även beräknas bytesbalansen visaöverskott 1994 niot.svarande 0,av BNP. 1992/93:50 Bilaga 1 (inkl. korrigering av handelsstatistiken) Tjänsteneuo Avkastning pä kapital därav återinvesterade -9,1 -30,6 -11,5 -34,6 -9,1 -36,9 -7,9 -34,1 vinstmedel Övriga transfereringar Bytesbalans 8,5 -12,1 -21,3 9,6 -12,9 -19.9 11,1 -12,7 -11,0 -13,5 -1,5 -1,4 -0,8 P.g.a. avrundning summerar inte alltid delarna tilltotalerna. Källor: och . 4 Industrin pp- 1992/93:50 Bilaga1 Industriproduktionen minskade med från den senaste konjunkturtoppenförste kvartelet 1989 t.o.m. andra kvartelet 1992, enligt Stetistiskacentralbyråns industristetistik. För EG-länderaa började industriproduktionenfalla senare, , och EG :s produktionsnivå i mitten av 1992 lågendast under den genomsnittliga nivån . Detkraftiga raset i industriproduktion kan till stor del förklaras avförsämringen i industrins konkurrenskraft , vilkenresulterade i betydande marknadsandelsförluster. Falleti industriproduktionen tycks ha upphört . Förste kvartelet steg den med ca1,och var oförändrad andra kvartelet. Konjunkturinstitutetsindustribarometer visar att företegen planerar för i stort settoförändrad produktion t.o.m. förste . Sänkningen avarbetsgivaravgiften från bidrar till en gynnsammare utveckling iindustriproduktionen. Den svaga interaationella efterfrågan motverkar däremoten kraftigare uppgång. Tabell8 Nyckeltal för industrin -2,0 -5,3 -2,5 -0,7 Enhetsarbetskostnad, (ULC) -1,6 -4,0 -0,9 14 ULC, SEK -1,2 Relativ ULC, SEK -0,4 -5,8 -3,5 ' Bruttoöverskottsandelen avser andelen avförädlingsvärdet till faktorpris. Uppgifterna över lönsamhetsutvecklingenavser industri exkl. petroleumraffinaderier och varv. Anm.: Konkurrentländernas ULC och växelkurser är viktademed konkurrentvikter, som tar hänsyn till konkurrensen med både exporttill resp. hemmaproduktion på avsättningsmarknaden. Konkurrensen gentemotländer utanför OECD-området är inte inkluderad. Vissa av dessa länder har i årfått en konkurrensfördel i förhållande till , till följd av att derasvalutor i hög grad följer dollarkursutvecklingen. Källor: Konjunkturinstitutetoch . Under1992 beräknas industrins lönekostnader växa med drygt 3 1/. Den svagaefterfrågan och det pressade arbetsmarknadsläget har sterkt bidragit till attbromsa löneökningstakten. beräknas industrins produktivitet stigakraftigt, vilket sammanteget ger en minskning i industrins arbetskostnad perproducerad enhet med ca I 1/. I konkurrentländerna beräknas den däremot stigamed ungefar lika mycket. Valutekursutvecklingen missgynnar emellertidsvensk exportindustri. Kronan apprecieras med mot konkurrentländemas valutor,då hänsyn tegits till deras betydelse som konkurrenter till svensk export. underantegande att nuvarande växelkurser består. Räknat i gemensam valute blirförbättringen i industrins konkurrenskraft dänned marginell . Sänkningen avarbetsgivaravgiften samt borttegandet av näste år beräknasge industrin en kostnadssänkning med 3,, vilket bidrar till att förstärkakonkurrenskraften. Det väntes få ett relativt snabbt positivt genomslag påexporten. Relativt störste konkurrentland, , förbättraskostnadsläget med . I förhållande till 14vikfigaste konkurrentländer beräknas industrins relativa arbetskostnad perproducerad enhet minska med totelt , räknat i gemensam valute undersamma period. En nedgång i industrinsrörliga kostnader 1992-1993, samt en gynnsam prisutveckling bidrar tillatt vinstmarginaleraa ökar . Vinstendelen, d.v.s.driftsöverskottet bratto som andel av förädlingsvärdet, skulle 1994 därmedligga på en nivå nästan i höjd med . Den högavinstendelen bör dock ses mot bakgmnd av att industrins förädlingsvärde krymptdramatiskt . Dess andel av BNP uppgår nu till ,att jämföra med en andel på 1988, året innan produktionsfel let inleddes.Dette tyder på att industrikapacitet slagits ut. En grov uppskattning av hurstor utslagningen varit är skillnaden mellan förändringen i produktionen ochkapacitetsutnyttjandet. Måttet visar att av industrins kapacitetslagits ut mellan förste kvartelet 1989 t.o.m. andra kvartelet i 1992/93:50 Bilaga 1 Diagram1 Industrins arbetskostnad per producerad enhet i och 14 OECD-länder1985-1994, gemensam valute -3 -5 ] HULC, 14 S ULC, 1985 1985 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 KäUor:OECD, och . 5 Arbetsmarknad Prop- 1992/93:50 Bilaga1 1 tekt med den allt sämre ekonomiska utvecklingen har också arbetsmarknadslägetfortsatt att försvagas. Trots en betydande ökning av de arbetsmarknadspolitiskaåtgärdema har den öppna arbetslösheten fortsatt att stiga under loppet av 1992och uppgick till 5,under tredje kvartelet. Sysselsättningsfalletsom pågick har fortsatt i oförminskad tekt också under 1992.Under perioden januari - september har antelet sysselsatte minskat med ca 180000 personer jämfört med sarruna period året innan. Samtliga branscher berördesav nedgången. Fallet var dock störst inom uidustrin. som svarade för hälften avneddragningarna. Industrin ar också den sektor där personalinskränkningaraapågått längst. Till följd av kostnadskrisen inleddes sysselsättningsanpassningenredan 1989. Inom den private tjänstesektora började sysselsättningen minska1991. Personalnedskäraingaraa inom handeln var den främste orsaken. Nedgångeninom sektora som helhet har fortsatt även . Fömtom inom handeln noteras nuockså neddragningar inom delbranscherna samfärdsel, post och tele.Byggnadsverksamheten är historiskt en bransch som ligger sent ikonjunkturcykeln. En mer markant nedgång inleddes ,efter en mycket sterk expansion de två föregående åren. Inom de offentligamyndigheteraa har sysselsättningen tidigare hållits uppe. hardock sysselsättningsneddragningar, främst inom kommuneraa, noterats. Arbetslöshetsuppgångenhittills har bromsats av att också utbudet av arbetskraft fellit med över80 000 pereoner, jämfört med . En stor del av nedgångenkan förklaras av en ökad omfattning av arbetsmarknadsutbildningen. Dessutom harsamtidigt antelet personer som vill och kan arbete men inte aktivt sökt ettarbete, de s.k. latent arbetssökande, ökat sterkt. Denna grapp bestod av 90 000personer, vilket är en ökning med 30 000 personer. Anteletnyanmälda lediga platser vid landets arbetsförmedlingar har stegnerat på ennivå som betydligt understiger den som rådde under föregående lågkonjunktur.Övriga tecken på en fortsatt försvagning av arbetsmarknadsläget är denkvarstående höga nivån på antelet varsel om uppsägningar och antelet konkurser.Hittills i år har ca 125 000 personer varslats om uppsägning, varavtillverkningsindustrin svarar för , byggbranschen och den offentligatjänstesektora för vardera. Denfördjupade lågkonjunkturen medför ett fortsatt svagt arbetsmarknadsläge. Frånen arbetslöshet på i slutet av innevarande år fömtses endast enmindre ökning under loppet av 1993. fortsätter uppgången underförste halvåret, därefter fömtses en utplåning. Helårsgenomsnittet stannar därför på 6,, att jämföra med 4,. Denunderliggande arbetslöshetsuppgången är dock betydligt sterkare. Andelenpersoner i arbetsmarknadspolitiska åtgärder ökar nämligen med motsvarande 1,7%av arbetskraften. Den genomsnittliga arbetslösheten stiger till . Uppgångenav arbetslösheten 1993 bromsas av att utbudet fortsätter att falla. Det är tillstörste delen en effekt av ökningen av antelet personer iarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Inklusive de nu föreslagna åtgärderaaberäknas ca 235 000 personer delte i olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder1993, vilket motsvarar av arbetskraften. Dessutom föreslås anteletplatser i det reguljära utbildningsväsendet utökas med 25 000 från 1 januari1993. väntes fellet i utbudet upphöra. Som ett tekniskt antegandeberäknas då antelet personer i åtgärder vara oförändrat. Sysselsättningsminskningenunder 1993 är störst inom de sektorer där produktionen främst påverkas av densvaga inhemska efterfrågan dvs. inom byggnadsverksamhet och privattjänstesektor. Något som däremot bromsar sysselsättningsnedgången är denförväntede vändningen uppåt i industriproduktionen. beräknasindustriexpansionen dra upp aktiviteten inom den private tjänstesektora och inågon mån också inom byggsektora. Sysselsättningen inom industrin beräknasstiga. Inom den private tjänstesektora upphör nedgången i stort sett och ibyggsektora blir fallet inte lika stort som . Sammanteget beräknassysselsättningen ha minskat med ca 400 000 personer, eller , fråntoppnivån 1990 till 1994. De sektorer som svarar för de störste nedgångaraa ärindustrin och byggnadsverksamheten där fellet beräknas bli respektive ca30%. 1 dette svagaefterfrågeläge fömtses den potential för produktivitetsökningar som finnsgenom tidigare rationaliseringar inte kunna realiseras fullt ut. gällerfrämst de sektorer som huvudsakligen producerar för hemmamarknaden. Den totelaproduktivitetsutvecklingen blir därför dämpad 1993, ca 1,. beräknasden förbättras till . 1992/93:50 Bilaga 1 Tusentalpersoner (i åldrarna ) Källor:Statistiska centralbyrån () och . 6 Löner och konsumentpriser Pp. Bilaga1 befinner sig i en desinflationsprocess. Ekonomin anpassas till enlägre löne- och prisökningstakt. Initialt leder dette till höga realräntenivåersom dämpar aktivitetsnivån. Under1991 skedde en markant nedväxling i löneökningstakten till följd av det snabbtförsämrade arbetsmarknadsläget. Efterfrågan i ekonomin försvagades alltmer ochmot den bakgmnden slöts tvååriga stebiliseringsavtel som löper t.o.m. mars1993. I genomsnitt steg timlönema med 5,. dämpaslöneökningstakten ytterligare och berälcnas uppgå till . Lönebildningenpåverkas främst av förändringar i arbetsmarknadsläget, vinster,prisförväntningar och produktivitet. Olika politiska beslut påverkarfömtsättningama för avtelsförhandlingama. Höstens åtgärdspaket består bl.a. aven arbetsgivaravgiftssänkning om 4,och två slopade semesterdagar vilketreducerar arbetskraftskostnaden. Utrymmet för framtida löneökningar bedömsändå vara mycket litet. Efterfrågan på arbetskraft är svag, inflationsförväntningamalåga och arbetslösheten fortsätter att stiga från en redan hög nivå. Degenomsnittliga löneökningama torde begränsas till vad som följer avstmkturförändringar på arbetsmarknaden. Vissa löneökningar kommer dock attkunna avläsas i stetistiken enbart som en följd av sammansättningsförändringari lönesumman. Den nuvarande avtelskonstmktionen medför ett överhäng på drygt1/av lönekostnadema till 1993. Ytterligare en lönehöjande effektuppstår om företeg tillämpar LIFO-principen vid uppsägningar, dvs. den sistanställde får gå först. Denne har oftast lägre lön och efter avskedandet stigerden genomsnittliga timlönen. Samma effekt uppstår om företeg slås ut med engenomsnittligt lägre lönenivå. Timlönerna bedöms sammanteget öka med 2 1/2procent under både 1993 och 1994. Det innebär en klart lägre löneökningstakt äninom OECD-området, där lönerna inom tillverkningsindustrin förväntes stiga med4,resp. 4,. Prisstegringaraai konsumentledet, mätt som förändringar i konsumentprisindex (KPI). När de prishöjande effekteraa av skattereformensfinansiering klingade av föll inflationstekten. Prisutvecklingen dämpadesdessutom av den partiella mervärdeskattesäkningen vidårets början. uppgick inflationen till 2,. ikonsumentledet (nettoprisindex, NPI, som är KPI exklusive indirekte Prop.1992/93:50 skatteroch subventioner) påverkades mte av skattereformseffekter på Bilaga 1 sanunasätt som KPI och har därmed inte fallit lika mycket det senaste Under föratsättning att räntenivån normaliseras förväntesKPI och NPI att öka med 1 1/2 resp. under Densvaga inhemska efterfrågan väntes medföra låga prisökningar även 1993 och 1994.Desinflationsprocessen beräknas dock inte övergå till en ren deflation, dvs. ensihiation med fellande priser för ekonomin som helhet. Under prognosperiodenkommer stigande importpriser och höjda boendekostnader att vara de poster somfrämst drar upp KPI. De nu föreslagna åtgärderaa beräknas öka KPI med knappt 2procentenheter 1993. och med ca 1/1994. Då har hänsyn tegitstill höjda bensin- och tobaksskatter, oförändrad generell mervärdeskattesats,höjd mervärdeskattesats för livsmedel, resor, hotell och resteurang från 18till , extra upptrappning av räntebidragen med 3 miljarder samt sänktearbetskraftskostnader. Större delen av lönekostnadssänkningen väntes leda tillsänkte priser. Därmed beräknas prisutvecklingen (i KPI) stanna påknappt . Den underi iggande prisöknings-tekten (i NPI) påverkas inte avskatte- och subventionsändringar, men däremot av sänkte arbetskraftskostnader,och går ned till under näste år. -1,3 -2,7 Anm.: är sammanvägda enligt varje landsbetydelse som konkurrent Källor: , Statistiska central byrån. År1994 dämpas den registrerade inflationen när effekteraa av skat-tehöjningaraa1993 faller bort. Boendekostnaderaa fortsätter att öka. till stor del beroendepå sänkte räntebidrag. Vinstmarginaleraa kan förbättras något när den privatekonsumtionen åter stiger. Sammanteget beräknas KPI öka med drygt 2 1/underloppet av .1994 och NPI med . Idagsläget hävdar sig väl vid en interaationell jämförelse avprisökningstekter. Inom OECD-området beräknas konsumentpriseraa stiga med igenomsnitt 3 1/. 7 Hushållens ekonomi och privat konsumtion Under1990 och 1991 steg hushållens realt disponibla inkomster sammanlagt med 7.5%.Skattereformens båda steg bidrog till den kraftiga ökningen. Även för 1992prognosticeras en positiv inkomstutveckling, . Inkomstbortfallet till följd av den vikandesysselsättningen kompenseras dock till stor del av ersättning till arbetslösaoch personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Nedväxlingen av inflationenmedför att den reala timlönen har ökat, trots att den nominellalöneutvecklingen stannat på ca 3,. Även pensionäreraa som kollektiv har fåtten real inkomstökning , genom den avtegande inflationen. Inkomstskatten harsänkts något 1992 genom att skatleskaloraa justerats med högreinflation. De nu föreslagnaåtgärderaa begränsar hushållens realinkomster . Dessa beräknas minska medknappt . Åtgärderaa medför såväl sänkte nominella inkomster genom minskadepensioner, bidrag och höjda inkomstskatter, som höjda priser genom skärptindirekt beskattning. sker en återhämtning av realinkomsteraa, somberäknas öka med ca 0,. Den väntede nedgången i inflationen bidrar till denpostitiva utvecklingen. Tabell12 Hushällssektoms disponibla inkomster, konsimition och sparande 1992/93:50 Bilaga 1 Inkomstöverföringar från offentlig sektor Övriga inkomster, netto Direkta skatter, avgifter m.m. 15,1 18,0 -6,6 -0,3 -0,2 -2,9 -2,5 -2,5 Sparkvot, nivå i % Källor:Statistiska centralbyrån, och . Hushållenssparkvot har ökat från en bottennivå 1988 på -av disponibel inkomsten tillknappt 1991. Förklaringen till denna förstärkning av sparandet står bl.a.att fmna i en motreaktion på den konsumtionsvåg som blev resultetet avkreditmarknadens avreglering. När det uppdämda konsumtionsbehov som fanns föreavregleringen stillats, var det naturligt att sparandet åter ökade. Dessutomskedde en anpassning till det nya skattesystemet, vilket fördyrar lån tillkonsumtion. Under1992 har hushållens incitement att ytterligare öka sitt sparande blivitännu mer framträdande. Den hastigt stigande arbetslösheten har ökat osäkerhetenom de ensldlda hushållens framtida ekonomi.