prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — De resultet som redovisats förinspektionsverksamheten och för den konsultetiva verksamheten visar attverksamheten effektiviserats. Vad gäller den konsultetiva verksamheten gör jagbedömningen att inspektionen funnit effektiva former för denna och att den böråsättas fortsatt hög prioritet som ett medel att uppnåstabilitets-målet. Dock bör kontinuerlig uppmärksamhet ägnas åt gränsdragningenraellan konsultetiv verksamhet och myndighetsutövning. Motbakgrand av normgivningens centrala betydelse för stabilitet, effektivitet ochsundhet på de fmansiella marknadema och mot bakgmnd av att inspektionen ejutvärderat effektema av normgivningen finner jag det angeläget att nu initieraen utvärdering av en avgränsad del av inspektionens normgivning. En utvärderingbör klarlägga och analysera normgivningens funktion och effektivitet dels förtillsynens mål och syften, dels för inspektionens operativa verksainhet. Ensådan utvärdering bör genomföras under det kommande budgetaret och är värdefulli det fortsatte arbetet med att vidareutveckla mål och resultetmått för Prop. 1992/93:100 verksamheten. Finansinspektionenhar i sin framtidsanalys redogjort för de drivkrafter som förväntes påverkasåväl organisation som verksarahet. Slutsatsen är att nya och ändrade kravstalls på verksamheten samt att ny kompetens krävs för att hantera dessa.Fömtsättningen för att uppfylla målen och utveckla det nödvändiga arbetssättetär en tillräcklig kompetens- och resursbas. Av inspektionens resursanalysframgår emellertid att inspektionen på väsentliga områden saknar tillräckligaresurser och nödvändig kompetens i förhållande till de krav sora stalls ochkommer att stallas på verksamheten. Mot denna bakgrand föreslårjag attinspektionen tilldelas ökade resurser kommande treårsperiod. Anslaget för /94 har beräknats medutgångspunkt från innevarande års anslag och en pris- och löneomräkning pådrygt . Dämtöver har medel tillförts anslaget raed sammanlagt3,för nyrekrytering motsvarande ininst fyra heltidstjänster.Under treårsperioden beräknar jag att anslaget bör tillföras ytterligareresurser för nyrekrytering. Dämtöver har ett rationaliseringskrav motsvarandeknappt tillämpats på inspektionens planeringsrara. Anslaget för har budgeteratsutan hänsyn till de tekniska justeringar som måste göras till följd avändringen av nivån på lönekostnadspålägget, den ändrade fmansieringsformen förStatshälsan, övergången till lån i samt de nya principema förbudgeteringen av anslagen. Riktlinjeraa för dessa förändringar har tidigarederma dag redovisats av chefen för (bilaga I, Statsbudgetenoch särskilda frågor, avsnitt 2.2). Det belopp som kommer att stallas tillmyndighetens disposition kommer slutligt faststallas enligt de redovisaderiktlinjema och kan därför avvika från det nu budgeterade beloppet. Beträffandekostnadema för insiderbevakningen finner jag inte anledning att nu göra någonannan bedömning än den sora gällt. Chefenför har redovisat ett förslag om generellränfebeläggning av stetliga medelsflöden samt presenterat den raodell som börtillämpas. kommer fr.o.m. budgetaret 1993/94 att tillärapadenna modell. kommer därför att tilldelas ett räntekonto medkredit i och medlen under anslaget E 3. Finansinspektionenförs till dette konto. 8 Inspektionen har f.n. en låneram iRiksgäldskontoret som uppgår till Avdette har utnyttjats under innevarande budgetar förinvesteringar i ADB-utrastning. 1993/94har ett tillkommande investeringsbehov om beräknats och förbudgetaret 1994/95 ytterligare . Mot bakgrand av detta ochev. perioden bör inspektionenslåneram justeras uppåt till . Motbakgrand av den fördjupade prövning sora jag gjort av Finansinspektionensverksamhet drar jag följande slutsatser. Övergripande mål för den verksamhetsom ansvarar för skall vara att bidra till att skapastabilitet och säkerhet i det finansiella systeraet, att upprätthållaförtroendet för och effektiviteten hos de finansiella instituten ochmarknaderaa samt att ge ett gott konsumentskydd. För verksamhetbör verksamhetsmålen för perioden formuleras enligt följande.Tillståndsgivningen skall vara korrekt och effektiv med kortahandläggningstider. Handläggningen av ärenden om auktorisation, koncessionm.ra. skall även syfte till att upprätthålla allmänhetens förtroende för detfinansiella systemet genom att bidra till stebilitet och en ändamålsenligstraktur på den finansiella marknaden. ochtillsynsverksamheten skall inriktes på att främja stebilitet och effektivitetinom tillsynsområdet och på att upptacka och motverka en utveckling somhotar stebiliteten i det finansiella systemet och enskilda institut.Stebsarbetet skall syfte till att främja de övergripande målen genom ett aktivtremiss- och kommittéarbete. Analysarbetet skall inriktes på att ge inspektionenföratsättningar att överblicka risker i det finansiella systemet, att förstaoch föratse utvecklingen inora den finansiella sektora samt att följa ochmedverka i det interaationella samarbetet inom tillsynsområdet. På det internationellaplanet skall inriktningen vara att harmonisera regelsystem och tillämpningen avdessa. Normgivningen skall bidra till stebilitet och säkerhet inomtiUsynsområdet samt främja konkurrensen mellan finansinstituten så att kunderaafår gynnsamma villkor för fmansiella tjänster. Normgivningen skall också bidratill en sund utveckling inom institutens verksamhet och öka allmänhetensmöjligheter till insyn i och överblick över förhållandena i det finansiellasystemet. administrativa funktion skall stödjasakverksamheten genom en rationell och kostnadseffektiv intera service. Förinspektionens handläggning av vissa förvaltningsärenden bör resultetkravformuleras i regleringsbrevet för . En restriktion för dessaresultetkrav är att kvaliteten i besluten inte får ininska. För inspektionensinsiderärenden bör underlag tes fram som möjliggör formulering avuppföljningsbara resultetkrav inför budgetåret 1994/95.Vad gäller klagomålsärenden bör resultetkravet vara att antelet inkomnaklagomålsärenden skall rainskas genom ökad information till allmänheten omFinansinspektionens roll inom konsuraentområdet. Motdenna bakgmnd är målet för som ansvarig Prop. 1992/93:100myndighet för dessa verksamheter att nå de mål och Bil. 8resultetkrav jag formulerat och i övrigt genomföra de förändringar sora jagutpekat i min fördjupade prövning. Planeringsramen för perioden /94-1995/96 har mot denna bakgrand beräknats till . Jaghemstaller att regeringen föreslår 1.att godkänna att denövergripande målsättningen för verksaraheten inom Finansinspektionensansvarsområde skall vara i enlighet raed vad jag förordat i avsnittetSlutsatser, 2.att till förbudgetaret 1993/94 anvisa ett ramanslag på . 1991/92Utgift 159 089 429 1992/93 Anslag 165 640 000 1993/94Förslag 170 590 000 () är enligt sin instraktion(1988:80, ändrad senast 1992:921) central förvaltningsmyndighet för statligredovisning och revision. De övergripande målen för verket är att verka föreffektivitet i statsverksamheten och en god ekonomiadministrativ standard.Revisionsverksamheten skall bedrivas oberoende i förhållande till dennormerande verksamheten vid verket. Inkomster vid RRV, sora redovisas på statsbudgetensinkomstsida under rabriken 26 00 Försäljningsinkomster beräknas till 110 rakrför nästa budgetar. RRV har i sin årsredovisning (AR) i de delar somavser resultatredovisningen redovisat verksamheten i verksamhetsområdenaRedovisningsrevision, Förvaltningsrevision och Ekonomi. Strukturen överensstämmermed den som redovisades i den fördjupade anslagsframställningen inför dentreåriga budgetperioden /92 - 1993/94. För vardera av dessa treverksamhetsområden formulerades målen budgetproposition. Mot bakgmndav beslut till följd av uttelandena i budgetpropositionen har RRVfattet beslut om en ny organisation fr.o.m. . Verket har med utnyttjande av den samladekompetensen inom verket till regeringen redovisat en samlad bedömning av detekonomiadministrativa läget i statsförvaltningen och resultetet av revisionen. Stödet från redovisningsrevisionen till regeringskansliethar breddats och fördjupats. Metodutveckling och program för granskning avårsredovisningar från myndigheter i den förste budgetcykehi har genomförts.Redovisningsrevisionen har granskat och avgivit revisionsbe- Prop. 1992/93:100rättelser för samtliga 335 revisionsobjekt enligt god revisionssed. 8Förvaltningsrevisionens verksainhet har i stort utvecklats enligt uppsattaproduktionsmål utom vad gäller volymen revisioner. Utbildning och stöd företablering av den finansiella stymingen inklusive den nya redovisningsmodellenpågår framgångsrikt men har tegit i anspråk betydligt mer resurser än somplanlagts vid årets början. Den egeninitierade utvecklingsverksamheten harinom områdena information, normering och avgifter ökat i omfattning. Trotsdette återstår fortferande stora behov att tacka enligt RRV. Anslagssparandet under budgetaret uppgår till 0,5mkr vilket medför att ingående anslagssparande /91 om har ökattill ett utgående anslagssparande för budgetaret 1991/92 ora 3,7 rakr. Denekonomiska avdelningen har en anslagskredit medan övriga avdelningar ochgemensamt (verkets gemensamma ledning och administration) har ettanslagssparande. De avgiftsbelagda verksamhetema exkl. regeringsuppdragredovisar ett sammanlagt överskott på . Överskottet gäller främstresultatet från redovisningssystem som härigenom tacker tidigare årsunderskott. RRV har invärderat anläggningstillgångar till ett värde av 13,6rakr. Efter avskrivningar uppgår värdet till . Av dette skall 4,6 mkrhänföras till 1991/förändring av RRV:s verkskapitel. I sin förenklade anslagsframstallning menar RRV attutgångspunkten för beräkning av anslagsbeloppet för /94 i stortär inriktning och resultatmål enligt verkets fördjupade anslagsframstallningför perioden /92 - 1993/94. RRV har tidigare tilldelats resurser förgranskning av årsredovisningar från myndigheter i budgetcyklama I och 2.Ytterligare medel behöver tillföras för att RRV skall klara granskningen avförsvarsrayndighetemas årsredovisningar. Medelstillskott behövs också enligtRRV för att täcka raerkostnader för nya lokaler fr.o.m. den I mars 1994.Prisnivån på de nya lokalema är lägre än vad hyresnivån skulle ha blivit i degamla lokalema efter nödvändiga reparationer. 1992/93:100 Bil. Deövergripande mål som gäller för treårsperioden /92 -1993/94 bör ligga fast.Regeringen har i regleringsbrevet /93 beslutat att de övergripande måloch verksamhetsmål som har gällt för perioden /92 - 1993/94 utsträcks attomfatta även budgetaret 1994/95. Riksrevisionsverketsårsredovisning visar enligt min mening att verksamheten bedrivs med en sådaninriktning att de uppsatte målen kan nås. Det ekonomiadrainistrativa stödettill myndighetema har byggts ut väsentligt. Trots dette motsvarar det intefullt ut den efterfrågan som finns. RRV har emellertid ambitionen att bygga utdet ekonomiadministrativa stödet. RRV har kontinuerligt låtitgöra en professionell bedömning av kvaliteten i redovisningsrevisionens arbetemed hjälp av en extem expert. Däremot saknas en bedöraning från klienter-nas/uppdragsgivamassida. Jag kan dock konstetera att revisionsarbetet fr.o.m. budgetaret 1992/93skall kompletteras med en sådan bedönming. Förvaltningsrevisionen redovisar en saraladbedömning av effekteraa av de senaste tre årens arbete. Granskningarna har imånga fall lett till påvisbara resultat. Jag gör också den bedömningen attuppföljningen och utvärderingen av förvaltningesrevisionen har förbättratsbl.a. genom seminarier med företrädare för regeringskansli och reviderademyndigheter m.fl. ekonomiska resultet visar attverket på ett fullgott sätt har använt resursema enligt de fömtsättningar somgavs för budgetaret 1991/92. Jag kan också konstatera att revisorema sora hargranskat RRV:s årsredovisning inte har haft några invändningar. Jaghar tidigare denna dag redovisat ett förslag om genereU räntebeläggning avstatliga medelsflöden samt presenterat den modell som bör tillämpas. budgetaret 1993/94 att tillämpa denna modell. RRV kommer därför atttilldelas ett räntekonto med kredit i och medlen underanslaget E 4. förs till dette konto. 8 Sammanteget innebär min bedöraning att deriktlinjer för verksamheten som formulerades i 1992års budgetproposition och som har beslutet om bör gälla ävenför budgetaret 1993/94. Jag har under avsnittet 2. Orgamsation ochfmansiering av administrativt stöd till myndigheteraa redogjort för deninriktning som bör gälla när det gäller det stöd som RRV tillhandahåller. Det ekonomiadministrativa stödet till myndigheteraamåste enligt min mening byggas ut till en sådan nivå att det motsvararefterfrågan. RRV bör tydligare än nu markera att stödet tillhandahålls motavgift. Systemlösningar för ekonomiadministration i statenskall utvecklas och tillhandahållas i enlighet med regeringsbeslut den 18oktober 1990. Vid utgången av budgetaret 1993/94 skall system som uppfyllerkraven vara utprovade och modifierade samt finnas tillgängliga förmyndigheteraa. Genom anskaffningen av ekonomisystemet AGRESSO och vidareutvecklingenav kan emellertid RRV redan nu tillhandahålla ändamålsenligasystemlösningar. Regeringsbeslutet innebar också att RRV:s utvecklingsarbete pådet ekonomiadministrativa området skulle samordnas raed det utvecklingsarbetesom SPV bedriver på det personaladministrativa området. Som jag redogjort förunder avsmttet 2. Organisation och finansiering av administrativt stöd tillmyndighetema är det angeläget att detta arbete bedrivs så att det tillgodosermyndighetemas efterfrågan på integrerad infonnation från EA- och PA-systemen.Enligt regleringsbrevet för budgetaret 1992/93 bör detta raål vara uppfyllt vidutgången av budgetaret 1993/94. Även Försvarets civilförvaltning (FCF) bedriversystemutvecklingsverksamhet. Chefen för har tidigareidag föreslagit att FCF skall läggas ned och att verksamheten överförs tillFörsvarsmakten och andra myndigheter eller awecklas senast den . Jaghar under avsnittet 2. Oiganisation och fmansiering av administrativt stöd tillmyndigheteraa redogjort för det förslag till principer för ansvarsfördelningnär det gäller systemverksamheten som bör gälla mellan RRV och myndighetemainom Försvarsdepartementets oraråde. RRV bör bl.a. ansvara försystemutvecklingsverksaraheten. En organisationskoraraitté bör tillsättas meduppgift att bl.a. överväga de organisatoriska och resursraässiga konsekvenseraaav den ansvarsfördelning sora föreslås. RRV:s verksamhet avseende ekonomisystem säratutbildning och rådgivning inom orarådet ekonomistyming bör vara ett egetresultatområde inom RRV:s ekonomiska avdelning och ha full kostnadstackning somekonoraiskt mål. Jag har (bil. I avsnitt 2.1.2)uttalat att en utökad delegering av finansiella befogenheter till myndigheteraairmebär att verifieringen av myndigheteraas resultatinformation ökar i vikt.Det kan därför bli aktuellt att volymmässigt öka utrymmet för redovisningsrevisionen.Jag återkommer till denna fråga budgetproposition. Vidberäkningen av ramanslaget för budgetaret 1993/94 har tillförtsverksaraheten för arbetet raed granskning av årsredovisningar Prop.1992/93:100 från myndigheter i budgetcykel 3 och försvarets rayndigheter Jagavser Bil. 8 att efter en treårsperiod när arbetet med granskningama avårsredovisningama har fuimit sin form och myndigheteraas kompetens har ökatgöra en fömyad analys av RRV:s resursbehov. Resurser motsvarande två helårsarbetskrafter haröverförts till Nänmden för offentlig upphandling. Vidare har jag beräknat en besparing på 7,018 mkrvilket motsvarar pris- och löneomräkningen för budgetaret 1993/94. Anslaget för RRV har budgeterats utan hänsyn tillde tekniska justeringar som raåste göras till följd av ändringen av nivån pålönekostnadspålägget, den ändrade fmansieringsformen för Statshälsan, övergångentill lån i samt de nya principema för budgeteringen avanslagen. Jag har tidigare denna dag redovisat riktlinjema för dessaförändringar (bilaga I, Statsbudgeten och särskilda frågor, avsnitt 2.2). Detbelopp som kommer att stallas till myndighetens disposition kommer slutligt attfastställas enligt de redovisade riktlinjeraa och kan därför avvika från det nubudgeterade beloppet. Jaghemstaller att regeringen föreslår att till för budgetaret 1993/94 anvisa ett ramanslag på . Ersätter tidigare E 5. 1993/94Nytt anslag I 000 Stotskontorets uppgift är att på regeringensuppdrag biträda med underlag för omprövning, effektivisering och styrning avstatlig och statligt fmansierad verksamhet samt att i övrigt på uppdrag biträdadepartement, kommittéer och arbetsgrapper inom . Statskontoret har i sin årsredovisning förbudgetaret 1991/92 i de delar som avser resultotredovisningen redovisatverksamheten i verksamhetsområdena Utrednings- och utvecklingsverksamhet ochUpphandling av ADB-utmstning. Utrednings- och utvecklingsverksamheten bedrivshuvudsakligen i form av projekt. Uppdrag från regeringen svarade för av projektkostnadema. Projekt med inriktning påinformationsteknologiska frågor svarade för och projekt med inriktning påförvaltningsekonomiska frågor för av projektkostnadema.Regeringskansliets efterfrågan på insatser har enligt Stotskontoret i alltväsentligt kunnat tillgodoses. Utrednings- och utvecklingsverksamheten bedrevsunder budgetaret 1991/92 huvudsakligen inom områdena styming och styrsystem. effektivitetsstudier säratfrågor om förvaltningsstmktur, ansvarsfördelning Prop. 1992/93:100 ochverksamhetsformer, bl.a. som direkt stöd till regeringens treårspro- Bil. för omstallning och minskning av den statliga administrationen. Upphandling av ADB-utmstning bedrevs underbudgetaret 1991/92 i form av myndighetsinriktade och generella upphandlingar.Upphandlingama åt enskilda myndigheter har dock fortsatt att minska. Verksamheteninriktas nu på avrops- och ramavtal för utrastning, programvara och tjänsterinom ADB-området. Stotskontoret bedömer att verkets samordnadeupphandlingsinsatser för ADB-utrastning och programvaror lett till besparingarpå ca IOO . En samordning av utvecklings- ochinköpsinsatser för tjänster kan enligt Statskontoret leda till ytterligare IOOmiljoner kronor i besparingar . Av den ekonomiska redovisningen framgår att detotala utgifteraa minskat under budgetaret 1991/92. Huvuduppgifternas andel avden totela omslutningen har också minskat. Den minskade resursförbmkningenberor bl.a. på det anstallningsstopp sora rått verksamheten varitföremål för utredning. Statskontoret redovisar ett anslagssparande 1991/92 på9,, vilket motsvarar av anvisade anslag och övrigainkomster. Riksrevisionsverketsrevisionsberättelse innehåller inga invändningar. Enligt regeringens direktiv skulle Statskontoret ianslagsframställningen för budgetaret 1993/94 lämna förslag till en nyfinansieringsmodell och anslagskonstmktion baserad på en successiv övergångtill avgiftsfinansiering. Stetskontoret skulle också läinna förslag tillbudgetram för budgetaret 1993/94 om högst samt förslag tillverksamhetens finansiering i övrigt. Statskontorets förslag till ny finansieringsmodellinnebär en kombination av avgifts- och anslagsfinansiering. Uppdragsverksamhetåt regeringen avgiftsfinansieras i ett system med ett förslagsanslag påFinansdepartementet för uppdrag till Statskontoret kombinerat med ett1000-kronors-anslag på Stetskontoret. Permanente stebsuppgifter (stebs-biträdetill , vissa instmktionsenliga uppgifter samt egeninitieradverksamhet) finansieras med ett ramanslag på Stetskontoret. Stetskontoret föreslår att ramanslaget förStetskontoret beräknas till . I beloppet ingår ersättning förkansligöromål åt Statens person-och adressregistemämnd och Statens centralaförslagsnänmd med samt särskilda medel för omstallningsåtgärder med 5mkr. Uppdragsintäkter från det föreslagna anslaget på harStetskontoret beräknat till 50 mkn Övriga intäker har beräknats till 4 mkr.Stetskontoret hemstaller dämtöver om att tilldelas för att slutförastödet till STATTEL-delegationen. För uppdragsverksamheten föreslårStatskontoret att besparingen i sin helhet tes ut på den informationsteknologiskaverksamheten medan minskningen för de permanenta stebsuppgiftema bör avseegeninitierad verksamhet även på det förvaltningsekonomiska området. Stetskontoret har i särskild skrivelse den 15oktober 1992 redovisat en bedömning av samlade efterfråganpå stöd från Stetskontoret under budgetaret 1993/94. Av redovisningen framgåratt det under1993/94 enligt verkets bedönming kommer att riktas anspråk på departementen motsvarande en resursinsats i storleksordningen IOOpersonår. Dessutom måste man enligt verket erfarenhetsmässigt räkna med att defaktiska anspråken blir större än vad som beräknats utifrån departementens nuredovisade planer. De samlade anspråken innebär enligt Statskontoret en störreefterfrågan jämfört med utfallet för budgetaret 1991/92 och har en omfattningsora inte kan tillgodoses inom den ram för uppdragsverksamheten somStatskontoret anmält i anslagsfrarastallningen för budgetaret 1993/94. 1992/93:100 Bil. Deövergripande raål för verksamheten som angavs inför budgetaret 1992/93 börligga fast även /94. Statskontoret skall ge regeringen stöd i arbetetmed att ompröva, effektivisera och styra statlig och stafligt finansieradverksamhet. Resursbehovenminskar väsentligt genom att i första hand insatsema på detinformationsteknologiska området begränsas samt genora att verksamheten iövrigt koncentreras till uppdrag av större vikt. för stabsuppgifter 20 000 000 Motbakgmnd av det nya finansieringssystem som föreslås för Statskontoret finns detinte underlag för att faststalla någon flerårig planeringsram. Statskontoretsårsredovisnmg visar, enligt nun mening, att verksamheten under budgetaret 1991/92bedrivits i enlighet med de riktlinjer som regeringen angivit och attStatskontoret på ett tillfredsstallande sätt genomfört sina uppdrag. Statskontorets ekonomiska resultet visar att verketi avvaktan på beslut om den framtida verksamhetsinriktningen genomanslagssparande ökat beredskapen inför den väntede omstallningsperioden. Jag kan också konstetera att Riksrevisionsverketinte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende Stetskontoret. Sammanteget innebär min bedömning att Stetskontoretför budgetaret 1991/92 uppvisar ett fillfredstallande resultat. Iförra årets budgetproposition föreslog jag en förändrad verksamhetsinriktningför Statskontoret innebärande att verket knyts närmare till regeringskanslietoch får en mera renodlad roll som stabsorgan åt regeringen. Den nya rollen harytterligare preciserats i Statskontorets nya instmktion och i detregleringsbrev som utfärdats för budgetaret 1992/93. För att kunna bedriva ett framgångsriktförändringsarbete när det gäller att ompröva omfattning och inriktning avstatlig och stetligt finansierad verksamhet samt att minska resursåtgångeneller nå bättre resultet genom ökad effektivitet behöver regeringen stöd av ettsärskilt stebsorgan. Genom ett sådant stebsorgan kan regeringskanslietsstorlek begränsas som stebsorganets resurser kan användas på ettflexibelt sätt för olika ändamål. Genom en sammanhållen organisation är detmöjligt att upprätthålla en hög beredskap för tidsbegränsade uppdrag som kräverbåde specialist- och sakområdeskunskap. Den kan vidare utveckla och tillämpametoder och tekniker som behövs för att fullgöra stödet till regeringen.Regeringen har också ett behov av ett stebsorgan för att följa upp effektemaoch bidra till utvecklingen av styrformeraa i statsförvaltningen. Arbetet med att stödja regeringen i genomförandetav nya styrformer skall ges fortsatt hög prioritet. En viktig uppgift är attbista i arbetet med att anpassa mål- och resultetstymingen till de olikaverksamhetsfömtsättningar som gäller inom olika fackdepartementsansvarsområden. Stetskontoret bör också kunna bista med sektorövergripandeanalyser för omprövning och effektivisering av stetliga åteganden. Arbete som syfter till att ge underlag förstmkturförändringar och förändringar i verksamhetsformer är ett annat områdedär regeringen behöver stöd från Stetskontoret.