prop · GG0350 · 1992-12-31 00:00:00 — En ytterligare förändring är attpensioneringstidpunkten förändras till att inträda vid utgången av det kvartel närpensionsåldera uppnås. Denna förändring träder i kraft . Dessaåtgärder beräknas ininska utgifteraa inom folkpensions-och ATP-systemen med ca6 miljarder kronor när full effekt nåtts 1997. 1samband med det kommande förslaget till höjd pensionsålder torde vissa reglerinom den allmänna försäkringen som gäller förtida utteg, delpensionering etc.behöva anpassas. Det finns vidare skäl för vissa särregler med syfte att kommatill rätte med problemen vad gäller dem som kommer att uppnå 65års ålder och som för överenskommelsen mellan regeringen ochSocialdemokratiska arbeterepartiet träffet avtel med sin arbetsgivare omförtida tjänstepensionering eller vars avtelsreglerade pensionsålder enligtgällande pensionsplan inträder . Idet läge som råder utsätts den yrkesverksamma befolkningen för betydandepåfrestningar. När stetsfinansema dessutom måste saneras är det motiverat attockså justera pensionsförmånema. Beräkningsgmndema för basbeloppet ligger fest,men därefter utbetelas pension till av pensionsbeloppet. Härigenom uppnåsen generell reducering av pensions-utbetelningaraa. Handikappersättning ochvårdbidrag skall inte beröras. För att mildra effekten för de sämst ställdapensionäreraa tillförs denna gmpp ca via höjdapensionstillskott och/eller kommunala bostedstillägg och särskilda kommunalabostedstillägg. Åtgärdema beräknas sammanteget minska pensionsutgiftema med ca3 miljarder kronor. Storagmpper av f.d. offentliganställda har tjänstepensioner som är bmttoförmåner,dvs. arbetsgivaren fyller ut den allmänna pensionen till den nivå som bestäms ikollektivavtel. Den minskning som skall ske av de allmänna pensioneraa bör slåigenom även för dessa gmpper. Regeringen fömtsätter att partema på deoffentliga avtelsområdena gör de justeringar i avtelen som är nödvändiga. Depensioner som uppbärs av f.d. stetsråd och riksdagsledamöter kommer attjusteras i motsvarande mån. Mångaanställda på arbetsmarknaden omfettes av ITP-systemet. Vid en höjning avpensionsåldera skapas fömtsättningar att med oförändrade pensionsvillkor sänkaavgiftema till ITP-systemet. attpartema på berörda avtelsområden gör sådana justeringar i berörda Prop.1992/93:50 avtel att avgifteraa kan reduceras. Isyfte att minska kostnadema inom i förste hand näringslivet föreslås att denlagstedgade semestera minskas . Det får fömtsattes att dennareduktion får genomslag på samtliga avtelsområden. Enligtregeringens överenskommelse med socialdemokrateraa skall bostadssubventionernareduceras med från netto dvs. sedanhänsyn tegits till en trolig ökning av bostadsbidragen. Effektema på hyranskall fördelas så rättvist som möjligt. Det innebär att en kostnadsutjämningbör eftersträvas mellan yngre och äldre årgångar i bestånden av bostäder. Denexakte utformningen av förslaget kommer senare att föreläggas . Denav tidigare beslutede höjningen av bambidrag, studiebidrag m.m. perden skall ej genomföras. innebär en besparing om drygt 2miljarder kronor. Sverigehar under ett antel år avsatt av bmttonationalinkomsten (BNI) tillinteraationellt utvecklingssamarbete. Regeringen kommer även fortsättningsvisatt använda sig av nuvarande beräkningsmetod. Målet är att så snart Sverigesekonomi så tillåter åter uppnå ett u-landsbistånd som motsvarar av BNI.Sammanteget skall biståndsramen minskas med jämfört medinnevarande budgetårs biståndsram. Nedskäraingen kommer ej att berörakatestrofbiståndet eller bidragen till enskilda organisationer. Inomförsvaret skall utgiftsnivån sänkas. Västgöte flygflottilj (F6) i Karlsborgavvecklas från den , för att vara helt avvecklad vid utgången /95. Förslaget beräknas ge en permanent besparingseffekt om ca250 . En ytterligare flygflottilj kommer att läggas ner. Inomden civila delen av totelförsvaret föreslås en siinkning av planeringsramen med100 . Vidare föreslås att kontant- och reseförmånema förvärapliktiga och vapenfria tjänstepliktiga sänks nu så att en permanentbesparing om ca dämtöver uppnås. I krisuppgörelsen angesbesparingaraa på försvaret till vid fulltgenomslag. Det kan emellertid ifrågasattes om de föreslagna åtgärdema uppnårdet angivna besparingsbeloppet. Chefen för kommer därföratt inventera möjligaytterligare åtgärder som kan vidtes för att uppnå Prop. 1992/93:50besparingsmålet inom den period som försvarsbeslutet omfetter. Förslag omsådana åtgärder kommer att redovisas i budgetpropositionen 1993 för beslutunder vårriksdagen. Partistödetkommer att minska fr.o.m. näste mandatperiod. InomKommunikationsdepartementets område skall utgifteraa minska med 300 miljonerkronor. Besparingen kommer i huvudsak att tes ut i form av produktivitetskrav.En besparing på skall ske inom Jordbmksdepartementetsområde. Inom studiestödsomrädet beräknas ändrade studiemedelsförmåner leda besparingseffekt om ca . Iöverenskommelsen ingår besparingar på inomJustitiedepartementets område. Besparingaraa bör bl.a. göras genomrationaliseringar inom polisväsendet och genom att regleraa förpolisaspiranters studieförmåner förändras så att studiefinansieringen kommeratt ske med studiemedel. Minskadeasylkostnader om 200 nuljoner kronor uppnås genom sänkning av dagbidraget samtgenom begränsning av hälsoundersökningar för asylsökande. Regeringen har redanfattet beslut i enlighet med dette. Åtgärderaa har redovisats för viden särskild informationsstund. Dessabesparingar skall närmare presenteras budgetproposition. Detär utomordentligt angeläget att de möjligheter som ett minskat straktureUtunderskott och ett bättre ränteläge ger, kan tes tillvara genom ökadproduktion. För att sänka kostnadsläget för näringslivet och stimulera tilltillväxt och sys.selsättning förskjuts skattebördan från produktion tillkonsumtion. bör ske genom en skatteväxling där arbetsgivaravgifteraasänks och dette från stetsfinansieU utgångspunkt kompenseras genommervärdesskatt och sänkt gmndavdrag. Arbetsgivaravgiftemasänks , den generella mervärdesskattesatsen bibehålls på25 % och den särskilda mervärdesskatten på livsmedel,persontransporter m.m. höjs då från . Vidare sänks gmndavdragetinom inkomstbeskattningen till 0,25 basbelopp eller med ca den 1januari 1994. Sänkningen av arbetsgivaravgifteraa är avsedd att ökakonkurrenskraften för näringslivet. För att undvika en snedvridning ikonkurrensfömtsätt-ningama mellan verksamhet i privat respektive offentlig regisänks arbetsgivaravgiftema generellt. För kommunsektorn, landsting och stetligamyndigheter sker därför en justering som neutraliserar sänkningen avarbetsgivaravgiften. Justering skall också ske för att dra in kommunsektomsökade skatteinkomster till steten på gmnd av det sänkte emndavdraeet. Förslagom hur regleringen av de kommunalekonomiska effektema Prop. 1992/93:50 skallske kommer att föreläggas . Egenavgifteroch särskild löneskatt sänks på i princip samma sätt som arbetsgivaravgiftema. Minskningenav den lagstedgade semestern kommer att innebära minskadkostnadsbelastning inom främst näringslivet. Tremiljarder kronor från Arbetslivsfonden dras in till stetskassan. Isyfte att bäde åstedkomma önskvärda miljöförbättringar och förstärkastetskassan kommer bensinskatten att höjas med för oblyad och förblyad bensin per liter. Vidare halveras avdraget för allmän energiskatt påbränsle för värmeproduktion 1993. Miljöskatter har varit ett effektivt instrament imiljöpolitiken. gäller i synnerhet svavelskatten. Det är angeläget attäven framgent använda olika skatter för att minska miljöutsläppen. En höjningav svavelskatten har aktualiserats för att ytterligare skärpa beskattningensmiljöprofil. Innanställning tes till ett sådant förslag bör dock dess effekter påsamhällsekonomin och industrins konkurrenskraft ytterligare kartläggas. Deföreslagna åtgärderaa ger totelt en inkomstförstärkning på 5,3 miljarder kronorår 1993. och senare år begränsas inkomstförstärkningen genombensinskattens inverkan på basbeloppet till ca . Regeringenavser därför att återkomma till med förslag som upprätthållerbudgetförstärkningen. Tobaksskattenhöjs med per cigarett från . På övriga tobaksvarorhöjs skatten i motsvarande mån. Det beräknas ge ilångsiktig effekt. Förinkomståren 1993 och 1994 kommer inte det tidigare beslutede reallöneskyddet,som innebar att den s.k. brytpunkten i skatteskalan räknades upp med 2 procentenheterutöver förändringen av konsumentprisindex, att gälla. Sänkningenav kapitelskattesatsen från skjuts upp till den 1 januari1995. Skattereduktionen på gmnd av underskott i inkomstslaget kapitel på 30 %består därmed . Det är främst av intemationella skälangeläget att sänkningen av skattesatsen kommer till stånd om än med vissfördröjning. Det skatte-utteg på som redan för gäller förvärdepappersfonder, kapitelförsäkringskapitel och aktievinster ligger kvar. Särregleraaför allemanssparkonto slopas . innebär att banksparandetträffas av ett skatteutteg på . Förallemansfondsparandet ligger skatteutteget kvar på främst med hänsyn tillrisken för stömingar på aktiemarknaden vid en höjning av skattesatsen. Fråganom ett eventuellt slopande av förmånsbehandlingen av fondsparandet fårövervägas i samband med att den generella kapitelskattesatsen sänks till 25 %år 1995. förmögenhetsskattenskjuts upp och denna ligger kvar även vid Prop. 1992/93:50 1995 årstexering, avseende inkomster. Dessainkomstförstärkningarna beräknas totelt bli ca för nästebudgetår. Införandetav en karensdag minskar kostnaden för sjukfrånvaro. Denna kostnadsminskningtillfeller dock i förste ledet företegen eftersom karensdagen ingår isjuklöneperioden. För att förändringen skall bli neutral ur företegenssynvinkel och förstärka stetskassan kommer arbetsgivaravgiften att höjas meddrygt . Sverigesproduktionskapacitet skall hävdas. Då krävs ett investerings-vänligt klimat föratt få till stånd sunda investeringar och varaktig sysselsättning. En aktivarbetsmarknadspolitik är en viktig del av en sådan politik. Arbetsmarknadspolitikenkan dock inte ersatte stmktureUa förändringar, en väl fiingerande lönebildrungoch en rimlig yrkesmässig och geografisk rörlighet. Effekteraa av stelhet idessa avseenden kan inte annat än delvis motverkas med arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Måletmed de åtgärder som föreslås är att genom att upprätthålla arbetslinjen bekämpaarbetslösheten och förhindra utslagning från arbetsmarknaden. Utöver tidigaregjorda insatser föreslås nu insatser om ca . Etttydligt engagemang har visats från olika sektorer för att ge ungdomar praktikoch arbetslivserfarenhet. Genom att ytterligare ställstill förfogande öppnas möjligheter till ungdomspraktik för ytterligare ca 36000 ungdomar. Somett led i den långsiktiga satsningen på utbildning föreslås att det reguljärautbildningsväsendet tillförs för kurser av samma typsom inom det reguljära utbildningsväsendet. Drygt hälften av medlen bör avseKomvux och återstoden fördelas mellan folkhögskolan, gymnasieskolan ochhögskolan. Utöverde satsningar som redan görs på investeringar i infrastmktur ochkommunikationer föreslås ytterligare för reparationer ochunderhåll av länsvägar i framför allt skogslänen. Möjligheterges till tidigareläggning av affärsverksinvesteringar under vissa villkor inomen ram på . Ettbetydande antel människor hotes av långtidsarbetslöshet. Medlen förberedskapsarbeten ökas med , huvudsakligen för personer somhotes av utförsäkring. Vidare skall en ny typ av verksamhet öppnas förarbetslösa personer. Genom lokala former av arbetslivsutveckling skall denenskilde kunna delte i aktiviteter som ger nära kontekt med arbetslivet, ellerpå andra sätt medverka i lokala utvecklingsprojekt. Utbildningsbidrag, vilketbeloppsmässigt motsvarar kontent-ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen,skall utgå . Toteltavsätts för ovan nämnda åtgärder ca vilket Prop.1992/93:50 beräknas kunna ge arbete eller utbildning till ca 130 000 personermotsvarande av arbetskraften. Enligtöverenskommelsen mellan regeringen och socialdemokrateraa skall eventuellaförändringar av arbetsrätten föregås av samråd i förtroendefull anda.Socialdemokrateraa har framfört önskemål om att utredningen (Dir. 1991:118)angående översynen av den arbetsrättsliga lagstiftningen skall tillföraskompletterande utredningsuppdrag. Efter samråd skall därför tilläggsdirektiv pådessa områden övervägas. Föratt stärka betelningssystemet och säkerställa stebiliteten i kreditsystemetkommer regeringen i en särskild proposition att föreslå att den fårriksdagens bemyndigande att beslute om garantier, lån och kapiteltillskotteller andra åtgärder som ökar eller säkerställer stebiliteten i banksystemetsamt i kreditinstitut med stetlig anknytning. skall påfrivillig basis och inom vissa ramar kunna komma i åtnjutende av dessastödåtgärder. Bankeraa kan då svara för sina dotterbolags förpliktelser. Subventionsinslagenskall minimeras och återbetelning skall ske med de vinster som uppkommer närsituationen stebiliserats. Eventuellsnedvridning av konkurrensförhållandena bör minimeras. Steten kan kombinera definansiella insatseraa med krav på stmktur-åtgärder och rationaliseringar.Affärsverksamheten skall kunna bedömas vara lönsam i ett längre perspektiv. 1annat fall skall en omstmkturering ske. Åtgärdemaskall inledningsvis hanteras av en gmpp inom . kanen särskild myndighet komma att bildas. Moratoriuminförs i princip för försäljning av stetliga företeg och fastigheter. Dettehindrar inte omstrukturering i de fall då sådana är lämpliga och nödvändiga. Enmarknadsmässig bedömning görs av de fortsatte möjligheteraa till spridning avägandet. Eventuell försäljning skall föregås av samråd mellan regeringen ochsocialdemokrateraa. Beslutedutdelning av sparpremier ur löntegarfonderaa avbryts under fömtsättning att detinte möter några rättsliga hinder. Vid ett avbrytende skall intjänade premiertillgodoräknas sparama. Kompensation för eventuella förluster som i dettesammanhang åsamkas berörda institutioner skall prövas. Fråganom att stödja forskning med löntegarfondsmedel skall vara föremål för samrådmellan parteraa. Dencentrala irmebörden av valutelånenormen är att steten inte skall nettolåna iutländsk valute för att finansiera stetens budgetunderskott eller för attförvalte stetsskulden. Valuteupplåning för valute- ochpeimingpolitiska ändamål berörs inte av . 4 Resultat P-P- 1992/93:50 Regeringenhar satt som norm för finanspolitiken att den totela offentliga sektorassparande skall vara i balans över en konjunkturcykel. innebär att detstmktureUa underskottet i de offentliga finansema skall elimineras. Genomde åtgärder som föreslås sker en betydande minskning av det strakturellaunderskottet. Åtgärdersom följer av överenskommelsen mellan regeringen och socialdemokraterna -0,5 Vadgäller utgiftssidan beräknas den totela effekten på stetsbudgeten för år 1993till ca och för till ca 24 miljarder kronor.Långsiktigt blir effekten större, eller ca . För hela denoffentliga sektora beräknas effekten till ca . Därtillkommer utflyttningen av sjuk- och arbetsskadeförsäkringen som ytterligarekraftigt reducerar de offentliga utgifteraa. Inkomstförstärkningarnaberäknas uppgå till när full effekt uppnås år 1994.Rent tekniskt redovisas dessutom den nya allmänna sjukförsäkringsavgiftenliksom överföringen till stetskassan av besparingen i samband med införandet aven karensdag i sjukförsäkringen som en inkomstförstärkning. Det väsentliga äremellertid att stetens kostnader för sjukfrånvaro minskar. En tillfälliginkomstförstärkning sker genom indragningen av frånArbetslivsfonden. Nettoeffektenpå stetsbudgeten av de samlade åtgärderaa exkl. de arbetsmarknadspolitiskainsatseraa beräknas till ca 2 199/192. förår 1993, för samt 37 nuljarder kronor Prop.1992/93:50 på . Skatteväxlingenmellan sänkta arbetsgivaravgifter och mervärdes-skatt/gmndavdrag berör ca 20miljarder kronor, men den har ingen omedelbar och direkt effekt påstetsbudgetens saldo. Somtidigare redovisats har beslut fettets under föregående om storautgiftsminskningar. Det rör sig om ca för samt enlångsiktig besparingseffekt på ca inombostedsfinansieringssystemet. De nu föreslagna åtgärderaa innebär ytterligareförstärkningar i de offentliga finanseraa på ca 41 miljarder kronor.Sammantaget rör det sig således om eller avBNP Kortsiktigtär genomslaget självfellet mindre. Då måste också hänsyn tas till de ökadearbetsmarknadspolitiska insatseraa på ca . Nettobelastningenpå de offentliga finanseraa därav beräknas till ca hälften eller ca 5 miljarderkronor eftersom de aktiva insatseraa minskar utbetelningaraa av kontentstödgenom arbetsmarknadsfonden. Trotsförstärkningen ökar underskottet i de offentliga finanseraa. Det kan idagsläget preliminärt uppskattas till ca , ca 135miljarder kronor 1993 samt ca är 1994. Med oförändradinriktning av den ekonomiska politiken kan underskottet väntes minska något år1995, som en följd av nu vidtegna åtgärder och bättre ekonomisk tillväxt. Denövervägande delen av dette kvarvarande underskott är en följd avlågkonjunkturen och sammanhänger med en mycket svag utveckling av denoffentliga sektoras inkomster. underskott kan således väntes försvinnavid en konjunktumppgång med bättre tillväxt i ekonomin. Resten av underskottetär emellertid strukturellt och måste elimineras genom aktiva åtgärder. Underskotteti stetsbudgeten beräknas för innevarande budgetår bli . Enviss förbättring torde komma att inträffe påföljande budgetår 1993/94, bl.a.som följd av de nu redovisade åtgärdema. Dendel av underskottet i de totala offentliga finansema som inte direkt påverkasav konjunkturen utgör det stmktureUa underskottet. måste elimineras omden offentliga sektoras finansiella sparande skall vara i balans över enkonjunkturcykel. beslutede och redovisade åtgärder innebär att detstrakturella underskottet minskar. Ytterligare utgiftsbegränsande åtgärderkrävs för att det strakturella underskottet skall elimineras. Detkonjunkturberoende underskottet påverkar också det stmktureUa underskottet. Ettstort totelt underskott, oberoende av vad dette beror på, leder till framtidaräntekostnader, vilka således måste läggas till det strakturella underskottet.En successivt obevekligen ökande räntebörda driver ut mer angelägna offentligautgifter. Vidare tillkommer att en utdragen lågkonjunktur riskerar medförapermanent utslagning av både mäimiskor och företeg vilket långsiktigt skulleförsämra ekonomins tillväxtförmåga. Detär därför av central betydelse att arbetet med att sanera de offent- Prop.1992/93:50 liga finansema fortsätter. är det väsentligt medytterligare direkt tillväxtfrämjande insatser. Fortsatte åtgärder för attminska de offentliga utgiftema krävs, både för att förhindra att räntekostnadenleder till att det totela underskottet ökar, och för att kontinuerligt minskadet StmktureUa underskottet. Denu redovisade åtgärdema innebär kortsiktigt en åtstramning av den inhemskaefterfrågan. ger arbetsgivaravgiftssänkningen enkonkurrenskraftsförbättring som stimulerar export, importkonkurrens ochinvesteringar. Den budgetförstärkning som åtgärdema innebär, och den bredauppslutningen omkring dessa, ger fömtsättningar för en återgång till lägreränte. har i sig en kraftigt efterfrågestimulerande effekt. Effektenav de åtgärder som här föreslås kan inte jämföras med läget före den akutekrisen. Det relevante är att jämföra med vad som skulle ha hänt om dessaåtgärder inte hade vidtegits. Sådana bedömningar är med nödvändighet osäkra,men med stor sannolikhet hade följden blivit en katestrofel utveckling försvensk ekonomi och därmed för sysselsättningen. Räntan skulle ha stannat kvarpå höga nivåer. skulle i kombination med fördjupad osäkerhet ochmisstro mot den ekonomiska politiken ha hållit tillbaka såväl investeringarsom privat konsumtion, med ett mycket kraftigt fell i efterfrågan och denekonomiska aktiviteten som följd. Även om de nu föreslagna åtgärdema på kortsikt har en åtstramande effekt på efterfrågan hade nedgången i produktion ochsysselsättning blivit både kraftigare och mer utdragen om dessa omläggningarinte genomförts. Densvenska ekonomin genomgår nu den övergång från hög till låg inflation, en desinflationsprocess,som andra länder genomgått före oss. Tre omständigheter gör denna omvandlingsärskilt svår för del. Övriga europeiska länder genomgickdesinflationsprocessen imder 1980-telet då den intemationella konjunkturen varbetydligt sterkare. kommer sent in i denna process och måste med hänsyntill de obalanser som hunnit byggas upp genomföra en i motsvarande mån snabbareinbromsning. Dessutom tycks finans- och festighetskrisen vara djupare i Sverigeän i flertelet andra länder. Deeuropeiska erfarenheteraa tyder på att desinflationsprocessen medför dämpadproduktion och försämrad sysselsättning. Det är dette som också drabbarsvensk ekonomi. Fallet i produktionen ser ut att bli större, och den period somproduktionen minskar längre än i jämförbara länder, delvis på gmnd av den svagainteraationella efterfrågan. För att skall kunna undvika att fastna ien situation med permanent hög arbetslöshet krävs att arbetsmarknaden och lönebildningenfungerar flexibelt, och att arbetsmarknadspolitiken ökar rörligheten och gerincitement till att söka arbete i öppna marknaden. Någotalteraativ till att gå över till en låginflationsekonomi finns inte. Att i enomvärld med låg inflation fortsatte en höginflationspolitik skulle kanske påmycket kort sikt te sig som inindre smärtsamt men skulle de negativaeffektema i form av bristende konkurrenskraft och utslagning av produktion ochsysselsättning visa sig. Att kompensera dette med ökade offentliga utgiftervore inte möjligt. Den övergång till en varaktigt Prop. 1992/93:50 låginflation som sker ger däremot fömtsättningar för att få till ståndlångsiktigt varaktig produktion och sysselsättning. Dentotela produktionen, BNP, föll (se bilaga 1). Även i årfeller BNP, . Nedgången näste år beräknas bli . väntesen uppgång på . torde BNP-tillväxten överstiga 2 %.Kombinationen av inhemska stmkturproblem och svag interaationell konjunktur harmedfört att BNP feller med l-l'/! och1993 sker dock en förändring av resursanvändningen i den svenska ekonomin.Konsumtionen dämpas medan kapitalbildningen, dvs. investeringar ochnettoexport, åter börjar ge positiva bidrag till BNP-tillväxten. Konkurrenskraftsförbättringensker på tre sätt. Lägets allvar och det ansvar som arbetsmarknadens parterkänner bör tela för löneavtel som förbättrar konkurrenskraften. Degenomsnittliga löneökningaraa borde kunna begränsas till vad som följer av stmkturförändringarpå arbetsmarknaden. Vissa löneökningar kommer dock att kunna avläsas i stetistikenenbart som en följd av sanunansättningsförändringar i lönesumman. Sänkningenav arbetsgivaravgiftema och den förkortede semestera sänker kostnadema för näringslivet.Genom att arbetsgivaravgiftssänkningen begränsas till näringslivet underlättesden långsiktigt nödvändiga överföringen av arbetskraft till denkonkurrensutsatta delen av ekonomin. Slutligen äger nu effektiviseringar mm påbred front i ekonomin vilket ger fömtsättningar för produktivitetsökningar närefterfrågan på nytt börjar öka. Inflationenkommer därför att fortsätta att vara låg, även om den tillfälligtstiger som konsekvens av mervärdesskattehöjningen. Med beaktende av densvaga konsumtionen kan det ifrågasattes om det blir möjligt att vältra överskattehöjningen fullt ut på konsumentema. Hushållens disponibla inkomsterväntas fella . Den privata konsumtionen torde dock inte fella i sammagrad, sparkvoten antas minska något. 'arbetsmarknadenföljer BNP-utvecklingen med viss eftersläpning. Arbetslösheten torde därförvara hög både och , 6 ä . Härtill kommerarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Först under loppet av och under år1995 kan en ljusning på arbetsmarknaden väntes. Även om härmed nårarbetslöshetsnivåer som ligger i närheten av nivåema i övriga nordiska länderoch i föreligger en väsentlig skillnad främst gentemot devästeuropeiska länderaa.