prop · GG03245 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93:245 om lagreglering av det statliga stödet till banker och andrakreditinstitut, m.m. Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet för de åtgärder och det ändamål som framgårav föredragandens hemställan. Riksdagenhar beslutat om statligt stöd till banker och vissa andra kreditinstitut. Ipropositionen föreslås att villkoren för statligt stöd skall kuima prövas av enför ändamålet inrättad prövningsnämnd. ,samt att staten under vissa förhållanden skall ha rätt att lösa in aktiema iett kreditinstitut eller ställa det under tvångsförvaltning. Vidare föreslåsändrade regler för avyttring av egendom som en bank eller ettkreditmarknadsbolag förvärvat för att skydda fordran. Lagstiftningenföreslås träda i kraft utom såvitt avser ändringen av reglemasom berör kreditmarknadsbolag vilka avses träda i kraft med lagen(1992:1610) om kreditmarknadsbolag. 1 Förslag till Prop. Lag omstatligt stöd till banker och andra kreditinstitut 1 §För att garantera stabiliteten i betalningssystemet och trygga kreditförsörjningen lämnas statligt stöd enligt denna lag till banker och vissa andra kreditinstitut. Syftet med statens åtagande är att garantera att instituten kan fullgöra sina förpliktelser i rätt tid. Frågor om det statliga stödet handläggs i första hand av . Föruppgifter erUigt detma lag finns om nämndens sammansättning och om förfarandet i nämnden finns i18-26 §§. 2 §Det stadiga åtagandet om stöd omfattar inte 1. aktiekapital, om inte detta följer av att stöd hargetts i form av garanti vid en nyemission, 2. kapitaltillskott som får ingå i ett institutskapitalbas som supplementärt kapital och som inte är begränsat särskilt iförhållande till det primära kapitalet, om inte detta följer av ett åtagande omstöd som gjort, 3. förpliktelser som uppenbarligen är oförenliga meden sund bankverksamhet. 3 §Stöd kan lämnas till 1. bankermed svensk oktroj och deras dotterföretag, 2. följande kreditinstitut med statlig anknytning:Konungariket stadshypotekskassa, , Sverigesallmänna hypoteksbank. Aktiebolaget ,Aktiebolaget Industrikredit, och StatensBostadsfinansieringsaktiebolag, , och 3. företag som har inrättats av ett stödberättigatinstitut som ett led i en rekonstmktion. 1. tillfortsatt verksamhet i institut som är livskraftiga, och 2. förrekonstmktion eller avveckling i ordnade former av institut som inte kan förväntas uppnå lönsamhet på lång sikt. 5 §Stöd får förenas med villkor. Stödetskall utformas på ett affärsmässigt sätt. Stödet skall vidare så långt sommöjligt ges en konkurrensneutral utformning. Statenslångsiktiga kostnader för stödet skall hållas så låga som möjligt. Stödet skallutformas så att statens insatser så långt som möjligt kan Om intesärskilda skäl talar för annat skall en avgift tas ut för Prop. 1992/93:245lämnade garantier. Statenbör tillförsäkras del i den värdestegring som uppkommer om ett institut somfått stöd återfår sin lönsamhet. Prövningav villkor för statligt stöd i vissa fall 6 § Om ett kreditinstitut utan statligt stöd skullevara på obestånd, skyldigt att upprätta särskild balansräkning eller ur ståndatt uppfylla för institutet föreskrivet krav på kapitaltäckning, kan Bankstödsnämndenbegära att prövar ett förslag till avtalom statligt stöd till kreditinstitutet och om villkoren för att institutet skallfå sådant stöd. 7 § skall prövaom de av föreslagna villkoren, mot bakgmnd av det stöd som Bankstödsnämndenpå statens vägnar har erbjudit sig att länma, är oskäliga mot nämndens motpart. Prövningsnämndenfår jämka förslag till villkor som är oskäligt. avgörande skall anges Bankstödsnämndentidigast får begära inlösen enligt 10 § första stycket I eller begäraförordnande av god man enligt 13 § första stycket 1. 8 § Villkor som skall prövas enligt 7 § får integälla personlig betalningsskyldighet gentemot staten för ägare av aktier i ettaktiebolag eller bankaktiebolag. 9 § Tvister om tolkning eller tillämpning av ettavtal mellan och ett kreditinstitut eller dess aktieägare omstatligt stöd till institutet prövas av Prövningsnänmden för bankstödsfrågor,om inte partema har enats om något aimat. 10 §Staten har gentemot en aktieägare i ett kreditinstitut som är aktiebolag eller bankaktiebolag rätt att lösa in aktiema, om 1. bolageteller aktieägaren inte har antagit ett avtalsförslag vars villkor funnit inte vara oskäliga, 2. bolaget eller aktieägaren inte har fullgjort enförpliktelse som följer av avtal med och som är av väsentligbetydelse, eller 3. bolaget inte har en kapitalbas som uppgår till tvåprocent av värdet av bolagets placeringar, allt beräknat enligt de för bolagetgällande reglema om kapitaltäckning. Rätttill inlösen enligt första stycket I föreligger inte om det efter Prövningsnämndenstidigare prövning har inträffat någon omständighet som medför att de av Bankstödsnämndenföreslagna avtalsvillkoren är oskäliga. Entvist humvida rätt till inlösen föreligger eller om lösenbeloppet prövas avPrövningsnämnden på begäran av . 11 § Lösenbeloppet skall bestämmas så att detmotsvarar aktiens verkliga värde när begärdeinlösen eller prövning av lösenbeloppets storlek hos bestämmande av aktiens värde skall 17 § beaktas. 12 § Aktiebolagets eller bankaktiebolagets aktieägareär skyldiga att till staten överlämna sina aktiebrev med påskrift omöverlåtelse eller, när det är fråga om aktier i ett avstämningsbolag, att låtastaten registreras som ägare av aktiema enligt bestämmelsema i aktiekontolagen(1989:827), om det är ostridigt mellan partema att det föreligger lösningsrätteller har förklarat att sådan rättföreligger utan att fastställa lösenbeloppet. Aktieägare har rätttill skälig ränta på lösenbeloppet för tiden från det aktie överlåtits tilldess lösenbeloppet förfaller till betalning. Iövrigt tUlämpas 14 kap. 12 och 13 §§ aktiebolagslagen (1975:1385) och 11 kap.13 och 14 §§ bankaktiebolagslagen (1987:618). Därvid skall för staten gälla vadsom föreskrivs om moderbolag. 13 skall på begäran av förordna god man att , högst , överta förvaltningen av en sparbank, en föreningsbank eller ett hypo teksinstitut, om kreditinstitutet 1. inte har antagit ett avtalsförslag vars villkorPrövningsnämnden funnit inte vara oskäliga, 2. inte har fullgjort en förpliktelse som följer avavtal med och som är av väsentlig betydelse, eller 3. inte har en kapitalbas som uppgår till två procentav värdet av institutets placeringar, allt beräknat enligt de för institutetgällande reglema om kapitaltäckning. Rätt att få god manförordnad enligt första stycket 1 föreligger inte om det efterPrövningsnämndens tidigare prövning har inträffat någon omständighet som medföratt de av föreslagna avtalsvillkoren är oskäliga. 14 §Den gode mannen övertar de befogenheter som tillkommer 1. ien sparbank huvudmäimen, 2. i en föreningsbank föreningsmedlemmarna, och 3. i ett hypoteksinstitut styrelsen. 15 § Den gode mannen skall i lämplig omfattningsamråda med företrädare för dem vilkas befogenheter han enligt 14 § harövertagit samt med kreditinstitutets borgenärer. 16 § En god man skall ha den insikt och erfarenhet somuppdraget kräver. Till god man får inte förordnas någon som stårkreditinstitutet nära eller är beroende avdetta. Den som är anställd hos Bankstöds- Prop. 1992/93:245 nämnden ellerledamot av dess styrelse får inte förordnas till god man. Fleragode män skall förordnas om det behövs med hänsyn till uppdragets omfattningoch beskaffenhet. Omdet behövs, skall även ersättare förordnas för god man. Bestämmelserna om godman gäller även för ersättare. Dengode mannen har rätt till skälig ersättning för arbete, tidsspillan och utläggsom uppdraget har krävt. Ersättningen bestäms av skall betalas av det institut som den gode maimen förvaltar. Dengode mannen skall entledigas, om han bedöms inte vara lämplig eller av annanorsak bör skiljas från uppdraget. 17 §Om i en tvist enligt denna lag fråga uppkommer om värdet av aktiema i ett bolag skall värdet bestämmas som om bolaget inte hade omfattats av statens åtagande om stöd till kreditinstituten. 18 består av tre ledamöter som utses av regeringen. En av ledamötema skall förordnas till ordförande och en till vice ordförande. Dessa skall vara jurister och ha erfarenhet som domare. Regeringen får utse högst två ersättare för ledamötema i nämnden. Förordnandena skall meddelas . Ledamotoch ersättare i skall vara svensk medborgare och får intevara underårig eller i konkurstillstånd eller ha förvaltare enligt II kap. 7 § . Åtgärdsom endast avser beredande av mål eller avskrivning av mål får utföras av enledamot. Närmare bestämmelser om detta meddelas av regeringen. 19 § Mål som avses i 6, 9, 10 och 13 §§ anhängiggörsskriftligen genom ansökan. I övrigt gäller om förfarandet 3-5, 8, 11, 12, 14,16-26, 30-32, 38, 39 och 41-52 §§ förvaltningsprocesslagen (1971:291) om inteannat föreskrivs i denna lag. 20 § skall delgeansökningen med motparten och förelägga denne att inkomma med yttrande. 21 § Om en motpart, som inte delgetts ansökningen påannat sätt än genom kungörelse enligt 16 § första stycket delgivningslagen(1970:428), inte inkommer med yttrande skall god man att bevaka dennes rätt i målet. Den som förordnats tillgod man enligt första stycket har rätt till skälig Prop, 1992/93:245ersättning av allmänna medel för arbete, tidsspillan och utlägg som uppdragethar krävt. Kostnaden skall stanna på staten. 22 § I handläggningen skall ingå muntlig förhandlingom finner att det behövs eller part begärdet och muntlig förhandling inte är uppenbart obehövlig. 23 § får avgöramålet även om part uteblir från muntlig förhandling eller inte inkommer medyttrande. 24 § I fråga om omröstning gäller 16 kap.rättegångsbalken i tillämpliga delar. 25§ I mål om prövning av villkor skall vardera parten svara för sina rättegångskostnaderom inte annat följer av 18 kap. 6 § . för bankstödsfrågorjämkar föreslagna villkor eller finner att villkoren är oskäliga fårPrövningsnämnden förplikta staten att helt eller delvis ersätta motpartsrättegångskostnader. Imål om inlösen och i mål om tvångsförvaltning skall vardera parten svara försina rättegångskostnader om inte annat följer av 18 kap. 6 § . Prövningsnämndenfår dock förplikta staten att helt eller delvis ersätta motpartsrättegångskostnader. 1mål om tolkning eller tillämpning av ett avtal gäller bestämmelserom rättegångskostnader i mål vari förlikning är tillåten. 26§ Avgöranden av får inte överklagas. Denna lag träder i kraft den . Bestämmel>!ema i 6-26 §§ upphör att gälla vidutgången av . 2 Förslag till Prop. Lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617) Härigenomföreskrivs att 2 kap. 8 § bankrörelselagen (1987:617) skall ha följandelydelse. Föratt skydda fordran får en bank 1. på offentlig auktion, en svensk eller utländsk börseller en auktoriserad marknadsplats eller någon aiman reglerad marknad ellervid exekutiv försäljning köpa egendom som är utmätt eller utgör säkerhet för fordringen,och 2. om det finns aidedning att anta att banken annarsskulle lida avsevärd förlust, som betalning för fordran överta egendom somutgör säkerhet för fordringen eller annan egendom. Förstastycket gäller inte egen aktie eller bevis om andel i eller tillskott tillföreningsbank. I fråga om sparbanks förvärv av bevis om tillskott till garantifondeller gmndfond i gäller bestämmelsema i 5 kap. 7 § första stycketsparbankslagen (1987:619). Iutbyte mot egendom som har köpts eller övertagits enligt första stycket får enbank förvärva aktier i ett bolag, som bildats för förvaltning av egendomeneller för fortsättande av en med denna driven verksamhet. Haraktier förvärvats enligt första eller tredje stycket får banken, om uppenbarfara föreligger för att banken annars lider föriust, förvärva ytterligareaktier i samma bolag. Haraktier förvärvats enligt första, tredje eller Qärde stycket får banken, omaktiebolaget överlåter sina tillgångar på ett annat aktiebolag, byta ut dessaaktier mot aktier i det andra aktiebolaget. Den egendom som banken för- Den egendom som banken för värvat enligt denna paragraf skall värvat enligt denna paragraf skall avyttras så snart det lämpligen kan avyttras när det med hänsyn till ske och senast när det kan äga mm marknadsförhållandena lämpligen utan förlust för banken. Har egen- kan ske. Egendomen skall dock domen inte avyttrats avyttras senast när det kan äga mm från förvärvet, krävs Ftnansinspek- utan föriust för banken. Banken tionens tillstånd för fortsatt inne- skall tiU hav. avge en särskild redovisning av Dennalag träder i kraft . 'Senaste lydelse 1992:553. Lag omändring i lagen (1992:1610) om kreditmarknadsbolag Härigenom föreskrivs att 3 kap. 7 § lagen (1992:1610) omkreditmarknadsbolag skall ha följande lydelse. Trots bestämmelserna i 6 § får ett kreditmarknadsbolag för att skydda en fordran dels på offentlig auktion eller på en svensk eller utländsk börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan reglerad marknad eller vid exekutiv försäljning köpa aktier eller andelar som är utmätta eller utgör säkerhet för fordringen, dels överta aktier eller andelar som betalning för fordran, om det finns anledning att anta att bolaget annars skulle göra en avsevärd förlust. Aktiereller andelar som förvärvats enligt första stycket och som medfört att någongräns som anges i 6 § överskridits, skall avyttras så snart det år lämpligt ochsenast när det kan ske utan förlust för kreditmarknadsbolaget. Om egendomeninte har avyttrats från förvärvet, krävs Finansinspektionenstillstånd för fortsatt innehav. Om ettförvärv enligt första stycket medfört att någon gräns som anges i 6 § haröverskridits, skall överskjutande aktier eller andelar avyttras när det med hänsyntill marknadsförhållandena lämpligen kan ske. Egendomen skall dock avyttrassenast när det kan äga rum utan förlust för bolaget. Kreditmarknadsbolagetskall tiU avge en särskild redovisning av egendomen. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande;statsministem Bildt, ordförande, statsråden . , , ,, , , , , , , , ,, , , , , , P. , Proposition om lagreglering av det statliga stödet till bankeroch andra kreditinstitut, m.m. Riksdagenbeslutade att staten skall garantera att baidcer och vissaandra kreditinstitut kan fullgöra sina förpliktelser i rätt tid (prop.1992/93:135, bet. 1992/93:NU16, rskr. 1992/93:155). PåFinansdepartementets uppdrag utarbetade justitierådet i början avår 1993 en promemoria med förslag till lagstiftning för att möta vissa problemsom kan uppstå med anledning av beslut. Promemorian, som har remissbehandiats,finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr 1708/93). Remissinstansemahar också fått tillfälle att framföra synpunkter på promemorian vid en hearingden . Närvarande vid hearingen var representanter förFinansinspektionen, Allmänna pensionsfonden, första - tredje fondstyrelsema.Svenska Bankföreningen, Aktiebolaget , och . skrivelse den 2 febmari 1993 till har Finansinspektionenbegärt en översyn av reglema i 2 kap. 8 § bankrörelselagen (1987:617) ombankers rätt att förvärva egendom för att skydda fordran. En promemoria medutkast till proposition om ändrade regler för innehav av egendom som en bankförvärvat för att skydda fordran har utarbetats inom Finansdepartementet.Promemorian, som har remissbehandiats, finns tillgänglig i lagstiftningsärendet(dnr 698/93). Jag konuner i detta lagstiftningsärende att behandla de förslag somlämnats i justitierådet promemoria och i den av Finansdepartementetutarbetade promemorian med utkast till proposition om ändrade regler förinnehav av egendom som bank förvärvat för att skydda fordran. Till protokolleti ärendet bör fogas dels en sammanfattning av justitierådet promemoriasom bilaga 1, dels promemorians lagförslag som bilaga 2, dels en förteckningöver remissinstansema som bilaga 3, dels en sammanställning av remissyttrandenasom bilaga 4, dels vid hearingen den förda minnesanteckningar sombilaga 5, delsFinansinspektionens skrivelse som bilaga 6, dels en sammanfattning Prop.1992/93:245 av promemoria som bilaga 7, dels promemorians lagförslagsom bilaga 8, dels en förteckning över remissinstansema som bilaga 9 och delsen sammanställning av remissyttrandena som bilaga 10. Regeringen beslutade att inhämtaLagrådets yttrande över ett förslag till lag om prövning av vUlkor för statligtstöd till kreditinstitut, m.m. Det till Lagrådet remitterade lagförslaget börfogas till protokollet i detta ärende som bilaga II. Lagrådet har yttrat sig överlagförslaget. Lagrådets yttrande bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga 12. Efter att i detta yttrande ha diskuterat bl.a. altemativ tdlden föreslagna regleringen har Lagrådet sammanfattningsvis uttalat att Lagrådetinte vill motsätta sig att förslaget läggs till gmnd för lagstiftning. En fömtsättningär dock att Lagrådets förslag och påpekanden rörande enskildheter ilagförslaget beaktas. Jag återkommer i allmän- och specialmotiveringen tilldessa frågor. Efter ytterligare överväganden ändrades det av Lagrådetgranskade förslaget såvitt avsåg prövningen av tvister som kan uppkomma i anslutningtill statens stöd till kreditinstituten. Enligt det nya förslaget skall dennaprövning ske av en särskilt inrättad prövningsinstans benämnd Prövningsnämndenför bankstödsfrågor. Regeringen beslutade att inhämtaLagrådets yttrande såvitt avsåg 18 - 26 §§ samt ikraftträdandebestammelsen idet nya lagförslaget. Detta till Lagrådet remitterade lagförslag bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 13. Lagrådet har yttrat sig över de tillLagrådet remitterade delama av lagförslaget. Lagrådets yttrande bör fogas tillprotokollet som bilaga 14. Lagrådet har uttalat att övervägande skäl talar för attden föreslagna motsvarar vad som avses med begreppet"oavhängig och opartisk domstol". I övrigt har Lagrådet tagit upp enfråga om muntlig procedur till vilken jag återkommer i allmän- och special-motiveringen. Hämtöver har det gjorts vissa redaktionella ändringar i deremitterade lagförslagen. 2.1 Vissa frågor med anledning av det statliga åtagandetgentemot banker och andra kreditinstitut Genom beslut om åtgärder för att stärka detfinansiella systemet har slagits fast att staten skall garantera att banker ochvissa andra kreditinstitut kanfullgöra sina förpliktelser i rätt tid. I princip är Prop. avsikten att samtligaförbindelser skall omfattas av detta åtagande. Riskkapital i form avaktier och s.k. eviga förlagslån omfattas dock inte, och inte heller förpliktelsersom uppenbarligen inte är förenliga med sund som skall kunna erhålla statligt stöd är i första hand bankermed svensk oktroj och dessas dotterbolag. med statliganknytning skall också omfattas av stödet. När det i det följande talas omkreditinstitut avses, om inte annat framgår av sammanhanget, endast sådanakreditinstitut som avses kunna erhålla statligt stöd enligt de av riksdagenbeslutade riktlinjema. Statensåtagande kan ta sig uttryck i bl.a. garantier som täcker framtida kreditförlusteroch utebliven avkastning på vissa tillgångar, olika typer av lån, garantier somskyddar värdet av nyemitterat kapital samt aktiekapitaltillskott.Stödåtgärderna skall utformas på ett affärsmässigt sätt och så att statenslångsiktiga kostnader minimeras. Ienlighet härmed skall de institut som söker stöd underkastas en noggranngranskning som skall ligga till gmnd för bedömningen av hur ett eventuellt stödskall utformas. Staten skall kunna ställa villkor för stödet; exempelvis kanstaten kräva att vissa tillgångar förs över till en särskild enhet inominstitutet eller till ett särskilt bolag. Den nya statliga myndigheten ha insyn i sådana enheter eller bolag och fortlöpande få rapporter omverksamheten. Statenkan också kräva att institutet förbinder sig att planera och genomförarationaliseringar och att rapportera detta arbete till staten. Krav kan kommaatt ställas på nedsättning av aktiekapitalet. Föratt statens långsiktiga kostnader för stödet skall kunna minimeras skall, ivarje fall när det gäller livskraftiga institut som bara behöver temporärtstöd, också olika slags återbetalningsvillkor kunna ställas upp. För att inte återbetalningsvillkorenskall medföra att en skuld måste redovisas för bolaget avses sådana villkor iallmänhet komma att riktas inte mot bolaget som sådant utan mot dess aktieägareoch göras beroende av att det finns disponibla vinstmedel. Som villkor förstöd kan i enlighet härmed krav ställas på att det i kreditinstitutetsbolagsordning tas in ett förbehåll om återbetalning samt en regel om attbolagsordningen i denna del inte får ändras utan medgivande av regeringen. Närstaten har skjutit till aktiekapital kan naturligtvis staten få tillbaka sininsats helt eller delvis genom att sälja aktiema. Det är emellertid avsett attstaten också skall kunna gottgöra sig genom att kreditinstitutet löser instatens aktier i samband med nedsättning av aktiekapitalet. Även i sistnämndafall behövs föreskrifter i bolagsordningen. Statensåtagande har utomordentligt stor räckvidd. Som framgår av promemorian kanåtskilliga problem komma att uppstå när den allmänna utfästelse om garanti somstaten har lämnat skall ta sig uttryck i praktiken. Detkan nämligen inte bortses från att det beroende på omständighetema kan tänkasuppstå fall då ett kreditinstitut eller dess ägare, med hänsyn till de principerom återbetalningsskyldighet och andra villkor för stöd som har lagts fast genomstatsmaktemas beslut, kan tänkas finna det med sina affärsintressen bästförenligt att avstå från att ta emot statligt stöd. Det skulle också kunnatänkas att en vägran att ta emot stöd på de villkor som staten erbjuder användssom påtryckningsmedel. Staten - som garanterat inte bara att kreditinstitutenskall kunna fullgöra sina förpliktelser utan också att detta skall kunna ske irätt tid - kan knappast låta ett kreditinstitut som omfattas av det statligaåtagandet gå i konkurs. Det är inte säkert att de saiUctioner som i övrigt kankomma i fråga för fall då kreditinstitutet t.ex. inte kan klara kapitalkraven -i sista hand återkallelse av verksainhetstillståndet och i vissa falllikvidation - i praktiken visar sig vara tillräckligt effektiva. Även om detnaturligtvis är osannolikt att saken kommer att ställas på sin spets, börfrågan om hur dessa frågor skall hanteras diskuteras innan de eventuelltuppstår i ett konkret fall. Ändamålet med utfästelsenom statlig garanti till kreditinstituten är att säkerställa stabiliteten i ochförtroendet för betalningssystemet samt att trygga kreditförsörjningen. Närsådana intressen står på spel - och frågan således inte gäller endastkreditinstitutens eller deras ägares affärsintressen - är det enligt minmening uppenbart att kreditinstituten bör vara skyldiga att ta emot erbjudetstöd från staten, och detta gäller också om stödet är förenat med sådanavillkor av olika slag som fömtsätts i riksdagsbeslutet. Det behövs då någonordning som möjliggör prövning av sådana villkor. I det följande föreslår jagdärför lagbestämmelser söm iimebär att en särskilt inrättad prövningsnänmdskall pröva om de erbjudna villkoren är oskäliga. Vidare förordar jag att stateni vissa fall skall ha möjlighet att lösa in aktiema i ett institut som äraktiebolag eller bankaktiebolag och att tvångsförvalta andra typer avkreditinstitut. Också i denna situation behövs en ordning för prövning avfrågan. 2.1.2 Prövning avvillkor för statligt stöd Mittförslag: Om ett kreditinstitut utan statligt stöd skulle vara på obestånd,skyldigt att upprätta särskild balansräkning eller ur stånd att uppfylla lagstadgatkrav på kapital täckning, skall en särskilt inrättad , på begäran av pröva ettförslag till avtal om stöd mellan och kreditinstitutet. Prövningsnämndenskall pröva om de av föreslagna villkoren för stödet äroskäliga. finner att ett villkor är oskäligt, skall nämndenkunna jämka villkoret. De i riksdagsbeslutet angivna principema för stödet tasin i lagens inledande paragrafer. Promemoriansförslag: I promemorian föreslås att en permanent skiljenämnd inrättas för atttillgodose de behov av prövning som kan uppkommamed anledning-av statens stöd till banker och andra kredit- Prop.