prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — 1992/93:170 dette sammanhang föreslår utiedningenatt det nuvarande systemet Avsmtt 12 med ansfeg tiiU SP utvecklas tUl enordning med en tydUgare bestal- Näringsdep. föreslås fåett samlat programansvar för fordelning av medel för mät- cxh provningstekniskFoU, därtiU anknuten standardisering samt normaUehåUning. Remissinstanseraa understryker betydelsen av attupprätUiåUa en stark teknisk infrasttuktur vad gäUcr FoU och resurser medinriktning på provning, certifiering och kvaUtetesäkring. En bred och starkforskningsbas är en viktig föratsättning. SP får aUmänt ett gott bet)'g som kompetent FoU-organ.Beträffande forslagen att ge ett samlat programansvar är remissopinionenspUttrad. En ftiUstiindig remissammanställning finns tillgängUg iNäringsdepartementet. SP har i sin anslagsframställning /94 samt tidigarei en fördjupad ansfegsfiramstäUning för foudgetåren 1992/93 - 1994/95 lämnatanalyser av resultat, framtida utveckUng och resurser samt på grandval avdessa analyser redovisat två budgetalteraativ. Den firamtids-analys somredovisades av SIP i anslutning tiU den fördjupade anslagsframstäUningenstämmer väl överens med de slutsatser som utt-edaren redovisat i betänkandet"Prova privat". SP har hemstäUt om för att genomföraFoU-och rådgivningsverksamhet /94. Som har nämnts kommer regeringen att foreslå attSP om bildas tiU helägt stetligt bolag. SP är ett kompetent och effektivt FoU-organ, och den heU dominerande resursen för FoU inom om rådet provning cxh mätteknUc. SP är en teknikbred, multidiscipUnär organisation. Kombinationen av mätteknik, provning, FoU, standar disering och rådgivmng har givit flera fördelar och väsentUga delar av SP:s värde Ugger i den sammanhåUna verksamheten. Förmågan att driva tvärtekniska projekt över branschgränser och teknikområden är delvis unik. Genom sin breda kontaktyte mot industrin fiingerar SP som en kunskapsförmedlare meUan FoU-systemet och svenskt näringsUv. I denna roU bör SP kunna vara en länk i olika teknik spridningsinsatser särskilt mot grappen små och medelstora förefeg, vUken erfarenhetsmässigt är svår att nå. I samband med överföring av SP:s verksamhet från uppdragsmyndigheteformen tiU bolagsform bör även formema for sfetens finansiering utvecklas enligt 500 nedan.De nuvarande anslagen G 2 och G 3 tUl SP upphör och ersätts Prop.1992/93:170 med ett nytt anslag G 2. Bidrag tiU provnings- cxh mättekniskFoU. uppgifter som expertorgan är SP ett viktigt instrament i nä- Näringsdep.rings- cxh forskningspoUtiken cxh en betydelsefiiU resibs för svensk industrisfortsatta utveckling och konkurrenskraft. Det är därför angefeget att SP:skompetens och resurser umyttjas väl även i den StetUgt finansierade forskningencxh teknikutveckliiigeii, bland annat mot bakgrand av mät- cxhprovningsteknikens betydelse for forsknings- cxh utveckUngsprocessen. För attstärka detta bör SP inrätta en särskUd samrådsgrapp for provnings- cx:hmätteknisk FoU m.m. Denna bör ha förettädare för bland annat och andraforskningsråd samt sektorsorgan, industri cx högskola. Mot bakgrund av NUTEKrsuppgifter inom teknikutveckling cxh teknikspridning är det SärskUt angelägetatt SP cxh utvecklar samaibete inom området med koppUng tiU högskolor ochnäringsUv. Därmed ges en god bas for att stärka verksamheten inom provnings-cxh mätteknisk FoU, normaUehåUning cxh därtiU knuten standardisering och rådgivning.Den föreslagna samrådsgrappen skaU umyttjas for inriktning, uppföljning ochutvärdering av verksamheter inom området. Kontinuitet och långsiktighet ärviktigt for verksamheten. Det bör ankomma på regeringen att ge närmareriktUnjer för det föreslagna samarbetet, vilket pä sUct kan ge föratsättningarför att bidraget tiU provnings- och mätteknisk FoU m.m. kan ingå i det systemfÖr sfetens forskningsfinansiering som hanteras av . tiUBidrag tiU provnings- och mätteknisk FoU m.m. anvisar ett reservationsanslag på51 722 OCX) kr. geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning 1991/92Utgift 3 938 000 Reservation 39 000 1992/93Anslag 5 000 000 1993/94Förelag 5 000 000 Fränanslaget bekostas insatser for att främja cxh stödja geovetenskapUg riktadgrandforskning och tiUämpad forskning. Sverigesgeologiska undersökning (SGU) har i sin anslagsfiramstäU-ning lämnat forslagavseende geovetenskUg forskning för budgetåren 1993/94 - 1995/96. Den verksamhet som SGU bedriver är kunskapsintensiv ochveten- Prop. 1992/93:170 skapsbaserad. Verksamhetens geovetenskapligakvaUtet mäste enUgt Avsnitt 12 SGU följa den interaationeUageologisk-vetenskapUga utvecklingen. För att säkerstäUa dettekrävs -att SGUbedriver en egen långsiktigt kunskapsökande forskningsverksamhet, -attgeovetenskapUg rikted [randforskning och tiUämpad forskning vid främstuniversitet och högskolor stöds i ökad utsträckning, -att SGU följeroch samverkar med grandforskning vid universitet och högskolor samt - att SGU deltar i det internalionella geovetenskapligasamaibetet. SGU framhåUer att myndigheten genom anslaget för geoveten skaplig forskning är den enda finansiären av geovetenskapUg riktad grandforskning cxh tiUämpad forskning. Stödet motsvarar av de medel som sfeten satear på geologisk grandforsk ning. De satsningar som görs inom andra områden är större på tiU- lämpad forskning än på grandforskning. Vidare är de resurser som satsas pä utvecklingsarbete i sin mr större än de som läggs ned på tiUämpad forskning. Det iimebär att förateättningaraa för utveckUng inom det geovetenskapUga omrädet är väsentUgt sämre än for exempelvis det tekniskt industriella omrädet. De medel som hittiUs anvisate for stöd tiU geovetenskapUgrikted grandforskning och tiUämpad forskning är enUgt SGU:s uppfattning alltförsmå jämfört med behoven txh jämfört med det stöd som lämnas tiU andraforskningsområden. För att kunna skapa ett tiUfredsstäl-lande cxh välfungerande kunskapsflöde meUan grandforskning, tiUämpad forskning ochutvecidingsarbete inom det geovetenskapUga området behövs ett kraftigt ölcatstöd tiU rikfed grandforskning och tUlämpad forskmng. SGU begär att anslaget för den geovetenskapligaforskningen ökas tiU 10 mUjoner kronor för /94, till 15 mUjonerkronor för /95 och till för budgetåret1995/96. För att den geologiska forskningen skall, speciellt på dettillämpade området, nå interaationell nivå cxh för att geologisk infonnation,kunskap cxh kompetens skaU kunna anpassas tUl samhällets behov inom vitt skildasektorer föreslår SGU vidare bl.a. följande insatser: - stödtiU prospekteringsinriktiid malmgeologisk forskning, -medel förmedverkan i internationell geovetenskaplig forskning av betydelse förutvecklingen a\' SGU:s kompetens, -medel för femadjungerade professorer vid universitet cxh högskolor samt för femdoktorandtjänster. SGU begär för dessa ändamiU totalt 6,25 miljoner kronorför /94 och för vardera av budgetåren 1994/95- 1995/96. Avsnitt 12 Regeringen anser att stödet tUl geovetenskapligrikted grandforskning . och tUlämpad forskning är en nödvändig länk ikunskapsflödet meUan * *' grandforskningen, den tillämpade forskningen ochutvecklingsarbetet inom det geologisk-vetenskapliga området.Kunskapsuppbyggnaden inom dette område är av stor betydelse för samhälletemöjUgheter att kunna tUlgodose över tiden förändrade behov av relevantgeologiskvetenskaplig information för olika sektorer. Den av SGU med anslaget stödda forskningen bidrar tiU attuppnå de av regeringen fastlagda övergripande mälen för forskningspolitiken. Möjligheten för SGU att främja och stödja geovetenskapligforskning vid universitet och högskolor har funnite under i stort sett tvåår. Det stöd som lämnats har gått till fleråriga forskningsprojekt. Det ärdärför i detfe skede inte meningsfullt att försöka göra en resultettedovisningav hittiUs gjorda sateningar som i kvantitetiva eUer kvaUtetiva termeruttrycker uppnådda resultet. De erfarenheter som SGU har redovisat av stödetvisar emellertid redan nu att gränsyten meUan SGU och universiteten är mycketfraktbar för den geologisk-vetenskapliga UtveckUngen. Detfe Ugger väl i linjemed regeringens ambitioner inom forskningsområdet. Regeringen delar SGU:s uppfattning att det råder vissobalans mellan satsningen på å den ena sidan geovetenskaplig grandforskning ochå den andra sidan riktad grandforskning och tUlämpad forskning. Till grand föreventuella omprioriteringar av ifrågavarande stöd bör enligt regeringensuppfattning bl.a. ligga en utvärdering av gjordasatsningar. Regeringen anser att en sådan utvärdering bör göras under våren1995. 1 avvakfen på denna utvärdering bör anslaget ligga kvar på nuvarande nivå. I detta sammanhang bör också firamhåUas att det inteenbart kan anses vara en angelägenhet för sfeten att över ifrågavarande anslagfinansiera här aktuell forskning. OUka användare som för sin verksamhet ärberoende av geologisk-vetenskaplig information bör också på lämpligt sätt bidratill att nödvändiga resurser avsätts för framför allt tillämpad forskning inomdette område. Former för samverkan mellan SGU och olika användare i dessafrågor bör utvecklas. De av SGU i övrigt föreslagna insatserna för dengeologiska forskningen bör övervägas inom ramen för den nämnda utvärderingen.Regeringen är därför inte nu beredd att te ställmng till SGU:s förslag i dennadel. För geovetenskaplig riktad grandforskning och tillämpadforskning har regeringen beräknat för /94. Förbudgetåren 1994/95 och 1995/96 föreslår regeringen oförändrad anslagsnivå. Prop.1992/93:170 Ärendet tiiU Avsnitt 12 Regeringen föreslår att * ' UU geologiska undersökning: GeovetenskapUg forskning för /94 anvisar ett reservationsanslag på , 2. godkänner de riktUnjer för resursramar för budgetåren 1994/95 och 1995/96 som angette. 13 verksamhetsområde Prop. Avsnitt13 CivUdepartementete verksamhet omfetter länsstyrelsema, kommunema Civildep. och landstijigen, och andra ttossamfiind, folkrörelsema,kooperationen, allmänna samlingslokaler, konsumentpoUtik cxh ungdomsfrågor. Idette avsnitt behandlas forskning om den offentUga sektom, folkrörelser ochkooperation, ungdomsfrågor cxh konsumentfrågor. För konsumentforskning finnsett särskUt ansfeg under ttettonde huvudtitehi (CivUdepartementet). Inom deövriga omrädena finansieras forskningen i huvudsak genom ansfeg under åttondehuvudtitehi (UtbUdningsdepartementet). TUlCivUdepartementet finns två organ knubia vUkas uppgift bl.a. är att stimulera,utveckfe och informera om forskning. Arbetsgmppen (C 1991: A) förforskningsfrågor har inrättots för samverkan mellan stet och kommun omforskning som gäUer den offentUga sektoms utveckUng. Bam- ochungdomsdelegationen (Ju 1983:01) har en rädgivande roU gentemot regeringen. Idelegationens uppdrag ingår bl.a. att uppmärksamma behovet av ytterUgareinsatser inom ungdomsforskningen. 13.1 Forskning om den offentliga sektom Detpågår ett omfattande förändrmgs- txh förayelsearbete inom den offentUgasektom. arbete kan förväntas bU ännu intensivare under resten av1990-talet. Fömyelsen påverkar direkt eUer mdUekt den poUtiska demokratin, deadministrativa styrsystemen cxh välfärden. Den kännetecknas bl.a. av en strävanmot ökad individueU valfrihet, privatisering, främjande av olikaeffektivitetevärden cxh utveckling av nya modeUer för poUtisk styming. Enviktig utgängspunkt för fömyelsearbetet är den s.k. subsidiariteteprincipen,vilken innebär att beslut skaU fattas på lägsto möjliga effektiva nivå. Idet faktiska förändringsarbetet i konununer, landsting och stotUga verksamheterframttäder också i aUt större uteträckning nya former för att finansiera ochproducera tjänster. Det blir aUt vanUgare att privato och kooperativainstimtioner medverkar i den offentUga sektoms tjänste-prcxluktion. För denoffentUga sektom gäUer också aUtmer marknadsUk-nande fömtsättningar.Förändringarna och fömyelsen skapar ett kunskapsbehov, vilket endast tiU endel kan tiUgodoses genom befintUg kunskap. TiU betydande del handlar behovet omny kunskap som kräver ytterUgare forskning. Inovember 1991 beslutede att godkänna regeringens försfeg rörande forskning om den offentUga sektom (prop. 1991/92:16, bet. l991/92:FiU4, rskr. 1991/92:14). Beslutet innebar att resurser fördefe- des tiU två forskningscentra i Stockhohn cxh samt tiU Hu- manistisk-samhäUsvetenskapUga forskningsrådet () för finansiering av nationeUa disciplinforskningsprogram. Av beloppet tiU skuUe viss del anslås tiU KoUegiet för samhäUsforskning i Uppsafe för ett tema om offentiig sektor. När det gäUer inriktningenav forslcningen vid de båcfe centra är ut- Prop. 1992/93:170 gångspunktenatt den skaU gälfe gmndfeggande forskning om den of- Avsnitt 13 fentUga sektomslednmg, styrning, organisation cxh utvärdering. centmmet iGöteborg kommer särskUt lokafe cxh regionafe ftågor att uppmärksammas. AvdiscipUnforskningsprograinmen vid avser ett stotevetenskap. Programmetbenämns "Demokrati i förändring - svenska kommuner och landsting i detlokafe välfardssannhäUet" cxh skaU bedrivas i samarbete meUan samtUgastotsvetenskapUga instimtioner. Det andra programmet vid avserföretegsekonomi och har betecknats "InstimtioneU omvandling i den offentUgasektom". Programmet kommer att bedrivas i samarbete mellanHandelshögskolan i cxh universiteten i , och . Föratt forskningens resultot skaU kunna berika det praktiska utvecklingsarbetetinom den offentUga sektom krävs ett nära samspel mellan universiteten ochhögskoloma å ena sidan och det omgivande samhäUet å den andra. De som ärverksaimma i stot, landsting cxh kommun behöver ha namrUga kontaktvägsu tiU devetenskapUga instimtionema. Möten mellan teori och praktik förstärker cxksåkvaUteten i forskningen. Föratt få tiU stånd en samverkan om forskningsfrägor inom hefe den offentUgasektom har som nämnte Arbetegmppen för forsknmgsfrågor inrättets. En fråga somarbetsgmppen skaU ägna specieU uppmärksamhet är hur forskningsresultot skaUgöras mer tiUgängUga för dem som är verksamma inom olika samhäUsområden. Idetto syfte har arbetsgmppen pubUcerat antologin . En särskUd forskningskonferens har också :irrangeratemed forskare cxh praktiker som deltogare. Vidare har en referensgmpp medforskare från olika ämnesområden knutits tiU CivUdepartementet. Arbetegmppensverksamhet finansieras genom ttettonde huvudtitelns ansfeg A 2. CivUdepartementethar vicfere tiUsammans med och Landstingsförbundetunder åren 1991 cxh 1992 gett stöd tiU i syfte att skapa ettfomm för forskning cxh utbUdning om offentUg verksamhet (NOVEMUS). Det skaUfrämst fimgera som en mötesplats mellan forskare och olika sfeg av praktisktverksamma kring fömyelsearbetet mom den offentUga sektom. Medel för ettfortsatt stöd tiU NOVEMUS hajr beräknate i budgetpropositionen inom ttettondehuvudtitelns ansfeg A 2. Utredningar m.m. (prop. 1992/93:100 bU. 14 s. 31). Förändringamaoch fömyelsen inom den offentUga sektom skapar som tidigare framhåUits ettbehov av ytterUgare forskning. Regeringen anser bl.a. mot denna bakgmnd attforskning om den offentUga sektom bör ges hög prioritet även i fortsätmingen. Viktigaforskningsområden gäller den offentUga verksamhetens faktis ka innehåU och praktiska konselkvenser för medborgama. I detto sam- 506 manhang är bl.a. ftågor omkvaUtet och etik i den offentUga verksam- Prop. 1992/93:170 heten av stor betydelse. Ett annat centralt område för forskning gäUer Avsrutt 13 gränszonen mellan offentUg, privat cxh ideeU verksamhet. 13.2 Forskning om folkrörelser och kooperation Forskningom folkrörelser cxh föreningsUv bedrivs inom en rad vetenskapUga discipliner.Vid i finns exempelvis en professur med särskUdinriktning på de svenska folkrörelsemas historia. Inom ramen för densamhäUsvetenskapUga forskningen förekommer också viss forsknmg omföreningsUvete roU. Resultotet av ett forskningsprojekt om framticfe foUcrörelserhar nyUgen redovisate av Instimtet för främtidssmdier i rapporterna "Motdenna framtid" och "Sju foUcrörelser om framtiden". När det gäUerforskning om kooperation bedrivs denna framför aUt vid iStcxkholm cxh , Ulmna. Folkrörelser,föreningar, kooperativ txh enskUcfe personer - det som ibland kaUas den ideelfesektom - deltar i aUt högre grad i fömyelsen av samhäUsUvet. Det finns i cfegett starkt behov av att utveckfe forskningen inom detto område. Iårets budgetproposition (prop. 1992/93:l(X) bU. 14 s. 22) aviseras att ett samfetutvecklingsarbete skaU inlecfes om den ideeUa sektoms roU i samhäUet. I dettasammanhang är det angefeget att få ökad kunskap om bl.a. de områden där de ideeUarörelsema kan komplettera stotens och kommunemas arbete. Som tidigare nämntefinns skäl att ytterUgare belysa gränszonen meUan ideeU, privat och offentUgverksamhet. Forskningen skuUe vidare kunna ge värdefuUa bidrag om föreningaraasroU i samhäUet. FöreningsUvet som Uvsform reser ocksä inttessanto frågeställningar.Det kan t.ex. gälfe varför mänmskor engagerar sig i föreningar. Det kan också handfeom ungdomars och kvinnors roU i föreningsUvet. Även när det gäUerkooperationsfrågor finns behov av ökad kunskap om såväl traditionelfe kcK)perationsgrenarsom nykooperativa rörelser. Föratt utveckfe forskningen om den ideelfe sektom bör ett handlingsprogram utarbetes.En utgångspunkt bör vara att stimulera forskningsprojekt med mångvetenskapUginriktning. Det är också vUctigt att forskningen skaU kunna integreras i ett intemationeUtforskningssamarbete. Regeringen avser att to initfetiv tiU att ett sådanthandlingsprogram utarbetos. Medel för arbetet har beräknate ibudgetpropositionen under ttettonde huvudtitelns ansfeg A 2. Uttedningar m.m. (prop.1992/93:100 bU. 14 s. 31). Ungdomsforsknmgenhar kommit att uppmärksammas aUt mer i under senare är. Ett förstärkt intemationeUtintresse är en av orsakema tiU detto. För att skapa en nationeU pfettform och firämjasamarbetet mellan olika forskare som är verksamma inom ungdomsforskningen harett antal forskningscentra knutna tiU sex universitet cxh högskolor byggte upp. Isamband med forskningspoUtiska beslut fick ()i uppdrag att fördefe medel tiU ungdomsforskning. För /93 avsäbeirFRN drygt 4 nuljoner kronor för detto ändamål. Frånde ungdomsforskningscentra som byggte upp redovisas övervägande positivaerfarenheter. Samarbetet mellan olilca forskare, forskargmpper ochämnesområden liar ökat och visat sig vara mycket fruktbart. Dessutom kannoteras ab fler forskarsmderande arbetar med avhandlingsprojekt mom ungdomsforsknmgensområde cxh fler ansökningar om stöd tiU ungdomsforskning har kommit in tiUforskningsråden. DesärskUt avsatta resursenw för ungdomsforskning är begränsade. FRN framhåUer atttiUgängUga resurser bör ges tiU projekt som kan få spridning i de forskningsmUjärdär ungdomsforskare verkar och tiU nätverksbyggande meUan och utöver centmmbUdningamasamt tiU tematiska ansatser. Stödet tiU ccmtmmbUdningania har därför minskats. Bam-och har i en skrivelse framförtsynpunkter om den framticfe ungdomsforskningens inriktning. Delegationen menaratt de sateningar som gjordes genom forskningspoUtiska beslut hiarinneburit att en mer mångfasetterad forskning om ungdom uppnätts;. Fömtomförsfeg om fortsatt stöd tiU ungdomsforskmngscentra, gmndforskning samt mtemationeUtutbyte och samarbete meUan nordiska ungdomsforskare har delegationen ocksålämnat försfeg på ett antal nya falt för insatser. Prop.1992/93:170 Avsnitt 13 Civildep. CentmmbUdningamahar på ett framgångsrikt sätt vitaUserat den svenska ungdomsforskningen. Inteminst mot bakgmnd av den utvidgning mot som samarbetet ungdomsforskare emeUannu närmar sig är det av vikt att utveckUngen av ungdomsforskningen i Sverigefortsätter. SärskUt har behovet av en fungerande samordning för intemationeUakontakter understrukite i och med Europarådete försfeg om ett utveckfetsamarbete. Vidare behövs en beredskap inför EG:s samarbete påungdomsforskningens område. Även från nationeUautgångspunkter finns ett starkt behov av att öka kunskapen om ungdomarsuppväxtvillkor. VUctiga firågor gäUer bl.a. amtyd- och värderingsförändringar iungdomsgenerationen. EnUgt regeringens mening äidet angefeget att den mångfald i ungdomsforskningen som uppnåtts bl.a. genom FRN:sstöd kan bibehållas och utveckfes. Regeringen har därför tidigare underavsnittet UtbUd- ningsdepartementets verksamheteområde föresfegit att FRN genom Prop. 1992/93:170 omfördehiinginom ramen för sitt ansfeg avsätter ytterUgare 0,5 mUjo- Avsnitt 13 nerkronor årUgen för forskning om ungdom. Hämtöver avser regering- CivUdep. enatt från bettonde huvudtitehis ansfeg E 2. Bidrag tUl cenbal och lokalungdomsverksamhet m.m. stälfe 0,5 mUjoner kronor tiU FRN:s förfogande förändamålet. Därmed kan FRN stödja forskning om ungdom med minst 5 mUjonerkronor. I prop.1992/93:1(X) bU. 14 har regeringen i avvaktan på förevarande proposition föresfegitatt det tiU konsumentforskning för /94 anvisas ett ansfeg på . Regeringen tar nu upp denna fråga. 1991/92 Utgift 1617 938 Reservation 1762 404 1992/93 Ansfeg 1 939 000 1993/94 Förslag 2 100 000 Genomriksdagens forskningspoUtiska beslut (prop. 1989/90:90, bet. 1989/90:LU22, rskr. 1989/90:331) anvisades 2 mUjoner kronor för konsumentpoUtiskforskning under /91. Medel har därefter anvisate även förbudgetåren 1991/92 och 1992/93. Medlen disponeras av . Frånanslaget har projekt om bl.a. konsumentteknik, hushåUsekonomi, vamförsörjningoch reklam fett stöd. Sateningen på det konsumenttekniska området har skett inära samarbete med , som är rådgivande tUlKonsumentverket. Nämnden har spefet en viktig roU för att skapa kontakter medandra mttessenter av denna forskning samt för att initiera och värdera enskUcfeprojekt. har vidare utveckfet ett samarbete med den refetivt nyetobleradekonsumentforsknmgen vid tekniska högskofe. Projekt med tydUgkonsumentprofil har fått stöd. Förnärvarande pågår en konsumentpoUtisk översyn (dir. 1992:63). En parlamentariskkommitté har tillkaUate för att se över den stotUga konsumentverksamheten ochbedöma arten, omfatmingen cxh inriktningen av det StetUga engagemanget. Denorganisatoriska strakmren på området skaU också ses över. Arbetet skaU varaavslutet . KonsumentverketfiramhåUer i sin ansfegsframställning att det finns ett stort behov av ökad konsumentforskmng.Med hänsyn tiU översynen av det konsumentpoUtiska området föreslår verket dockinte någon ökning av anslaget . Konsumenttekmska nämndenhar i en skrivelse Prop. 1992/93:170 framfört synpunkter på den fiamtida konsumentforskningens inriktning Avsnitt13 och föreslagit att ansfegen skaU förstärkas. Detär enUgt regeringens mening angefeget att forskningen på konsu-mentområdet kanutvecklas. Ett viktigt problemområde är hur konsumentemas attityder ochbeteenden påverkas av olika åtgärder och förändringar i samhäUet. På det hushåUsekonomiskaområdet finns vUctiga forskningsuppgifter. Som exemipel kan nämnas hur hushåUenanvänder cxh förmår umyttja sina ekonomiska resurser i ett ekonomiskt krisfege.Också på det konsumenträtteUga omrädet behövs forskningsinsatser, särskUt iljuset av den europeiska integrationen. Även rättesociologisk forskning ärangelägen för att belysa hur genomsfegskraften av olika rättsregler - bl.a.sådana som införs p.g.a. ett - faktiskt blir. Vidare bUr intemationelfejämförelser viktiga för att värdera behovet av kompletterande eUer förändrade konsumentpoUtiskaåtgärder. Den decentraUserade konsumentverksamheten i - konununal verksamhetsamt sådan som bedrivs av organisationer - stäUer också krav på fortiöpande uppföljnmgcxh analys även vfe forskning. Motbakgmnd av vad som har sagte nu bör ha tiUgång tiU ettforskningsanslag, Även ett förhållandevis Utet ansfeg bör kunna ge utiymme förstöd tiU värdefuUa projekt. Genom att förfoga över ett sådant ansfeg får verketockså möjUghet att etoblera och vidmakthålfe kontakter med forskniingsvärlden. Iavvaktan på den konsumentpoUtiska översynen bör ansfeget tiU konsumentforskningtiUs vidare Ugga på i huvudsak oförändrad nivå. Regeringen föreslär att 2 100 0(X)kr tos upp för /94. attrikscfegen tiU Konsumentforskning för /94 anvisar ett reservationsansfegpå 2 100 OCX) kr. 14.Miljö- och naturresursdepartementets verksamhetsområde Prop.1992/93:170 Avsnitt 14 Miljö- och naturresursdepartementen InomMUjö- och namrresursdepartementets verksamhetsomräde finansieras mUjöforskningvia anslaget B 4.