prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — som vi förberederoch inleder förhandlingar om medlemskap i kommer därför att med allkraft verka för en framgångsrik avslutning av Uruguay-rundan. har stor betydelse som organ för erfarenhetsutbytemellan de ut- Prop. 1992/93:100 vecklade marknadsekonomierna i världen. Ettbetydande antal utanför- Bilaga 4 stående länder har efter de senaste årensdrastiska politiska och ekonomiska förändringar visat ett starkt intresse attetablera relationer och samarbete med organisationen. kommer under de närmaste årenatt uppmärksamma ett antal frågor av stor betydelse. Bland prioriteradeämnesområden vill stödja att nyttjas för en analys och diskussionom hur nationell ekonomisk politik kan anpassas till den pågåendeglobaliseringen av handel och industri. Andra viktiga frågor är hur man såvälnationellt som internationellt kan åstadkomma harmonisering mellan krav påtillfredsställande miljö och viljan att främja handel och investeringar. Den skärpning av OECD-reglerna omsubventionerade räntor vid exportkreditgivning och om bundna u-krediter, somträdde i kraft i början av är 1992, innebär ett steg mot minskad snedvridningav handeln. Ett ytterligare sådant steg är det arbete som bedrivs i och som syftar till att uppnä större konkurrensneutralitetmellan i vad avser exportkreditgarantier. höll sin ättonde konferens(VIII) i de In-dias, , den 8-25 februari 1992.Konferensens viktigaste resultat var de nya riktlinjer för det framtida arbetetoch de förändrade arbetsmetoder alla medlemsländer kunde enas om. Ettbetydelsefullt mäl för är att utveckla ett forum för bl.a. utbyte avnationella erfarenheter i ett antal utvecklingsfrågor till gagn för främstu-länderna. tillhörde initiativtagarna till reformarbetet och kommerockså fortsatt att aktivt verka för att det fullföljs. Det internationella samarbetet pådet för centrala råvaruområ-det har under senare är förskjutits frånprisstabiliserande avtal mot andra samarbetsformer säsom studiegrupper. Sverigestödjer denna utveckling. Frågan om sambandet mellan handeloch miljö behandlas i såväl som och . Jag anser att regeringenbör fortsätta att verka för en bred diskussion om internationella miljöreglerför handeln. Bilaterala handelsförbindelser med länder utanför , och har under är 1992 undertecknat ettavtal om inrättande av ett frihandelsområde, North American Free Trade Area(). Härmed har i skapats ett frihandelsområde som i storlekmotsvarar det västeuropeiska frihandelsområdet. Detta ökar vårt intresse fördessa marknader. Den snabbaste ekonomiska tillväxtenregistreras i . Den japanska ekonomin har varit motorn i dennaexpansion och har den näst största ekonomin i världen. Densvenska utrikeshandeln med såväl som övriga länder i har undersenare är stadigt ökat. andel av Sverigesexport uppgår till endast . Samti digt finns bland de snabbast växande marknaderna. Exporten till , och ökade med i genomsnitt . Exporten till ökade med . På många u-landsmarknader spelarofficiellt stöd och kontakter på rege- Prop. 1992/93:100 ringsnivä enbetydande roll i det exportfrämjande arbetet. Regeringen läg- Bilaga 4 gerstor vikt vid åtgärder för att främja svenska företags intressen i särskiltu-länder med snabbt växande ekonomier. Exportfrämjande, exportfinansierlng m.m. har lagt fast riktlinjerna för statensroll i den exportfrämjande verksamheten vid exportråd (prop.1991/92:108, bet. 199]/92:NU23, rskr. 1991/92:227). Samhällsekonomiska motivfinns för fortsatt stöd till exportfrämjande verksamhet. Dettaåterspeglas i ett nytt avtal om exportråd som har undertecknats avstaten och . Genom avtalet manifesteras de tvåhuvudmännens intresse att driva vidare. En närmare redovisninglämnas under anslaget E 2. () har tilluppgift att främja svensk export genom utfärdande av garantier.Garantimöjligheterna är av stor betydelse för näringslivet, inte minst för att,inom ramen för kravet att garantiverksamheten skall gå ihop, erbjuda svenskaföretag exportvillkor som motsvarar vad som gäller i våra viktigastekonkurrentländer. 1 detta sammanhang har jag tidigare pekat pä betydelsen avdet arbete som bedrivs i och som syftar till attuppnå större konkurrensneutralitet mellan i vad avserexportkreditgarantier. En närmare redovisning av nämndensverksamhet och resultat jämte frågeställningar inom nämndens verksamhetsområdelämnas under anslaget E 3. Under anslaget G 2. föresläsatt en särskild exportkreditgarantiram om inrättas för debaltiska länderna och . EKN föreslås få i uppdrag att administreraverksamheten under denna ram. i (EXPO-92) avslutades . Det svenska deltagandet präglades av ettbrett samarbete mellan olika delar av samhället. En utvärdering av det svenskadeltagandet görs. Redan nu kan dock konstateras att det svenska deltagandetutmärktes av en hög ambitionsnivå beträffande kvalitet, aktivitet ochmångfald. kommer att delta i världsutställningen iTaejon, , i samarbete med . Kostnaderna för deltagandet avses tillstörsta delen betalas av svenska företag. Efter en dumpningsundersökning beträffande importen avmedicinsk röntgenfilm frän godkände regeringen ettåtagande om höjda priser från den berörde exportören. Regeringen beslutade den 14 maj1992 att medge export av järn- och stålskrot inom vissa gränser.Exportrestriktionerna på detta omräde upphör helt i och med ikraftträdandet avEES-avtalet. Licenskrav i övervakningssyfte för exporten till tredje landbibehålls. Regeringen uppdrog åt Statskontoret attutreda statens roll i önaga 4 arbetet med att förenkla internationellahandelsprocedurer och statens stöd till . Utredningen, sompresenterades , har remissbehandlats. En närmare redovisning förutredningen och regeringens ställningstaganden med anledning härav kommer attlämnas under anslaget E 1. Regeringen har i prop. 1991/92:146 gjort bedömningen, pägrundval av en rapport från den särskilda parlamentariska delegationen, att desvenska sanktionerna mot bör kunna upphävas steg för steg under vissaförutsättningar. Utvecklingen i undersommaren och hösten har innehållit både positiva och negativa element. Ettavgörande steg i rätt riktning togs emellertid dä presidentDe och ANC-ordföranden undertecknade en överenskommelsesom bl.a. innehåller uttalanden om tillsättandet av en interimsregering.Därefter har en serie kontakter ägt rum mellan den sydafrikanska regeringen ochandra parter i med sikte pä att kunna återuppta multilateralaförhandlingar. Mot bakgrund av utvecklingen iSydafrika, och med tanke på sysselsättningsläget för företag i , harregeringen efter samråd med den parlamentariska delegationen och iutrikesnämnden beslutat att tillämpa en mer liberal politik vad gällerdispenser från förbudet mot handel med . De av beslutadeekonomiska sanktionerna mot är fortfarande i kraft. Dock har det tidigarekravet på dispens tagits bort såvitt avser varor för medicinskt bruk, livsmedelsamt varor av humanitär art. Utförseln av dessa varor frän kräverfortfarande exportlicens men det räcker såvitt avser varor för medicinskt brukoch livsmedel med att avisera om sådanaleveranser. Varor av humanitär art kräver dock godkännande avsanktionskommittén. antog i mars 1992en resolution nr 748 (1992) om vissa sanktioner mot . Sanktionernaomfattar handel med krigsmateriel och liknande utrustning samt luftfartyg.Enligt resolutionen gäller bl.a. förbud mot införsel av krigsmateriel ochliknande till vare sig det sker från eller på annat sätt. Vidarefår inte flygplan som är destinerat till eller har startat frän flyga isvenskt luftrum, såvida inte flygningen, på grund av betydande humanitärtbehov, godkänts av säkerhetsrådets sanktionskommitté. Resolutionen förbjuderdessutom införsel av flygplan eller flygplansdelar till , liksomunderhäll och reparation av flygplan. Regeringen beslutade i november1991 om vissa ekonomiska ätgärder mot . Åtgärderna omfattadeuppsägning av handelsavtal och avtal om ekonomiskt samarbete samt upphävande avtullfrihetsförmåner. Tullpreferenser har sedermera återinförts för ,, , och . Efter beslut av infördes i juni 1992ekonomiska sanktio- ner motSerbien och . Sanktionerna omfattar i princip all handel Prop.1992/93:100 och finansiella transaktioner. Undantag görs dock för läkemedels-och livs- Bilaga 4 medelsleveranser samt för varor för humanitära ändamål.Utförsel av dessa varor kräver emellertid exportlicens och att aviseras. Regeringens beslut att införasanktioner mot och underställdes för godkännandei prop. 1992/93:57. 1 propositionen föreslogs ocksä en ändring i lagen(1971:176) om vissa internationella sanktioner. Förslaget innebär attregeringen ges möjlighet att tillämpa sanktionslagen - förutom för att följabeslut eller rekommendation av säkerhetsråd - ocksä omsamarbetet med Europeiska gemenskaperna (EG) eller inom (ESK) för att främja internationell fred och säkerhetpåkallar det och om det är ett svenskt intresse att sanktionsåtgärder vidtasutan dröjsmål. godkände regeringens förslag(rskr. 1992/93:51). Regeringen har i proposition (prop. 1991/92:154) föreslagitutvidgningar av utförselkontrollen pä massförstörelseomrädet i enlighet medrekommendationer dels i den internationella kontrollregimen påmissUteknologiområdet (Missile Technology Controi Regime, MTCR), dels i dens.k. Australiengruppen för internationellt samarbete mot spridning av bl.a.kemiska pre-kursorer. Både MTCR och Australien-gruppen är internationellaregimer som samverkar med sedan hösten 1991.1 propositionen föreslåsatt skall delta i det utökade internationella samarbetet i 'Group (NSG) om utvidgade nationella kontrollregimer för kärnteknik-relateradutrustning, materiel och teknologi. avser ansluta sigtill den av FN framlagda konventionen om förbud mot utveckling, framställningoch lagring av kemiska vapen. Ett antal västliga industriländerbedriver kontroll av exporten av sådan högteknologi som avserstrategiskt känsliga varor. Samarbetet bedrivs inom den s.k. CoordinatingCommittee for Multilateral Export Controls, COCOM. COCOM har nyligentillsammans med länderna i den tidigare bildat ett informelltsamarbetsorgan för kontrollen av högteknologihandeln, ,. CCF hade sitt första möte , där deltog somobservatör. Regeringen fastställde i oktober1992 direktiv till en utredning om kontrollen över export av strategisktkänsliga varor (Dir. 1992:93). Utredningsarbetet skall vara avslutat senastden . träder lagen (1992:1300) omkrigsmateriel i kraft (prop. 1991/92:174, bet. 1991/92:UU1, rskr. 1991/92:61). Lagen innebär bl.a. en an passning till motsvarande bestämmelser inom EG vad avser definitionen av krigsmateriel. Denna har uppdelats i tvä kategorier, krigsmateriel för strid resp. övrig krigsmateriel. 1 takt med att samarbetet mellan och EG 20 byggs ut kommer samma villkor att tillämpas förutlandssamverkan med Prop. 1992/93:100 som redan gäller församarbetet med de nordiska länderna och Bilaga 4 de neutrala staterna iEuropa. Med den nya lagen införs ocksä krav pä tillstånd av regeringen församarbete med nägon i utlandet beträffande utveckling och produktion avkrigsmateriel. Genom och genom att fler nordiska länder iframtiden blir medlemmar i förändras förutsättningarna för det nordiskasamarbetet. De nordiska statsministrarnatillsatte vid sitt möte i en grupp personligarepresentanter med uppdrag att lämna förslag till hur det framtida nordiskasamarbetet skulle utvecklas. Utgångspunkten var att finna former för ettvitaliserat och stärkt samarbete inom en vidare europeisk ram. Arbetsgruppen har lämnat rapportertill statsministrarnas möten och . Arbetet har sedanföljts upp inför Nordiska rädets session i Ärhus . Vid sessionenlämnade statsministrarna en gemensam redogörelse för sin syn pä det framtidanordiska samarbetet. Avsikten är att stärka det nordiskasamarbetet på områden som är av genuint gemensamt nordiskt intresse samt byggaut det politiska samarbetet om europeiska och regionala samarbetsfrägor för attunderlätta ländernas deltagande i EES- och EG-samarbetet. Detta kommer attmedföra stora förändringar i det nordiska samarbetets innehåll ochorganisation. För att stärka den politiskastyrningen kommer statsministrarna att ta det direkta ansvaret för att dra upphuvudlinjerna för samarbetet. För att få en bättre koordinering av olika formerför nordiskt samarbete mellan regeringarna införs en ordning med genomgåendeordförandeskap i alla möten pä regeringsnivå. Regeringssamarbetet i utrikes-och säkerhetspolitiska frägor skall utvecklas. Vid förnyelsen av samarbetet läggssärskild vikt vid en väsentlig nysatsning pä det nordiska kultursamarbetet.Inom den nordiska budgeten ökas anslagen till utbildning och allmän kulturellverksamhet. Miljösamarbetet ges fortsatt hög prioritet med minst oförändradbudgetram. Av dessa skäl kommer det att ske väsentliga omprioriteringar inomden nordiska budgeten. Uppdraget att genomföra dettaförändringsarbete har regeringarna givit till den nya nordiskasamarbetskommittén. Inför Nordiska rädets session imars 1993 avser regeringarna lägga fram ett förslag till sädana förändringarsom behöver göras i den nordiska samarbetsöverenskommelsen(). Regeringen avser att under vären1993 förelägga förslag om ändring i . De tre nordiska stater, ,och , som har ansökt om medlemskap i lägger stor vikt vid atthålla nära kontakt med varandra under den förhandlingsfas som beräknas inledasi . ger i de nordiska ländernas intresse att, både underEES-perioden och som Prop. 1992/93:100 medlemmar i , bidra till attstärka ansträngningarna bl.a. för fred, god Bilaga 4 miljö, sysselsättningoch välfärd. Detta gäller såväl på det europeiska planet som globalt. , liksom övriga nordiskaländer, karaktäriseras av klimatiska och geografiska villkor som ännu inteförekommer inom Gemenskapen. Detta ställer särskilda krav på jordbrukspolitikenoch på en aktiv regionalpolitik. Europeiska gemenskapen har inte minst i sinayttranden över respektive medlemskapsansökningar visatinsikt om de särskilda nordiska förhållandena och instämt om dessas betydelse.Jag vill understryka vikten av att vinna förståelse för att de klimatiska ochgeografiska förhållandena i norra ställer särskilda krav pä förvaltningenav naturresurserna och en aktiv regionalpoilitik. Min bedömning är attSverige, och de övriga nordiska länderna, har goda förutsättningar att aktivtdriva dessa frågor under förhandlingarna och som medlemmar i ordförandeskapet inom och fårdärmed ett huvudansvar för förnyelsen av det nordiska samarbetet under denförestående viktiga reformperioden. Vi avser då göra ett nära nordiskt samrådunder medlemskapsförhandlingarna till en huvudfråga i samarbetet. De pågående strukturella förändringarna i länderna iCentral- och framstår fortsatt som en av vår tids ödesfrågor.Skadorna förorsakade av det kommunistiska kommandosystemet förefaller om nägotvara större än vad man tidigare hade anledning befara. Mycket stora ansträngningarpå både kort och lång sikt kommer att krävas av berörda länder för attgenomföra de nödvändiga ekonomiska och politiska reformerna. Blir bördan förtung finns givetvis risk för bakslag i reformprocessen. Även om det sålunda finns anledningtill betydande oro innehåller bilden också ljusare drag. I de tre länder somförst inledde den nödvändiga ekonomiska omvandlingen - dvs. ,och - har avsevärda framsteg gjorts. Även ochRumänien håller på att genomföra en omfattande omstrukturering. Våra baltiskagrannländer har antagit ambitiösa reformprogram som i delar håller på attförverkligas. och övriga republiker i det forna befinnersig däremot i en inledningsfas av omvandlingsarbetet. Ett första led i arbetet på attunderlätta övergång till marknadsekonomi har ofta varit att inlemma de central-och östeuropeiska staterna i det internationella ekonomiska samarbetet. Demultilaterala institutionerna på det ekonomiska området har kommit igäng medprogram inom sina respektive ansvarsområden. De baltiska länderna har träffatstabiliseringsavtal med , vilket varit förutsättningenför en internationell aktion för att täcka ländernas förutsedda behov avexternt finansiellt stöd. har åtagit sig en viktig samordnanderoll för stödet till flertalet stater inom OSS. Europeiska utvecklingsbankenhar snabbt satt i gång sin utlåningsverksamhet som är inriktad på attutveckla den privata Prop. 1992/93:100 sektorn. Även FN planerar insatser iexempelvis de baltiska länderna. Det Bilaga 4 finns, enligt min bedömning,en glädjande insikt bland världens rika länder att det, trots nu rådande djupalågkonjunktur, finns ett gemensamt ansvar att ge fortsatt stöd tillreformprocessen i . Att främja en stabil demokrati, ettekonomiskt system baserat på marknadens principer och en förbättring av miljöni dessa länder är av största betydelse bäde för länderna själva och för helaEuropa. På samma gäng som det är vår moraliska skyldighet att bistä dessa svårtprövade folk, ligger alltsä ett sådant agerande även i värt och andra rikaländers eget intresse. Jag finner det därför angeläget att vi, trots det mycketansträngda budgetläget, fullföljer det deklarerade treärsprogrammet medoförändrad ambitionsnivå. Efter som gått sedanregeringens program för samarbetet med länderna i Central- och Östeuropapresenterades kan med tillfredsställelse konstateras att det inte finns behovatt ändra de allmänna riktlinjer som ursprungligen lades fast. ärdet givetvis angeläget att de svenska insatserna anpassas till utvecklingen iCentral- och . 1 enlighet med beslutkoncentreras de bilaterala ansträngningarna till länderna i vårt egetnärområde medan samarbetet med övriga länder huvudsakligen löper viamultilaterala kanaler. En särskilt central roll spelar samarbete medgrannländerna , och , där vi har kommit att inta enledande internationell roll. Med stöd i våra betydande nationella insatser harvi i en rad sammanhang förmått att starkare engagera andra länder till förmänför . Också kommer samarbetet med de baltiska staterna attinta en framträdande ställning inom samarbetsprogram. Sedan de ryska myndigheterna nubörjat förbättra sin interna samordning av samarbetet med utländska givare,ökar våra möjligheter att mer systematiskt lämna stöd till den nordvästradelen av som det är rimligt att vi koncentrerar oss på. Jag tänker härsärskilt på de insatser vi gör och vill göra i och,jämte och , i och omkring bl.a. inom ramen för det nyaStorkalottsamarbetet. Efter överenskommelse medvederbörande polska myndigheter pågår en utvärdering av denallmänna inriktningen av vårt samarbete med detta land. Utvärderingen är inteslutförd ännu men jag utgår från att därefter kommer att inta sammaställning i samarbetet som övriga länder i vårt närområde. För övriga länder i Central- ochÖsteuropa avser vi liksom tidigare stödja den politiska och ekonomiskareformprocessen i första hand genom internationella organisationer ellersamarbetsmekanismer som G 24-gruppen under EG:s ordförandeskap. Ocksä i funktionellt hänseendekännetecknas samarbete med länderna i av klaraprioriteringar. Lät mig i det följande belysa de viktigare konkreta insatsersom vi inom ramen för de geografiska prioriteringarna gjort, gör och avsergöra för att främja demokrati, marknadsekonomi och miljö. Att de baltiska staterna kanförbättra sin kontroll över de egna territo rierna har stor betydelse både för dem själva och för deras omgivning, inte 23 , och behöver kunna skydda sina Prop.1992/93:100 demokratiska strukturer och vara fullvärdiga och respekteradepartners i det Bilaga 4 internationella sammanhanget. Från svensk sida söker vibistä med ett särskilt program för suveränitetsstöd. Detta innefattar bidragtill uppbyggandet av säkerhetspolitiskt kunnande i form av utbildning,rådgivning och stöd till säkerhetspolitisk forskning. Genom vårafackmyndigheter gör vi insatser i form av säväl utbildning som utrustning päomräden som kustbevakning, tull- och polisväsende, räddningstjänst,totalförsvar samt utrikesförvaltning. Detta är ätgärder som är högtprioriterade av de baltiska staterna. Tillsammans med en liten grupp andraländer intar en framträdande roll inom suveränitetsstödet. Det är minavsikt att i samråd med berörda svenska instanser fortsätta denna viktiga delav samarbetet. Under innevarande budgetår läggsstor vikt vid generellt ekonomiskt stöd till de baltiska länderna för attstödja stabilisering och marknadsorienterade reformer. medverkadeaktivt i arbetet på att påskynda de tre ländernas inträde i multilateralaorganisationer som och . hardessutom spelat en central roll i de internationella ansträngningarna för atttäcka de baltiska ländernas behov av exceptionellt betalningsbalansstöd.Utbetalningen av guldkompensationen till och har inneburit enviktig förstärkning av deras valutareserver. i vär kommer regeringen isamråd med bl.a. att fatta beslut om hur ettbredare valutastöd bäst kan åstadkommas. Den allvarliga ekonomiskasituationen i de baltiska länderna och de svåra störningarna i derasutrikeshandel medför att vi även för kommande budgetär bör ha möjlighet attutfärda statsgarantier för betalningsbalansstöd. Vid sidan härav bör vi även hautrymme för långivning till stöd för angelägna strukturreformer. För att deninledda makroekonomiska stabiliseringen skall ge bestående positiva effektermåste parallella framsteg göras vad gäller en rad strukturförändringar, t.ex.privatisering och uppbyggnad av en finansiell sektor. Sistnämnda stöd bör i förstahand ges i anknytning till utlåning från eller Europeiskautvecklingsbanken. Det redan inledda stödet syftandetill att bygga upp företagskontakter mellan och berörda länder skallenligt min mening fortsätta. Ett vittförgrenat nät av affärsrelationer innebärinte bara affärstillfällen för svenska företag utan också en kunskapsöverföringpå praktisk nivä avseende marknadsekonomins principer och funktion. Detbaltiska investeringsprogrammet, som upprättades av de nordiskaländerna och som stär öppet för deltagande av andra västländer, kommer härvidatt ge ett viktigt bidrag. Vidare finner jag att bör tilldelas ökaderesurser för riskkapitalsatsningar och näringslivsfrämjande verksamhet. Utvidgad handel med länderna i ärviktigt för att fä till stånd en omställning av ekonomin och skapa underlag för tillväxt. In vesteringsbehoven i de aktuella länderna är mycket omfattande. Statliga ex portkreditgarantier är i många fall en förutsättning för att företag skall väga ta på sig de risker för betalningsproblem som kreditaffärer med dessa länder är förenade med. () lämnar garantier för export till flera av länderna i . dock inte för export till bl.a. de baltiska staterna ochendast för kortfristiga Prop. 1992/93:100 affärer med på grund avdessa länders bristande kreditvärdighet. Bilaga 4 i vissa andraländer har emellertid denna möjlighet genom att respektive regering harinrättat särskilda garantiramar. Jag föreslär mot denna bakgrund, efter samrådmed statsrådet , att en särskild exportkreditgarantiram om enmiljard kronor inrättas för utfärdande av garantier av export till de baltiskaländerna. Det skall ocksä vara möjligt att utnyttja denna ram för . Parallellt med åtgärderna förstimulans av kontakterna på företagsnivå föreligger ett stort behov av mergenerell överföring av kunskaper. De svenska satsningarna pä detta område bördärför fortsätta. Insatser efterfrågas, särskilt i form av utbildning ochrådgivning, på ett stort antal områden, som alla har det gemensamt att deunderstödjer och förstärker reformprocessen. Behovet av investeringar i industrioch infrastruktur är stort. Tekniskt bistånd i form av förstudier avseendeplanerade, ofta större investeringsprojekt bör såvitt möjligt knytas till densenare finansieringen. Denna mäste, med hänsyn till beloppens storlek, iflertalet fall komma frän de internationella finansiella institutionerna,främst Europeiska och . För att ge svenskakonsulter tillfälle att delta i sädana förstudier är det angeläget att de tillnämnda internationella organisationer knutna svenska konsultfonderna ges ökaderesurser. pägär ett arbete med attutveckla kontakterna på regional nivå i och det nyaStorkalottenområdet. Därför har regeringen beslutat avsätta medel fören försöksverksamhet med stöd till länsstyrelsesamarbete i .