prop · GG0350 · 1992-12-31 00:00:00 — Detteinnebär att den särskilda löneskatten enligt lagen (1990:659) ora särskildlöneskatt på vissa förvärvsinkomster sänks till fr.o.m. år 1993.Särskild löneskatt utgår även på pensionskostnader enligt lagen (1991:687) omsärskild löneskatt på pensionskostnader. Den särskilda löneskatten bör även iderma del sänkas till . Vidarebör till följd av sänkningen av den särskilda löneskatten även den särskildapremieskatten för grapplivförsäkring, ra.ra. Vid fastställandet av denya nivåeraa för denna skatt bör hänsyn tes till den nu aktuella genomsnittligakommunalskattesatsen. Skattesatsen bör anges med två decimaler och festställastill 41,resp. 70,. Den sänkte löneskatten påförvärvsinkomster och pensionskostnader Prop. 1992/93:50 raedför ett årligtskattebortfall netto på . Sänkningen av Bilaga 5 densärskilda premieskatten medför ett årligt skattebortfeU på ca . 1.5 Indirekta skatter 1.5.1 Mervärdeskatt Mittförslag: Den generella mervärdeskattesatsen bibehålls på och den lägreskattesatsen för vissa varor och tjänster höjs från . Skälenför mitt förslag: Den tidigare beslutede sänkningen den av dengenerella raervärdeskattesatsen från till skall inte genomföras.Vidare skall den lägre skattesatsen för vissa varor och tjänster, däriblandlivsraedel, höjas från till . Förslagetföranleder ändringar i 13 och 17 §§ lagen (1968:430) om mervärdeskatt. Teknisktbör dette åstedkoraraas genora ändring i lagen (1992:885) ora ändring i nämndalag. Förslagetinnebär en budgetförstärkning netto på totelt . Mittförslag: Skatten på bensin höjs med per liter för blyfri bensin och med97 öre per liter för annan bensin. En särskild lagerskatt skall tas ut på denbeskattede bensin som finns i lager vid ikraftträdandet av skattehöjningen. Skälenför mitt förslag: Enligt lagen (1961:372) om bensinskatt (omtryckt 1984:993.ändrad senast 1991:1821) utgår skatt på blyfri bensin med per literoch på annan bensin med per liter. Häratöver tillkommer skatterdigt lagen (1990:582) om koldioxidskatt. är koldioxidskattenpå bensin per liter. Genom ett riksdagsbeslut (prop. 1991/92:150bil. 1:5. bet. 199l/92:FiU30, rskr. 1991/92:350, SFS 1992:880) höjskoldioxidskatten på bensin till per liter. Densanunanlagda skatten per liter bensin blir då för blyfri bensin och3 kr för annan bensin. Skattenpå blyfri bensin skall höjas raed per liter och på blyad bensin med 97öre per liter. Skillnaden i punktskattebelastning mellan biyfri och armanbensin ökar per liter. Höjningen bör ske genom en ändringav lagen ora bensinskatt. 1Finansdepartementet förbereds en lagrådsremiss om slopadkilometerskatt och införandet av en särskild skatt på dieselolja. Förslagetberäknas kunna träda i kraft . Jag kommer att i det sararaanhangetbehandla frågan ora den fraratida skattenivån för dieseldrivna fordon. Höjningenav bensinskatten bör träda i kraft . I likhet raed höjningenden 1 deceraber 1984 bör nu aktuell höjning av skatten kombineras med enlagerskatt på den beskattede bensin som finns i lager den 1 januari 1993.Skatten bör tes ut av dera sora inte är registrerade som skattskyldiga enligtlagen ora bensinskatt och vilkas lager därför består av beskatted bensin. I vissafall kan även en registrerad ha ett beskattet lager av bensin. Lagerskatten börorafatte även sådan bensin. Av praktiska skäl bör det sammanlagda lagret avblyfri och annan skattepliktig bensin omfatte för attskyldighet att betela skatt skall föreligga. Deklaration bör lämnas senast den15 febraari 1993, då skatten också skall betelas. bör varabeskattningsmyndighet och lagen (1984:151) ora punktskatter ochprisregleringsavgifter skall i relevante delar tillärapas. Skattebrottslagen(1971:69) och lagen (1971:1072) om förmånsberättigade skattefordringar börockså göras tillämpliga på lagerskatten. 1lagerskattens belopp bör inräknas, föratom nu föreslagen höjning avbensinskatten, även den höjning av koldioxidskatten på bensin på perliter .som enligt beslut också skall träda i kraft den Ijanuari 1993. Lagerskatten bör därför utgå med för blyfri bensin och 1kr för annan bensin. Förslagettill höjd bensinskatt innebär en budgetförstärkning för netto på 5.2miljarder kr. Den höjda bensinskatten komraer att på leda tillökade utgifter genom påverkan på basbelopp m.m. Jag avser därför attåterkoraraa raed förslag sora upprätthåller budgetförstärkningen. 1992/93:50 Bilaga 5 Mittförslag: Nuvarande avdrag för allmän energiskatt på det bränsle som åtgår förvärmeproduktion i kraftvärmeanläggningar slopas. Vidare skall den del avbränslet som åtgår vid kraftvärmeproduktion och som motsvarar nyttiggjordvärme alltid beskattes med såväl allmän energiskatt sora koldioxidskatt. Skälenför mitt förslag: Genora riksdagsbeslut (prop. 1990/91:88, bet. 1991/92:SkU26,rskr. 1991/92:375, SFS 1991:837-838) genomfördes en ändring avbeskattningen av bränsle sora används för kraftvärmeproduktion. Ändringenbaserades på en överenskommelse om riktiinjer för energipolitiken från den 15januari 1991 mellan socialdemokrateraa, liberaleraa ochcenterpartiet. Ändringen innebar att energibeskattningen ändrades på så sättatt kraftvärraen undantogs från allmän energiskatt på debränslen som användes för produktionen. 1992/93:50koldioxidskatt skulle tes ut för det bränsle som åtgår för värmeproduk- Bilaga 5 tionen i kraftvärmeanläggningar. Allmänenergiskatt bör åter tes ut på fossila bränslen som åtgår för värmeproduktion ikraftvärmeanläggningar. kräver ändring i 24 och 25 §§ lagen (1957:262) omallmän energiskatt, 7 § lagen om bensinskatt och 3 § lagen om koldioxidskatt. Förändringenbör ske successivt på så sätt att den allmänna energiskatten på bränslen förkraftvänneproduktion till hälften undantes och att den fullaenergiskatten tes ut . Förslagetinnebär en budgetförstärkning för på ca . Efteren dom i Regeringsrätten, den s k Visbydomen, anses allt bränsle som används iett kraftvärmeverk med dieselteknik förbrakat för elproduktion. innebäratt både energiskatt och koldioxidskatt i sin helhet får dras av även för dendel av bränslet som kan hänföras till värmeproduktion. Motsvarande torde ocksågälla för arman kraftvärmeproduktion sora kan jämställas raed dieselteknikexempelvis sådan sora sker med hjälp av ottoraotor eller gasturbin. För andrakraftvärraetekni-ker torde eraellertid avdrag raedges för energi- ochkoldioxidskatt för den del av bränslet sora används för elproduktion, medan dendel av bränslet som används för värmeproduktion endast berättigar till avdragför energiskatt. innebär därför att olika tekniker för kraftvärmeproduktionger olikheter i beskattningen. Denna olikhet skulle beste även med den av mig idet föregående förordade ändringen. Regleringenpå kraftvärmeområdet har bl.a. syftet till att åstedkomma en ordning sominnebär att olika produktionstekniker för kraftvärme inte skall ge skillnader ibeskattningshänseende. Föratt uppnå syftet raed en likformig beskattning vid kraftvärmeproduktion krävsen ändring av energibeskattningen. Ändringaraa sora bör göras i 24 och 25 §§lagen om allraän energiskatt och 7 § 1 mom. lagen om bensinskatt bör leda tillatt den del av bränslet sora används vid kraftvärmeproduktion och som motsvararnyttiggjord värme alltid skall beskattes med såväl allraän energiskatt sorakoldioxidskatt. Detsora nu föreslagits för kraftvärmen irmebär i princip en återgång till dentillämpning, såvitt gäller dieselteknik, som gällde före Regeringsrättens doraoch till den lagreglering i övrigt sora gällde på kraftvärrae-området fram tillden . Prop, 1992/93:50 Bilaga 5 Mittförslag: Räntesubventioneraa minskas för tiden fr.o.m. med 3miljarder kr räknat utöver vad som följer av tidigare fattedebeslut. Räntesubventioneraa skall häratöver minskas med det ytterligare beloppsom krävs för att finansiera en trolig ökning av bostedsbidragen förbarafamiljer m.fl. Minskningengörs så att den bidrar till att kostnaderaa utjärrmas mellan yngre och äldreårgångar i det bestånd av bostäder för vilka räntebidrag läranas. Räntesubventioneraaför projekt som påbörjas eller senare omfattes inte avförslaget. Skälenför mitt förslag; I den uppgörelse sora har träffats raellan regeringen ochsocialdemokrateraa ingår att bostedssubventioneraa skall minskas med 3miljarder kr räknat sora helårseffekt, för tiden fr.o.m. den 1 januari 1994.Syftet är att varaktigt sänka nivån för stetens kostnader för räntebidrag iförhållande till vad som annars skulle följa av tidigare fattede beslut. Föratt den eftersträvade besparingen skall uppnås måste åtgärderaa riktes i förstehand mot hus sora då har räntebidrag, dvs. hus som har byggts, byggts ora ellerförvärvats med stöd av räntebidrag enligt nuvarande eller äldre bestämmelser. Beståendebesparingseffekter härates lämpligast in genom en extra höjning av degaranterade räntesatser sora används för att beräkna de stetliga räntebidragensstorlek för hus som har påbörjats . De partier som står bakorauppgörelsen har betonat att effekteraa av besparingen skall fördelas sårättvist som möjligt. Det telar enligt min mening för att extrahöjningengenomförs på sådant sätt att den, så långt möjligt med hänsyn till de faktiskaförhållanderaa på raarknaden, bidrar till att kapitelkostnaderaa utjämnasmellan de hus av olika ålder för vilka räntebidrag lämnas. Ensärskild fråga är dock hur sänkningen av räntebidragen för egnahem skailavvägas med hänsyn till den skattelättnad som uppkommer i fråga om denåterstående ränteutgiften. Räntebidrag för egnahem är för tiden efter år 1992avvägda så att sumraan av räntebidrag och skattelättnad svarar mot deträntebidrag sora lämnas för andra bostäder. Avvägningen utgår från enkapitelskattesats om . I överenskommelsen ingår att derma tillfälligt hållskvar på dagens nivå av . Härigenom ökar värdet av skattelättnaden i sammamån. Det innebär att summan av räntebidrag och skattelättnad för egnahem underåren 1993 och 1994 kommer att något överstiga vad som krävs för att nå neutralasubventionsvillkor i förhållande till andra bostäder. Omemellertid den garanterade ränten för egnahem justeras för att motverka denobalans som inträder ger det en nivåförändring som beståröver hela den tid som räntebidrag åtnjuts för det enskilda huset. Dentillfälliga obalans som uppkommer av att skattesänkningen skjutsupp bör enligt min mening accepteras framför Prop. bestående obalanser underde därefter följande åren. Det bör betonas att Bilaga 5 subventionsvillkoren fördem som bor i hyres- och bostedsrättshus inte försämras av att en sådanjustering uteblir. Vad som inträffar är att de hushåll som har ettpersonligt betelningansvar för de lån för vilka räntebidrag lämnas fårsamma lindring av räntebördan som andra hushåll Ävenpå andra punkter uppkoraraer kortvariga obalanser till följd av uppskovet medförändringen av kapitelbeskattningen. Eftersom problemen avser en mycketbegränsad tid är jag inte heller på dessa punkter beredd att nu föreslåytterligare förändringar i de regler om räntebidrag och räntestöd som harbeslutets . Minaförslag gäller således förändringar som bör genomföras i form av en extraupptrappning av de garanterade räntor som skall tillämpas för tiden från ochmed . På grandval av vad jag nu har redovisat avser jag att iannat sammanhang föreslå regeringen att förelägga närmare förslag omde garantiräntesatser som skall gälla för hus med olika ålder och ägarforraerfrån denna tidpunkt. 1enlighet med det anförda har inom upprättets förslag till 1. lag ora ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 2. lag om beräicning av stetlig inkomstskatt påförvärvsinkomst vid 1994 och taxeringar, 3. lag om ändring i lagen (1991:1833) ora ändring ilagen (1947:576) om stetlig inkomstskatt, 4. lag om ändring i lagen (1992:680) ora ändring iuppbördslagen (1953:272), 5. lag om ändring i lagen (1988:847) omskattelättnader för allemanssparande och ungdomsbosparande, 6. lag om ändring i lagen (1991:1850) om upphävandeav lagen (1947:577) om stetlig förmögenhetsskatt, 7. lag om ändring i lagen (1991:1851) om upphävandeav lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall, 8. lag ora ändring i lagen (1990:659) ora särskildlöneskatt på vissa förvärvsinkomster, 9. lag om ändring i lagen (1992:685) ora ändring ilagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster, 10. lag ora ändring i lagen (1991:687) om särskildlöneskatt på pensionskostnader, 11. lag ora ändring i lagen (1990:1427) ora särskildpremieskatt för grupplivförsäkring, m.ra. 12. lag om ändring i lagen (1992:885) om ändring ilagen (1968:430) om mervärdeskatt, 13. lag om ändring i lagen (1961:372) ora bensinskatt, 6 /99/I92. 14.lag om lagerskattpå viss bensin. 15.lag om ändringi lagen (1984:151) om punktskatter och pris- Bilaga 5 regleringsavgifter. 16.lag om ändringi lagen (1992:629) om ändring i skattebrottslagen (1971:69). 17.lag om ändringi lagen (1992:630) om ändring i lagen (1971:1072) om förmånsberättigadeskattefordringar m.m.. 18.lag om ändringi lagen (1992:879) om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt, 19.lag om ändringi lagen (1992:880) om ändring i lagen (1990:582) om koldioxidskatt, 20.lag om ändringi lagen (1992:575) om ändring i lagen (1991:1483) om skatt på vinstsparandem.m., 21. lag ora ändring i lagen (1990:325) ora självdeklaration och kontrolluppgifter. 22. lag om ändring i lagen (1983:890) oraallemanssparande. Förslagen bör fogas till protokollet i dette ärende som bilaga 5.1 Vissa av lagförslagen är i och för sig av sådanbeskaffenhet att yttrande över dem borde inhämtes från Lagrådet. Med hänsyntill att ett hörande av Lagrådet skulle fördröja lagstiftningsfrågan så attavsevärt men skulle uppkomma bör sådant yttrande inte inhämtes. Jag hemställer att regeringen föreslår att dels ante de upprättede lagförslagen, dels godkänna vad jag har förordat om minskade räntebidragför för hus med räntebidrag enligt nu gällande bestämmelser. Författningsförslag Pr«P- 1992/93:50 Bilaga 5.1 1 Förslag till Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenomföreskrivs att 48 § 2 och 3 mom. kommunalskattelagen (1928:370) skall haföljande lydelse. 'Skattskyldig fysisk person, som varit bosatt här i riket under hela beskattningsåret, har rätt till kommunalt grandavdrag enligt följande. Grandavdragetuppgår till 0,32 Grandavdraget uppgår till 0,25 basbelopp för texerad inkomst som basbelopp för texerad inkomst sora inte överstiger 1,86 basbelopp. För inte överstiger 1,86 basbelopp. För texerad inkomst som överstiger texerad inkomst sora överstiger 1,86 raen inte 3,04 basbelopp upp- 1,86 men inte 3.04 basbelopp upp går grandavdraget till 0,32 basbe- går grandavdraget till 0,25 basbe lopp ökat raed av det lopp ökat raed av det belopp varmed den texerade in- belopp varmed den texerade in komsten överstiger 1.86 men inte komsten överstiger 1.86 men inte 2,89 basbelopp. För texerad in- 2,89 basbelopp. För texerad in komst som överstiger 3,04 basbe- komst som överstiger 3,04 basbe lopp uppgår grandavdraget till det lopp uppgår grandavdraget till det belopp som enligt föregående belopp som enligt föregående mening utgår vid en texerad in- mening utgår vid en texerad in komst på 3,04 basbelopp minskat komst på 3,04 basbelopp minskat av det belopp av det belopp varmed den texerade inkomsten varmed den texerade inkomsten överstiger 3,04 basbelopp, dock överstiger 3.04 basbelopp, dock lägst till 0,32 basbelopp. lägst till 0,25 basbelopp. Harskattskyldig under beskattningsåret uppburit lön eller annan gottgörelse somutgör skattepliktig inkomst enligt lagen (1958:295) oni sjöraansskatt skallgrandavdraget minskas med en tolftedel för varje period förvilken den skattskyldige uppburit beskattningsbar inkomst enligt nämnda lagsamt enligt 1 § 2 mom. lagen skattepliktig dagpenning. Medbasbelopp avses basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allraän försäkring föråret före texeringsåret. Grandavdraget får inte överstiga den skattskyldiges inkomst av aktiv näringsverksamhet och tjänst minskad med avdrag som avses i 46 §. I inkomst av tjänst inräknas därvid inte intäkt sora avses i 32 § 1 mom. förste stycket h och i. Sora avdrag enligt 46 § räknas därvid inte avdrag som på grand av dispens enligt punkt 6 tredje stycket av anvisningaraa till 46 § grandas på inkomst av passiv näringsverksamhet eller intäkt sora avses i 32 § 1 niora. förste stycket h. ' Grandavdragetavrandas nedåt till helt hundratal kronor. 3 mom.*Skattskyldig fysisk 3 mom. Skattskyldig fysisk peison,som varit bosatt här i riket endast under en del av beskattningsåret, har rätttill kommunalt grandavdrag med en tolftedel av 0,32 basbelopp för varjekalendermånad eller del därav, under vilken han varit bosatt här i riket,varvid bestämmelsema i 2 mom. tredjesjätte styckena tillärapas. person,som varit bosatt här i riket endast under en del av beskattningsåret, har rätttill kommunalt grandavdrag med en tolftedel av 0,25 basbelopp för varjekalendermånad eller del därav, under vilken han varit bosatt här i riket,varvid bestämmelseraa i 2 mom. tredjesjätte styckena tillämpas. 1992/93:50 Bilaga5.1 Denna lag träder i kraftden och tillämpas förste gången vid texering. 'Senastelydelse 1990:650. -Senaste lydelse 1990:650. 2 Förslag till Prop. Bilaga5.1 Lag om beräkningav statlig inkomstskatt pa förvärvsinkomst Istället för vad som anges i 10 § lagen (1947:576) ora stetlig inkomstskattangående beräicning av stetlig inkomstskatt på förvärvsinkomst skall vid 1994och texeringar stetlig inkomstskatt för fysiska personer och dödsbonberäknas enligt följande. Skattpå förvärvsinkomst utgör samt av den del av denbeskattningsbara förvärvsinkomsten som överstiger en skiktgräns som vid 1994års texering uppgår till multiplicerad med det jämförelsetel,uttryckt i procent, sora anger förhållandet mellan det allmänna prisläget ioktober 1992 och prisläget . Vid texering uppgårskiktgränsen till skiktgränsen vid texering multiplicerad med detjämförelsetel uttryckt i procent, sora anger förhållandet mellan det allmännaprisläget och prisläget . Skiktgränsen avrandasnedåt till helt hundratel kronor. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1991:1833) om ändring i lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenoraföreskrivs att punkteraa 3 och 4 i övergångsbestämmelserna till lagen(1991:1833) ora ändring i lagen (1947:576) ora steUig inkomstskatt skall haföljande lydelse. 1992/93:50 Bilaga5.1 Vid taxeringar gäller för fysiska personer och dödsbon följande. Av realisationsvinst på sådana finansiella instrament som avses i 27 § 1 mora. skall sora skattepliktig intäkt tes upp fem sjättedelar. Avdrag för realisationsförlust på sådana instrament skall grandas på fem sjättedelar av förlusten. Vad nu sagts gäller på motsvarande sätt realisationsvinst och realisationsförlust på andel i handelsbolag. Vid1993 års taxering gäller för fysiska personer och dödsbon följande. Av realisationsvinst på sådana finansiella instrament som avses i 27 § 1 mom. skall sora skattepliktig intäkt tes upp fem sjättedelar. Avdrag för realisations förlust på sådana instrament skall grandas på fem sjättedelar av förlusten. Vad nu sagts gäller på motsvarande sätt realisationsvinst och realisationsförlust på andel i handelsbolag. Förstestycket gäller inte sådan realisationsförlust som avses i 27 § 5 mom. tredjestycket till den del förlusten svarar mot utdelning från bolaget underbeskattningsåret och närmast föregående beskattningsår. Bestämmelsemai 10 § tredje 4. Bestäraraelseraa i 10 § tredje stycket tillämpas förste gången vid stycket tillämpas förste gången vid taxering. Denna lag träder i kraftden . Lag om ändring i lagen (1992:680) om ändring iuppbördslagen (1953:272) Härigenomförskrivs att punkt 1 av övergångsbestämmelseraa till lagen (1992:680) omändring i uppbördslagen (1953:272) skall ha följande lydelse. 1992/93:50 Bilaga5.1 1.Deima lag träder i kraft . Äldre bestemraelser gäller dock ifråga ora preliminär skatt som avser tid före . Vid tillämpningav bestämmelseraa om jämkning i saraband med sådan återbetelning av för mycketbeteld preliminär skatt som avses i 45 § 2 mom. förste stycket och anvisningamatill 45 § skall vid återbetelningar som avser hänsyn tesockså till överskjutende ingående mervärdeskatt. De nya bestäraraelseraa i 27§ 2 raora. förste stycket 4 och 45 § 2 mom. andra stycket tillämpas förstegången i fråga om överskjutende ingående mervärdeskatt som avser inkomståret1992. 1.Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller dock,utorn såvitt avser 7 § tredje stycket, i fråga om preliminär skatt som avsertid före . Vid tillämpning av bestämmelseraa om jämkning isamband med sådan återbetelning av för mycket beteld preliminär skatt som avsesi 45 § 2 mom. förste stycket och anvisningaraa till 45 § skall vidåterbetelningar sora avser hänsyn tes också till överskjutandeingående mervärdeskatt. De nya bestäraraelsema i 27 § 2 mom. förste stycket 4och 45 § 2 mom. andra stycket tillärapas förste gången i fråga om överskjutandeingående mervärdeskatt som avser . / fråga om preliminär skattför 1993 och 1994 och slutlig skatt på grund av 1994 och taxeringargäller, i stället för vad som sägs i 2 § 4 inom. första stycket andra meningen,att skattereduktionen skall uppgå till av den del av underskottetsom inte överstiger och av återstoden. 1 fråga ompreUminär skatt gäller, i stället för vad som sägs i 7 §tredje stycket om preUminär-skatteuttag , att den preliminäraskatten skall utgå av inkomsten. 5 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1988:847) om skattelättnader förallemanssparande och ungdomsbosparande Härigenomföreskrivs i fråga ora lagen (1988:847) ora skattelättnader förallemanssparande och ungdomsbosparande' dels att 3 § skall upphöra att gälla.dels att rabriken till lagen samt 1 och 2 §§ skall ha följande lydelse. Lag om skattelättnader för alle- Lag om skattelättnader för allemanssparandeoch ungdomsbospar- manssparande ande 1§ Skattelättnader enligt denna lag Skattelättnader enligt denna lag medges för sparande enligt lagen medges för sparande enligt lagen (1983:890) om allemanssparande, (1983:890) ora alleraanssparande lagen (1992:689) om pensions- oc/i lagen (1992:689) ora pensions- anknutet premiegrandande alle- anknutet premiegrandande alle manssparande och lagen manssparande. (1988:846) om ungdomsbospar ande. Av ränta på sparmedel som satts in i allemanssparandet utgör endastJyra femtedelar skattepliktig inkoinst vid taxering enligt lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt. Avrealisationsvinst och utdelning på andel i allemansfond tes fyra femtedelar uppsora skattepliktig inkomst. Avdrag för realisationsförlust på sådan andelgrandas på fyra femtedelar av förlusten. Förutdelning enligt 18 § siste stycket lagen (1983:890) om alleraanssparandeskall gåvoskatt betelas i den mån skattskyldighet föreligger enligt lagen(1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt. Sparpremieenligt lagen (1992:689) om pensionsanknutet premiegrandande allemanssparandeutgör inte skattepliktig inkomst. De fondandelar sora erhållits som en sådanpremie anses anskaffade för sammanlagt . Skattepliktig inkomstskall inte heller anses uppkomma vid en sådan överföring som avses i 3 § andrastycket sistnänmda lag till den del överföringen avser hela eller del avunderlaget för en sparpremie eller andelar sora erhållits som sparpremie. Dennadel av de överförda medlen skall anses förvärvad till det anskaffningsvärde somgällde före överföringen. Om en avgift betelats enligt 6 § samma lag skall vidberäkning av realisationsvinst bortses från de andelar som erhållits somsparpremie. Dennalag träder i kraft och tillämpas förste Prop. 1992/93:50 gången vid texering i den mån inte annat följer av punkteraa 2 Bilaga 5.1 Bestämmelseraa i 2 § förste stycket om andelar iallemansfond skall vid 1994 och texeringar fillämpas med utnyttjandeav kvotdelen två tredjedelar i stället för kvotdelen fyra femtedelar. Bestämmelseraa i 2 § siste stycket skall tillämpasförste gången vid texering. 'Senastelydelse av 3 §, 1990:675. -Senaste lydelse 1992:691. Senaste lydelse 1992:691. Lag om ändring i lagen (1991:1850) om upphävande av lagen(1947:577) om statlig förmögenhetsskatt