prop · GG03128 · 1992-12-31 00:00:00 — Det finns därför skäl som talar för att stödet, ora det nu återinförs i en eller annan form, awecklas så snart det låter sig göra. måste beak tas att stöd i olika former förekommer i ett antal västeuropeiska länder. rigehar därför knappast något val om man vill bevara en sjöfart under svensk flagg.Uppfattningen att svensk sjöfart har en positiv betydelse i olika hänseendentror jag delas av de flesta. Den har också varit vägledande för riksdagenstidigare ställningstaganden. Om sjöfartsnäringen och sjöarbetsmarknadensparter förmår att åstadkomma rationaliseringar och nytänkande så att näringenutvecklas positivt bör detta därför motivera statliga insatser. Skulle emellertid parternainte klara av att nå det rationaliseringsmål som ställts upp i avtalet ökarrisken, särskilt i en sviktande internationell konjunktur, för att delar avnäringen ändå slås ut i konkurrensen och att redarna då väljer att drivaverksamheten vidare under annan flagg. 1 den utsträckning så sker har destatliga stödinsatserna varit gagnlösa. Jagär därför inte beredd att nu lägga frara något förslag till långsiktig lösningav den svenska fjärrsjöfartens problem. Innan så sker bör resultatet av parternasegna åtgärder awaktas. Visar det sig vid en utvärdering sedan parterna haftrimlig tid på sig för att genomföra åtgärderna att föratsättningar skapats fören utvecklad svensk sjöfart är jag beredd att återkomma med förslag om en merpermanent insats från statens sida. En utvärdering bör göras . Fram till dess bör gälla ett bidragssystem som i huvudsakansluter till vad som tidigare gällde enligt förordningen (1989:9) om statligtbidrag till vissa bemanningskostnader. 3.2 Statligt bidrag till bemanningskostnaderna Mitt förslag: Förinnevarande budgetår införs ett statligt bidrag till bemanningskostnaderna påfartyg i fjärrfart enligt den definition som finns i sjömansskattelagen(1958:295). Bidraget består av dels återbetalning av den sjömansskatt somredaren skall betala och också har betalat in, dels ett bidrag tillsocialavgifterna med för första hälften av budgetåret och med för andra hälften, allt räknat per helårsanställd . Promemorians förslag: 1promemorian föreslås i stället befrielse från sjömansskatt och nedsättning avsocialavgifterna . Remissinstanserna har ihuvudsak instämt i promemorieförslaget såvitt gäller det ekonomiska stödet.Svenska Sjöfolksförbundet och befäborganba-tionema har ansett att ett systemmed återbetalning till arbetsgivaren av in-betalad skatt i stället förskattebefrielse borde övervägas. Två huvudskäl åberopas. Det första är attsystemet står i samklang med förslag till EG-skeppsregister (EUROS).Det andra skälet är att ett sådant system skulle innebära att inkomsttagarensskattskyldighet skulle kvarstå och att man bl.a. skulle kunna utnyttjaunderskottsavdrag för villalån m.m. och befälsorganbationemahar föreslagit en större reduktion av socialavgifterna, . Skälenför mitt förslag: Jag har (avsnitt 3.1) redogjort för mina skäl att tillsvidare föreslå att system som motsvarar det tidigare bidraget till vissa ]♦*1992193. bemanningskostnader.Systemet bör gälla fram till dess att det kunnat bedömas om derationaliseringar och andra åtgärder som parterna avtalat om medför enkostnadssänkning på i genomsnitt . Bidraget tillsocialavgifter bör för första halvan av innevarande budgetår uppgå till 38 000kr per helårsanställd . Ett bidrag av den storleken, dvs. i enlighet medvad bidraget omfattade fram till utgången av juni , har förutsatts för attöverbrygga tiden från och fram till dess att nyasjöfartspolitiska åtgärder kunde träda i kraft, vilket beräknades ske den Ijanuari1993. Att jag nu har valt att föreslå att ställningstagandet till dessa åtgärdersenareläggs bör inte föranleda någon annan bedömning. När det gäller bör emellertid bidraget bestämmas till ett belopp som motsvararden reduktion av socialavgifterna som parterna utgått från irationaliseringsavtalet, nämligen eller . En permanent lösning somsänker bemanningskostnaderna avseende sjömansskatt och sociala kostnader får somjagtidigare nämnt redovisas . Jag vill också erinra om attförändringar pä skatteområdet underlättas om de genomförs vid ettkalenderårsskifte. För innevarande budgetårinnebär följaktligen mitt förslag att återbetalning av sjömansskatt enligttidigare ordning återinförs. När det gäller reduktionen av de socialakostnaderna skall ett bidrag utgå med per helårsanställd sjömanpä fartyg i fjärrfart för och med . I finns reglerom statsstöd. Innebörden av dessa regler är att möjligheten för defördragsslutande staterna att lämna sådant stöd allmänt sett begränsas. Enligt rainmening torde dock de åtgärder jag nu föreslår vara förenliga med avtalet. Jaggör denna bedömning mot bakgrund av att likartade regler om statsstöd finns iRomfördraget och att likartade ordningar förekommer i ett antal EG-stater samtatt i flera sjöfartspolitiska dokument föreslagit åtgärder avden typ som mitt förslag innehåller. 3.3 Möjlighet att anställa utländskt sjöfolk Mitt förslag:Utländskt sjöfolk skall få anställas på svenska fartyg i fjärrfart utantillstånd. För övriga fartyg skall endast medborgare i stat inom det europeiskaekonomiska samarbetsområdet (EES) kunna anställas utan särskilt tillstånd.Särskilda behörighetsregler skall gälla på de fartyg där det finns rätt attanställa utländskt sjöfolk utan särskilt tillstånd. Promemorieforslagetavviker från mitt förslag bl.a. genom att där föreslås att utländskt sjöfolkinte skall få anställas på passagerarfartyg. Vidare föreslås att utländskasjömän som inte är bosatta i skall vara undantagna från rätten tillATP. Remissinstonseraa:Remissutfallet har varit blandat vad gäller denna del av promemorieförslaget.Bland annat SPK, , Sjöfartsver- ket.Redareföreningen och befåborganbationema stödjer förslagets huvudin- Prop.1992/93:128 riktning. , , och AMS är kritiska tillförslaget. Ett flertal remissinstanser har synpunkter på förslagets utformningoch motiv. Detta gäller särsliiilt Arbetsdomstolen, som bl.a. efterlyst enbättre motivering av varför en möjlighet att anställa utiändskt sjöfolkbehövs. Flera remissinstanser, nämligen Försäkringsöverdomstolen,, befåborganbationema och tar avståndfrån förslaget att utländska sjömän inte skall omfattas av ATP. Skälenför mitt forslag: Som nämnts tidigare skall enligt lagen (1989:532) omtillstånd för anställning på fartyg en utlänning ha särskilt tillstånd för anställningpå ett svenskt fartyg i utrikestrafik. Detta krav gäller dock inte utlänningarmed permanent uppehållstillstånd i och inte heller medborgare i ettannat nordiskt land. Tillföljd av måste under alla omständigheter den svenska arbetsmarknadenöppnas för medborgare i EES-stater. Det är tydligt att den nuvaranderegleringen på detta område härigenom förlorar en del av sin betydelse. Fråganär då om man inte bör gå ett steg längre och generellt avskaffa kravet påtillstånd för att anställa utlänningar på svenska fartyg. Saken torde fåbetydelse främst för det fall att fartyg med utländsk besättning flaggas in.Man kan då knappast utan vidare ersätta dessa sjömän med EES-medborgare.Eftersom det vid anställning på svenska fartyg i princip gäller svenska villkorfinns det inte någon anledning att tro att arbetsgivarna generellt harintresse av att anställa andra än EES-medborgare på fartygen. Möjlighetenatt utan särskilt tillstånd anställa utländskt sjöfolk som inte är medborgare ien EES-stat bör dock inte gälla alla svenska fartyg. Närmast till hands liggeratt låta den rätten gälla för samma fartyg som omfattats av sjöfartsstödet,dvs. fartyg som huvudsakligen används i fjärrfart. Vissaremissinstanser, bl.a. SPK och befälsorganisationerna, har tagit upp frågan omen eventuell kvotering av antalet utländska sjömän. De har därvid bl.a.åberopat behovet att trygga återväxten av svenskt sjöfolk och att det EG-förslagtill EG-register (EUROS) som jag tidigare nämnt innehåller kvoteringsregler. Jaganser att övervägande skäl talar mot kvoteringsregler. Intresset och behovet avatt anställa utländskt sjöfolk torde växla mellan olika fartyg och kommerknappast med nu givna förutsättningar att vara särskilt stort. Om det sker inflaggningav ett svenskkontrollerat fartyg med utländsk besättning måste vid en kvoteringen del av besättningen genast sägas upp. En lagreglerad kvotering kan därförleda till en olycklig stelbenthet som inte tjänar någons intresse. Möjlighetenatt anställa utlänningar bör därför enligt min mening i princip gällaoinskränkt på de fartyg som går i fjärrfart. Jag förordar därför att undantaggörs från reglerna i lagen (1989:532) om tillstånd för anställning på fartyg.Däremot delar jag den av framförda uppfattningen att någonmöjlighet att göra undantag från mönstringslagen (1983:929) inte behövs. Ipraktiken är det en fråga för sjöarbetsmarknadens parter att avtala om i vilkenutsträckning utländska sjömän kan vara verksamma på svenska fartyg. Ipromemorian har föreslagits att det inte bör finnas någon möjlighet att anställa utländskt sjöfolk på fartyg som i huvudsak används för befordran av 13 Som skäl haranförts att möjligheten till väl fungerande kom- Prop. 1992/93:128 munikationinom besättningen och mellan besättning och passagerare har särskilt storbetydelse på passagerarfartyg. och befälsorganisationernahar dock anfört att en sådan begränsning inte är motiverad när det gällerfartyg som inte anlöper . har också anfört att någrahinder att anställa utländskt sjöfolk inte bör finnas för de fartyg som ärregistrerade som färjor men som huvudsakligen används för godstransporter ochbara har begränsade passagerarutrymmen. Jagdelar inte promemorians uppfattning att sådana säkerhetsproblem skulleföreligga om utländskt sjöfolk anställs på passagerarfartyg att dessa börsärbehandlas då det gäller möjligheten att anställa utiänningar. Svenskasäkerhetsnormer kommer att gälla på fartygen. I kontrollen av säkerhetsnivånpå ett fartyg ingår bl.a. kontroll av besättningens förmåga att sköta sinauppgifter och göra sig förstådda. Det problemet kan för övrigt uppkomma redangenom anställning av sjöfolk från vissa EES-stater, vilket som nämnts underalla omständigheter måste tillåtas. Det bör också beaktas att på t.ex. kryssningsfartygkanske majoriteten av passagerarna över huvud taget inte behärskar någotnordiskt språk. Vadgäller frågan om säkerhetsbestämmeber, svensk rätts tillämplighet m.m. vill jagframhålla att anställning av utländsk arbetskraft på ett fartyg inte påverkartillämpligheten av svensk rätt vad gäller säkerhetskrav beträffande fartyget.Självfallet är fartyget som varje annat svenskflaggat fartyg underställt svenskrätt. Vadgäller behörighetsfrågorna får jag anföra följande.I den av bl.a. Sverigeantagna internationella konventionen angående normer för sjöfolks utbildning, certifieringoch vakthålling, den s.k. , anges de minimikrav i fråga omutbildning och praktisk tjänstgöring på fartyg som personal medansvarsfunktioner och viss annan personal skall ha för att få uppehålla enbefattning på fartyg. Enligtreglerna om och gäller att ett certifikat som utfärdats av en stat somär ansluten till godtas som behörighetsgrundande för enutländsk . Jag anser att en motsvarande ordning bör gälla beträffande defartyg där det är tillåtet att fritt anställa utlänningar. Omen behörighetenligt i något fall skulle visa sig otillräcklig, harSjöfartsverket enligt allmänna regler möjlighet att ingripa. Medhänsyn till de särskilda krav som bör ställas på fartygets befälhavare ochmaskinchef anser jag emellertid att dessa skall ha svensk behörighet. Eftersomden svenska lagstiftningen om t.ex. fartygssäkerhet och arbetsmiljö i fleraavseenden är mer långtgående än motsvarande lagstiftning i vissa andra länder,är det väsentligt att utländska sjömän görs förtrogna med de svenska reglerna.Vid anställning av utländska sjömän måste stor uppmärksamhet ägnas åt derasintroduktion i arbetet. Urutlänningsrättslig synpunkt kan jag säga följande om förslaget. Kravet på anställningstillstånd för arbete pä svenska fartyg i utrikes trafik infördes ursprungligen (prop. 1974:31 s.42ff., bet. 1974:JuU8, rskr. Regleringen infördes av arbetsmarknadspolitiska skäl. Bl.a. nämndes de svenska och nordiska sjömännens intressen och intresset av en god utbildningsnivå. Reglerna saknar alltså egentligt samband med invand- 14 Anställningstillstånd respektive arbete på ett Prop.1992/93:128 svenskt fartyg i utrikes fart torde inte grunda någon rätt tillarbets- eller uppehållstillstånd i . I samband med att nu gällandeutlänningslag (1989:529) infördes, bröts reglerna om anställningstillstånd uttill en särskild lagstiftning. Enregel att utlänningar utan hinder av bestämmelserna om anställningstillståndför arbete på svenska fartyg i utrikes trafik får anställas på fartyg i fjärrfart,torde därför inte medföra några problem i utlänningsrättsligt hänseende. Urkontrollsynpunkt är enligt min mening nu gällande regler tillräckliga. Här börsärskilt nämnas utiänningsförordningens (1989:547) regler om sjö-mansvisering(2 kap. 4§) och om inresa med fartyg (5 kap. 8-10§§). Ipromemorian har som nämnts föreslagits att utländska sjömän som arbetar påsvenska fartyg i fjärrfart och inte är bosatta i bör undantas från ATP-systemet.För egen del menar jag att ställning till den frågan bör tas i samband medövervägandet av ett mer permanent system för stärkande av sjöfartenskonkurrenskraft. 4 Kostnadsberäkning och administration Detförutvarande stödet till svenska rederier avvecklades vid utgången av (prop. 1991/92:100 bil. 7 s. 100, bet. 1991/92:TU24, rskr. 1991/92:186). Föratt täcka kostnaderna för kvalifikationsperioden - harriksdagen anvisat för innevarande budgetår på anslagetBidrag till svenska rederier. Förförsta hälften av innevarande budgetår bör enligt vad jag anfört i detföregående stödet vara detsamma som . Detta innbär tillkommandekostnader för staten på ca . För andra hälften av sammabudgetår bör bidraget för socialavgifter utgå med ett belopp som motsvarar ensänkning av socialavgifterna , eller med 29 000 kronor.Utbetalningen av detta stöd som kan beräknas till ca kommeratt belasta /94. Dettillkommande medelsbehovet för innevarande budgetår kan beräknas till ca 360miljoner kronor. Jaghar för avsikt att återkomma i budgetpropositionen när det gäller medelsbehovetför /94. Stödetbör som tidigare administreras av . 1enlighet med vad jag nu anfört har inom upprättatsförslag till lagom ändring i lagen (1989:532) om tillstånd för anställning på fartyg. Förslagethar upprättats efter samråd med chefen för . Förslagetrör ett ämne som faller inom Lagrådets granskningsområde en- 15 ligt 8 kap. 18 §regeringsformen. Med hänsyn till ändringens beskaffenhet Prop. 1992/93:128 anserjag dock att lagrådsgranskning kan underlåtas. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen debföreslår att 1.anta förslaget till lag omändring i lagen (1989:532) om tillstånd för anställning på fartyg, 2.till Bidrag för svenskarederier på tilläggsbudget till statsbudgeten för /93 anvisa ettförslagsanslag på , deb bereder tillfälle att 3.ta del av vad jag anförtangående den framtida inriktningen av sjöfartspolitiken. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärderoch det ändamål som föredraganden har hemställt om. Sammanfattning av departementspromemorian Prop. En ny svensk sjöfartspolitik Bilaga i Ipromemorian behandlas åtgärder till stöd för svensk sjöfartsnäring. flagglagen, med krav på tillstånd för utflaggning av svenskflaggadefartyg har upphävts från och med den Ijanuari 1992. Förslag har lagts fram sominnebär att det särskilda stödet till vissa bemanningskostnader Å dvs.återbetalning till rederierna av erlagd skatt för ombordanstäUda och ett klumpsummebidragpå per anställd på fartyg i fjärrfart för att finansiera socialaavgifter, skall upphöra . Detta stöd har avsetthuvuddelen av den svenska handelsflottan, utom färjorna. Kostnadslägetför fartygsdrift i handelssjöfart är väsentligt lägre i vissa asiatiska länderän i , ca en tredjedel av svenska kostnader. Flera europeiska länder harskapat möjligheter till kostnadsminskningar för fartyg under sin flagg genomatt inrätta s.k. andraregister med möjlighet att anställa utländskt sjöfolktill lägre kostnad. Inom EG har ett sådant register (EUROS) också föreslagitsav . Utanstöd blir, med oförändrade förutsättningar i övrigt, sjöfart under svensk flagginte konkurrenskraftig i förhållande till sjöfart frän tongivandesjöfartsnationer. Därför föreslås i promemorian en särskild lagstiftning enligtvilken fartyg som huvudsakligen används i fjärrfart skall kunna föras in i ensärskild förteckning. Fjärrfartsområdet är i huvudsak området bortom en linje Hanstholm-Lindesnäseller bortom . Detta innebär att de flesta svenska handelsfartyg utomfärjorna kan föras in i förteckningen. För skepp införda i förteckningen skallgälla skattefrihet för ombordanstäUda och reduktion av de sociala avgifternamed . Kravet på tillstånd för anställning av utländsktsjöfolk avskaffas också för sådana fartyg, med undantag för passagerarfartyg.Särskilda avtal skall gälla för arbetsvillkor på skepp i förteckningen därutlänningar får anställas utan särskilt tillstånd. Sådana avtal skall kunna awikafrån vissa föreskrifter som annars är tvingande. Särskilda uppsägningsgrunderskall också gälla. Det skall också gälla särskilda behörighetsregler för vissabefattningar. Promemorians lagförslag Prop. Lag om särskild förteckning över svenska skepp Härigenom föreskrivs följande. 1 § Ett skepp som är infört i skeppsregistretenligt 2 § andra stycket sjölagen (1891:35 s. 1) med en bruttodräktighet på minst 100 och som huvudsakligen används i fjärrfart skall, om ägaren begär det, föras in i en särskild förteck ning. Att ett skepp förts in i förteckningen har den verkan som anges i denna lag. Föreskrifterna i 5-13 §§ denna lag skall inte gälla för fartyg som i huvud sak används för befordran av passagerare. Med fjärrfart avses detsamma som i 2 § lagen (1958:295) omsjömansskatt. 2 § En är frikallad från skattskyldighetför inkomst ombord på ett skepp som är infört i förteckningen. Sådan inkomst skall inte heller beaktas vid taxering till skatt för annan inkomst. Med och inkomst ombord avses detsamma som i 2§lagen (1958:295) om sjömansskatt. Socialavgifter m.m. ■ . 3§ De avgifter som en arbetsgivare skall betala enligtlagen (1981:691) om socialavgifter och lagen (1989:634) om procentsats föruttag av avgift till försäkringen för tilläggspension skalli fråga om sjömän som åtnjuter skattefrihet enligt 2§ beräknas på följandesätt. Avgiftsunderlaget utgörs av lön i pengar eller annan ersättning medanledning av tjänsten ökad (försäkringslön). Detprocenttal med vilket avgifter enligt nämnda lagar sammanlagt skall betalasenligt vad som är stadgat för sjömän skall minskas med tjugofem procentenheter.Vid avgiftsberäkningen skall 2 kap. 2 § andra stycket lagen om socialavgifterinte gälla. Avgifter skall betalas med sammanlagt det procenttal avavgiftsunderlaget som därvid erhållits. Bestämmelserna om redaravgift i lagen (1984:668) omuppbörd av socialavgifter från arbetsgivare skall gälla för uppbörden. Lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissaförvärvsinkomster och lagen (1991:687) om särskild löneskatt påpensionskostnader äger inte tillämpning på sådan inkomst som avses i 2§. 4 § För den som har rätt till statliga eller kommunalabidrag eller andra förmåner som är beroende av någons inkomst, skallsjömannens inkomst av anställning ombord på skepp som är infört i densärskilda förteckningen anses utgöra den i 3 § angivnaförsäkringslönen.Arbetsgivaren skall lämna uppgift om försäkringslönen i denredovisning av utgiven lön m.m. som han skall lämna enligt lagen (1984:668) omuppbörd av socialavgifter från arbetsgi- 5§ Lagen (1989:532) om tillstånd för anställning på fartyg gäller inte föran- Bilaga 2 ställning på ett skepp som är infört i den särskildaförteckningen. Förfartyg som är infört i den särskilda förteckningen får regeringen eller, efterregeringens bemyndigande. meddela föreskrifter om undantag frånmönstringslagen (1983:929). 6§Bestämmelserna i lkap. 3§ andra stycket lagen (1962:381) om allmän försäkringrörande försäkring för tilläggspension gäller inte en utländsk som inteär bosatt i och som är anställd på ett skepp som är infört i densärskilda förteckningen. En sådan är försäkrad för arbetsskada enligtlagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring. I §Kollektivavtal gäller för arbete ombord på skepp som införts i den sär skilda förteckningen bara om detta särskilt anges i avtalet. 8§ Avtal om anställning gäller för arbete ombord pä skepp som införts i den särskildaförteckningen bara om detta särskilt anges i avtalet. Ett sådant avtal skalluppfylla kravet på skriftlig form enligt 4 § sjömanslagen (1973:282). 9§Ett avtal enligt 7 och 8§§ får innehålla undantag från sjömanslagen (1973:282)med undantag för 4, 6, 8-11, 15, 22, 29-33, 36, 37, 38, 45, 58, 61,63 och 75 §§,mönstringslagen (1983:929) med undantag för 5 § punkt 2-4 samt 7, 9, 10, 12,13, 14, 16, 18, 19, 21 och 26§§, sjöarbetstidslagen (1970:105), med undantagför 12 och 16 §§, och lagen (1974:981) om arbetstagares rätt till ledighet förutbildning. Arbetsgivaren skall underrätta om innehållet isådana undantag. Tvistom anställningsförhållande får inte dras inför utländsk myndighet. 1kollektivavtal får dock överenskommas att annan domstol skall vara behörig. Andrastycket gäller inte om annat följer av lagen (1992:000) med anledning avSveriges tillträde till . Sakliggrund för uppsägning m.m. 10§ Arbetstagare som är anställd för arbete ombord på ett skepp när detta förs ini den särskilda förteckningen och beträffande vilken inte gäller anställningsavtalenligt 8 § får därvid sägas upp från sin anställning utan hinder avbestämmelserna i 7 § lagen (1982:80) om anställningsskydd. Viduppsägning i övrigt skall arbetsgivaren vid tillämpning av 7 § lagen om anställningsskyddinte vara skyldig att erbjuda arbetstagare som inte har anställningsavtalenligt 8 § denna lag arbete ombord på ett skepp som är infört i den särskildaförteckningen. Inte heller skall arbetsgivare vara skyldig att erbjudaarbetstagare sora har anställningsavtal enligt 8 § denna lag, arbete på ettskepp som inte är infört i förteckningen. II §Vid tillämpning av 22 och 25 §§ lagen (1982:80) om anställningsskydd skall de skepp som införts i den särskilda förteckningen utgöra en driftsen het. Försådana kollektivavtal som avses i 2 § andra stycket lagen om anställningsskyddgäller inte där angivna särskilda krav på den avtalsslutande arbetstagarorganisationen. 12§ Lagen (1974:13) om vissa anställningsfrämjande åtgärder skall inte 2p gälla för skepp som ärinfört i den särskilda förteckningen. 13 §Befälhavaren och maskinchefen skall inneha den behörighet som krävs Bilaga2 enligt svenska föreskrifter om behörigheter för sjöpersonal. I fråga om öv riga befattningar sora ingår i rainimibesättningen gäller att den anställde skallinneha behörighet som godkänts i en stat som tillträtt konventionangående normer för sjöfolks utbildning, certifiering och vakthållning (). 14 §Ett skepp som är infört i den särskilda förteckningen skall avföras ur denna,om förutsättningarna för att skeppet skall få vara infört där inte '' 1S§Den särskilda förteckningen förs av , som beslutar angåendeinförande i eller avförande ur förteckningen. 16 §Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med dela ytterligare föreskrifter för tillämpningen av denna lag samt i enskilda fall besluta om undantag från 9 och 13 §§. 17 §Sjöfartsverkets beslut angående införande i eller avförande ur förteck ningen får överklagas hos regeringen. Andra beslut enligt denna lag får inte överklagas. Dennalag träder i kraft . Förslag till Prop. Lag om ändring i sjölagen (1891:35 s. 1) Bilaga 2 Härigenomföreskrivs att 2§ sjölagen (1891:35 s. 1)' skall ha följande lydelse. 2 §2 Fartyg, varsskrov har en största längd av och en största bredd av minstfyra meter, betecknas skepp. Annat fartyg kallas båt.