prop · GF0391 · 1992-01-01 00:00:00 — /1/ 1 Lagen omtryckt 1990: 423. Regeringens proposition 1991/92: 91 om ombildning av till aktiebolag, m. m. Regeringen förelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet för de åtgärder och de ändamål som föredraganden har hemställt om. På regeringens vägnar huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås att den verksamhet som stiftelserna inom bedriver i fortsättningen skall bedrivas i aktiebolagsform. Staten föreslås bli enda ägaren i de nybildade aktiebolagen, direkt genom ägarskap i moderbolaget och indirekt genom moderbolagets innehav av samtliga aktier i dotterbolagen. Styrelsen i moderbolaget föreslås i sin helhet utses av regeringen. Samhallgruppens huvudsakliga verksamhetsidé skall även fortsättningsvis vara att skapa meningsfulla och utvecklande arbeten åt arbetshandikappade där behoven finns. Det statliga ersättningen till Samhallgruppen, som utges med en viss procent av löne- och lönebikostnader för de anställda arbetshandikappade, föreslås fortsättningsvis lämnas med ett krontalsbelopp, som skall motsvara nuvarande driftbidrag och bidrag till . För /93 beräknas till den nya företagsgruppens verksamhet ett reservationsanslag på 5 . Propositionens lagförslag 1 Förslag till Lag om upphävande av lagen (1979: 47) om regionala stiftelser för skyddat arbete. Härigenom föreskrivs att lagen (1979: 47) om regionala stiftelser för skyddat arbete skall upphöra att gälla vid utgången av . 2 Förslag till Lag om tystnadsplikt i verksamhet i Samhallgruppen Den som deltar i eller har deltagit i verksamhet som genom produktion av varor och tjänster syftar till att uppnå meningsfullt och utvecklande arbete för arbetshandikappade, får inte obehörigen röja vad han därvid har fått veta om en anvisad arbetstagares personliga förhållanden. Om ansvar för den som bryter mot första stycket finns bestämmelser i . Denna lag träder i kraft . 3 Förslag till Lag om ändring i lagen (1987: 519) om granskning av statliga aktiebolag och stiftelser Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1987: 519) om granskning av statliga aktiebolag och stiftelser1skall ha följande lydelse. 1 § får granska den verksamhet som bedrivs i följande aktiebolag och stiftelser. Aktiebolag Aktiebolaget anläggningsprovning Aktiebolaget Trav och teatern aktiebolag Aktiebolag i /kolumn1/ och de dotterbolag som ingår i Samhallgruppen SEMKO, , () . Utveckling Aktiebolag Värdepapperscentralen VPC Aktiebolag Stiftelser Fonden för industriellt samarbete med för industriellt utvecklingsarbete (Industrifonden) /kolumn1/Stiftelsen och de regionala stiftelser som ingår i Samhallgruppen Stiftelsen attachéverksamhet Stiftelsen Svenska rikskonserter turistråd lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , , , , P. , . Föredragande: statsrådet om ombildning av till aktiebolag, m. m. 1 Inledning 1.1 Översyn av Genom beslut uppdrog den dåvarande regeringen till en särskild utredare att göra en översyn av Stiftelsen (dir. 1990: 73). Utredaren skulle beskriva hur de ursprungliga sociala, arbetsmarknadspolitiska och ekonomiska målsättningarna för företagsgruppen kunnat uppfyllas samt belysa olika omvärldsfaktorers påverkan på företagsgruppen framför allt ur ett framtida perspektiv. Utredaren skulle mot denna bakgrund överväga om det finns skäl att precisera eller i några avseenden ändra mål och roll i samhället samt om det finns skäl att ändra organisationsform för företagsgruppen. I utredningsuppdraget ingick att pröva ett förslag från att företagsgruppens juridiska företagsform skulle ändras från stiftelse till aktiebolag. Vidare skulle utredaren under arbetet hålla kontakt med egen översynsutredning, "mot ", och beakta vad som framkom i denna. Som särskild utredare förordnades förra statsrådet, kommunalrådet . Utredaren har överlämnat sina förslag i betänkandet (SOU 1991: 67) i går . En sammanfattning av förslagen bör fogas till protokollet som bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats . Yttrande har avgivits av , , , (), (), , , (), (), AMU-styrelsen, arbetarskyddsstyrelsen (ASS), närings- och teknikutvecklingsverket (), kammarkollegiet, statskontoret, (), näringfrihetsombudsmannen (NO), , (), (), , , , , Föreningen , (), Akademikers (), i (LO), (), , (), (). En sammanställning av remissyttrandena har upprättats inom och finns tillgänglig i ärendet (A91/17303/AL). 1.2 översyn "mot " Stiftelsen har med en skrivelse överlämnat till regeringen en egen framtidsstudie "mot ". I studien redovisas ett utvecklingsprogram med förslag till åtgärder, varav vissa förutsätter medgivande. Med utgångspunkt i en omvärldsbeskrivning och en nulägesanalys preciseras i rapporten roll och uppgifter för 1990-talet, utvecklingsmål och strategier samt de konsekvenser detta får för organisation, resurser och resultatmål. En betydande ökning av den internationella konkurrensen och fortsatta industriella strukturförändringar i kommer, enligt rapporten, att påverka möjligheter att utvecklas som legoproducent. kan den växande tjänstesektorn ge möjlighet att utveckla nya verksamheter. Den huvudstrategi som förordas i rapporten innebär att minskar andelen industriproduktion, framför allt legoproduktionen, till förmån för en satsning på service- och tjänsteverksamheten. utveckling av nya verksamhetsformer såsom de senaste årens inbyggda verksamheter och entreprenadåtaganden, avses fortsätta. Enligt rapporten innebär detta bl.a. en utveckling av former där arbetshandikappade kan ta över och driva verksamhet i egen regi. Den särskilde utredaren med uppgift att göra en översyn av har som nämnts i enlighet med sina direktiv (dir. 1990: 73) samrått med Stiftelsen och beaktat egen studie. förslag behandlas i det följande i den mån förslagen avviker från den särskilde utredarens förslag. 1.3 Stiftelsen anslagsframställning för /93 Stiftelsen har inkommit med en anslagsframställning för /93. Med den timram för sysselsättningsvolymen hos som gällt budgetåren 1990/91 och 1991/92 har förbättrad närvaro och färre övergångar i praktiken lett till en neddragning av antalet arbetstillfällen hos . Koncernen hade vid ingången av 1990/91 för många anställda, varför anställningsstopp gällt . Genom naturlig avgång har antalet arbetstillfällen minskat med nära 2 000 . En regional omfördelning av arbetstillfällen har påbörjats till följd av att AMS önskat tillämpa en ny fördelningsmodell /92. Med hänsyn bl.a. till konjunkturläget har svårt att, ungefär i förväg, binda sig för en bemanning högre än 30 000 arbetstillfällen för arbetshandikappade /93. I samråd med AMS föreslår en timram om 31,9 milj. arbetstimmar /93, vilket innebär att koncernen kan ha 30 000 arbetshandikappade anställda. Beräkningen bygger på en fortsatt närvaroförbättring med /93. Överenskommelsen mellan om rekryteringen av prioriterade grupper har setts över, vilket lett till en viss uppstramning av definitionerna av dessa grupper. Som en följd av detta har målet satts till att mot tidigare av nyrekryteringen skall ske från dessa grupper. Under /91 uppnåddes att av nyrekryteringen gällde de prioriterade grupperna, som dessa då definierades. Under /91 har 925 anställda gått över till arbete hos annan arbetsgivare, vilket motsvarar av det totala antalet anställda. Omstruktureringen från industriproduktion till service/tjänster fortsätter med målet ca 1 000 arbetstillfällen under budgetåren 1991/92 och 1992/93. För /92 räknar med en resultatprocent om av lönekostnaden för arbetshandikappade anställda. Med utgångspunkt i en timram om beräknas behovet av statlig merkostnadsersättning motsvara /93. Behovet av bidrag till fastighetsfonden beräknas till 509 milj.kr. har därvid beräknat avskrivningarna på fastighetsbeståndets återanskaff- ningsvärde. Som ett led i skattereformen har bl.a. möjligheten till nedskrivning av lager och avsättning till resultatutjämningsfond slopats. De obeskattade reserverna skall återföras till beskattning . Vid taxering fastställs ett uppskovsbelopp som tas till beskattning vid 1992--taxeringar. En ny reserveringsmöjlighet har i stället införts nämligen avsättning till skatteutjämningsreserv (surv). Stiftelser är emellertid undantagna från möjligheten till surv-avsättningar. beräknar att återföringen av de obeskattade reserverna kommer att medföra en ökad beskattning med ca 176 milj.kr., som kan fördelas . Vid taxering beräknas skattebelastningen av återföringen uppgå till ca 50 milj.kr. och vid taxering till ca 60 milj.kr. avser, när de exakta beloppen blir kända, att komma in till regeringen med särskilda äskanden om kompensation i form av kapitaltillskott för gjorda skatteinbetalningar. Sammantaget begär för /93 -- att ersättning för täckande av driftmerkostnader vid anvisas av lönekostnaden för arbetshandikappade, vilket beräknas motsvara 4 573 milj.kr., -- att fortsättningsvis får avvika i förhållande till fastställd timram med +/-- , -- bidrag till fastighetsfonden med 509 milj.kr., -- särskilt kapitaltillskott som kompensation för skattebelastning att anvisas i särskild ordning. 2 Bakgrund 2.1 Bildandet av Samhällsföretag/beslutade (prop. 1977/78: 30, AU 16, rskr. 74) om huvudmannaskap och organisation för skyddat arbete och yrkesinriktad rehabilitering m.m. Beslutet innebar bl.a. att verksamheten vid landstings- och primärkommunala verkstäder för skyddat arbete, statliga kontorsarbetscentraler och industriella beredskapsarbeten samt olika slag av hemarbete skulle samordnas i en gemensam organisation. Staten och landstingskommunerna skulle tillsammans bilda regionala stiftelser för skyddat arbete inom varje län. För vissa övergripande frågor skulle en central stiftelse bildas. beslutade därefter (prop. 1978/79: 25, bil. 9, AU17, rskr. 118) om en lag om regionala stiftelser för skyddat arbete. Lagen (1979: 47) om regionala stiftelser för skyddat arbete trädde i kraft . Vidare beslutade regeringen även om bildandet av den centrala samt om stadgar för stiftelsen. Samhällsföretag -- numera benämnt -- började sin verksamhet . nuvarande organisation omfattar den centrala Stiftelsen samt 24 regionala stiftelser. De regionala företagen omfattar totalt ca 590 arbetsställen, varav 430 egna produktionsenheter och ca 160 inbyggda verksamheter och entreprenadåtaganden. Vidare har inrättat sex säljbolag, sammanhållna i en sidoordnad koncern med som moderbolag. är landets största legotillverkare. av arbetstillfällena hänför sig till legoproduktion. Egna produkter svarar för . Service och tjänster svarar för , men är ett snabbt växande affärsområde. Under /91 tillkom 760 nya arbetstillfällen inom denna sektor med motsvarande neddragning inom varuproduktionen. Av en fakturering på 3 011 milj.kr. /91 utgjorde 317 milj.kr. intäkter av direkt export. Till detta kommer indirekt export om ca 300 milj.kr. i form av underleveranser till andra svenska 2.2 Verksamhetens syfte och mål I den nämnda propositionen om skyddat arbete och yrkesinriktad rehabilitering m.m. erinrade föredraganden om det vidgade målet för sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitiken. Målet full sysselsättning hade förskjutits till att avse rätten till arbete för alla. En följd av detta var att grupper som tidigare i mycket liten utsträckning förväntades ingå i arbetskraften kommit att göra anspråk på arbete. Enligt propositionen skall det skyddade arbetet främst ses som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd i syfte att värna om arbetshandikappades rätt till avlönat arbete. Begreppet "skyddat arbete" skall förstås så, att de anställda är skyddade från konkurrens från personer utan arbetshinder när det gäller att få och behålla ett arbete. Det betyder också att arbetsplatserna i görlig mån är anpassade till de arbetshandikappades förutsättningar. Det fastslogs att en fortsatt hög ambitionsnivå borde eftersträvas, så att allt fler gravt arbetshandikappade kunde ges möjlighet till en produktiv insats och därmed till en egen försörjning. Skyddat arbete är samhällsekonomiskt motiverat även för dessa grupper. Det är därför inte meningsfullt att försöka slå fast någon nedre gräns för arbetsförmågan för att få skyddat arbete. Ett arbete kan ha mycket stort värde för den enskilde och för hans möjligheter till ett aktivt samhällsliv även om den faktiska arbetsförmågan är ringa. Frågan om det skyddade arbetet främst skall ha ett rehabiliterande syfte eller i första hand vara en långsiktig eller varaktig sysselsättningsåtgärd var -- då som -- mycket omdiskuterad. I den av godkända propositionen 1977/78: 30 om skyddat arbete och yrkesinriktad rehabilitering m.m. (AU 1977/78: 16, rskr. 74) uttalar föredragande departementschefen att skyddat arbete måste utformas och bedrivas så att det åtminstone på lång sikt förstärker de anställdas möjligheter att kunna ta steget över till annat arbete. Men han erinrade om att allt mer gravt handikappade kunnat få skyddat arbete och att många av dessa haft något avlönat arbete. En del kan åtminstone ha möjlighet att ta arbete på den öppna arbetsmarknaden. Andra har en så väsentligt nedsatt arbetsförmåga att de knappast under några förutsättningar kan komma i fråga för sådant arbete. Han menade därför att det förhållandet att en större del av de anställda stannar kvar i skyddat arbete inte får ses som ett misslyckande för verksamheten. För gravt handikappade innebär det en hög grad av rehabilitering att kunna klara ett arbete vid en verkstad för skyddat arbete. I propositionen konstaterades vidare att det splittrade huvudmannaskapet hade lett till ojämn utbyggnad av verksamheterna, vilket i sin tur lett till påtagliga regionala skillnader vad gäller tillgången till arbete i skyddade former. Samordningen av de olika formerna av särskilt anordnad sysselsättning skulle ge möjlighet att utjämna denna regionala obalans. Den nya organisationen skulle även innebära friare och mer affärsmässiga former för verksamheten. Ett syfte med samordningen av det tidigare starkt splittrade huvudmannaskapet var att stärka verksamhetens ställning på marknaden. Bristen på samordning hade inneburit att varken anskaffning eller fördelning av arbetsuppgifter eller marknadsföring av produkter blivit så rationell och ändamålsenlig som man skulle önska. Många av de olika huvudmännen saknade möjlighet att själva bygga upp en slagkraftig försäljningsorganisation, utveckla nya produkter och avsättningsområden. Föredraganden konstaterade också att verkstäderna för skyddat arbete hade en mycket liten exportvolym. Verkstäderna för skyddat arbete skulle, enligt föredraganden, betraktas som en tillgång i vårt lands samlade näringsliv. De människor som arbetar i verksamheten producerar angelägna varor och tjänster och bidrar därmed till utvecklingen av vårt samlade välstånd. För att verksamheten skall kunna bedrivas under så normala former som möjligt bör olika grupper av arbetshandikappade arbeta på samma arbetsplats. Specialverkstäder för en viss handikappgrupp bör sålunda normalt inte inrättas. Vid lokaliseringen av verkstäder bör eftersträvas att de förläggs så att de naturligt smälter in i ortens näringsliv. Vårdpräglad arbetsterapi bör inte anordnas i samma lokaler som skyddat arbete. 3 utveckling Den särskilde utredaren med uppgift att göra en översyn av har bedömt att företagsgruppen i stort sett kunnat uppfylla de sociala, arbetsmarknadspolitiska och ekonomiska mål, som statsmakterna har uppsatt för verksamheten. Avgörande för att dessa mål skall kunna förenas är att den enskilde får "rätt" arbete utifrån sina förutsättningar och utvecklingsmöjligheter. Utredaren framhåller att lyckats förena "personlig utveckling och affärer" och därmed också visat att de skilda målen kan förenas. Han hänvisar bl.a. till att antalet anställda arbetshandikappade har ökat betydligt som företagsgruppen verkat, liksom antalet övergångar från till arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Han finner det också positivt att en regional utjämning av tillgången till arbetstillfällen för arbetshandikappade har uppnåtts. Däremot menar utredaren att andelen anställda från de s. k. prioriterade grupperna -- dvs utvecklingsstörda, psykiskt arbetshandikappade och flerhandikappade -- inte har ökat i tillräcklig 3.1 Sysselsättningsvolym inledning hade ca 21 000 arbetshandikappade anställda och närmare 5 500 övriga anställda (tjänstemän, arbetsledare, instruktörer m.m.). har antalet arbetshandikappade anställda ökat till ca 29 400 personer, medan den s.k. direktanställda personalen har minskat till ca 4 700. Av de arbetshandikappade arbetar ca 1 500 i inbyggd verksamhet och med entreprenadåtaganden. Dessa nya med andra arbetsgivare integrerade former har tillskapat framför allt . Härtill kommer ett mindre antal anställda vid verkstäder, som drivs av enskilda organisationer med bidrag från och under tillsyn. Sedan starten har omkring 46 000 arbetshandikappade personer nyanställts hos . Under företagsgruppens första verksamhetsår fanns inga begränsningar för hur många arbetstillfällen som fick anordnas med statligt stöd. Or- deringång och olika organisatoriska förutsättningar var bestämmande för hur många som kunde beredas anställning inom företagsgruppen. Fr.o.m. /85 infördes en ram för det antal arbetstimmar som skulle ligga till grund för det statliga stödet. Syftet var att begränsa och bättre kontrollera kostnaderna för verksamheten. Timramen har varit i genomsnitt 31 450 000 arbetade timmar per budgetår, vilket är en liten ökning jämfört med budgetåren 1986/87 -- 1987/88. har möjlighet att omfördela arbetstimmar mellan budgetåren inom en tidsrymd, som är . 3.2 Regional fördelning av verksamhet Ett av syftena med inrättandet av Samhällsföretag/var att åstadkomma en regional utjämning vad gäller tillgången till skyddat arbete. De nya arbetstillfällena har också förlagts så att tillgången till arbete kunnat bli mer jämnt fördelad . Vid starten fanns ca 370 arbetsställen för skyddat arbete i 210 kommuner. fanns ca 590 arbetsställen på 340 orter i 243 kommuner. Eftersom verksamheten ökat betydligt i volym har alla län fått fler arbetstillfällen än de hade . Ökningen har varit särskilt stor i , som fått en fördubbling av antalet arbetstillfällen och i , där arbetstillfällena ökat . har fått den minsta utökningen, men har trots detta den största volymen arbetstimmar i riket, sett i relation till befolkningen . Fördelningen av arbetstillfällen hos sker nu på riksnivå genom beslut av den centrala Stiftelsen och på grundval av arbetsmarknadssituationen för arbetshandikappade i riket. olika länsföretag och resp. länsarbetsnämnd bestämmer fördelningen inom regionerna. verkstäder är normalt lokaliserade i anslutning till annan industri. Specialverkstäder för vissa grupper, liksom anordnande av vårdpräglad arbetsterapi i samma lokaler förekommer inte längre. Verksamheten har härvid utvecklats i enlighet med vad som särskilt framhävts i riksdagsbeslutet om bildandet av företagsgruppen. 3.3 Övergångar till arbete utanför Antalet övergångar från arbete inom till den reguljära arbetsmarknaden har ökat från ca 300 personer till 1 600 /89, då antalet övergångar var som högst. Med det försämrade arbetsmarknadsläget har övergångarna blivit något färre och uppgick till 925 personer /91. Mätt som andel av de arbetshandikappade anställda har det skett en ökning av övergångarna från till (1988/89). /91 var andelen övergångar . Enstaka regionala företag har kunnat åstadkomma än bättre resultat, även i det /91 försämrade arbetsmarknadsläget. Totalt har ca 8 600 arbetshandikappade anställda hos kunnat ta steget över till annat arbete sedan start . 3.4 Handikappfördelning Ökningen av övergångarna till annat arbete har skett som arbetsförmedlingen och gemensamt sökt öka rekryteringen av gravt handikappade. /88 har grupperna psykiskt sjuka, utvecklingsstörda och flerhandikappade prioriterats i rekryteringen. Ett gemensamt mål för AMS och har varit att minst hälften av nyrekryteringen skall bestå av sökande ur denna grupp. Utredaren har konstaterat att det skett en ökning av andelen nyrekryterade ur de prioriterade grupperna , men att målet inte kunnat uppnås. För /91, vars redovisning den särskilde utredaren inte kunnat beakta, uppnådde man dock att av de nyanställda tillhörde de prioriterade grupperna. Denna inriktning av nyrekryteringen har dock ännu inte fått fullt genomslag på den totala fördelningen på olika handikapp bland de anställda, som framgår av tabell 1. Det bör noteras att t.ex. utvecklingsstörda och psykiskt handikappade utgör en klart större andel bland de Samhall-anställda än de utgör bland anställda med lönebidrag. {not}Tabell 1. Handikappfördelning 1979 resp. 1990 Handikapp Anställda dec. --79 Anställda juni --90 Antal % Antal % Hjärt-, kärl- lungsjukdomar 887 4,2 973 3,2 Hörselskada 274 1,3 538 1,8 Synskada 280 1,3 381 1,3 Rörelsehinder 5 165 24,7 8 385 27,5 Övr. somatiska arbetshinder 2 663 12,7 4 837 15,9 Psykiska arbetshandik. 3 647 17,4 5 404 17,8 Förstånds- handikapp 2 869 13,7 4 518 14,8 Socialmed. 2 496 11,9 4 899 16,1 Ej redovisat handikapp 2 619* 12,5 499 1,6 SUMMA 20 900 30 434 {not}* Industriella beredskapsarbeten och kontorsarbetscentraler, som inordnades i Samhällsföretag , var avsedda för lokalt bundna arbetslösa resp. äldre, invandrare och andra svårplacerade och således inte förbehållna arbetshandikappade på samma sätt som det skyddade arbetet. Utredaren har konstaterat att det finns ett stort antal personer, som tillhör de prioriterade grupperna och som skulle behöva arbete, men som inte är sökande vid arbetsförmedlingen. Det finns också problem med klassificeringen -- kodningen -- av olika arbetshandikapp, som gör det svårt att bedöma om arbetstillfällen kommer rätt målgrupper till del. Utredaren har understrukit att avsikten med Samhall-resursen är att den skall vara tillgänglig för dem, som bäst behöver den, dvs de gravt arbetshandikappade. 3.5 Personalpolitiska mål Utredaren konstaterar att blivit skickligare att hantera personalutvecklande frågor. Han redovisar bl.a. att utbildningsverksamheten för arbetshandikappade anställda nu i genomsnitt uppgår per anställd och år att jämföra med . För den direktanställda personalen finns ledarutvecklingsprogram och fackutbildningsverksamhet. Utredaren hänvisar också till bl.a. hantering av arbetsmiljöfrågorna och företagshälsovården, där de individuellt anpassade stödinsatserna har stor betydelse. Härvid framhålls såväl den individuella tekniska arbetsanpassningen som de kamratstödjande åtgärderna. 3.6 Affärsmässig utveckling Vid starten var företagsgruppens verksamhet splittrad på en rad olika affärsområden med traditionell industriproduktion. Som den särskilde utredaren också har redovisat har inom pågått en systematisk översyn av affärsidéer och indelning i affärsområden. Antalet branscher som varje regionalt företag arbetar i har begränsats. har en satsning på verksamhet inom service- och tjänsteområdena lett till ökade valmöjligheter för den enskilde. arbetar både mot en inhemsk och en internationell marknad och fungerar som underleverantör både åt svenska och utländska företag. Som utredaren har konstaterat finns nu en positiv syn på verksamhet hos näringslivsorganisationer och enskilda företag. Den diskussion som förekom om osund konkurrens och otillbörlig prissättning har inte längre samma framskjutna plats. Utredaren hänvisar i sammanhanget till utveckling av priskalkyleringssystem och till det kontaktråd som finns mellan näringslivet och . Också NO har i sitt remissyttrande nämnt att antalet ärenden som gällt marknadsagerande och prissättning varit få och att detta tycks indikera att problem av konkurrenskaraktär har minskat i betydelse. Den särskilde utredaren har konstaterat att kunnat reducera kostnaderna för verksamheten och att således kostnaden per arbetstillfälle har minskat. En orsak till den positiva utvecklingen är förbättringar av förädlingsvärdet (fakturering minus material/råvaror). Det första hela /81 uppgick faktureringen till ca 994 milj. kr. vilket motsvarade av kostnaderna för verksamheten.