prop · GG0310 · 1992-12-31 00:00:00 — SVT,och anser emellertid att altemativetär värt att närmare utreda och är kritiska till att utredaren ägnat detta såUte tid. , , , Svenska Köpmannaförbundetsamt Våra Gårdar anser att momsaltemativet bör imdvikas. FUminstittitet anseratt det vore mycket olycklig med ett helstatUgt där film-, video-,och TV-bransch inte på ett naturligt sätt kan medverka i institutet menar attdet är just denna samverkan mellan de olika aktö- Prop. 1992/93: 10 rema som gör instittitet unikt Bilaga 2 och m.fl. berör inte utredningens andra altemativmen presenterar istäUet ett eget altemativ. Man anser att den nuvarandeordningen med ett avtal mellan olika aktörer med anknytning till filmbranscheni mänga stycken har spelat ut sin roll. m.fl. menar att det ärdags för nödvändig fömyelse och visioner inom svensk film och "inte ettlappverk som bygger på ett filmavtal som överlevt sig själv" I" BådeRoy m.fl. och anser att staten i ställetborde upprätta en filmlag i linje med vad som redan finns i ochFrankrike. m.fl. anser att en sådan lag klart bör definiera vadsom är konststöd och vad som industtistöd. FolketsBio, , m.fl.. Bygdegårdarnas Riksförbundoch anser att utredningens altemativ är för få ochaUl för lika den nuvarande situationen samt att vissa områden - främstproblemen inom disttibutionen av film - är undermåligt behandlade. De kräverdärför att en ny utredning genomförs eller att den nuvarande kompletteras. 4 De olika stödinsatsernas storlek och form För- ochefterhandsstöd Utredningenföreslår att stödet till spelfilmen ska delas upp på ett för- och ettefterhandsstöd. Förhandsstödet föreslås utgöra och eflerhandsstödet avdet totala spelfilmsstödel. Förhandsstödet är främst tänkt att rikta sig tilldebutanter cx;h tiU konsöiärlig fUm som inte kan antas kunna finansieras på marknadensvillkor. Efterhandsstödet skall utgå i förhållande till hur höga publUcsiffroren film erhåUer. och stöder förslagetom införandet av ett för- och efterhandsstöd. Våra Gårdar är positivt till koppUngenmellan publikrespons och erhåUande av stöd. LUcsom flera andra instanser anserman dock att efterhandsstödets krav på 30 000 besökare bör sänkas för att flerfilmer därege-nom skall kunna få del av stödet. är i stort positiva till utredningens förslag om ett för-och efterhandsstöd. Institutet tror dock att utredaren något har överskattat deeffekter som ett efterhandsstöd kan komma att få på svensk fUm. Man konstaterardessutom att om utredningens regler för efterhandsstöd hade gäUt under desenaste två åren hade av medlen aldrig kunnat delats ut i brist på filmersom uppfyUt kriterieraa. Ett sätt att motverka detta skuUe, enligt institutet,vara alt höja den övre gränsen för eflerhandsstödet från 8 till 10 miljonerkronor. anser att minst en tredjedel av resursema inomförhandsstödet skall avse produktion av bam- och ungdomsfilm. Manbetonar cKkså vikten av att även publUc vid sluma visningar ska inräknas Prop.1992/93: 10 vid bedömnmg av efterhandsstöd. OFF,, , m.fi.., FilmCentrum, KLYS, och avvisar förslagetom efierhandsstöd i den form som utredningen presenterar. Ska det finnas ettefterhandsstöd anser dessa instanser att detta på något sätt måste vararelaterat till en kvalitetsfaktor samt att även publik vid slutna förestäUningarbör inräknas. OFFär, lUcsom , mycket tveksamt till om ett efterhandsstöd skulleleda tiU att bättre och framförallt mer publikvänUga filmer produceras. Tvärtomser man inom OFF en risk för produktion av ett stort antal filmer med mycketlåg kvalitet OFF föreslår alt kortfUmsstödet först fördelas för sig och attresterande belopp därefter fördelas så att förhandsstödet erhåUer ochefterhandsstödet av det totala spelfilmsstödet Av förhandsstödet anser manatt bör underställas någon form av kvalitetskrav. Vidare föreslår man attdet av efterhandsstödet avsätts dels till de producenter somvarje år producerar de bästa svenska filmema dels - som experiment - 5 mUjonerkronor till ett kvalitetsbaserat lanseringsstöd. FolketsBio skriver om eflerhandsstödet att "denna form av samhällsstödd bidragskapitaUsmförefaller oss vara en bisarr idé". nämner 5 000 besökare somen tänkbar undre gräns för att erhålla efterhandsstöd. anser att förhandsstödet anser bör vara så pass stort att en filmkan fullfinansieras enbart med hjälp av detta stöd. En rimlig fördelningmellan de olika stöden anser man vara till efterhandsstöd och till vill att publiken på slutna visningar bedömslikvärdiga med publiken på offentliga visningar. föreslår attefterhandsstödet utgår till producenten med ett visst fast belopp per biljett.Dessutom anser man att stödet bör differentieras så all producenten ur dettastöd kan erhåUa stöd både för manusarbete och andra produktionsförberedelsersamt för distributionsstöd. Förbundet anser vidare att en del av eflerhandsstödetborde kopplas till krav på nyproduktion. Vad gäller förhandsstödet anser manatt en del av detta bör avsättas tiU en särskild fond med inriktning påproduktion av konstnädigt eller samhälligt värdefull film saml för bam- ochungdomsfilm saml dokumentärfilm. stöder i dennafråga Teatert'örbundet. UtredarenFöreslår au kortfilmsstödet höjs kraftigt men au det helt koncentreras till FUminstitutetvilket således innebär all kortillmsstöd läggs ned. konstaterar att utredningens förslag om kortfilmsstödet ligger ilinje med stödets storlek och tycker därför alt det ärfelaktigt av utredaren att tala om någon större ökning av stödet Institutet fömtsätteratt den nu gällande om att av kortfilmsstödet ska gåtill bamfilm kommer att gälla även . 1992/93:10 Visningsnämndenanser att det i det nya avtalet bör skapas garantier för att en Bilaga 2 vissdel av kortfilmsstödet går tUl produktion av bam- och ungdomsfflm. OFF,, , , och Unga Ömar är i stora stycken positiva till utredarens förslagom kortfilmsstödets storlek. Man vill dock gå ännu längre än utredaren ochavsätta () av filmfondens medel till kortfilm. anser dessa instanser det inte vara relevant att jämföra storiekenpå det nu föreslagna stödet med de senaste årens mycket låga nivå. Unga Ömaranser att en del av kortfilmsstödet bör avsättas för distributionsfrämjandeåtgärder. anser alt tre kortfilmsproducenter börtillsättas samt att distributionen för kortfilm bör förbättras, eventuelltgenom att kortfUmsbiografer inrättas i storstädema. Konsmärsnämndenavstyrker bestämt att de medel som nämnden nu disponerar tillförsFilminstitutet betonar att dess medel ger möjUghet för filmare attpröva filmskapandet som ett rent konstnärligt uttrycksmedel, och detta ulan ettabsolut krav på en färdig slutprodukt , och är mycket kritiska tillförslaget att det bara ska finnas möjlighet att söka kortfilmsstöd "på enadress" inom institutet, istället för som hos , A-ändamålenoch hos . Man förespråkar, liksom , tvärtom enbibehållen eller utvidgad stmktur av "sökadresser" för att på så sättgarantera en pluralistisk kortfilmsprodukiion. OFF,, , och anser inte bara all stöd bör kvarstå utanockså att det bör fördubblas. RiksföreningenVåra Gårdar efterlyser ett kortfilmsstöd som kan stödja en återetablering av förfilmstt-aditionenpå landets biografer. , och film anser altFilminstitutets produktion av animerad film, kort- och bamfilm måste fåfortleva. anser det vara av större vUcl att ge nuvarande kortfilmsprodukiionbättre visningsmöjligheter än att stimulera till en ökad produktion. Även FilmCentrumoch Folkets efterlyser ett ökal stöd fördistribution av kortfilmer i . Filmcenimm nämner iDanmark som ett exempel på hur man på ett bra sätt kan disuibuera kortfilm. och anser det viktigt alt fUmverkstadenpå Skeppshohnen får utökade resurser. Biografstödetoch distributionsproblematiken Prop.1992/93:10 Bilaga 2 Utredarenföreslår att biografstödet får kraftigt utökade resurser. hälftenav stödet skall, enligt förslaget, betalas ut i förhållande till biografens publUcsiffrormedan den andra hälften skall gå till uppmstning av biografer. , , FörenadeFilmstudios, och Sveriges Filmuthyrareföreningstöder i stort utredningens förslag om biografstöd. Filmstudiorörelsen befararemellertid att en allt för stor del av stödet kommer att tillfaUa de större biografemavilket man inle tycker är förenUgt med den kuUurpoUtik som förespråkas iutredningen. OFF,, Filmpool Nord, m.fl.., och Folkets bio är posititiva tUlett ökat stöd för uppmsming av biografer men avvisar tanken på alt den andradelen av biografstödet ensidigt skulle vara relaterat till antalet biobesökare.Istället anser man att en större del av stödet bör användas för att stödjavisning av kvalitetsfilm eller andra filmkulturella aktiviteter på biografema. OFFmenar att det inte finns nägon anledning alt stödja redan lönsamma biograferoch m.fl. är rädda för att den s.k. "effekten"ska återuppstå, dvs. att landsortsbiografema enbart väljer att visa breda publUcfilmerför att därigenom komma i åtnjutande av biografslödet Föreningenför animerad film kan tänka sig ett publikrelaterat biografslöd om man ocksåräknar in publUcen vid slutna visningar. FilmCentrumfinner del ytterst viktigt alt som utredningen påpekar, finansieringen avfilmproduktion även innefattar marknadsföring och framställning av erforderUgtantal kopior. ,och anser att det finns anledning alt ta ett helhetsgrepppä de olUca stöden till landels biografer. är berett att självasvara för en sådan översyn och efter samråd med branschen besluta om de närmareformema för ett framtida biografstöd. anser a't man bör tillsätta en utredning för attanalysera problematiken inom svensk filmdistribulion. Man anser emellertid att uttedningenbör göras av personer utanför Utredarenföreslår att branschslödet ska finnas kvar och all det höjs från 4,5 till 6miljoner kronor. , , , Videouthyramas samarbetsorganisation och tUlstyrker utredningens förslag om fortsatt branschstöd. OFF hoppas att FoU-stödet skall åtemppstå inom ramen för det utökade branschstödet. anser det vara av stor vikt att ett branschstöd utgår. Enligt föreningen anser flertalet av dess med lemmar alt detta är den enda omedelbara nyttan de har av att bidra ekonomiskt 47 i eU film- och videoavtal.Videouthyramas anser att Prop. 1992/93:10 branschstödetbör höjas samt att fördelningen av stödet mellan film- och vi- Bilaga 2 deobranschenbör regleras i avtalet Utredningenföreslår inga särskilda åtgärder för att främja regional filmverksamhet. Remissinstanserna:Göta film och Filmpool Nord är mycket kritiska till att utredningen inte aUstar upp problemet med den stora centreringen av filmproduktion tiUStockholmsområdet Götafilm,, OFF och FilmCentrum anser att filmbranschens koncentration tillStockholm är allt för stor. Dessutom anser man att denna särställning förstärksav Kanal :s uttalade vilja att placera sina pengar inom StockholmsområdetGötafilm hänvisar till värdering av den svenska kulturpotilikendär man anmärker på just den regionala snedför-del-ningen. FilmpoolNord menar att svensk films framtid bygger på att filmare i hela landet harlikvärdiga möjUgheter att producera alla typer av film. Dessainstanser kräver att större stöd riktas till åtgärder för att stödja och utvecklaen regional filmproduktion i . FilmCenlmm menar att lokala film- och videoverksläderär ett utmärkt sätt att främja såväl produktion som disttibution av kort-,dokumentär och bamfUm ute i landet OFFoch film anser att mindre producenter ska ha möjlighet att söka projektstödsom inte skaU behöva vara knutet tiU en specieU fUm. Detta för att stärka de mmdreproducentemas möjlighet att kunna lägga resurser på manus-arbete och andra produkiionsförberedelser. Remissinstanserna:OFF, och FilmCentrum önskar att mer kraft kundeläggas ned på att försöka sälja och lansera svensk oberoende film i utiandet,inkluderande både kort- och långfilm. konstaterar att det finns kvinnligaproducenter i och anser, med bakgmnd av detta, att ett särskilt stödbör riktas till åtgärder som främjar en ökning av antalet kvinnliga producenteri landet ,, och Folkets Biobetonar viklen av att visningsorganisationema erhåller ett ökat stöd.Visningsnämnden anser att mmst bör gå tiU visningsslödet Nämndenundersttyker också vUcien av alt svenskproducerad fUm erhåller särskilt stödför marknadsföring och lansering. anser att videostödel bör höjas. Visningsnämndenoch efterlyser åtgärder Prop. 1992/93: 10 somförhindrar att fraktkostnaderna för film inte stiger i och med att BUaga 2 Biografägarförbundetsavtal med SJ/posten går ut den 1 juU 1992. 5 SFI:s struktur och funktion Uppdelning av SFI i en produktionsdel och en filmkulturelldel Utredningenföreslår en förenklad ändamålsparagraf för viUcet innebär attinstitutets verksamhet delas upp i en del som i huvudsak ska "främjavärdefull svensk filmproduktion" och en del som ska ansvara för de fUmkulturellaaktiviteteraa. Den produktionsinriktade delen föreslås finansieras genom detnya film- och videoavtalet medan den filmkulturella delen ska finansieras genomatt staten "upphandlar" fihnkultureUa tjänster av institutet all att förslaget skapar en bättre ansvarsfördelning mellan partema ochdessutom lägger en gmnd för en effektivare styraing av institutet , och är starktnegativa tUl en uppdelning av verksamhet enhgt ut-redarensförslag. anser det synnerligen angeläget att behåUauppläggningen där partema gemensamt finansierar och ansvarar för institutetstotala verksamhet Framförallt betonar man viklen av att slaten tar sin del avansvaret inom båda dessa områden. Oavsett av viUcen uppdelningen av verksamhetemasom slutiigen fastställs anser institutet att dess styrelse bör ges mandat altansvara för Filminstitutels totala verksamhet. Föreningenför animerad film. , Våra Gårdar, Folkets HusföreningamasRiksorganisation, , och stöderutredningens förslag om att de filmkulturella delama helt ska finansieras avstaten. välkomnar en delning av i enproduktionsinriktad del och en filmkulturell del som man tror kan leda till entydligare ansvarsfördelning mellan stat och bransch. menar vidarealt det inte finns någon rimlig anledning att ge branschen inflytande över ettverksamhetsområde, som till stor del är stalsbidragsfinansieratVåra gårdar menar dock att det finns "gråzoner" där stat och branschbör ta på sig ett ömsesidigt ekonomiskt ansvar. anser det lämpligt att tydligare skilja på de medel som gårtill filmproduktion och de som går till filmkulturell verksamhet. mte att det av detta följer att den fUmkulttirella verksamheten inteskaU regleras i ett nytt fUmavtal. Förbundet anser att all form av StatUgt fdmstödska utgå från en i lag fastlagd filmpolitik. SverigesTelevision vill inte kommentera institutets intema organisation. Man anseremellertid att det finns goda skäl för staten att tydligare klargör vilkaområden stödet över statsbudgeten avser saml vilken omfattning verksamhetenbör ha, 4 1992/93. Statens pris- ochkonkurrensverk har från konkurrenssynpunkt inget att Prop. 1992/93:10 erinramot en delning av . Tvärtom anser man att en sådan tu- Bilaga2 delnmg skulle ge både en klarare ansvarsfördehiing och enklare regler jämförtmed nuläget FolketsBio motsätter sig bestämt utredarens tanke om alt dels självskall utföra filmkulturella uppdrag ät staten dels lägga ut vissa uppdrag tiUandra organisationer. Som filmkulturell underleverantör tiU Filminstitutetskulle alla fristående organisationer enligt få små möjligheteratt hävda sig mot mstittitets egen organisation, hur kompetent eller effektivman än är. Utredarenföreslår alt sorterar direkt under Filminstitutetsstyrelse och att nämndens ledamöter därför också utses direkt av institutetsstyrelse i stäUet för, som , av regeringen. , och ställer sig positivatill utredarens förslag. anser att förslaget ligger i linje medden önskan man har om att öka styrelsens inflytande över den totalaverksamheten. Filmcentrum,, Folkets Husföreningamas , , , och anser att visningsnämnden ska vara helt obunden av FUminstitutetså som tanken var när nämnden skapades. går så långt att manförordar en nämnd som fördelar samtliga medel som staten stöder filmen med,inklusive de till , och VåraGårdar anser vidare att generellt i allt för liten omfatmingutnyttjar de kunskaper och erfarenheter som finns hos oberoende aktörer utanförinstitutet. anser att roll skaregleras i film- och videoavtalet och att dess finansiering bör prövas isärskilda förhandlingar tillsammans med mottagama av nämndens stöd. Utredningenföreslår att ett antal konsulenter anställs vid den konsmäriiga bedömningen av fUmprojekt och därmed också fördelningen avförhandsstödet. anser förslaget med konstnärligt ansvariga konsulenter intt-essantoch värt att prova. Man betonar dock vUcten av att det måste finnas produktionskunnigpersonal att tillgå inom institutet i de fall konsulentema inte harerfarenhet av filmproduktion. Dessutom anser man att produktionskompelens inominstitutet är viktig för att kunna bistå marknadens fria producenter. OFF,, , Prop. 1992/93: 10 , , SVT och KLYS utta- Bilaga 2 larsig alla positivt till någon form av konsulentsystem. Vad gäller fördelningenav stödet till kortfilm anser OFF emellertid att hälften av medlen bör fördelasav en kortfilmsgrupp om tre personer. fömtsätteratt jämstäldhetslagen följs vid tillsättandet av konsulenter. FolketsBio hänvisar i denna fråga till de remissvar som lämnats av OFF. Utredningenföreslår att import av kvalitetsfilm bör avvecklas då mananser att den konkurrerar med de fria unportörer som erhåller importstöd fråninstitutet anser det lämpligare att allt stöd för import av kvalitetsfilmtill kanaliseras genom importstöd. , , ochUngdomsfilmstudios, och motsätter sig uttedarensförslag. De anser inte att institutets verksamhet konkurrerar med de fria importöremautan tvärt om kompletterar dessa. anser att det ärVisningsavdelningens verksamhet som ger kontinuitet och stabilitet åt importenav smal kvalitetsfilm i . Man betonar vidare att avdelningen under årenslopp byggt upp en filmbank som innehåller ca 1 200 filmer vUkadistribueras till Bio Kontrast, Filmstudiorörelsen m.fl. Skulleimportverksamheten läggas ned hävdar man att denna filmbank skulletappa sin attraktionskraft eftersom inga nya filmer då skulle komma in.Sveriges Förenade Barn- och UngdomsfUmstudios är medveten om att det i ett antal fria importörer av kvalitetsfilm för vuxna men menar att dessainte kan nå upp till den volym och kapacitet somFilminstitutet besitter. Vad gäller import av bam- och ungdomsfilmermenar samtiiga ovan nämnda instanser att denna är än vUctigare änvuxenimporten alt behålla inom institutet då det inom detta område inte finnsnågon annan större importör. Med hänvisnmg till utvecklingen i , utan framgång, försökt locka fler att unportera kvaUtetsfilmanser man det osannoUkt att nya importörer skulle uppstå om institutet ladener sin importverksamhet och i stället skulle "lägga utbeställningar". anser att instittitets importstöd börvara lägst och dess lanseringsstöd lägst 4 miljoner kronorÄven förespråkar en ökad anslagstilldelning tiUlanserings- och unportstöden. OFF,By gde gårdarnas , och filmfestivalanser att institutets import av bam- och ungdomsfilm bör bibehållas då det inomdetta området finns allt för få fristående aktörer. Vad gäller institutetsimport av kvalitetsfilm för vuxna anser man att den skulle kunna upphöra fömtsattatt Visningsavdelningens medel för import överförstiU så att medlen kan kanaliseras ut tUl de fria im- Prop.1992/93:10 portörema. Man vill emeUertid understryka att den filmbank sombyggts upp Bilaga 2 inom institutet på något sätt bör få fortleva ochutvecklas även om importverksamheten läggs ned. ochSveriges är positiva till att unportverksamhetläggs ned. "instämmer tUl fullo" i utredningens förslagom att institutets importverksamhet bör läggas ned. anför att"tUlåts gå med iförlust utan att dess effektivitet blivit föremål för utomståendesgranskning, måste en förening som anhålla om importstöd för varjefilm, med utförliga motivering för varför just denna titel bör importeras, medmånaders fördröjning ärendet behandlas och med krav på att iefterhand redovisa utfallet och när vi lyckas särskilt bra och filmen gettvinst, återbetala stödet". anser det självklart att importverksamhetenäven i fortsätmingen behöver stöd och anser därför att visningsavdelningensresurser borde omfördelas till visningsnämndens import-och lanseringsstöd.Sveriges Filmuthyrareförening menar alt om importverksamhet vid Filminstitutetskall fortsätta så måste det ske under konkurrens-neuuala former i förhållande tUlövriga importörer. Utredarenföreslår att Filminstitutels styrelseledamöter utnämns utifrån professionellkompetens och erfarenhet mom fUmområdet och inte som utifrånpartstillhörighet Styrelsen föreslås få ett större ansvar för verksamhetenvilket gör att utredaren inte anser att det finns något behov av ett för-valmingsråd. och stöder ut-redningensförslag om att avveckla förvalmings-rådet Filminstitutetanser att fungerat bra som informationskanal mellaninstitutet och fflm- och videobranschen. Humvida förvalmings-rådet skallkvarstå eller inte anser man blir något partema får diskutera i de kommande förhandlingama.Institutet anser emellertid, lUcsom , , och ,det angeläget att det även finns ett organ som garanterar enlöpande dialog med branschens olUca intressenter. OFF,Videouthyramas och motsätter sig utredningensförslag. OFF anser att ett effektiviserat förvaltningsråd kan få en viktig rollatt spela då styrelsen för institutet i mindre utsträckning representeraravtalets parter. konstaterar att institutets ledning redan i dagkritiseras "för en viss maktfullkomUghet". Om etl nytt avtal kommer attge stiftelsens ledning och dess styrelse än mer ansvar anser man att det är avmycket stor vUct att stiftelsen verksamhet kontinuerligt utvärderas och granskas av andra äninstitutet själva. 1992/93:10 anseratt en nära samverkan meUan institutet och fihn- och videobranschen är Bilaga 2 nödvändigt, även , bl.a. för att främja fUmproduktion och filmkulturellverksamhet i . Filminstitutetoch stöder utredningens förslag att styrelsensledamöter ska tillsättas utifrån kompetens och erfarenhet inom relevantaområden istället för att vara partsrepresentanter. menar attdet är viktigt att styrelsen härvidlag består av personer som lägger störst viktvid konsmärUga och filmpolitiska frågor. 1992/93: lo 1. svenska staten, , , , Sveriges Filmuthyrareföreningu.p.a. och Föreningen , nedan källad&filmbranschen, (), VideoHandelns () och VIDSAM-Videouthyramas (), nedan kalladevideobranschen och och ,nedan kallade 7V-företagen, harttäffat följande avtal. Avtaletär från statens sida ttäffat under förbehåll av regeringens godkännande. Deltaavtal avser finansieringen av Stiftelsen Svenska Filminstitutets stöd till svenskfihnproduktion och de andra ändamål som anges i avtalet Reglemaför stöd till svensk filmproduktion bör utformas så att de främjar en rationelloch effektiv produktion och distribution av svensk film och medför en sundanvändning av stödmedlen. Medlångfilm avses i detta avtal film som har en visningstid motsvarande minst 2000meter i format (eller motsvarande i andra format) och är avsedd iötnormal biografpremiär med normal biografexploatering. Undantag frän regeln omvisningstid fär medges av styrelsen när det gäller bamfUm. Medfilm avses i detta avtal även videogram i alla de fall där det är praktiskt lämpUgtoch motiverat Enfilm anses som svensk under fömtsättning att filmen har en svensk producentoch att den svenska insatsen av artistiska medarbetare är av pätaglig betydelse. Medsvensk producent avses en person som är bosatt här i landet, ett bolag, ett utiändsktföretags filial eUer en annan juridisk person som är registrerad här i landet Enfilm som inte har en svensk producent är ändå att anse som svensk under fömtsättningatt dels den svenska kapitalinsatsen uppgår tUl tjugo procent av produktionskostnadenoch dels den svenska insatsen av artistiska medarbetare är av påtagUgbetydelse. Demedel som stiftelsen erhåller fiir att utiöra uppdrag åt staten inom det fUm kulturella området är mte att anse som mfluma medel enhgt detta avtal. Om biografavgifter Prop.