prop · GG0337 · 1992-12-31 00:00:00 — Några ytterligare restriktioner från stots-maktemas sida som kan försvåraen effektiv festighets- och förmögen-hetsförvaltning bör därför inte läggasfast. En sådan ordning skulle även begränsa koncemstyrelsens ansvar inför stotensora aktieägare. Även inom delar av det festighetsbeståndsom skall förvaltos av Prop. 1992/93:37 Fastighetskonceraen är underhålleteftersatt. För att inte initialt belasto Bilaga 1 konceraen medextraordinära underhållskostnader bör konceraen, på motsvarande sätt som för Högskolekonceraen,vid bildandet erhålla en reserv som möjliggör att festighetsbeståndet kanåterställas i fullgott skick. Jagvill slutligen anmäla att Stotens konstmuseer tillsaramans raedByggnadsstyrelsen utreder behovet av dispositioner rörande festokonstverk i de fastigheter som skall bolagiseras. 9 Stabs- och servicemyndigheten för lokalförsörjning Riksdagenhar godkänt regeringens förslag till riktlinjer för den stotiiga lokalförsörjningen(prop. 1990/91:150, bet. 1990/91 :FiU30, rskr. 1990/91:386). Riktlinjeraainnebär att de lokalbrakande myndigheteraas ansvar och befogenheter vidgas ochatt myndigheteraa själva får besluto om sin lokalförsörjning. harvidare godkänt nya riktlinjer för den stotiiga festighetsförvaltningen, vilka bl.a.innebär att uppgiften att förvalto stotens festigheter skiljs från ansvaret förlokalförsörjningen. Sora en följd av de nya riktlinjeraas tillärapning harriksdagen beslutot ora inrättondet av en efterfrågestyrd stobs- ochservicemyndighet i lokalförsörjningsfrågor. Den skall i denna egenskap lämnaråd och stöd till regeringen. Myndigheten skall vidare på uppdragsbasis ge de stotiigamyndigheteraa stöd i lokalförsörjningsfrågor m.m. Detto ger en samlad organisatorisklösning för dessa frågor. Organisationskommitténhar i sitt betänkande utförligt redovisat sina överväganden beträffende den nyamyndighetens organisation och uppgifter och därvid arbetot vidare på deprinciper som redan godkänts av . Med hänvisning till den flexibilitetsom kommer att krävas av myndigheten där uppgifteraa koraraer att ändrakaraktär och skifta i omfattning beroende bl.a. på hur marknaden utvecklas bören detoljerad organisation inte läggas fest av stotsraakteraa. Stotsmaktema böri försto hand ställa krav på verksamhetens resultot utifrån myndighetensuppgifter och mål. Kommitténarbetor vidare med de återstående frågoma inför bildandet av dennya stobs- och servicemyndigheten. Samtliga dessa frågor är dock av denkaraktären att det ankommer på regeringen att besluto om dem. Riksdagenanvisade vid behandlingen av budgetproposition stobs- ochservicemyndigheten ett förslagsanslag för iimevarande budgetår på 35 miljonerkronor avseende försto (prop. 1991/92:100 bil. 8, bet. 1991/92:FiU26,rskr. 1991/92:239). Jagåterkommer i min anmälan till budgetproposition med förslag tillbudget för /94. 3 1992/93. 10 övergång och genomförande 1992/93:37 Bilaga 1 Mittförslag: skall finnas kvar för attdels svara för erforderliga awecklingsåtgärder, dels svara för att fullgöra deförpliktelser stoten har som arbetsgivare. Detankommer på regeringen att besluto om formeraa för Byggnadsstyrelsenssuccessiva aweckling. Kommitténsförslag: Kommittén har, med hänsyn till att awecklas,föreslagit att all personal inom sägs upp . Enlämplig tidpunkt för uppsägning är enligt kommitténs uppfettning när riksdagentor ställning till propositionen. Kommittén har vidare föreslagit attByggnadsstyrelsen skall firmas kvar för att bl.a.svara för vissa övergångsåtgärder. Synpunktervid hearing: De feckliga organisationeraa och Stotens arbetsgivarverk harframfört att frågor om principer vid uppsägning av personal vid Byggnadsstyrelsenbör lösas i förhandlingar mellen parteraa. Skälenför mitt förslag: Av praktiska och andra skäl kommer överföring av verksamhetertill de nya organisationeraa att ske successivt, varför jag föreslår attByggnadsstyrelsen får fmnas kvar . Det är svårt att inuläget bedöma hur lång den övergångsperioden kommer att bli. Det bör därförankomma på regeringen att besluto ora den slutliga awecklingen av . Föratt kunna bilda de båda festighetskonceraeraa behöver det nuvarande festighetsbeståndetdelas upp raellan dem. Vidare behöver beslut fattos ora vilka festigheter sorapå grand av att de är donationer bör kvarstå under stotlig förvaltning. Besluti dessa frågor bör fettos av regeringen efter förslag av organisationskornraittén. tidigare beslutoch raitt förslag nu iimebär att två rayndig-heter och två festighetskonceraerbildas. Däratöver kan verksamheter som bedrivs inomByggnadsstyrelsen och som inte föreslås ingå i de nya organisationema komma attutgöra bas för att bilda nya företog, alteraativt övertos av andra företog. Detfrans ännu inte ett tillräckligt preciserat underlag som medger att detsammanlagda personalbehovet för de nya organisationeraa kan beräknas närmare.Jag gör emellertid den bedömningen att en viss övertolighet kommer att uppstå inoraByggnadsstyrelsen. Kommitténhar föreslagit att all personal inom sägs upp då riksdagentor ställning till propositionen. Det ankommer inte på stetsmakteraa att toställning i denna fråga. Det är frågor sora det ankommer på Byggnadsstyrelsensom arbetsgivare att besluto ora. Föratt fullgöra det stotiiga trygghetssysteraets förpliktelser för personal sorainte erhåller anställning i någon av de nya organisationeraa eller erhållerannat förvärvsarbete kan en särskild awecklingsorganisation Det ankommer på regeringen att besluto om sådana Prop. 1992/93:37 frågor. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.godkänna vad jag anfört om hyresavtoleninom universitets- och högskolesektora (avsnitt 2), 2.godkänna att huvuddelen avuniversitets- och högskolefastigheteraa förs över till en särskild fastighetskonceraför högskolefastigheter med de organisatoriska och ekonomiska föratsättningarsom jag har angivit (avsnitt 3), 3.godkänna vad jag anfört om förvaltningenav det av förvaltode festighetsbeståndet (avsnitt4), 4. godkännavad jag anfört ora förvaltningen av nationella kulturinsti tutioner (avsnitt 5), 5.godkänna vad jag anfört om och straktur (avsnitt 8), 6.godkänna att Byggnadsstyrelsenfinns kvar (avsnitt 10), 7.bemyndiga regeringen att vidtode åtgärder i övrigt som erfordras för bildandet av de nya organisationeraa. Vidarehemställer jag att regeringen bereder tillfälle att 8. to del av vad jaganfört om donationsfestigheter (avsnitt 6). Förteckning över myndigheter och organisationer pp- 1992/93:37 vid en avFinansdepartementet anordnad hearing '' med anledning avbetänkandet SOU 1992:79 Fastighetersom nyttjas av pp- 1992/93:37 Fastigheterför grandutbildning, forskning, inklusive utbildningslokaler, laboratorier, m.m.är: i anslutning till ,Z-län, 1 ha med festigheteraaKungsängen, , , , Funbo-Löfeto, Funbo-Bodaraaoch Kasby, C-län med festigheten Röbäcksdalen,AC-län, 160 ha Grimsö, viltforskningsstotion, T-län Väraarao, G-län (inhyrdalokaler) , M-län, lokaler förbyggnadsteknik , C-län, Kåbo 66, del avbiomedicinskt centram Förovanstående festighetsbestånd kan nämnas att förvaltor festigheteraaUltuna m.fl., , och , på vilka Byggnadsstyrelsenhar ett stort antol förvaltningsenheter, i princip samtliga byggnader. Övrigaförvaltas av enbart . Jord-och skogsbraksfestigheter för försök, forskning m.m., som förvaltos avDomänverket är: , C-län, 428 ha Nåntuna, C-län, 153 ha Vojakkala, BD-län, 40 ha , BD-län, 420 ha Offer, Y-län, 310 ha Stenstugu, I-län, 270 ha Lanna, R-län, 120 ha , R-län, 150ha Ugerap, L-län, 80 ha , L-län, 20 ha m.fl., C-län, 146ha Funbo-Bodaraa, C-län, 145 ha Kasby, C-län, 300 ha Lönnstorp, M-län, 35 ha Stjäraelund, M-län, 35 ha Kuolpavare rengärde, BD-län Den av Domänverkettidigare förvaltode fastigheten , D-län, 410 Prop. 1992/93:37 ha,förvaltas av SLU fram till att en planerad försäljning kan Bilaga 1.2 komma till stånd. Förovanstående festighetsbestånd kan nämnas att harförvaltningsenheter byggnader på , , Ugerap, Vindelnoch Kuolpavare. Jord-och skogsbraksfastigheter för försök, forskning m.m., som förvaltos avByggnadsstyrelsen är: Balsgård, L-län, 35 ha Skällås, , N-län,2,5 ha Siljansfors försökspark, , W-län,1 ha Branna plantförsöksstotion, W-län,6,5 ha , , X-län,2,25 ha Benämningaraaovan är ibland namn på egendomar, som kan innehålla flera indelade ochregistrerade fastigheter raed individuella beteckningar. Sammanställning av objekt ur pp- 1992/93:37 och Fortifikationsförvaltningensfastighetsbestånd '' ■ som av kulturpolitiska skäl m.m. börförvaltas i myndighetsform. Tillsammanställningen skall fogas de objekt/fastigheter som avses överförda frånDomänverket. Utöver de på listan upptogna objekten kan tillkomma vissaytterligare fastigheter, som utreds. Kungligaslott och sammanhållna slottsmiljöer Stockholmsslott raed tillhörande byggnader Tekniskamuseet (delvis stiftelseägt) Walderrnars udde (förvaltosav kommunen) Landskronascitodell och Gråen skans slottsrain Strängnäsdomkyrkorailjö, del av, tullhus Statssytnboleroch statens kultuipoUtiska beslutskompetens (jfr även ovan om Kungl.Djurgården) Historiskamuseet och kv. Landshövdingeresidensenmed vissa landsstothus (jfr även ovan ang Prop. 1992/93:37 Vasaslotten under Kulturmonuraent) Bilaga 1.3 OscarII: s fort 294 Riksdagen1992/93. Enholmens batterier Prop. Försvarsdepartementet P''°p- 1992/93:37 Bilaga2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till proposition om ny organisation för förvaltningav statens fastigheter och lokaler, m.m. Regeringenhar i prop. 1991/92:44 redovisat vissa allmänna riktlinjer för stotensfastighetsförvaltning och lokalförsörjning. Riktlinjeraa skall tillämpas inomhela stotsförvaltningen men måste inom Försvarsdepartementets område preciserasoch anpassas så att de överensstämmer med utvecklingen av roll- ochansvarsfördelningen inom försvaret. har ställt sig bakom dennainriktning (bet. 1991/92:FiU8, rskr. 1991/92:107). Enligt propositionen skulleövervägandena lämpligen ske inom ramen för Utredningen om lednings- ochmyndighetsorganisationen för försvaret (LEMO). Enutgångspunkt för regeringen har varit att behoven inom Förvarsdepartementetsområde när det gäller lokalförsörjning och fastighetsförvaltning, så långtmöjligt skall tillgodoses enligt likartade principer som för stotsförvaltningeni övrigt. Särlösningar och dubblering av kompetens skall undvikas. LEMO:suppgift är att se över ledningsorganisationen på central och regional nivå inoratotolförsvaret samt myndighetsstrakturen inom Försvarsdepartementetsverksamhetsområde (dir. 1991:44). Iuppdraget till LEMO ingår vidare att ge förslag till en rationell och effektiv rayndighetsstmkturför de s.k. stödmyndigheteraa dit räknas. Enligtmin mening har utredaren i delbetänkandet (SoU 1992:85) Förvaltning avförsvarsfastigheter presenterat förslag och lösningar som är väl ägnade attligga till grand för det fortsätto arbetet. Jagredovisar i det följande mina förslag. Vidare anger jag inora vilka oraråden soraytterligare överväganden erfordras innan slutligt ställningstogande kan tossärat hur detto arbete bör bedrivas. En ny avgiftsfinansierad förvaltningsrayndighet,, bildas raed uppgift att ansvara för juridisk,ekonomisk och teknisk förvaltning av s.k. ändaraålsfas-tigheter/försvarsfastigheter. Myndigheten skall tillhöra Försvarsdeparteraentetsverksara-hetsområde samt lokaliseras till . Projekteringsverksamhet ochregional byggnadsadministration inom skall senastden i huvudsak bedrivas i aktiebolagsform och knytos till denstatliga fastighetskoncemen. Placeringsfastigheter dvs.generellt användbara kontors- och skolfastigheter ra.m. sora förvaltas av Fortifikationsförvaltningenskall överföras till och förvaltos av den stotiiga fastighetskoncemen. Försvarshistoriska raonuraentutan eller med ringa militär användning överförs till och förvaltas av den nyamyndigheten för fastighetsförvaltning. Fastigheter sora är avstyckningsbaraoch som av Försvarsmakten används för bostadsändamål skall överföras och förvaltasi aktiebolagsform. 1992/93:37 Bilaga 2 Utredningenom lednings- och myndighetsorganisationen för försvaret (LEMO) har i augusti1992 överlämnat delbetänkandet (SOU 1992:85) Förvaltning av försvarsfastighetertill chefen för . I betänkandet behandlas den tilltänktonya myndigheten. Försvarsmaktens fraratida lokalförsörjning samt förvaltningenav de stotiiga fastigheter som förvaltor. Arbetet har bedrivits inära saraarbete med för ombildning(dir. 1992:26). LEMO har läranat förslag till hur förvaltningen av de stotiigafastigheter, som ansvarar för, bör utformas raedhänsyn till försvarets lednings- och myndighetsstmktur. För att få en gmnd förövervägandena ora hur förvaltningen bör organiseras har LEMO preliminärtklassificerat de festigheter förvaltor i tre grapper,nämligen placeringsfestigheter, ändaraålsfestigheter och övriga fastigheter. Somplaceringsfastigheter har betraktots fränKt generellt användbara kontorsfastigheteroch skolfastigheter ra.ra. Dessafestigheter bör enligt LEMO överföras till och förvaltos av den stotiiga fastighetskoncemeni aktiebolagsforra. Tillgrappen övriga fastigheter har förts stotiiga byggnadsminnen uton Prop.1992/93:37 eller med ringa militär användning, t.ex. äldre fästningar. Utredningenhar utförligt behandlat frågan om hur de s.k. ändamålsfastigheterna lämpligenbör förvaltos i fortsättningen. Dessa fastigheter benämns i utredningenförsvarsfastigheter och därraed avses fastigheter som i mer eller inindre höggrad getts en utformning betingad av Försvarsmaktens särskilda behov. Utredningendiskuterar om förvaltningen av dessa festigheter bör utföras av den nyaförsvarsmaktsmyndigheten, den stotiiga fastighetskonceraen i aktiebolagsform,det nya eller en särskild myndighet för förvaltning avförsvarsfastigheter. Övervägande skäl tolar enligt LEMO för att en organisationutanför Försvarsmakten skall vara ägarföreträdare och festighetsförvaltore. Ensärskild myndighet föreslås bli bildad med uppgift att inför regeringenansvara för juridisk, ekonomisk och teknisk förvaltning av för-svarsfestigheteraa.Myndigheten bör höra till Försvarsdepartementet och benämnasFortifikationsverket samt vara förlagd till . Verksamhet ochorganisation bör bygga på en hög grad av köpto tjänster när det gällerprojektering, byggadministration och entreprenader. Utredningen bedömer attdet nya bör omfetto 100-125 årsarbetskrafter. Dennya försvarsmaktsmyndigheten föreslås svara för sin egen lokalförsörjningsplaneringoch lokalhållning. Inom Försvarsmaktens högkvarter bör finnas en fiinktion förledning i fråga ora byggnader, lokaler, anläggningar och mark. Försvarsmaktenavses i ett avtol to på sig att utföra och bekosto drift och löpande underhållpå mark, anläggningar och byggnader. Nuvarandeprojekterings- och byggadministrativå verksamhet inom föreslås i fortsättningen bedrivas i aktiebolagsform. LEMO föreslår attden byggadministrativå verksaraheten bör inordnas i det stotiiga fastighetsbolaget.Fastighetsbolaget bör också vara ägare till ett bolag som säljerprojekteringstjänster. Närdet gäller den tillämpade forskningen samt studier inom området fortifikatorisktskydd som bedrivs inom föreslår LEMOatt den inordnas i Försvarets forsknings-anstolt. Fortifikationsförvaltningenförbereder i fred Byggnads- och reparationsberedskapen (BRB) vilken är enorganisation som i krig har till uppgift att utföra byggnadsarbeten m.m. för totolförsvaret.I krig ingår BRB:s centrala, regionala och lokala kontor i den militoraorganisationen. Utredningens bedömning är att även verksamheten i fred skallingå i Försvarsmaktens ledningsorgan på alla nivåer. Utredningenkonstoterar att ett systera med kapitolkostnader för de fastigheter somFörsvarsmakten disponerar främjar en effektiv fastighetsförvaltning och etteffektivt lokalutnyttande. Motiv och konsekvenser för de förslag som redovisasdiskuteras utförligt. Investeringari mark och byggnader som skall disponeras för främst gmndorganisationen börfinansieras med avskrivningar, lån och kapitol somfrigörs vid försäljning av andra festighetstillgångar. Investeringar i Prop.1992/93:37 främst befästningar och flygbaser m.m. bör även i fortsättningen direk- Bilaga 2 tovskrivas och finansieras med anslagsmedel. Stotiigtägda markområden och byggnader bör upplåtos till Försvarsmakten mot en hyra sorainnefettor kapitolkostnader, dvs. ränto och avskrivning för investeringen, samtberäknade kostnader för periodiskt underhåll. Ettinternhyressystem, som bygger på att kapitolkostnader ingår i hyran, föreslåskomma till användning inom Försvarsmakten. LEMOhar låtit värdera de festigheter sora klassificerats som försvarsfestigheter.Det sammanlagda värdet för byggnader och mark beräknas till ca 14,4 miljarderkronor. Utredningen föreslår vidare att den nya myndigheten skall styras genoraatt ekonomiska målsättningar anges i fråga om soliditet, räntobilitet ochutdelning. Reraissyttrandenhar lämnats av Överbefälhavaren (), som har lämnat svar eftermilitärledningens hörande. , , , , Akademikers (), , samt Byggentreprenörerna.Dessutom har synpunkter inkommit från ochEskilstuna kommun. ÖBställer sig bakom utredningens förslag att bolagisera nuvarande projekterings-och byggadministration inom och att kapitolkostnaderinförs för de festigheter Försvarsmakten kommer att disponera. Däremotmotsätter sig ÖB förslaget att den nya myndighet som föreslås bli bildad för förvaltnmgav försvarsfestigheter-na ligger utanför Försvarsmakten. En sådan lösning kanenligt ÖB iimebära minskad totol effektivitet i Försvarsmaktens verksamhet. ÖBdelar inte utredningens uppfettning att fastighetsförvaltningen skall omfattosav svälvständiga ekonomiska målsättningar skilda från Försvarsmaktensproduktion i övrigt. Utredningen tor inte heller tydlig ställning i roll- och ansvarsfrågoraa.Enligt ÖB bör en stor del av dessa frågor kunna överlämnas till berördamyndigheter och lösas genom avtol. Roll- och ansvarsförhållandena kan ocksåutvecklas i den oianisa-tionskommitté som föreslås tillsättos. Fortifikationsförvaltningenanser, mot bakgrand av inriktningen att skilja ägandet från brakandet, att dennya förvaltningsmyndigheten bör ligga utanför försvarsmakten. En fortsattutveckling av som avgiftsfinansierad myndighetförordas. Projekteringsverksamheten och byggadministrationen bör inte bolagiserasutan bedrivas inom myndigheten. anser vidare att Byggnads-och reparationsberedskapens samt den fortifikatoriska forskningensorganisatoriska hemvist måste övervägas ytterligare. ansluter sig till förslaget att rollen som Prop. 1992/93:37ägare måste renodlas och separeras från serviceinriktode verksamheter. Bilaga 2 Verket menar dock att den speciella projekteringsverksamheten när detgäller befästningar bör behandlas i särskild ordning. Verksamheten bör även ifortsättningen finnas inora Försvarsdeparteraentets verksamhetsområde och intebolagiseras. Försvaretsforskningsanstolt ansluter sig i allt väsentligt till utredarens förslag. Riksrevisionsverketanser att förslaget att bolagisera projekterings-och byggadministrationsverksamhetenbör utredas ytterligare. Vidare har verket vissa invändningar mot förslagettill redovisnings- och finansieringsmodell och raenar att LEMO:s förslag kanleda till awikelse från god redovisningssed. Byggnadsstyrelsenanser att den projekterande verksamheten vid inteskall ingå i fastighetskonceraen utan att dessa tjänster i stället skall köpaspå konsultmarknaden. avstyrker vidare förslaget att denuvarande byggadministrativå resursema inom Fortifikationsförvaltningensbyggnadsområden överförs till fastighetskonceraen. Riksgäldskontorethar ingen erinran raot att den fastighetsförvaltande myndigheten förFörsvarsmaktens fastigheter ges rätt till lånefinansiering. ställer sig i huvudsak bakom utredningens förslag. Förbundet pekar påvikten av att Försvarsmakten även i fortsättningen skall verkställa dentekniska förvaltningen. SACObiträder utredningens förslag att skilja ägandet från brakandet av fastigheter.Ägarrollen bör anförtros en myndighet under Försvarsdepartementet. delarFortifikationsförvaltningens uppfattning att rayndigheten bör utveckla sin rollsora avgiftsfinansierad myndighet och att del av verksamheten inte skall bolagiseras.Liknande uppfattning har . Om verksamhetenskall bolagiseras, måste ett stotiigt bolag bildas där förvaltningsmyndighetenär ägare. stödjer förslaget att inrätto ett Fortifikationsverk medkvalificerad beställarkompetens. Däremot avstyrker föreningen att ett stotiigtbolag tor över projekterings- och byggadmini-strationsverksamheten. Den börenligt föreningen säljas ut till företog i den tekniska konsultbranschen. Byggentreprenöreraadelar uppfattningen att denna verksamhet bör privatiseras i stället för att stotenstår sora ägare. Överstyrelsenför civil beredskap anser att Byggnads- och reparationsberedskapens ställningoch organisatoriska hemvist bör övervägas ytterligare. Eskilstunakommun ogillar att personalstyrka dras ned samtatt viss verksamhet bolagiseras. Kommunen anser också att övriga berördaverksamheter i propositionen på grand av bl.a arbetsmarknadsskäl börlokaliseras till . 2.Klassificering av fastigheter och deras pp- 1992/93:37 organisationstillhörighet ''"' Förnärvarande pågår genom Lemos:s försorg en klassificering av de fastigheter somupplåts till försvaret. Ett detoljerat förslag kommer att överlämnas tillregeringen . Principen för fåstighetsklassificeringen bygger på denindelning som har gjorts inom den civila stotsförvaltningen. Medfastigheter jämställs i den fortsätto framställningen även vissa anläggningaroch byggnader. Jaghar tidigare anfört att fastigheter som inte är specifika för totolförsvaretbör läggas under samma förvaltning som liknande fastigheter inom den övriga stotsförvaltningen(prop. 1991/92:44, och 1991/92:102). har ställt sig bakom förslaget(bet. 1991/92:92:FiU8, rskr. 1991/92:107 och bet. 1991/92:FöU12, rskr.1991/92:337). För placeringsfastigheter inom Försvarsmakten innebär detto attde skall överföras till fastighetskonceraen och förvaltas i aktiebolagsform.Jag avser dock att i särskild ordning låto utreda vissa frågor rörande stotenstjänstebostäder. I awaktan härpå bör förvaltningen av Försvarsmaktens bostäder,som utgör egna fastigheter eller som genom avstyckning kan bilda egenfastighet, handhas av det stotiiga aktiebolag somäger och förval tor övriga bostodsfastig-heter inom Försvarsmakten. Förvaltningsansvaretför bostäder som utgör delar av andra fastigheter får bestämmas i särskildordning när pågående klassificering avslutots. Fortifikationsförvaltningenförvaltor ett antol skyddsvärda monument och kulturfkstigheter. Flera avdessa har ingen eller ringa militär användning. Regeringen har tidigare anförtatt det är angeläget att finna lämpligare former för förvaltningen av dessaspeciella byggnadsobjekt (prop. 1991/92:44 resp. 1991/92:102). En samordnad ochmer effektiv förvaltning erhålls enligt min mening om dessa objekt överförstill den nya myndigheten för fastighetsförvaltning, vilken kommer att ha en högkompetens för förvaltning och skötsel av sådana byggnader med särskildaskyddskrav. Motsvarandekompetens och resurser måste naturligtvis även fiimas hos den förvaltore somfår ansvaret för de kulturhistoriskt värdefulla fastigheter som, på grand avden militära användningen, inte skall överföras tillfastighetsförvaltningsmyndigheten. Särskilt värdefulla byggnader blandförsvarets ändamålsfestigheter bör skyddas såsom stotiiga byggnadsminnen. Försvarsmaktensändamålsfastigheter benämns i utredningen försvarsfastigheter. Mittförslag är att dessa festigheter skall förvaltas av en organisation utanför dennya försvarsmaktsmyndigheten. Att så sker är nödvändigtför att uppnå ett av syftena med mitt förslag, Prop. nämligen att renodlaansvars- och rollfördelningen inom den stotiiga Bilaga 2 festighetsförvaltningen.Det är särskilt viktigt att åstodkomma en klar åtskillnad raellan rollen som ägarföreträdare och som bmkare av Regeringen har i prop. 1991/92:44 utförligt redovisat motiven för detto. Denna klaraåtskillnad raellan ägare och bmkare är enligt min mening intemöjlig att uppnå inom en och samma myndighet.