prop · GG0384 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93:84 Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet Ipropositionen föreslås att Styrelsen för riksfärdtjänst fram /94skall vara central myndighet för frågor om riksfärdtjänst. 1 1991/92. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 22oktober 1992 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden . , , , , , , afUgglas, , , , , , , , ,, , P. , Proposition om organisationen av riksfärdtjänsten 1.1 Syftet med riksfardtjänsten, nuvarande organisation Riksfärdtjänsten inrättades som enförsöksverksamhet. Den permanentades varvid ansvaret lades påTransportrådet. Efter det att avvecklats /92ligger ansvaret på ett tillfälligt inrättat organ. Syftet med riksfärdtjänsten är att ge svårt handikappademöjlighet att göra längre resor inom landet till normala kostnader. Riksfärdtjänstresor kan ske med flyg, tåg och andra allmännakommunikationer samt med taxibilar eller specialfordon till ett pris förresenären som är anpassat till normala reskostnader med andra klass tåg.Transportrådet har haft till uppgift att utfärda föreskrifter, fördelamedelsramar till kommunerna, betala ersättning för genomförda resor, informeraoch ge råd samt i vissa fall att träffa avtal med trafikföretag. Uppgifternahar övertagits av Styrelsen för riksfärdtjänst. Riksfärdtjänsten bekostas med statliga medel som täckerresenärens reskostnader exkl. egenavgift. Det är emellertid kommunen som pågrundval av ett statligt regelverk beslutar om färdtjänsten. Besluten avser bl.a.utfärdande av tillstånd till att anlita riksfärdtjänst, vilket färdmedel somfår användas, om ledsagare skall få följa med utan kostnad, m.m. Resandet inom riksfärdtjänsten har successivt ökat.Antalet resenärer har stigit från 6600 /82 till ca /92. Totala antalet resor har ökat ännu snabbare - från10600 till 49300. Detta beror bl.a. på att ett förhållandevis litet antalpersoner, som gör många resor , har ökat kraftigt. Däremot synes det intelängre ske någon ökning av det antal resenärer som använder sig avriksfärdtjänsten, tvärtom har antalet successivt minskat mellan åren 1989/90och 1991/92. När beslöt om att inrätta enriksfärdtjänst var avsikten att ekonomiskt stödjaresor på längre avstånd. En stor del av resorna sker emellertid på relativtkorta avstånd. Sambandet med den kommunala färdtjänsten har därför blivit allttydligare. En tredjedel av resornasker således på avstånd . En fjärdedel av resorna sker uteslutandeinom ett och samma län. sker en utveckling inom den kommunalafärdtjänsten som innebär att allt fler resor företas över kommungränserna. 1Stockholms län är länet ett enda färdtjänstområde. 1 finnssedan nägra år tillbaka en länsfärdtjänst som administreras av trafikhuvudmannen. De statliga utgifterna förriksfärdtjänsten har ökat från /82 till ca124 för /92. har i enlighet med ettförslag i 1992 ärs budgetproposition beslutat om ett förslagsanslag av 113,3miljoner kronor för /93. För /94 har Styrelsenför riksfärdtjänst begärt ett anslag pä . Tabell 1 Riksfardtjänst 1981/82 - 1991/92 Utveckling av bidrag och resefrekvens. Anm. Med resor avses i detta sammanhang tur- ochreturresor. 1.3 Av behandlade förslag om kommunalisering Redannär behandlade regeringens förslag om en permanentning avriksfärdtjänsten uttalades att förutsättningarna för att samla kostnadsansvaroch beslutsfattande borde övervägas ytterligare (prop. 1983/84:100 bil.8, bet. 1983/84:TU23,rskr. 1983/84:289). Som skäl angavs i propositionen att ett delat kommunalt ochstatligt huvudmannaskap minskar incitamenten hos beslutsfattare till atteffektivisera verksamheten. Det framhölls också i propositionen att det fannsen risk för att det skulle uppstå snedvridningar vid val av färdmedel ochdärmed kostnadshöjningar för verksamheten i dess helhet. Detta kunde bl.a. haatt göra med att det blev billigare för en kommun att besluta om en direkt resamed taxi eller specialfordon än att bevilja en riksfärdtjänstresa med flygeller tåg tillsammans med anslutningsresor genom . Riksdagenhar därefter ställt sig bakom utgångspunkten attriksfärdtjänsten bör kommunaliseras. framhöll vären1991 att ett "systemfel" kännetecknar nuvarande ordning som innebäratt kommunerna beslutar om riksfärdtjänstre-sorna, medan staten står för denallra största delen av kostnaderna (prop. 1990/91:100 bil. 8, bet. 1990/91:TU22,rskr. 1990/91:187). bedömde i sammanhanget att med en merövergripande och samordnande syn såväl på riks-, läns- och färdtjänstsom sjukreseverksamheten bör rationaliseringsvinster kunna vinnas, t.ex. isamband med upphandling av transporttjänster frän taxi och andratransportföretag. Möjligheterna att styra resandet och rum och att ökasamåkning mellan olika resenärer bedömdes härvid som sannolikt inte obetydliga.Detta ansågs särskilt kunna gälla om samverkan sker med huvudmännen förkollektivtrafiken i länen. Utskottet framhöll vidare angelägenheten av attregeringen i samband med överläggningarna med kommunförbunden om en kommunaliseringsöker finna organisatoriska former för att säkerställa att handikappadessynpunkter pä riksfärdtjänsten beaktas. hardärefter bekräftat sitt tidigare ställningstagande om attriksfärdtjänsten bör kommunaliseras (prop. 1991/92:12, bet. 1991/92:TU3, rskr.1991/92:46). Utskottet framhöll härvid att den omständigheten attförhandlingarna mellan staten och de båda kommunförbunden inte letttill att kommunaliseringen har kunnat genomföras vid den avsedda tidpunkten den1 , inte innebär att tanken som sådan bör överges. Trafikutskottethar även uttalat att flera viktiga fördelar kan stå att vinna medett kommunalt huvudmannaskap för riksfärdtjänsten (bet. 1991/92:TU14). Utskottetavstyrkte mot denna bakgrund motionsyrkanden om att skulle uttalasig mot en kommunalisering. Utskottet betonade vidare att riksfärdtjänstenutgör en viktig insats för att en grundläggande trafikförsörjning skall kunnaerbjudas alla i samhället och förutsatte att riksfärdtjänsten ävenfortsättningsvis kan tryggas inom ramen för en förändrad organisatorisklösning. har beslutat i enlighet med hemställan (rskr.1991/92:209). Finansutskottethar i sitt betänkande (bet. 1991/92:FiU29) anslutit sig till Trafikutskottetsmening i frägan om huvudmannaskapet för riksfärdtjänsten. hardärefter beslutat i enlighet härmed (rskr. 1991/92:345). Mittförslag: Styrelsen för riksfärdtjänst skall fram /94 varacentral myndighet för frågor om riksfärdtjänst. Skälenför mitt förslag: I det föregående har jag redogjort för att vid ett flertaltillfällen uttalat sig för en kommunalisering av riksfärdtjänsten. Ett av deskäl som anförts är de besparingar som kan uppnås genom att lägga beslut ochkostnadsansvar på samma organ. Ett annat skäl är de samband som finns mellanriksfärdtjänsten och den kommunala färdtjänsten som i alla länutom är en primärkommunal uppgift. En bättre sam- Prop.1992/93:84 ordning mellan de båda verksamheterna bör kunna leda till effektiviseringari verksamheten i form av ökad samäkning i fordonen och bättre beläggning päreturtransporterna. Härtill kommer att anbudsupphandlingen av taxitjänsternabehöver samordnas. Ett kommunalt övertagande av ansvaret för riksfärdtjänstenkräver inte nägra stora organisatoriska förändringar. Alla beslut om riksfärdtjänstresorsker redan nu på nivå. Det gäller inte bara beslutet om själva tillständetför resan utan ocksä rörande vilket färdmedel som fär användas och om ledsagarefär anlitas. Den kommunala färdtjänsten medverkar vid anslutningsresor. Viddirektresor med taxi eller specialfordon hjälper i mänga fall kommunen tillgenom att beställa transporterna. För att den eftersträvade effektiviseringen skall kunnauppnås krävs emellertid en viss förberedelsetid. Avtal behöver således träffasmed trafikföretagen. Anbudsupphandlingen av taxitjänster tar också sin tid.Vidare behöver avtal träffas med dataföretag för hantering av de ekonomiskatransaktioner som varje enskild resa med riksfärdtjänsten ger upphov till. När tidigare behandlat förslag om en kommunaliseringav riksfärdtjänsten har utgångspunkten varit att tidpunkten för övertagandetskulle vara /93. har säledes beslutat attStyrelsen för riksfärdtjänst skall upphöra med sin verksamhet vid dentidpunkten. Jag bedömer emellertid att en mera lämplig tidpunkt /94. Det innebär att jag återkommer till anslagsfrågornai samband med budgetproposition. Det som dä blir aktuellt är delsanslaget till Styrelsen för riksfärdtjänst, avseende /94, dels de medel som bör överföras till det statligautjämningsbidraget till kommuner för finansiering av verksamheten efter den 1januari 1994. Jag vill redan nu förutskicka att det belopp som bör överförasbör motsvara vad som skulle behövts om verksamheten fortfarande vore en statliguppgift efter . I anslutning till budgetpropositionbör också läggas fram ett förslag om tag om . Lagförslagetavser inte innebära någon höjning av ambitionsnivån för verksamheten. Syftetmed riksfärdtjänsten skall även fortsättningsvis vara att ge svårthandikappade möjlighet att göra längre resor inom landet till normalakostnader. I lagförslaget bör ocksä finnas en bestämmelse som möjliggör -liksom fallet är nu - att en enskild person kan överklaga en kommuns beslut omriksfärdtjänst. Förslag bör också lämnas om uppföljning av effekterna av kommunaliseringen. Jag erinrar i detta sammanhang om att 1989 årsHandikapputredning i sitt slutbetänkande (SOU 1992:52) Ett samhälle för allabehandlat handikappades resemöjligheter och lämnat förslag till förbättringar.Regelverket för riksfärdtjänsten har dock inte särskilt behandlats avutredningen. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslär att godkännavad jag anfört om huvudmannaskapet för riksfärdtjäns- Prop. 1992/93:84 tenfram /94. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden lagt fram.