prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — Förarbetet med fastighetsdatareformen disponerar myndigheten en ärlig resurs, somhar karaktär av återkommande engångsanvisning. För /93 uppgården till . Då reformen nu går in i sitt slutskede skall ensuccessiv avveckling ske under budgetåren 1993/94-1995/96. Myndigheten harföreslagit att anslaget minskas med 5(X) (XX) kr för vardera budgetåren1993/94 och 1994/95 och med resterande /96. Jagföreslär att det uttymme som skapas genom minskade insatser förfastighetsdatareformen, dvs. 5(X) (XX) kr, skall utnyttjas föratt förstärka ledningsfunktionen m.m. Minskningen för de följande budgetårenbör ske i enhghet med myndighetens förslag. Myndighetensanslag för nästa budgetår uppgår till . Av tekniska skäl kanemellertid nu endast oförändrat anslag med 26 452 (XX) kranvisas. Mellanskillnaden, som innefattar pris- cx;h löneomräkning samtkostnader för verksamhetsanknutna ombyggnadsåtgärder, uppgår till 3 169 000 kr.Jag avser att återkomma till regeringen med förslag påtilläggsbudget om den pris- och löneomräkning m.m. som myndigheten fårdisponera för nästa budgetår. Chefenför redovisade i sin anmälan till budgetpropositionen ettförslag om generell räntebeläggning av statliga medelsflöden samt presenteradeden modell som bör tillämpas. Myndigheten kommer fr.o.m. /94 atttiUämpa denna modell och kommer därför att tilldelas ett räntekonto med krediti cx;h medlen under anslaget B 25. Språk- och foUcminnesinstitutetförs till detto konto. Destatiiga myndighetema övergår senast den till de redovisningskravenligt bokföringsförordningen (1991:1026) som utgör en föratsätming för lån iRiksgäldskontoret för finansiering av investeringar i anläggningstillgångar.Myndighetens behov av låneram under /94 uppgår till 900 000 krför investeringar i ADB. Anslagethar beräknats utan hänsyn till de riktlinjer som chefen för i sin anmälan till budgetpropositionen när det gällerförändringar av lönekostnadspålägg, finansieringsform för Statshälsan, Prop.1992/93:150 övergång till lån i samt nya principer förbudgetering av Bilaga 9 anslaget (jfr bil. 1 avsnittet Styming avstatsförvaltningen och de finansiella fömtsätmingama för myndighetema).Medelsförbrukningen kommer att fastställas slutligt enligt dessa riktiinjer, cxhkan därför komma att awUca frän det här föreslagna beloppet. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkännaatt den övergripande målsättningen för verksamheten inom Språk- och folkminnesinstimtets ansvarsområde skaU vara i enlighet med vad jag har förordat, 2. tillSpråk- och folkminnesinstitutet för /94 anvisa ett ramanslag på . c.Massmedier m.m. Prop. Bilaga9 [2] C 21.Styrelsen för lokalradiotillstånd 1992/93 Anslag 1000 000 1993/94 Försfeg 2 100 000 Vidsin behandling av regeringens proposition 1992/93:70 Privat lokalradiobeslutade rUcsdagen (bet. 1992/93:KU15, rskr. 1992/93:168) att cn ny myndighet,kallad Styrelsen för lokalradiotillstånd skulle inrättos. Vidare anvisaderiksdagen på tiUäggsbudget till statsbudgeten för budgetåret1992/93 till ett nytt förslagsanslag Styrelsen för lokalradiotillstånd underelfte huvudtiteln. Regeringenhar den 25 febmari 1993 beslutat en förordning (1993:127) med insttuktion förStyrelsen för lokahadiotillstånd, vilken ttädde i kraft den 15 mars 1993.Regeringen har vidare förordnat ledamöter i styrelsen. Jagberäknar medelsbehovet för /94 till . JaghemstäUer att regeringen föreslär atttill Styrelsen för lokalradiotillstånd för /94 anvisa en ramanslagpä . D.Invandring m.m. Prop. Bilaga 9 [3] D 9. Imin anmälan till budgetpropositionen redovisade jag beräkningar för det anslag- - behöver disponera under /94om nämnden skall kunna bibehålla nuvarande ärendekapacitet under hela nästabudgetår. Jag föreslog emellertid att nämnden tiUs vidare borde anvisas anslagpä en lägre nivå - -för det fall nämnden skulle ha att besluta ifärre antal ärenden och därmed kunna aweckla exttapersonal redan under hösten1993. Motbakgrand av hittillsvarande asyltillsttömning från f.d. och de nuliggande ärendebalansema hos och talarallt för att behöver vidmakthålla nuvarande kapacitet underhela /94. Jag föreslår därför att anslag anvisas med ytteriigare19 sä att nämnden kan disponera totalt . JaghemstäUer att regeringen föreslär attunder elfte huvudtitelns ramanslag för /94anvisa utöver vad som föreslagits i prop. 1992/93:100 bil. 1992/93:150 Bilaga 9 Sammanfattning av betänkandet Det dolda kulturarvet (SOU1992:142) Uöedarenhar sammanfattot betänlcandet på följande sätt. Dialekt-(x;h ortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv har enligt sin förordning tilluppgift att samla in, bevara, bearbeta och ge ut material om dialekter,personnamn, ortnamn, visor, folkmusik, folkminnen och den svenska jazzenshistoria samt avge ytttanden i ärenden om fastställande av ortnamn cx-h granskaförslag till namn pä allmänna kartor. Myndigheten består av åttoarkivenheter, förkortode ULMA, OAU, SMP och OSD i , SVA i , DAUMi , DAG i och i . Ledningen utgöres av en styrelse med enordförande och förettädare för närmast berörda universitetsämnen cx;hhembygdsrörelsen. Till myndigheten fmns knutet ett mindre sekretariat och en EA/PA-enhet. Myndighetensverksamhet upptos riU större delen av omfattonde och i flertalet fall mycketlångsiktiga publiceringsprojekt avseende ortnamn, personnamn, dialekter ochmedeltida ballader. Publiceringsverksamheten i övrigt i skilda skriftserier,monografier etc. är betydande. Utgångsmaterial är det insamlade materialet somarkiverats i de skilda enhetema. Insamlandet av nytt material pågårkontinuerligt Folkminnesverksamhetfinns framför allt i ULMA men även och DAUM. SVA:s verksamhet omfattartill mycket stor del musikaliska foUcmin-nen, till vilka även jazzen kanräknas. Insamlandet av folkminnen i övrigt är en ringa del i den totalaverksamheten, särskilt vid jämförelse med den språkliga delen. Uttedarenkan konstatera att en stor del av verksamheten i DOVA utgår från olUca beslutsom fattots för länge sedan. Den har kommit att avlägsna sig från vissuniversitetsforskning, särskilt den mcxlema etnologin. I viss mån gäller dettaäven språkforskningen, i mindre grad namnforskningen. Vad gäller ortnamn harmyndigheten ett särskilt vårdansvar vilket utövas i samarbete medLantmäteriverket och . Uttedarenfinner vissa obalanser i verksamhetema mellan publiceringsverksamhet,forskning, insamlande och regional fördelning. Delar av de resurskrävande pubUceringsprojekten,särskilt ortnamnsseriema, bör omprövas beträffande ambitionsnivåer.Insamlandet av folkminnen och dialektmaterial bör göras mera nutidsinriktot.De kombinerade kvalitotiva och kvantitativa metoder som används kan med fördelprövas för uisamlande av material som kan ligga tfll grand för en analys avdagens kulturella mönster cx;h därmed bli av stor betydelse för samhället. Föratt förstärka folkminnesdelen tillika den regionala verksamheten föreslårutredaren att i , LUF, tillföres DOVA den 1 juli 1994.1regionalt avseende föreslår utredaren vidare ett tydligare ansvarstagande försödra cx;h västta såtillvida att för dialekter och folkminnen klargörestvå större områden för arkivavdelningama i (DAL+LUF) och (DAG). Verksamheten inom Svensktvisarkiv har här ej närmare analyserats. 1992/93:150 skilda behovav detta synes ej föreligga cx:h verksamheten skiljer sig något Bilaga 9från den inom det övriga DOVA. Uttedaren kan konstotera att SVA ej har påfallandesamhörighet med DOVA:s övriga delar. SVA skulle kunna avskiljas fränmyndigheten, men något konkret förslag till annat huvudmannaskap framlägges ej. VadgäUer intem organisation föreslår uttedaren en förstärkt ledningsfunktion medverkschef och samhällsinriktad styrelse och viss ökning av kanslifunktionerna.Placeringen föreslås till med som andra altemativ. Dennuvarande styrelsen föreslås bh omvandlad till en vetenskaplig nämnd cx;h detill varje arkiv knuma rädgivande nämnderna föreslås bestl Vidareföreslås att de båcfe långsUctiga forsknings- och pubUceringsföreta-gen OSD cx;hSMP placeras direkt under verksledningen för att snabbare utgivning skallmöjliggöras. Utgivandet av ortnamnsseriema bör organiseras fastare inom OAU.Personnamnsforskningen, även avseende nyare tid, föreslås bli koncentterad tiUUppsala. Uttedarenföreslär vidare en genomgripande datorisering av det insamlade materialet, vadgäller ortnamnen i nära samarbete med och . DOVA:sställning i de vetenskapliga närverken bör förstärkas genom projekt. Rollen somförvaltare av den ickemateriella delen av kulturarvet måste förtydligas irelation till universiteten, kulturmiljövården. och andra samtvara baserad på en nuridsorienterad verksamhetsidé. 1992/93:150 Bilaga 9 Förteckning över remissinstanser och sammanställning avremissyttranden över betänkandet Det dolda kulturarvet (SOU 1992:142) Efter remiss har ytttandenöver uttedningen avgetts av Statskontoret, (),(RA), (), Statens musiksamluigar (SMS), (), Universiteten i , , , ochUmeå, (), Dialekt- ochortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv POVA), Stiftelsen , Kungl.Vitterhetsakademien, , , , ,i , museer och . Flertaletremissinstanser ansluter sig i huvudsak till uttedarens huvudförslag att DOVAskall bestå som självständig myndighet, men att verksamheten inom DOVA böromprövas cx;h fömyas. Detta kräver en föränchad styrelse-konstraktion cxh förstärktledning. Förslagettillstyrks av de flesta remissinstansema. däremot förordaratt (med undantag av Svenskt visarkiv) knyts till universiteten iresp. , , och . Detta skulle enligt universitetetsbedömning kraftigt befrämja verksamheten vid arkiven och dessutom få positivaåterverkningar på forskningen vid berörda institutioner, särskilt vidlärosäten där det vetenskapliga studiet av dialekter cx:h namn för närvaranderöner ett förhållandevis svagt inttesse. slutsatsär att har mer att ge i samverkan med näraliggandeuniversitetsinstitutioner än med en centtal lednings- och sam-orcfeingsorganisation.Nordiska museets uppfattning är att betydande rationaliseringsvinster kangöras om anförttcxldes lecfeingsansvaret för DOVA. Museetframhåller att dess breda erfarenhet av insamlings- och dokumentotionsverksamhet,såväl som arkivhantering och forskning är en garanti för en framgångsrikverksamhet. Uttedarenföreslår att lecfeingen för EXDVA skall besfe av - styrelse med förettädare för stotsmaktema,arkivväsendet, kulturmiljövår- Prop. 1992/93:150 den (centtalt ochregionalt). , universiteten, Bilaga 9 mäteriverkcx;h hembygdsrörelsen, - en vetenskaplig nämnd med företrädare för berördauniversitetsämnen, - de nuvarande rådgivande nämnderna, - en verkschef och kanslichef (). Enligtuttedaren bör kansliet i första hand placeras i , i andra hand iUppsala. Utredarensförslag till styrelse tiUstyrks i stort av bl.a. RAÄ, LMV, Stockholmsuniversitet, DOVA, TCO och . Enligt LMV är det vUctigt att styrelsen tycUiggöroch genomför verksamhetsidén och att den vetenskapliga nämnden får en starkroll. anser att en vetenskaplig nämnd bör vara rådgivande iverksamheten. DOVA, RAÄ och RA däremot avstyrker förslaget om en vetenskaplignämnd. RAÄ finner det mest praktiskt att de vetenskapliga intressena beaktasgenom representation i styrelsen. DOVA tillstyrker att de rådgivande nämndernakvarstår. Enligt RA:s bedömning torde det inte finnas skäl att ha säväl encenttal vetenskaplig nämnd som rådgivande nämnder för de olUca arkiven. Uppsalauruversitet ifrågasätter starkt om den föreslagna dimensioneringen av ledningenöver huvud taget har rimliga proportioner. 1fråga om uttedarens förslag om att inrätta två halvtidstjänster för enverkschef och en kanslichef redovism remissinstansema skilda synpunkter. TCOoch föreslår att tjänsteraa skall upprätthållas av en person på heltid,eftersom rekryteringsmöjlighetema då skulle förbätttas och engagemanget iverksamheten fördjupas. TCO och föreslär också att verkschefen skall haallmän vetenskaplig kompetens men med inttesse för cx;h erfarenhet av administtativafrägor. RAÄ fömtsätter att verkschefen skall ha hög vetenskaplig kompetens.DOVA tillstyrker förslaget om att inrätta en tjänst som kanslichef men medheltidstjänstgöring. Enligt DOVA bör styrelsens ordförande kunna fungera somverkschef tjänstgöringsskyldighet. En ledamot har reserverat sig mot DOVA:sförlag och föreslår att myndigheten leds av en heltidsanställd verkschef medvetenskaplig kompetens inom något av . Umeåuniversitet ifrågasätter om det inte kan räcka med en samhällsinriktadstyrelse och en arbetande styrelseordförande på halvtid. Stockholmsuniversitet och tillstyrker en placering av verksledningen i Stcxkholm.RRV, LMV, TCO och förordar en placering i . DOVA:s slutiigaställningstagande till placeringen av kansliet görs när den framtidaorganisationen är klar. Uttedarenföreslå att myndigheten bör byto namn till Språk- och folkminnes-institutet.TCO understryker att myndighetens namn bör bytas ut, eftersom det är långt ochkrångligt och ofta leder till missförstånd. RA anser att ett namnbyte börövervägas inte minst för att minska riskeraa för ihopblandning medde statiiga arkivmyndighetema. DOVA anser att ett namnbyte behövs, då Prop.1992/93:150 det nuvarande namnet är långt och ger en otydlig profil.Förväxlingar cxh Bilaga 9 missförstånd förekommer. DOVA föreslär namnetKulturminnesarkiven. Uttedarenanser att huvudmannaskapet för Svenskt visarkiv kan övervägas och ser ettsamgående med som ett möjligt altemativ. anser attett överförande till SMS bör övervägas. SMS anser att SMS skulle vara ettnaturligt hemvist för vid en omorganisation cxh är självt odelatpositiv tiU en sådan lösning. SMS anser att en föratsättning för ettgenomförande bör vara att det inom finns en någorlunda samstämmig uppfattnuigom att en sådan lösning är acceptabel. Svenskt visarkiv anser att arkivet iförsto hand bör ges en fristående ställning med egen styrelse, i andra hand gesen kraftigt markerad ställning inom en större myndighet (DOVA, eventuellt SMS).RRV föreslår i syfte att renodla DOVA:s verksamhet, inriktning ochansvarsområden att Svenskt visarkiv görs till egen myndighet. TCO anser attVisarkivets sfeUning som självständig myndighet eller huvudmannaskap i annanform bör utredas. och förordar att nuvarande ordning inte ändras. Iavsikt att förstärka folkminnesdelen och insamlandet föreslår uttedaren attFolklivsarkivet i tillförs DOVA. RRV, DOVA och museertillstyrker förslaget. TCO txh anser att frägan inte bör aktualiserasförrän den uttedning som pågår vid om dess museer cxhsamlingar genomförts. Universiteten i , och avvisarförslaget. anser att man bör iaktta stor försiktighet innan man bryter uppdet nära sambandet mellan och i . Uttedarenföreslår en justering av arkivens regionala ansvarsområden för folkminnen cxhdialekter. Förslaget tillstyrks av de remissinstanser som yttrat sig i frågan.Därvid föreslås att indelningen cxkså skall gälla för ortnamnen. Bland andra RAÄoch DOVA framhäller att en sådan förändring kräver ytterligare resurser. SACOframhåller att ytterligare uttedning av praktiska och ekonomiska möjligheteratt genomföra regionala omorganisationer är nödvändig. Det måste rimligen blien fråga för den nya verksledningen att pröva, så snart de ekonomiska föratsättningamaför fömyelse och föräncUingar är klarlagda anser . gotab 43609. stackhalm 1993 1 1992/93. 1 samL Nr 150 BiL 10 Bilaga10 Utdrag ur protokoU vid regeringssammanträde Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /94, m.m., såvitt avserCivildepartementets verksamhetsområde Somchefen för har anfört tidigare denna dag är lägetpå arbetsmarknaden mycket ansträngt. Det råder enighet om att arbetslöshetenmåste bekämpas tiU det yttersto. Regeringen är beredd att umyttja alfe sma möjUgheterför att skapa arbetstiUfäUen och sysselsättning. Dendjupa lågkonjunktur vi befinner oss i kommer att leda tiU att antaletarbetslösa fortsätter att vara högt. Det är angefeget att aUa goda kraftersamlas för att mUdra arbetslöshetens konsekvenser. Pådet arbetsmarknadspoUtiska området behövs det fortsatt särskUda åtgärder föratt stimulera sysselsätttiingen. Det gäfler även inom byggnadssektom. Chefenför har tidigare denna dag föreslagit attArbetsmarknadsstyrelsen tiUförs 50 nuljoner kronor för allmänna samlingslokalercxh 15 mUjoner kronor för lokalbidrag tiU ttossamfund. Medlen skaU fördelas isamråd med respektive tiU ö-ossamfund.Vid val av objekt skaU, för såväl allmänna samlingslokaler som för lokaler för ttossamfund,mindre projekt i sysselsättningssvaga områden prioriteras. Vidarebör särskUda mitfetiv tas för att mobUisera det ideeUa föreningsUvet tiU ökadeinsatser för att motverka ungdomsarbetslösheten. Enviss utökning sker fr.o.m. av länsstyrelsemas uppgifter, bl.a.tiUsynsverksamhet kring stöd och service tifl vissa funktionshindrade. Det gäUerockså övertagandet av länsbostodsnämn-demas uppgifter. De nya uppgiftema medföratt ansfeget tiU länsstyrelsema räknas upp genom att medel omdisponeras frånandra departement. B. Länsstyrelsema m.m. 1budgetpropositionen (prop. 1992/93:100 bU. 14 s. 32-78) har föreslagits att tiULänsstyrelsema m.m. för /94 skaU anvisas ett ramanslag på . Regeringenhar i prop. 1992/93:159 om stöd och service tiU vissa funktionshindradeföreslagit en ny rättighetsfeg för personer med svåra funktionshinder. EnUgt fegförsfegetskafl inom länet ha tiUsyn över verksamhet enhgt den nya fegen.Dämtöver skaU informera och ge råd tiU allmänheten i frågor somrör verksamheten, bittäda kommunema med råd samt främja samverkan i planering meUankommunema, landstingen cxh andra samhäUsorgan. Av den nämnda propositionen (s.105-107) framgår, att länsstyrelsema för att kunna bedriva en aktiv tiUsynsverksamhetbehöver tiUföras vissa utökade personeUa resurser. Efter samråd med chefen förSocialdepartementet beräknas anslaget tifl länsstyrelsema behöva räknas uppmed på helårsbasis för ändamålet. Eftersom den nya lagenföreslås ttäda i kraft bör ansfeget för /94räknas upp med hälften av detto belopp, dvs. med 5 mUjoner kronor. Regeringenhar vidare i prop. 1992/93:172 om ansfeg tUI och den regionalaadministrationen av stotens stöd för bostodsfinansiering m.m. föreslagit att länsbostodsnämndemafeggs ned vid utgången av och att uppgiften att sköto den regionafeadministrationen av stotens stöd för bostodsfinansiering i stäUet feggs på länsstyrelseraa.Av den nämnda propositionen (s. 16) framgår att länsstyrelseraa bör tUlförasutökade resurser för att kunna sköto denna uppgift. Det totala medelsbehovetför den verksamhet som länsstyrelsema tar över beräknas tiU 86 mUjoner kronorpå helårsbasis. Detto mnebär att anslaget för /94 bör räknas uppmed hälften av detto belopp, dvs. med 43 mUjoner kronor. Sammanfattningsvisberäknar jag aUtså att ansfeget /94 bör föras upp med 48 mUjoner kronorutöver vad som har föreslagits budgetproposition. JaghemstäUer att regeringen föreslår rikscfegen attunder ttettonde huvudtitehis ramansfeg Länsstyrelsema m.m. för budgetåret1993/94 anvisa utöver vad som föreslagits i prop. 1992/93:100 bU.14. gotab 43611, 1993