prop · GF03133 · 1992-01-01 00:00:00 — Det är dock viktigt att konkurrensmyndigheten uppmärksamt följer utvecklingen inom området och ingriper mot eventuella avtal med skadliga konkurrensbegränsningar. NO delar i stort utredningens uppfattning att nätverksamheten skall strikt särredovisas och att den hos företag med affärsmäs- sig inriktning organiseras som ett separata bolag. Enbart krav på särredovisning ger en betydligt sämre kontrollmöjlighet. En- hetliga redovisningsprinciper är, oavsett form, en förutsättning för att en effektiv övervakning skall kunna upprätthållas. , , och tillstyrker att de regionala näten öppnas och görs tillgängliga för alla transitörer. på- pekar dock att verksamheten i näten regleras genom bindande kon- cessioner. Föreningen framhåller vidare att onödiga bolagsbild- ningar bör undvikas. Utredningens förslag måste noggrant analy- seras. Separat redovisning är ett tillräckligt krav. Det finns en risk, enligt , att nätbolagen endast med- verkar i en kostnadsfördelning medan produktiviteten inte be- främjas. Även är negativ till kravet på att nätverk- samhet skall bedrivas i särskilt bolag. Det bör enligt förening- ens mening vara tillfyllest att verksamhetens ekonomi och bok- föring skiljs från andra verksamheter. REL tillstyrker att de regionala näten öppnas och görs till- gängliga för alla transitörer. REL och STOSEB stöder kravet på att den regionala nätverksamheten skall bedrivas i särskilda bo- lag. STOSEB framhåller att regionalt blandat ägande bör stimule- ras för varje naturligt sammanhängande regionnät. 2.7 De lokala näten framhåller att det krävs en omfattande utveckling för att marknaden skall bli en realitet för de mindre kunderna. Den- na marknad är komplicerad och det handlar om kostnader för kun- den i form av komplicerade mätare etc. SPK framhåller att utredningens förslag kan medföra en ökande strukturrationalisering. Sammanslagningar kan medföra såväl ho- risontell som vertikal integration, med kostnadshöjande uppvär- deringar av anläggningstillgångarna. utredningens förslag att öppna de lokala näten, men framhåller att detta kan leda till att många små och medelstora eldistribu- törer får svårigheter att överleva på grund av otillräckliga ek- onomiska, teknologiska och personella resurser. REL, , och ifrågasätter om utredningens för- slag skulle gynna de mindre elkunderna. påpekar att hushållen tills vidare kommer att vara hänvisade till en enda leverantör. Det är därför viktigt att de konkurrensfördelar som förhoppningsvis uppnås med en ny och förändrad elmarknad även skall komma hushållen till del. REL anser att öppnande av de lokala näten inte behöver betyda en vinst för konsumenterna. De lokala näten bör enligt REL öpp- nas först efter det att kompletterande utredningar och analyser gjorts av erfarenheterna från avregleringen av stam- och region- näten. stöder visserligen inriktningen att de lokala näten skall öppnas för fri konkurrens om kunderna, men anser att detta knappast kommer att ha någon större betydelse för de enskilda hushållen. De större fastighetsägarna kan kanske ha möjlighet att agera med större kraft, vilket kan leda till lägre hyror. hävdar att det är angeläget att se över förekommande företagsformer för leverantörer. Om det, som utredningen hävdar, beror på självkostnadsprincipen att kommunala verk har de lägsta priserna innebär utredningens in- tentioner om en avreglerad marknad ett allvarligt hot mot elan- vändare i allmänhet och små elabonnenter i synnerhet. SBC påpekar att hushållsförbrukaren inte inom överskådlig tid kommer att ha full valfrihet vad gäller leverantör. SBC hyser oro för att industrin i kraft av att vara stora förbrukare teck- nar fördelaktiga kontrakt på bekostnad av de mindre och betyd- ligt svagare hushållen. STOSEB framhåller att en separering av de lokala näten till helt fristående enheter innebär stora tekniska, eko- nomiska och administrativa problem och kostnader. Merkostnaderna riskerar att överträffa effektivitetsvinsterna. Slutkundernas rätt att välja leverantör bör inledningsvis gälla endast större kunder t.ex. över 1 MW, enligt engelsk modell. 2.8 Koncessioner anser att förslaget om en särskild försäljningskon- cession har brister och inte är genomtänkt. Det bör vara en av- talsfråga mellan leverantör och köpare vilken trygghet köparen skall få om han återgår till den ursprungliga leverantören. NO anser att det behövs någon form av skyddsmekanism i form av fortsatt leveransplikt i försäljningskoncessionen. Detta skulle hindra koncessionshavaren att utnyttja sin säljarmakt och på detta sätt låsa in köpare. En leveransplikt skulle inte utgöra någon belastning för huvudleverantören eftersom denne har rätt att täcka sina kostnader vid prissättningen. NO anser även att diskriminering av utomstående bör motverkas genom föreskrifter i koncessionsvillkoren och i sista hand med stöd av kon- kurrenslagen. Om det finns en intressegemenskap mellan ett nät- företag och en producent eller en återförsäljare finns det en- ligt NO risk för att nätföretaget låter information om andra le- verantörers eller återförsäljares försäljning gå vidare. anser det inte vara uteslutet att en ökad kon- kurrens mellan producenter och distributörer i kombination med försäljningskoncession kan försämra hushållens situation. Mono- polet kvarstår avseende leverans av el till hushållen, men pris- sättningen styrs av den konkurrensutsatta delen av marknaden. Försäljningskoncessionären kan komma att kompensera sig för för- luster från den konkurrensutsatta delen av verksamheten genom högre avgiftsuttag på monopolmarknaden. SPK ifrågasätter om en försäljningskoncession är nödvändig i ett längre perspektiv. Om koncessioner införs vill SPK framhålla att eftersom leveransåtagandena kan variera kraftigt över tiden bör koncessionären ges ett tillräckligt kundunderlag och ha til- lräcklig kapacitet att möta dessa variationer. framhåller att det knappast är möjligt att upp- nå fullständig konkurrens om leveranser till alla kunder, t.ex. i glesbygden. Någon form av reglering av eldistributionen är dä- rför nödvändig för att slå vakt om konsumenternas intressen i mindre tätorter och på landsbygden. Enligt Industriförbundets uppfattning bör en försäljningskon- cession innefatta en leveransskyldighet även för den kund som bytt leverantör. Priset skall sedan kunna överklagas på det sätt utredningen föreslår och tillåtas vara i paritet med försälja- rens kostnader. anser inte att en speciell försäljnings- koncession behövs. En sådan kan utgöra ett konkurrenshinder i de lokala näten. Även är negativ till en särskild försäljningskoncession. Den som erhåller en nätkoncession kan åläggas leveransskyldighet till konsumenter som använder el hu- vudsakligen för enskilt bruk, och priset för sådan leverans skall kunna prövas av samma instans som prövar villkoren för tr- ansiteringstjänster. ifrågasätter att en försäljningskon- cession endast inledningsvis skall innebära leveransplikt. SBC anser att försäljningskoncession endast skall beviljas om leve- rantören kan garantera villkor för hushållskunderna som överens- stämmer med de bästa villkoren i industriavtalen och i övrigt garanterar en icke-diskriminerande prispolitik. Vidare måste ett införande av försäljningskoncession förtydligas och utvecklas i syfte att än mer stärka hushållsförbrukarens ställning. motsätter sig utredningens förslag om en försäljnings- koncession som bl.a. skulle innebära leveransplikt till vissa kunder. Principen om leveransplikt är inte förenlig med en kon- kurrensutsatt marknad. Den föreslagna koncessionens konstruktion kommer att verka konkurrens- hämmande. STOSEB anser att ett klargörande av gränsdragningen mellan nät- och försäljningsverksamhet erfordras. Utredningens förslag är enligt STOSEB i flera avseenden oklart. 2.9 , och instämmer i utredningens förslag om tillsynsmyndighetens uppgifter. SPK framhåller att en sådan myndighet måste få en självständig och neutral ställning gentemot marknadens övriga intressenter. Konkurrensrättsliga fr- ågor bör prövas av konkurrensmyndigheten. REL anser att , SPK och NO kan utföra de övervakande funktionerna. anser att tillsynsmyndighetens verksam- het bör begränsas på grund av bl.a. risken för kostnadsdrivande detaljstyrning och organiseras inom ramen för tillgängliga myn- dighetsresurser. Behovet av myndighetskontroll av den lokala en- ergiverksamheten bör studeras ytterligare. STOSEB anser att tillsynsmyndigheten mot bakgrund av dagens struktuella obalans på elmarknaden bör få till uppgift att beva- ka att konkurrensen blir reell redan i inledningsskedet av mark- nadens reformering. ser betydande nackdelar i att en statlig myndighet övervakar ett affärsverk och avvisar utredningens för- slag. finner ingen anledning att bygga upp en omfattande kontrollverksamhet. bör få en väl definierad och starkt begränsad uppgift. är negativ till förslaget att tillsynsmyndig- heten skall utarbeta anvisningar för den ekonomiska redovisning- en. De regler som gäller för aktiebolag är tillfyllest. Före- ningen är också övertygad om att marknadens aktörer själva kan skapa de prissättningsmodeller och regler som erfordras för tra- nsiteringstjänsterna. Den årliga rapporteringen till regeringen om marknaden bör begränsas och SCB är den instans som i samver- kan med branschen bör utarbeta eventuella jämförelsetal. 2.10 Ellagstiftningen och pekar på behov av fortsatt utredningsarbete. anser att utredningens avsnitt om rättsliga aspekter fordrar ytterligare bearbetning. De osäkerheter som finns i des- sa viktiga frågor bör ut innan förslag till ändringar i ellagen presenteras. Förslagen bör remissbehandlas på sedvanligt sätt innan man fattar slutliga beslut om en reformering av den svenska ellagen. och kraftverksföreningen anser att en översyn av lagstiftningen bör påbörjas omgående. , och LO understryker att den sv- enska elmarknaden bör omstruktureras i takt med utvecklingen inom EG. anser att man tydligare bör visa hur de för- eslagna förändringarna passar in i de nya elmarknadsmönster som växer fram inom EG. LO anser att det inte finns någon anledning att som första land i rusa iväg med omfattande experiment i ett nytt komplicerat system. anser att det är mycket positivt om på ett så centralt område som elmarknaden kan ligga före EG. St- atsmakterna och marknadens aktörer bör även verka för en öppnare handel över gränserna till våra nordiska grannländer. STOSEB anser att den svenska konkurrenslagstiftningen bör an- passas till och redan inledningsvis till- ämpas vid elmarknadens omstrukturering. 2.12 Horisontell och vertikal integration anser att en strävan att förhindra vertikal in- tegration inte får medföra ingrepp i den kommunala självstyrel- sen. Det kan i vissa fall vara rationellt att samma ägare äger såväl produktions- som distributionsföretag. anser att uppförandet av kraftvärmeverk inte kan vara en oönskad form av vertikal integration i ett för- etag med distribution av både el och fjärrvärme. Enligt REL finns det en uppenbar risk att utredningens förslag kommer att leda till en horisontell integration inom de lokala näten. TCO anser det vara olyckligt om politiska beslut i allt för stor utsträckning hindrar företagsmässigt motiverad expansioner, s.k. vertikal integration. En sådan utveckling äger rum inom fl- ertalet europeiska länder. De svenska företagen bör vara så sto- ra att de kan tävla framgångsrikt på den europeiska marknaden. anser att även om produktion och nät- och distributionsverksamhet normalt skall särskiljas bör detta inte hindra att t.ex. kommunala energiverk också blir pro- ducenter genom att driva kraftvärmeverk. vänder sig mot förslaget att försäljningskoncession skulle kunna vägras företag med stor andel produktion, eftersom detta är oförenligt med fri konkurrens och innebär att en odefi- nierad s.k. generalklausul införs. Utredningens förslag angående prissättning av stamnätstjänster är enligt oklar. Också förslagen gällande region- och lokalnäten är oklara. principiella inställning är att marknadsfunktioner bör eftersträvas som gör behov av kon- troll minimal. De kontrollfunktioner som bedöms nödvändiga bör så långt möjligt inordnas i befintliga myndigheter och funktio- ner, med prövning i efterhand. Enligt krävs en effektiv uppföljning av elpri- serna för den del av marknaden som kommer att omfattas av för- säljningskoncessioner. Enligt SPK kan utredningens förslag att reglera nätföretagens intäkter i stället för vinst medföra praktiska problem. SPK för- edrar modellen med s.k. "yard-stick competition" och vinstregle- ring liknande nuvarande prisregleringssystem. delar utredningens uppfattning att pris- regleringsfunktionen bör ses över. Resultatet av av- giftsutredningens arbete bör avvaktas. Även kon- kurrensutredningen berör frågor som kan ha betydelse för en fri elmarknad. anser att principerna för prissättning av stamnätstjänsterna skall tas fram i samarbete mellan berörda br- anschorganisationer. Principerna skall godkännas av regeringen eller av regeringen anvisad myndighet. är övertygad att marknadens aktörer själva kan skapa de prissättningsmodeller som erfordras för transite- ringstjänster. Föreningen är positiv till att dagens princip med prövning i efterhand föreslås att behållas. Föreningen är ange- lägen om att en samordning sker med de förslag som kommer att läggas om prövning av pris i samband med ändring av den kommuna- la s.k. självkostnadsprincipen. Vidare önskar föreningen att en utvärdering kommer till stånd om för- och nackdelar med nuvaran- de regler om förlikning och/eller utredning av tvistemål om elp- ris genom medverkan innan ett slutligt för- slag läggs i denna del. delar utredningens uppfattning att prisprövning i dess nuvarande form inte är tillfyllest. Det- ta beror inte bara på sättet att pröva utan också på att kun- skapskravet ställs högt på de kunder som behöver få en prövning genomförd. Ett utslag bör ges prejudicerande verkan. Förbundet föreslår att en energikonsumentombudsman, en etisk nämnd eller motsvarande tillsätts vid sidan av nya myndighetsfunktioner el- ler prövningsinstanser. 2.13.2 Kraftbörs m.m. RRV anser att det hade varit intressant att i utredningen få en tydligare bild av för- och nackdelar med olika modeller för eta- blering på marknadsplatsen - inom och utom stamnätsorganisatio- nen. NO är i stort positiv till att införa någon typ av kraftbörs. Enligt NO skulle en börs kunna sänka t.ex. sök- och transak- tionskostnaderna. Mindre aktörer skulle lättare kunna etablera sig på marknaden. STOSEB föreslår att en för alla öppen kraftbörs för prima och tillfällig kraft skall främjas för att en effektiv prisbildning skall uppnås. Vidare bör marknadsandelen för en enskild aktör STOSEB anser att bör delas upp. Elmarknaderna i Rapport från (B 1991:7) Sammanfattning av rapporten och remissyttranden däröver 1 Bakgrund 2 Sammanfattning av rapporten 3 Remissyttranden 1 Bakgrund Regeringen uppdrog åt statens energiverk att i sam- råd med statens pris- och konkurrensverk (SPK) redovisa den aktuella utvecklingen på de europeiska elmarknaderna (rege- ringsbeslut nr 26). Uppdraget övergick till det nybildade närings- och teknikutvecklingsverket (N- UTEK). Verket lämnade den första rapporten, El- marknaderna i . 2 Sammanfattning av rapporten redovisas ingående beskrivningar av elmarknaderna i , övriga , och . Dessutom behandlas särskilt de tekniska och organisatoriska förutsätt- ningarna för elhandel, EG:s politik på energiområdet och aktuel- la program för effektiv användning och hushållning med el. Mot bakgrund av denna redovisning av det aktuella läget analy- seras utvecklingstendenser på elmarknaden och de faktorer som kan komma att påverka utvecklingen . Rapporten inne- håller däremot inga rekommendationer till åtgärder. lämnar följande sammandrag av utredningsresultaten. - Utredningen analyserar utvecklingen i de europeiska elmarkna- dernas olika led, dvs produktion, överföring och användning av elenergi. Integrationsprocessen inom EG och strävan mot en inre marknad har ägnats särskild uppmärksamhet, liksom frågan om de tekniska och organisatoriska förutsättningarna för en utökad elhandel i . Den nuvarande situationen och ut- vecklingen inom kan ha återverkningar även på de västeuropeiska ländernas elmarknader, vilket också berörs. - Det föreligger stora skillnader mellan olika länder när det gäller kostnaderna för att producera el. Skillnaderna beror på kraftslag, teknologi, tillgänglighet och utnyttjandegrad, men även på andra faktorer som subventioner av inhemsk pro- duktion av kol, som fallet är i och . - Elpriserna skiljer sig åt såväl mellan de olika länderna som inom varje land mellan olika kundkategorier. Skillnaderna i priset är dels betingade av olika produktionskostnader, dels av hur och i vilket syfte man sätter priser i olika länder. Korssubventionering till förmån för olika användargrupper förekommer. - Man kan vänta sig att utvecklingen mot ett alltmer integrerat kan leda till minskade skillnader av elproduktions- kostnaderna och elpriserna. För , som har relativt låga elpriser, kan detta innebära stigande priser. - Som ett led i den pågående EG-integrationen strävar EG- kommissionen också efter att skapa förutsättningar för en inre marknad inom elområdet. De direktiv som redan är beslu- tade och har anknytning till elmarknaden är främst transit- direktivet, direktivet om pristransparens samt direktivet för offentlig upphandling. - Genom omfattas EFTA-länderna av EG:s lagstiftning för öppnare konkurrens och friare handel inom och mellan medlemsländerna även på energiområdet. - EG:s intentioner har kommit till uttryck bl.a. i att man ifr- ågasatt import-och exportmonopol för el som förekommer i fle- ra länder. - överväger nu att söka vidga transitmöjlig- heterna till att omfatta s k third-party-access (tredje parts tillgång till näten) i syfte att ge elanvändare ökade möjlig- heter att själva välja elleverantörer. - Kommissionen diskuterar också koldioxid- och energiskatter, i syfte att reducera energisektorns belastning på miljön. - Utvecklingen och EG:s politik ställer krav på minskad verti- kal integration, dvs att ett företag är verksamt i olika led, produktion, överföring och distribution. Därför kan sådana företag komma att delas upp. En förutsättning för väl funge- rande third-party-access är att det är möjligt att redovisa kostnader och intäkter i varje led för sig. - Man kan således vänta flera olika förändringar i elmarkna- dernas struktur. I vissa länder har mera genomgripande för- ändringar redan genomförts, som exempelvis i och Nor- ge. Erfarenheterna från visar att en privatisering av elindustrin ställer krav på ny reglering. - Bland de förändringar man kan förvänta sig är att elsektorn kan komma att bli mera marknadsinriktad i de olika länderna. Som en följd av det kan man också vänta sig effektivare el- försörjning och gradvis färre monopol. - Den ökande marknadsintegreringen kan medföra att framtida investeringar blir förknippade med större risktagning än hit- tills. De riktigt stora aktörerna kan därför komma att utöka sitt samarbete. Även privatisering kan bli ett medel att fi- nansiera utbyggnader av produktion och överföring. - förutses att nya, små, oberoende företag får större möjligheter att etablera småskalig elproduktion, exempelvis kraftvärme. - Elanvändningens utveckling i varje land är normalt kopplad till den ekonomiska tillväxten i landet. I de industrialise- rade länderna i norra ökar elanvändningen relativt långsamt. I mindre utvecklade men snabbt växande ekonomier ökar däremot elanvändningen snabbt . - Kapaciteten i elproduktionen ökar relativt långsamt. Det stö- rsta behovet av utbyggnad finns i södra , där efterfrå- getillväxten på el är störst. - En utbyggnad av kärnkraften planeras i och eventu- ellt även i . I det senare fallet har man ännu inte fattat något beslut. Även i Öst- och diskuteras framtida kärnkraftsanläggningar. - Elproduktion som är baserad på naturgas och kol väntas öka i . Det gäller framför allt produktion baserad på nya, mindre miljöbelastande tekniker. Miljö- och säkerhetsa- spekter kommer dock att begränsa möjligheterna att lokalisera nya elproduktionsanläggningar. - Vattenkraften är i det närmaste fullt utbyggd, eftersom man av miljöskäl inte kan eller vill bygga ut de återstående vat- tentillgångarna. - I kan både elproduktionen och elanvändningen min- ska . Huvudorsaken är den strukturella krisen i de östeuropeiska ländernas ekonomier som kommer att innebä- ra att föråldrad, dåligt underhållen och starkt förorenande produktionskapacitet kommer att läggas ned. - Det kommer att finnas ett stort behov av ny produktionskapa- citet och förbättringar av drift och miljösäkerhet . Det ställer krav på anskaffning av kapital, vilket är ett stort problem för och . Den europeiska energistadgan (European Energy Charter) kan komma att förbättra investeringsklimatet i dessa länder. - En inre marknad på elområdet förutsätter att el kan transpor- teras i större omfattning. Transportkostnaderna stiger vid ökad belastning. De nuvarande överföringsförbindelserna har en relativt begränsad kapacitet. De är ursprungligen avsedda för tillfällig överföring av kraft för bl.a. lastutjämning i olika länders elsystem. - Ökad elhandel förutsätter att näten förstärks. Att bygga nya förbindelser innebär stora investeringskostnader och tar de- ssutom tid, ofta . Härtill kommer ett ökat motstånd mot luftledningar. - EG:s integrationsprocess för att skapa en inre marknad för el har varit relativt långsam. Det är därför svårt att bedöma hur snabbt förändringarna kan komma att genomföras. Det finns stora motsättningar mellan aktörerna liksom osäkerhet beträf- fande genomförandet av redan fattade beslut, varför den inre marknaden bara kan realiseras gradvis. - Dagens stora prisskillnader väntas minska, men det blir knap- past någon fullständig utjämning. Det kommer därför även att finnas motiv för handel inom elområdet. - Man kan förvänta sig att elhandeln i sin nuvarande form ökar, särskilt mellan stora företag. De stora investeringskostnader som byggande av ny kapacitet innebär, kan på en marknad med öppnare konkurrens leda till utökat samarbete mellan de stora aktörerna på elmarknaden. Nytillkommande anläggningar kan vara helt eller delvis avsedda för export. 3 Remissyttranden Rapporten har remissbehandlats. Yttranden har lämnats av (), (), över- (), (), , och . RRV anser att intentionerna med uppdraget i allt väsentligt uppfyllts och finner ingen anledning att ifrågasätta de bedöm- ningar som presenteras i rapporten. NO noterar att konkurrens- främjande åtgärder av EG rörande ledningsbunden energi kan komma att nödvändiggöra ändringar och kompletteringar av den svenska ellagstiftningen, men har ej funnit ytterligare skäl att kommen- tera rapporten. ÖCB hänvisar till de bedömningar av konsekvenserna för det ci- vila försvaret av ett svensk EG-medlemskap som överstyrelsen re- dovisat i rapporten medlemskap i : Konsekvenser för försörjningsberedskapen. anser att det skulle vara av intresse att erhålla upp- gifter om fördelningen mellan elvärme och övrig el inom sektorn bostäder, service m.m., samt uppgifter om den andel genom värme- kraft producerade elkraft som utnyttjar spillvärme för bostads- och lokaluppvärmning. framhåller att det är av stort värde att en samlad beskrivning av förhållandena på de europeiska elmarknaderna nu föreligger på svenska. lämnar ett antal detaljanmärk- ningar till texten samt några från rapporten avvikande principi- ella bedömningar. bedömer att utvecklingen och EG:s politik ställer krav på minskad vertikal integration och att företag på elmarknaden där- för kan komma att delas upp. understryker att det fö- religger väsentliga skillnader mellan elsystemen i de europeiska länderna samt att de krav på särredovisning som diskuteras i EG inte innebär en ägarmässig uppdelning. anser att det vore motiverat med en djupare analys av frågan om effekter på prisnivå och prisbildning av en ökad internationalisering.