prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Inom hela EES-området kommer harmoniserade kravpå byggprodukter att gäUa, vilket i hög grad kommer att underlätta handeln.Också reglema för upphandling, utveckUngen mot en harmonisering avansvarsreglema m.m. kommer att medföra stora förändringar. Regeringen har ipropositionen (1992/93:55) om en byggproduktiag m.m. föreslagit dels en nybyggproduktiag, dels vissa ändringar i plan-och bygglagen (1987:10), PBL.RUcsdagen har beslutat i enUghet med regeringens förslag(bet. 1992/93 :BoU6, rskr. 1992/93:154). En utredningsman har den 26 november 1992tiiUkaUats för att se över bl.a. om bygglov i syfte att underlättaen rationeU och kostnadsbesparande byggprocess (dir. 1992:104). ser över reglema i sinabyggföreskrifter i syfte att anpassa dem tiU de nya EES-reglema. I samråd medNäringsdepartementet kommer att i möjUgaste mån gallra ut föreskrifterom tekniska lösningar och i stäUet utforma föreskriftema som fiink-tionsnormer.Detta ökar möjUghetema för producentema att välja tekniska lösningar (x;hgynnar teknikutveckling. En fortsatt avreglering av nybyggandet är väsentUg.Jag avser därför att återkomma med förslag tiU förändrade byggreglersom syftar tiU att möjUggöra biUigare bostadsbyggande. Problemen med fukt, mögel ckU andra skador tiU följd av byggfel består. Preliminäraresultat från genomförda stadier visar inte på några påtagUga förbättringar ibyggnadsproduktionen fram tiU 1980-taIets slut. Problemenhar föranlett rUcsdagen att lagstifta om skydd mot bygg-skador genom lagen(1991:742) om byggnadsgaranti. RUcsdagen har dock funnit att denna lagstiftningär mindre rationeUt utformad och begärt att regeringen presenterar altemativ somgmndas på försäkrings-lösningar. Frågan bereds i regeringskansUet. NäringsUvetskonkurrenskraft och tillväxt är nära kopplade tUl graden av teknisk fömyelseoch utveckling av nya produkter. Förmågan att snabbt ta tiU sig och uttiyttjarelevant tekmk är en vUctig förutsättning föreffektivare produktion och mer konkurrenskraftiga prcxlukter. Tek- Prop.1992/93 nisk forskning och utveckling (FoU) är således av gmndläggande be- Bil. 13 tydelse för ökad prcxiuktivitet, fömyelse har befiinnit sig itopposition bland de industriaUserade ländema vad gäUer teknisk forskning ochutveckling. Takten i den svenska industrins tekniska fömyelse har dock mattatssedan mitten av medan den har fortsatt att öka i viktiga konkurrentländersmdustri. Företagens FoU-satsningar låg på ungefär samma nivå som år1985, räknat i kronor per invånare. I flertalet konkurrenfländer fortsatteföretagen att expandera sin FoU . Inom andra industriländer görs betydandeteknikpoUtiska satsningar på strategiskt vUctiga orruåden. E)et gäUerexempelvis i , , och där FoU-poUtiken systematisktanvänds som ett konkurrensvapen. Det finns inga unika fömtsättningar som gördet möjUgt för att avvika från detta intemationella mönster. En starktindustrirelevant FoU-mUjö är en fömtsättning för att skaU kunna utgöraett attraktivt lokaUseringsaltemativ för kunskapsmtensiv och tiUväxtskapandeproduktion. Inom regeringskansUet bereds enforskningspoUtisk proposition som regeringen avser att föreläggariksdagen. I propositionen lämnas förslag tiU ett forskningspoUtiskt program,som syftar tiU utveckling och ökad konkurrenskraft i hela samhäUet. Ett stärktinslag av industrirelaterad forskning och utveckling är av strategiskbetydelse i denna satsning. Riksdagenbeslutade om riktlinjer för energipoUtiken (prop. 1990/91:88, bet.1990/91 :NU40, rskr. 1990/91:373). RUcsdagen gcxikände i aUt väsentUgtregeringens proposition, som baserades på en överenskommelse mellanScKialdemokratiska arbetarepartiet. EnUgt beslut skaU regeringen årUgen redovisade resultat som har uppnåtts genom de energipoUtiska programmen för omställningoch utveckling av energisystemet samt förelägga förslag om deytterUgare åtgärder som är motiverade. En redovisning av de energipoUtiskaprogrammen lämnas i denna bilaga under Utt. Riksdagengcxikände regeringens förslag om en omläggning av energiskatterna (prop. 1991/92:150 bU. 1:5, bet. 1991/92:FiU30, rskr. 1991/92:350). Energiskatteomläggningen träder i kraft . Syftet med reformen är att stärka industrins konkurrens kraft och sänka uttaget av sådana skatter som hämmar tillväxten. Den allmänna energiskatten för bränslen och elektrisk kraft tas bort helt för 12 industrinCKh växthusnäringen och koldioxidskatten sänks från tUl per kgkoldioxidutsläpp. Fram tiU kommer den ener- guntensivaindustrin att kunna fä nedsättning av koldioxidskatt, men Prop. 1992/93därefter avskaffas dessa bestämmelser. För övriga samhällssektorer, Bil. hushåU, jordbmk, servicenäringar, m.m., höjs koldioxidskatten från 25 öretiU per kg koldioxidutsläpp. Vidare höjs den allmänna energiskatten påelektrisk kraft för dessa sektorer med per kWh. Regeringen beslutade att tUUcaUa ensärskUd utredare med uppgift att göra en teknisk översyn av energibeskattningen(Fi 1992:15). Enreformering av den svenska elmarknaden har inletts. Huvuddelen av verksamheteni har ombUdats tiU ett aktiebolag, , ochstorkraftnätet och de statiigt ägda utiandsförbmdelsema har överförts tiUAffärsverket svenslca kraftnät. beslutade (prop.1991/92:133, bet. 1991/92:NU30, rskr. 1991/92:322) om mål och strategier samten handlingsplan för den fortsatta reformeringen av elmarknaden. Målet förreformen är att genom ökad konkurrens nå ett än mer rationellt utayttjande avproduktions- och distributionsresursema och att tillförsäkra kundema flexiblaleveransvillkor tiU lägsta möjliga priser. Regeringen har uppdragit åt en särskild utredareatt överväga och föreslå de förändringar av ellagstiftaingen som krävs för attuppnå dessa syften. Uttedaren (N 1992:04) skaU redovisa den första etappen avsitt arbete . Svenska kraftaät uti-eder på regeringensuppdrag fömtsättningama för en svensk kraftbörs. Även detta uppdrag skaUredovisas . har regeringens uppdrag att redovisaden aktaella utvecklingen på de europeiska elmarknadema. I september 1992överlämnades tiU regeringen rapporten i (1992:9). Försörjningsberedskapenpå energiområdet syftar tiU att samhäUets behov av energi för produktion,transporter och uppvärmning skaU kunna tUlgodoses under kriser och i krig.Verksamheten utgör en särskUd funktion inom totalförsvarets civila del. NUTEKär funktionsansvarig myndighet. Mål och riktUnjer för verksamheten harfaststäUts senast genom försvarsbeslut (prop. 1991/92:102 kap. 11, bet.1991/92:FöU12, rskr. 1991/92:337). Förberedskapslagringen av olja innebär riktiinjema att nuvarande StatUga lager för krigssitaationer skaU minskas, som lagringen mstas upp och ges en ny stmktar. Genom utförsäljning av en del av lagren skapas möjUgheter att finansiera bl.a. investeringar för upprust ning av lagringsanläggningama. Ett förslag i frågan har lagts fram av . En översyn av den statiiga oljelagringen kom- 13 mer nu att företas. Försvarsbeslutet mnebär vidare att denlagring för s.k. freds- Prop. 1992/93' kriser som sker mom oljebranschenskaU kompletteras med ett statUgt Bil. 13 lager, främst av flygdrivmedel.Den lagrade volymen kan dock begränsas. EnUgtförsvarsbeslutet skaU elförsörjningen ges hög prioritet i beredskapsarbetet.Reformeringen av den svenska elmarknaden innebär att de organisatoriska ochfinansiella fömtsättningama för arbetet har förändrats. Programplanen förtotalförsvarets civila del t.o.m. /98 inrymmer ökade msatser förelförsörjningen. Däri ingår bl.a. bidrag tiU vissa beredskapshöjandeinvesteringar mom elkraftsområdet som finansierades av Statens vattenfaUsverkföre bolagiseringen. Sverigesenergiförsörjning är i hög grad beroende av den intemationella utvecklingen.Den pågående intemationaliseringen av elmarknadema och den ökande ekonomiskaintegrationen förstärker detta förhållande. Med anledning av ansökan om medlemskap iEG har yttrat sig över fömtsättaingar att uppnå medlemskap.Kommissionen konstaterar att det inte finns några större skUjaktigheter meUanmålen för den svenslca energipolitiken och de långsiktiga målen förGemenskapens energipolitik. De flesta befintUga EG-regler på energiområdet gäUerredan för som en följd av , med undantag av de duektiv somavser beredskapslager. DetmtemationeUa energiorganet lEA har genomfört en s.k. fördjupadgranskning av den svenslca energipolitiken. Sådana granskningar av medlemsländemagörs regelbundet inom ramen för IEA:s verksamhet i enUghet med lEP-avtalet(Intemational Energy Programme) om gemensamma åtgärder för att tryggamedlemsländemas energiförsörjning. I granskningsrapporten framhålls särskiltden svenska ener-gipoUtikens inriktning på väl fungerande marknader ochutayttjandet av ekonomiska styrmedel. Vidare noteras den nära kopplingen tiUmUjöpoUtiska mål med ett tydUgt bibehåUande av de energipoUtiska målen. lEArekommenderar för svensk energipoUtik en fortsättaing av dess nuvarandeinriktning på marknadsorientering, konkurrens och avreglering. om nuljö och utveckling (UNCED) utmynnade i bl.a. ett allmänthandlingsprogram. , och en kJimatkonvention. Det kan konstateras attde principer som i anges för energiområdet att ländema genomlämpUga åtgärder skall minska påverkan på atinosfären från energisektom och ökabidraget tiU energiförsörjningen från nuljöacceptabla och kostaadseffektivaenergisystem stämmer väl överens med den svenska energipoUtikens inrUctaing. Idecember 1991 undertecknade jämte ett trettiotal andra länder den s.k.Europeiska energistadgan. Stadgans syfte är främst att genom intemationellaöverenskommelser förbättra de marknadsekonomiska fömtsättningama för ettstarkt ökat kommersieUt samarbete och handel på energiområdet mellan devästiiga industriländema och de central- och östeuropeiska f.d. planekonomiernainklusive OSS-statema. deltar i deförhandlingar som pågår om en rad tiUäggsproto- Prop. 1992/93 koU. Motbakgrund av den ekonomiska utveckUngen och utvecklingen i de offentiigafinansema är det nödvändigt att bl.a. genomföra kraftfulla besparingar ochstmktareUa åtgärder som får genomslag på lång sikt. I årets budgetförslag harbesparingar om totalt gjorts på anslag. I detfortsatta arbetet med att stimulera utveckling ckU ökad konkurrenskraft i hela samhäUet är avsikten attregeringen skaU förelägga en forskningspoUtisk proposition inom kort.Insatser för att stärka industrirelaterad forskning (x;h utveckling är avcentral betydelse i denna proposition. Vidare bör regeringen under våren 1993förelägga eT\ proposition om riktlinjer för bolagisering av Statensprovningsanstalt. Förslaget tiU statsbudget för /94 ihär aktaeU del innehåUer bl.a. följande förslag: -En fördjupad prövning avverksamhetema vid , och har gjorts ochförslag lämnas beträffande mriktning och omfattaing för tteårsperioden /94-1995/96. För förvaltiungskostaader /94 anslås för 172mkr, för och för . -En särskUd översyn har gjortsunder beträffande organisation och omfattaing avuttedningsverksamheten vid och . De totala resursemaminskas och omfördelas så att departementets utredningsanslag uppgår tiU 18 mkroch utredningsanslag uppgår tiU . -Omprioriteringar görs inomanslaget för Småföretagsutveckling och den del av anslaget för Tekniskforskning och utveckUng som avser etableringsinriktade insatser ochinnovatörsfrågor. För Småföretagsutveckling anvisas . -Inriktningen av verksamhetenvid den nyinrättade Styrelsen för SverigebUden utvecklas och medel anvisas med1(X) mkr. -Det målrelaterade bidraget förvissa standardiseringsprojekt upphör och det allmänna bidraget ökar till 39mkr. -Programmet för effektivareenergianvändning förlängs inom en oförändrad anslagsram förteknUcupphandlingsstödet på . Anslaget reduceras därför med perår under budgetåren 1993/94 - 1995/96. -Omprioriteringar görs underanslaget för Insatser för ny energiteknik som föreslås uppgå tiU . -Medel som för närvarandetUlförs Energiteknikfonden via mkomsttitel från den allmänna energiskatten påoljeprcxiukter finansieras över ett nytt förslagsanslag på statsbudgeten /94 uppgår tiU . -Det nymrättade Elsäkerhetsverketfinansieras över statsbudgeten via Prop. 1992/93 ett nytt ramanslag somuppgår tiU . Avgiftsintäkter från verk- BU. 13 samheten tiUförs eninkomsttitel. -De avgiftsintäkter som förnärvarande finansierar Sprängämnes-uispektionens (SÄI) verksamhet tiUförs enmkomsttitel och verksamheten finansieras över statsbudgeten via ett nyttramanslag som uppgår tiU ca . -Ett genereUtrationaUseringskrav om har lagts ut på samtUga myndighetersförvaltningskostnader. -Större besparingar (5 mkroch mer) har i övrigt gjorts på anslagen för Drift av beredskapslagring, BidragtiU Fonden för fukt- och mögelskador samt Bidrag tiU Stiftelsen attachéverksamhet. Anslagsförändringama inom Näringsdepartementetsverksamhetsområde i förhåUande till statsbudgeten för /93firamgår av följande sammanstäUning. Medel på tilläggsbudget har inte tagitsmed. 1992/93' B. NäringspoUtik m.m. -33,0 C. Exportkrediter m.m. -15,0 D. Marknads- och konkurrensfrågor -19,5 -80,0 4 248,6* 'litteraindelning har gjorts infor /94. haranpassats till den nya indelningen för jämförbarhetens skull. Hbeloppet ingår anslag där oförändrat belopp beräknats i awaktan på de särskildapropositioner som kommer att läggas . 'infriandeav pensionsgaranti för . *Enreal besparing om har gjons. I övrigt har bl.a. vissa anslagstekniska förändringargjorts som påverkar detta belopp. A. m.m. Prop. 13 A 1. 1991/92 Utgift 47 723 264 1992/93 Anslag 49 704 000 1993/94 Förslag 51 711 000 Jag beräknar anslaget för nästa budgetår tiU . I anslaget har beräknats medel för departementets löner och övrigaförvaltningskostnader. Ett rationaUseringskrav om har beräknats fördepartementet i enUghet med den princip som tillämpas genereUt i åretsbudgetförslag. Jag har vidare beräknat medel för telekostnader som fr.o.m. den1 juU 1993 överförs från tiU . Chefen för har tidigare i dagredovisat ett förslag om genereU räntebeläggning av statUga medelsflöden samtpresenterat den modeU som bör tiUämpas. bör fr.o.m. budgetåret1993/94 tillämpa denna mcxleU. kommer därför att tiUdelasett räntekonto med kredit i och medlen under anslaget A 1.Näringsdepartementet förs tiU detta konto. Anslaget för har budgeteratsutan hänsyn tiU de tekniska justeringar som måste göras tiU följd av ändringenav nivån på lönekostaadspälägget, den ändrade finansieringsformen förStatshälsan, övergången tiU lån i samt de nya principema förbudgeteringen av anslagen. Riktlinjema för dessa förändringar har tidigaredenna dag redovisats av chefen för (bUaga I, Statsbudgetenoch särskUda frågor, avsnitt 2.2). Det belopp som kommer att stäUas tiUNäringsdepartementets disposition kommer slutUgt faststäUas enUgt deredovisade riktlinjema och kan därför avvika från det nu budgeterade beloppet. JaghemstäUer att regeringen föreslår att tiU för /94anvisa ett ramanslag på . Frånanslaget bekostas en tjänst som industriråd/mdustriattaché vid Sverigesdelegation hos i . 2 1992/93. Industrurådetymdustriattachén har tiU huvudsaklig uppgift att följa Prop. 1992/93:100 arbetet inom inärings- (x;h energipoUtiska frågor samt att vara Bil. 13Näringsdepartementets kontaktman gentemot 0ECD:s och det intemationeUaenergiorganets (lEA) sekretariat. JaghemstäUer att regeringen föreslår att tiU Industriråd/industriattaché för budgetåret1993/94 anvisa ett ramanslag på I . 1991/92 Utgift 13 117 841 Reservation 8 286 188 1992/93 Anslag 18 990 000 1993/94 Förslag 18 000 000 Anslagetanvänds tiU att bekosta följande verksainhet: -vissa delegationer, nämnderm.m., -den egentUga kommittéverksamheten, -särskilda utredningar, dvs.sådana utredningar i departementets verksamhet som medför behov av att anUtakonsulter, revisionsbyråer eller annan expertis. Under anslaget B 2. Närings- ocbteknUcutvecklmgsverket: Utredningar redovisas förslag tiU en ändrad form förfinansiering av utredningsverksamhet. Förändringen innebär att medelför basverksamheten, dvs. uppdrag av kontinuerUg art och löpande service tiUdepartement och tiU övriga områden, anvisas över anslaget B 2. särskUda utredningsuppdragtiU bl.a. bör i fortsättningen finansieras över departementetsutredningsanslag. Genom denna förändring blir departementets bestäUarroU närdet gäUer utredningsuppdrag hos bl.a. tydUgare och mer aktiv. Inom Näringsdepartementethar bestäUarkompetensen stärkts genom bl.a. organisatoriska förändringar sominnebär att en enhet inom departementet har fått ett samordnings- ocbutvärderingsansvar för utredningsverksamheten. Med hänsyn tiU den beräknade omfattningen avutredningsverksamheten m.m. bör anslaget uppgå tiU under nästabudgetår. JaghemstäUer att regeringen föreslår att tiU Utredningar m.m. för /94anvisa ett ramanslag på . Avgifter till vissa intemationella organisationer Prop.1992/93:100 Nyttanslag (förslag) 4 638 000 '' Under anslaget bör budgeteras avgifter för Sverigesdeltagande i vissa internationella organ. Dessa har tidigare beräknats under mhuvudtitehis anslag Organisationer för intemationeU handel och råvamsamarbe-tem.m. (den del av anslaget som rör metaUsbidiegmppema) och XU huvudtitelnsanslag Bidrag tiU vissa mtemationeUa organisationer. Den Europeiska organisationen för provning (x;hkontroU (EOTC) bUdas . I (Kh med detta skaU medlemsländemabetala en årsavgift tiU EOTC. Kostnadema för medlemskap beräknas tiUca årUgen. /94 har jag beräknat medel enUgt följande. IntemationeUabyrån för mått och vUct (BIPM) och för legal metrologi (OIML) 848 (X)0 för provning och kontroU (EOTC) 40 000 Organisationen förmteUektaeU äganderätt () 3 335 000 Intemationella bly- ochzinkstadiegmppen (ILZSG), Intemationellanickelstadiegmppen (INSG), Intemationellakopparstadiegruppen (ICSG) och Intemationellatennstadiegmppen (ITSG) 415 CKX) JaghemstäUer att regeringen föreslår att tiU Avgifter till vissa intemationellaorganisationer för /94 anvisa ett ramanslag på . B.Näringspolitik m.m. Prop. 13 Fördjupad prövning avverksamheten vid Närings-(Kh teknikutvecklingsverket () bUdades den I juU 1991 och är enUgt smmstmktion (1991:960) central förvalttiingsmyndighet för frågor om näringsUvetstiUväxt (Kh fömyelse samt för omställning av energisystemet. Utgångspunkten förverksamheten skaU vara den ökade intemationaliseringen samt den breddning avnäringspoUtiken som har ägt mm. Det mnebär bl.a. en mriktning mot mer generellamedel och färre selektiva åtgärder. Verket skaU därvid svara för statUgamsatser för att främja -teknisk forskning ochindustrieUt utvecklingsarbete, -etablering och utveckling avsmå ckU medelstora företag, -en balanserad regionalutveckling, -energiförsörjning och effektivenergianvändning. I anslutning tiU insatsema skall verket ansvara förutrednings- (Kh utvärderingsverksamhet avseende sådana insatser i ettsamhäUsekonomiskt perspektiv, följa den mtemationeUa utveckUngen samt främjasvenskt deltagande i intemationeUt samarbete inom sina verksamhetsområden. Inomsina verksamhetsområden skaU verket uppfyUa de mUjömål som regeringen harbeslutat. Inom är verksamheten indelad i femverksamhetsområden med inriktning på -utredningar och utvärderingar, -teknisk forskning ochutvecklmg, -regional utveckUng, -energiförsörjning ochenergianvändning. Dämtöverfinns en administrativ enhet (Kh en informationsenhet. verksamhet finansieras med anslag underNärings-, Arbetsmarknads- och Jordbmksdepartementens huvudtitiar. Anslagen tiUtäckande av förvaltnings- (kU utredningskostnaderm.m. i hör i sin helhet tiU område. Medel för de olika verksamhetsområdena anvisas förmnevarande budgetår under följande anslag: Förvaltiungskostaader 181 625 000 Utredningar ochinformation 20 570 000 Teknisk forskning ocb utveckling Europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete Täckande av förlusteri anledning av statUga i I. Bioenergiforskning Främjande av biobränsleanvändningen' ' Disponeras under femårsperioden1992/93-1997/98 Täckande av förluster vid viss garantigivning Räntestöd m.m. tiU varvsindustrin Ätgärder för att främja industridesign Information, utveckling m.m. för hantverkare I 218 157 000 Energiförsörjning,energianvändning och elsäkerhet SärskUda kostnaderför lagring av olja, Vissa åtgärder föreffektivare användning av energi NUTEKhar i sin fördjupade anslagsframställning för perioden /94 - 1995/96redovisat verksamhetema inom verksamhetsområdena Utredningar ochutvärderingar, Tekrusk forsknmg och utveckling, Företagsutveckling ckU regional utveckling samtEnergiförsörjning, energianvändning(Kh elsäkerhet. Den fördjupade prövningen följer i Prop. 1992/93:100 aUtväsentUgt denna mdelning. En uppdelning har emeUertid gjorts Bil. 13beträffande Företagsutveckling och Regional utveckling som behandlas var försig. Regeringen avser att överlämna enforskningspoUtisk proposition tiU . Regeringen återkommer där ifrågan om övergripande mål, resultatbedömning, fördjupad prövning, resurserm.m. för verksamhetsområdet forskning (Kh utveckling vid . Den årUga redovisningen av de resultat som haruppnåtts genom de energipoUtiska programmen för omställning (Kh utveckling avenergisystemet lämnas under Utt. I samband därmed redovisas ävenregeringens ställningstaganden i fråga om dessa program. Det finns vissa fömtsättningar som mäste beaktas isamband med den fördjupade prövningen av . är en relativt ny myndighet.Verket bUdades den 1 juU 1991. Resultatmått har endast i Uten utsträckningfunnits tiUgängUga som underlag för fördjupade anslagsframställning.Ett arbete har påbörjats som syftar tiU att utveckla ochprecisera resultatmått. Avsikten är att arbetet skaU mynna uti konkreta mål CKh strategier. Inför verkets årsredovisning CKh nästafördjupade anslagsframställning kommer således ett bättre underlag förprövning av verksamheten att finnas tiUgängUgt. Resultatanalysenför verksamhetsområdet och utvärderingar i fördjupadeanslagsframställning avser /92. Utredningsverksamhet harbedrivits inom områdena energi och infrastmktar, teknikpoUtik samt närings-och regionalpoUtik. Inom energiområdet har utredningsarbetet domineratsav regeringsuppdrag. Rapporten i förändring (1991:6) var ettvUctigt underlag för regeringens proposition (prop. 1991/92:133, bet.199I/92:NU30, rskr. 1991/92:322) om en ehnarknad med konkurrens. Utredningenshuvudrapport har översatts tiU engelska och mött stort intemationeUt intresse.Vidare har flera utredningar gjorts om energimarknademas intemationaUsering,t.ex. EG och energin (1991:8) och Ehnarknadema i (B1991:7), varav den senare är ett regeringsuppdrag som avrapporteras årUgen.Dämtöver gjordes utredningar om den vertikala integrationen pä elmarknaden(1991:31) och vmdkraftens ekonomi och juridUc (1992:5). Ettregeringsuppdrag om den årUga utvärderingen av det svenska energisystemet harrapporterats vid två tiUfaUen, (Kh . På uppdrag avFinansdepartementet och Konjunktarinstitatet (KI) görs fortiöpande kortsUctigaenergiprognoser. En större utredning (R 1992:11) hargenomförts om näringsUvets krav på det firamtida svenska transportsystemet. Inom det teknikpoUtiska området har utredningargjorts beträffande det intemationeUa (Kh nationella betydelseför näringsU- vets utveckling ochnäringsUvets krav på infrastruktur i form av immateriella investeringar iforskning, utveckling (Kh utbildning. Utredningama är avsedda att utgöraunderlag forskningspoUtiska proposition och har bl.a. behandlatnäringsUvets behov av forskamtbUdade (Kh svenskt deltagande ieuropeiska FoU-program. Utredningsverksamheten har bedrivits i nära kontakt medNäringsdepartementet (Kh med FoU-aktörer inom (Kh utanför . En viktig delav resultaten utgörs av kunskapsöverföring mellan olika intressenter. Vidarehar bilagan NäringsUvets utveckling tiU 2004, tiUväxt eUer stagnationLångtidsutredningen (SOU 1992:19) utarbetats om fömtsättningama för enhögre tiUväxt i näringsUvet . Underåret har avrapporterat tio utredningsuppdrag från regeringen (KhpubUcerat ca 40 rapporter. 1992/93:100 Bil. Detövergripande målet för : s utrednings- och utvärderingsverksamhet är attgöra utredningar, utvärderingar (Kh analyser av hög kvalitet för att tiUgcxiosei första hand regeringens (Kh behov av beslutsunderlag. Behovet avunderlag för egna arbete skall även tiUgcxloses. Delmål är att: -ge underlag för att kunnautveckla leveranssäkra, kostnadseffektiva (Kh miljövänliga energisystem.