prop · GG03169 · 1992-12-31 00:00:00 — 1989/1990:100 bU.10 s. 43 ) samt förordningen (1992:817) med instruktion för Rådet förgrundläggande högskoleutbildning. Rådetinrättades som försöksverksamhet genom regeringsbeslut . Enligtsin instruktion har rådet till uppgift att främja och stödja insatser för attutveckla den grundläggande högskoleutbildningens kvalitet och pedagogiskaförnyelse. Rådet skall särskilt fördela medel till utvecklingsinsatser ochinhämta och sprida kännedom om planerade, pågående och avslutadeutvecklingsinsatser av principiell och nydanande karaktär i ochutomlands. Rådet skall vidare utvärdera de utvecklingsinsatser som rådet harfördelat medel till. Rådetför grundläggande högskoleutbildning inrättades formellt som en självständigmyndighet . Beslutet var emellertid provisoriskt till sinkaraktär och föranlett av awecklingen av Universitets- och högskoleämbetet(UHÄ). Rådet har i den fördjupade anslagsframställningen redovisat förslagtill verksamhet för /94. Jaghar tidigare (avsnitt 2) redogjort för den utvärdering som i enlighet medriksdagens beslut skulle äga rum efter en första treårsperiod. Dennautvärdering, - An evaluation report on the work of the Councilfor the Renewal of Undergraduate Education (Ds 1992:120) ligger till grund förmin bedömning i det följande. Jagförordar att Rådet för grundläggande högskoleutbildning nu etableras som enegen myndighet. Det markerar den vikt regeringen fåster vid den grundläggandehögskoleutbildningens kvalitet och pedagogik. Rådetskall främja utvecklingen av den grundläggande högskoleutbildningen genom attfördela anslag till experimentbetonade utvecklingsprojekt, som ligger utomramen för vad som normalt kan och bör bekostas. Rådet skall vidare fortsättaatt inhämta och sprida kännedom om avslutade, pågående ochplanerade utvecklingsinsatser av principiell Prop. 1992/93:169 ochnydanande karaktär i och utomlands. Dennasistnämnda uppgift tillmäter jag stor betydelse. Grundutbildningen kan och börutvecklas på grundval av goda exempel och erfarenheter. Rådetskall vidare utveckla och stödja sådana insatser och projekt som kan leda ökad rekrytering av kvinnor till naturvetenskapliga och tekniskautbildningar. Härutöverbör särskilda insatser göras på följande fyra områden: - datorstöd i gmndläggande högskoleutbildning, - ökad internationalisering av utbildningen (avsnitt6.2). Föratt möjliggöra ökade insatser, vilket rådet begärt i sin anslagsframstäUning,har jag beräknat . Jag räknar också med att den särskildasatsning om , som gjorts under budgetåren 1991/92 och1992/93 för att stimulera till integrerade miljöinslag i olika utbildningar,bör göras även under /94. Härutöver tar jag upp förslaget idepartementspromemorian (Ds 1992:119) Jämställdhet i högre utbildning ochforskning att bör tillföras rådet för en särskild jämställdhetsinsats.Enligt min mening bör dessa medel i första hand användas för att ändra på innehåUoch arbetssätt i teknisk och naturvetenskaplig utbildning i syfte att permanentöka rekryteringen av kvinnliga studenter till dessa utbildningar (avsnitt6.4). Anslagetför Rådet för grundläggande högskoleutbildning har budgeterats utan hänsyntill de tekniska justeringar som måste göras till följd av ändringen av nivånpå lönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen för Statshälsan samtde nya principerna för budgeteringen av anslagen. Riktlinjerna för dessaförändringar har tidigare redovisats av chefen för iproposition 1992/93:100 (bil. 1, Statsbudgeten och särskilda frågor, avsnitt2.2). De belopp som kommer att ställas till Rådet för gmndläggandehögskoleutbildnings diposition kommer slutligt att fastställas enligt deredovisade riktlinjerna och kan därför avvika från det nu budgeterade beloppen. Jaghemställer att regeringen föreslår att 93.till Rådet för grundläggande högskoleutbildning för /94 anvisaett reservationsanslag på . D 42.Vissa särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. 1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag 80 541 00088 909 000 128 091 000 Detta anslag avser verksamhet inom högskoleområdet förvilken medel inte har ställts till förfogande under annat anslag. Anslagetavser även bidrag till Stiftelsen samt för Svenskastudenthemmet i . -12 263 000 + 40 860 000 + 39 182 000 Anslagsframställning har avgivits av och Svenska studenthemmet i . Stiftelsen hemställer i sinanslagsframställning om för /93 för stipendiatertill College d'Europe m.m. För kurser och stipendier samt för svensk lektor iReykjavik föreslås oförändrat belopp. 15Riksdagen 1992/93 1 samL Nr 169 Rättelse: S. 225 rad 5, 24, 26, 27 och S. 227 rad 4 delvisnya belopp S. 229 rad 5, och 20 delvis ändrad text Svenska studenthemmet i Parb Prop. Svenskastudenthemmet i hemställer i sin anslagsframställning om 715 000 kronorför /94. Jaghar i det föregående föreslagit att medlen som anslås under anslagsposten 1.Rådet för grundläggande högskoleutbildning fr.o.m /94 anvisasunder ett nytt anslag, D 41. Rådet för grundläggande högskoleutbUdning. Jagföreslår att medlen under anslagsposten 2. Rådet för forskning om universitetoch högskolor beräknas under anslaget E 24. Rådet för forskning om universitetoch högskolor, proposition om forskning och forskarutbildning /93:170. Medanledning av vad som anförts i proposition (1992/93, bil. 2) om stöd ochservice lill vissa funktionshindrade beräknar jag (halvåreffekt) under anslagsposten 6. Till regeringens disposition förförsöksverksamhet med teckenspråkslärarutbildning inom grundskollärarutbildningen.Helårseffekten blir . Medlen skall utgå fr.o.m. den 1 januari1994. Somjag tidigare föreslagit (avsnitt 5) har under anslagsposten 6. Till regeringensdisposition beräknats vissa resurser för ett utvidgat samarbete för dekonstnärliga högskolorna i Slockholm. Jaghar dessutom vid min beräkning av anslagsposten 6. Till regeringensdisposition beaktat behovet av medel för pedagogisk utveckling i enlighet medriksdagens tidigare beslut. Vidare beräknar jag en reserv för oförutsedda behovvid övergången till ett nytt resurstiUdelningssystem. /93 tilldelades Stiftelsen medel för niostipendier till College d'Europe i Briigge, . Jag anser att medel ävenfortsättningsvis skall tilldelas Stiftelsen för stipendierför studier vid universitet med Europastudier, bl.a. College d'Europe ochföreslår därför en ökning av anslaget med 750 000 kro- FörSvenska studenlhemmet i beräknar jag en ökning av anslagsposten med , bl.a. på grund av bortfall av tidigare bidrag frånByggnadsstyrelsen, försämring av valutakursen m.m. Jag hemställer att regeringen föreslår att 94. till Vbsa särskilda utgifter inom universitet ochhögskolor m.m. för /94 anvisa ett reservationsanslag på . 1993/94 Nytt anslag (förslag)i 47 545 000 ' Medel har innevarande budgetår anvisats under förslagslagsanslagetD 15. Från anslaget bestrids kostnader för deltagande iden europeiska gemenskapens utbildningsprogram , och Tempus. Comett 14 950 000 Tempus 9 445 000 Summa kr 47 545 000 deltar som medlem i EFTA /91i EG:s program för samarbete mellan universitet och företag inom det tekniskaområdet, Comett. Programmet i sin nuvarande femåriga fas pågår till och /95. En närmare redogörelse för Cometts struktur lämnade jag imin anmälan till regeringens proposition om europeiska ekonomiskasamarbetsavtalet (prop. 1991/92: 170 bil. Verket för högskoleservice (VHS), som är svenskt s.k. Comettkontor,har avlämnat en utvärdering av det svenska Comettprogrammet. Av dennaframgår att bidragit finansieUt med ca 40miljoner kronor för deltagande i Comettprogrammet och fåttansökningar beviljade av EG på motsvarande ca . Detta bedömsvara ett framgångsrikt resultat jämfört med övriga EFTA-länder. Comettverksamhet i form av internationella nätverk,projekt och praktikantutbyten har kommit igång vid flera svenska universitetoch högskolor men det har varit något svårare att engagera företagen. De problem som nämns irapporten är bl.a. att det varit svårt att få Prop. 1992/93:169 igångsådant samarbete som prioriterats högst av EG, nämligen överföring avavancerad teknisk kunskap till små och medelstora företag. Avtalträffades om svenskt deltagande i EG:s utbytesprogram förstudenter, lärare och administratörer vid universitet och högskolor, Erasmus.En närmare redogörelse även för och de svenska erfarenheter lämnade jagtill proposition 1991/92:170 bil. Innevarandebudgetår är som deltar i och de svenskaansökningarna har blivit framgångsrikt behandlade av EG. Inte mindre än 212nätverk har blivit godkända. Enligt planerna skulle 1 445 svenska studenteromfattas av denna första etapp, men det blir 1 161 som reser ut. Från EG-ländernaskulle ta emot 1 287 studenter men antalet beräknas bli 800. För mångaeuropeiska studenter är elt allt för dyrt land att leva i och detstipendium som följer med Erasmusutbytet är alltför lågt för att klara sittuppehälle i . Tempusär en del av EG:s biståndsprogram (PHAREprogrammet) för ekonomiskåteruppbyggnad av . Inom detta ramprogram har utbildningblivit ett av de prioriterade områdena för samarbete mellan EG och de Central-och Östeuropeiska länderna. Förstaetappen av Tempus startade och löper till och med budgetåret1993/94. har föreslagit att programmets fortsättning (Tempus II) skall starta /95 och vara fram /98. InomTempus-programmet deltar 10 länder i central-och Östeuropa.Totalt pågår nu över 600 projekt och deltar i 23 projekt. De flestaprojekt löper . Huvudmålenför Tempus är att öka kvaliteten och stödja utvecklingen och förnyelsen av denhögre utbildningen i de central- och östeuropeiska länder som EG anser kankomma ifråga för ekonomiskt bistånd. Dessutom skall programmet genom bl.a.nätverksuppbyggnad uppmuntra ländernas växande samarbete med . Gemensamtför de nämnda programmen är att främja samarbetet och rörligheten mellanhögskolor och universitet i . Det gäller också att skapa fler gemensammaoch europeiskt inriktade studieprogram. Samtligadessa tre program torde efter vissa utvärderingar fortgå . Jaghemställer att regeringen föreslår att 95.till Europebk utbildningssamverkan för /94 anvisa ett ramanslagpå . Kostnader för Universitets- och högskoleämbetets ochUtrustningsnämndens för universitet och högskolor awecklingsorganisation 1993/94 Anslag (förslag) 1 000 I1992 års budgetpropositionen (prop. 1991/92:100 bU. 9 1991/92:UbU18, rskr.1991/92:196) föreslog jag att ett särskilt anslag skulle inrättas med anledningav kostnader i samband med awecklingen av Universitets- och högskoleämbetetoch och högskolor (prop. om vissaförändringar av myndighels-stnUtturen inom högskole- och studiestödsområdet m.m.prop. 1991/92:76). Jagföreslår att det särskilda anslaget för awecklingsorganisationen skall beräknasäven för /94 för att täcka kvarstående kostnader. Jaghemställer att regeringen föreslår att 96.till Kostnader för Universitets- och högskoleämbetets och och högskotor avvecklingsorganisation för /94anvisas ett förslagsanslag på . G Lokalförsörjning m.m. Inledning Jaghar i det föregående (avsnitt 3.2) redogjort för principerna för lokalförsörjningenm.m. I det följande tas förslagen till åtgärder upp. Dessa förslag avser delsåtgärder och anslagsmässiga konsekvenser för /94, dels enprecisering av planeringsförutsättningarna för åtgärder som fårkostnadskonsekvenser först under senare budgetår. Universitetoch högskolor har i sina fördjupade anslagsframställningar fört fram ett 90-tallokalförsörjningsprojekt. En förteckning över dessa bör fogas till protokolleti detta ärende som bilaga 9. Idet här sammanhanget tar jag upp lokalfrågor av allmänt slag samtlokalkostnader som följer av tidigare beslut om investeringar, av lidiga- re beslut omdimensionering av grundläggande högskoleutbildning samt Prop. 1992/93:169 av deförslag om dimensionering jag har förordat i det föregående. Frågor somlämpligen bör ses i forskningssammanhang tas upp senare till propositionen omforskning och forskarutbildning. Detta innebär att de anslagsberäkningar jag nugör är preliminära för de universitet och högskolor som berörs avforskningspropositionen. Tillsammansmed den nya hanteringsordningen, där lokalförsörjningsansvaret åvilar delokala myndigheterna, innebär systemet att de medelsbelopp, som jag kommer attföreslå till anslag för /94 och till planeringsramar ianslutning tiU lokalförsörjningsprojekt under budgetår därefter endast utgörekonomiska ramar, med karaktär av bidrag. Tillsammans med de övriga medelmyndigheterna förfogar över skall medlen användas till att genomföraverksamheten inklusive lokalförsörjningen. Ramarna är de högsta ekonomiskatillskott som jag är beredd att föreslå till lokaler och inredning ochutrustning. Erfarenheten är att kostnaden för projekten kan bli högre än vadsom beräknats från början. Eftersom det ankommer på myndigheterna att planeraoch genomföra verksamheten inom de totala ekonomiska ramar som läggs fastanser jag att någon höjning av tillskotten till följd av fördyringar inte börkomma i fråga. Regeringen bör dock kunna besluta om lägre belopp om detta blirmotiverat till följd av väsentligt ändrade planeringsförutsättningar.Regeringen blir inte bunden vid någon särskild utformning av de konkreta lösningama.Dessa utformas av de ansvariga myndighetema inom ramen för PBL och andragällande bestämmelser. Medlen ställs till förfogande i den takt somkostnaderna uppstår. För hyreskostnaderna gäller att medlen tiUdelas fr.o.m.det budgetår som hyra betalas enligt kontraktet med hyresvärden. Dessaförhållanden behöver således i fortsättningen redovisas i delokalförsörjningsplaner som myndigheterna skall upprätta. Detär viktigt att notera att medlen bör få användas även till att täcka utgifterför annat än lokaler och inredning och utrustning. Högskolemyndigheterna kanäven använda andra resurser till lokaler och inredning och utrustning. Omresursmässiga förutsättningar kan skapas av myndigheterna finns således intetsom hindrar att de genomför även andra nya lokalförsörjningsprojekt än de förvilka särskilda medelstillskott beräknats. Inventeringav inredning och utrustning Medanledning av önskemål om bättre underlag för en bedömning av vadsom är rimliga resurstillskott för utrustning och inredning m.m. (UbU:1989/90:25,rskr. 328) uppdrog regeringen i kompletterande direktiv tillanslagsframställningarna åt universitet och högskolor attredovisa ett underlag. och dåvarande föruniversitet och högskolor skulle stödja arbetet och har utformat mallar attutgå ifrån vilka också har använts av flertalet universitet och högskolor. Inventeringen har varitförenad med svårigheter. Det presenterade Prop. 1992/93:169 materialet varierarkraftigt bl.a. beroende på vilket underlag som funnits tillgängligt i olikaregister och på hur eventuella inventeringar genomförts. Alla myndigheter harinte lämnat de begärda uppgifterna i alla delar. En sammanställning avinventeringsresultatet bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga10. Sammanfattningsviskan sägas att några mer vittgående slutsatser inte bör dras med redovisningensom grund. Under nästa budgetår förbättras möjligheterna att ta fram underlagpå grund av att den nya bokföringsförordningen tiUlämpas fr.o.m. nästabudgetår. Ett underlagsmaterial behövs även inför en övergång till ett nyttkapitalförsörjningssystem. Anslagsberäkningarnai det följande innebär att anslagen /94 sammantaget förstärksmed ca till följd av konsekvenser av tidigare beslut.Därutöver avser jag att i det följande föreslå att ytterligare satsningar nugörs. Denlokalförsörjningsverksamhet som f.n. pågår vid universitet och högskolor ärsåledes mycket omfattande. Detta framgår också av den översikt som bör fogastill protokollet i delta ärende som bilaga 11. Jaganmäler i det följande tre anslag. Det första anslaget (G 1.) är liksomtidigare ett reservationsanslag och avser i allt väsentiigt resurser förinredning och utrustning till tidigare beslutade projekt, som behöver fulUöljasenligt den nu gällande ordningen. De båda övriga anslagen (G 2. och G 3.) avsermedelstillskoU enligt den nya ordningen tiii lokalkostnader resp. inredningoch utrustning. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen 97. föreslår att godkänna vad jag har anförtom planeringsförutsättningar för lokalförsörjningen m.m., 98. bereder tillfålle att ta del av vad jaghar anfört om inventering av inredning och utrustning. Inredning och utrustning av lokaler vidhögskoleenheterna m.m. 1991/92 Utgift 483842 720 Reservation 219 793 182 1992/93 Anslag 872600 000 1993/94 Förslag 836500 000 Fråndetta reservationsanslag betalas utgifter för inredning och utrustning avlokaler vid högskoleenheterna inom verksamhetsområdesamt vid vissa statliga institutioner inom bl.a. skolområdet. Av anslaget disponerasinnevarande budgetår av Prop. 1992/93:169 Byggnadsstyrelsenenligt en av regeringen fastställd inredningsplan. Verket för högskoleservice(VHS) disponerar enligt en av regeringen fastställd utrustningsplan.En anslagspost om 4,4 mUjoner kronor står till regeringens allmännadisposition och en om står till regeringens dispositionför utökade utbildningar. Vidare finns en anslagspost om 175 miljoner kronorför underhåll och upprustning av lokaler. Byggnadsstyrebenhemställer att anvisas för inredningsverksamhet budgetåret1993/94. för universitet och högskolor (UUH), somupphörde , föreslog med överlämnande av förslagfrån berörda myndigheter m.fl. att den för VHS verksamhetsområde avseddaanslagsposten för /94 beräknas till . Byggnadsstyrelsenberäknar statens kostnader för inredning i samband med övertagandet avkostnadsansvaret för den tvååriga ingenjörsutbildningen till 162 miljonerkronor i prisläget . föruniversitet och högskolor har beräknat den sammanlagda kostnaden förutrustningen för nämnda utbildning till . Igällande inredningsplan finns kostnadsramar om ca uppfördai prisläget . Medutgångspunkt i redovisade förslag avseende inredningsbehov till följd avpåbörjade byggnadsobjekt föreslår jag att i inredningsplanen för nästa budgetårförs upp kostnadsramar om sammanlagt i prisläget den 1januari 1992 för ombyggnad för matematiska institutionen och ombyggnad i kv.Garnisonen för , ombyggnad i kv. Garnisonen förGrafiska institutet och ochreklamutbildning, om- och tillbyggnad för fysik och mätteknik m.m. viduniversitetet i , ombyggnad av huvudbyggnaden vid Tekniska högskolani , om-och tillbyggnad för , etapp 2, nya lokaler på Gåsmyre-vretenför , nybyggnad för beteendevetenskapligt centrum vidUniversitetet i samt ombyggnad för Kungl. För den tvåårigaingenjörsutbildningen utökas den tidigare delramen med 77 miljoner till endefinitiv ram om . För vissa mindre pågående projekt börenskilda ramar fastställas senare varför en ram om bör förasupp för senare fördelning av regeringen. Igällande utrustningsplan finns kostnadsramar om ca 2 393 miljoner kronoruppförda. För utrustningsändamål i samband med påbörjadebyggnadsobjekt fö- Prop. 1992/93:169 reslår jag att kostnadsramar om sammanlagt134,förs upp i utrustningsplanen för budgetårel 1993/94 förföljande objekt: upprustning av kemicentrum, etapp 1, vid ,om- och tillbyggnad för fysik och mätteknik m.m. vid iLinköping, mikrobiologiskt centrum vid , ombyggnad av huvudbyggnadenvid Tekniska högskolan i , upprustning av forskarhus för kemi, etepp1, vid , om- och tillbyggnad, etapp 2, för Konsthögskolansaml ombyggnad för Kungl. För utrustning för tvåårig ingenjörsutbildning beräknarjag etl ramutrymme för nästa budgetår om . TUlsammans medtidigare beslutade kostnadsramar blir totalkostnaden för ändamålet 411,5miljoner kronor. Vidare beräknar jag ett ramutrymme för nästa budgetår om52 mUjoner kronor för telefonväxlar. Regeringen har under innevarande budgetår fördelat 175miljoner kronor till underhåll och upprustning av högskolelokaler. Jag för upp133 för samma ändamål för /94. Vid utgången av budgetårel 1991/92 utgjorde behållningenpå ifrågavarande anslag . För innevarande budgetårhar förts upp under anslaget. Jag räknar med attsammanlagt bör anvisas för nästa budgetår. Av dessa bör4,tUlföras anslagsposten Till Regeringens disposition. Jag hemställer att regeringen föreslår att 99. bemyndiga regeringen att besluta om anskaffning avinred ning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m.m. inom de kostnadsramar som jag förordat i det föregående, 100. bemyndiga regeringen att besluta omunderhåll och upprustning av lokaler i enlighet med vad jag förordat i det föregående, 101. till Inredning och utrustning avlokaler vid högskoleenheterna m.m. för budgetårel 1993/94 anvisa ettreservationsanslag på . Lokalkostnader m.m. och högskolor m.m. 1991/92 Utgifti 2 160 906 703 1992/93 Anslagi 2 355 097 000 1993/94 Förslag 2 972 926 000 ' Anslaget lx)kaIkostnader m.m. vid högskoleenheterna Anslagetär ett medelstUlskott till utgifter för lokalhyror, bränsle, lyse Prop.1992/93:169 och vatten samt övriga kostnader för fastighetsdrift vid destatliga högskoleenheterna inom Utbildningsdepartementetets verksamhetsområde,Kungl. och för samhällsplanering. Medelstillskottfrån anslaget får även användas till andra utgifter för grundläggande högskoleutbUdningoch forskning och forskarutbildning. Jagredovisar i det följande mina förslag för varje universitet och högskola försig. I samtliga berörda fall har jag tagit hänsyn till förändringar av dengrundläggande högskoleutbildningens dimensionering och lokaUsering. Enligtregeringens uppdrag har redovisatberäknade lokalkostnader om i samband med statensövertagande av kostnadsansvaret för den tvååriga ingenjörsutbildningen den 1juli 1993. Jag har i konsekvens med mina tidigare förslag omdimensioneringsförändringar i berörda fall beräknat medelstillskott tilllokalkostnader för den tvååriga ingenjörsutbildningen om sammanlagt 155,1miljoner kronor. Avtidigare beslutade större lokalförsörjningsprojekt kommer nybyggnaden förlärarutbildning att fårdigställas under nästa budgetår. Jagberäknar ett medelstillskott för lokalkostnader m.m. för iUppsala om . Underinnevarande och nästa budgetår kommer av tidigare beslutade störrelokalförändringar tillbyggnad av MAX-LAB II, nybyggnadav ekologihus, upprustning av Kemicentrum, etapp 1, i samt upprustning avlokalema för , etapp 1, i att får-ditällas. Jagberäknar medelstillskott för /94 till lokalkostnader förombyggnad av den sista etappen i kv. Jagberäknar ett medelstillskott för lokalkostnader m.m. för om397 . Avtidigare beslutade större lokalförsörjningsprojekt kommer ombyggnad förfotohögskolan, nya lokaler för i ochnybyggnad för (Lundbergslaboratoriet) att fårdigställasunder innevarande och nästa budgetår. Föralt anpassa resursberäkningen till mitt förslag i det föregående om ändratresurstilldelningssystem för högskolan beräknar jag under detta anslag medel förlokalkostnader även för andel av lokal- Prop. 1992/93:169kostnaderna för de med gemensamma institutionerna.Tidigare har dessa medel anvisats under anslaget till . Jagåterkommer senare till frågan om medelstillskott för fortsalt utbyggnad avMatematiskt centrum. Jagberäknar ett medelstillskott för lokalkostnader m.m. för iGöteborg om . Underinnevarande och nästa budgetår kommer av tidigare beslutade störrelokalförändringar ombyggnad för matematiska institutionen, ombyggnad i kv.Garnisonen för , medier och kommunikationsteknik m.m.samt upprustning av botaniska institutionen att fårdigställas. Föratt anpassa anslagsberäkningen till mitt förslag i det föregående om ändratresurstilldelningssystem för högskolan beräknar jag ej medel under detta anslagför lärarutbildningarnas ämnesteoretiska avsnitt. Jagberäknar ett medelstillskott för lokalkostnader m.m. för iStockholm om . Avtidigare beslutade projekt kommer lokaler för marin forskning i Norrbyn,nybyggnad för beteendevetenskapligt centrum samt nybyggnad föringenjörsutbildning att fårdigställas under innevarande och nästa budgetår.Vidare kommer nybyggnad för matematiskt-informationstek-nologiskt hus att fårdigställastill . Jagberäknar ett medelstillskott för lokalkostnader m.m. för . Avtidigare beslutade större lokalförjningsprojekt kommer nybyggnad avförvaltningsbyggnad inom Vallaområdet att ha fårdigställts under innevarandebudgetår.