prop · GG03187 · 1992-12-31 00:00:00 — Begreppetförsäkringspremiefond ersätts med värdepappersfond som en konsekvens av att detförstnämnda begreppet avskaffas. Iett nytillagt andra stycke ges försäkringsbolag möjlighet att i sina villkorbegränsa antalet fonder som står öppna för placeringar av försäkringspremier.Begränsningsmöjligheten föranleds av att försäkringsbolagen i annat fallskulle komma att åläggas en principiell skyldighet att placera medel i alla påmarknaden befintliga fonder, vilket skulle medföra svårigheter och kostnader. Iallmänmotiveringen (avsnitt 3.12) har angetts att denna möjlighet inte fåranvändas för att inskränka försäkringstagamas valfrihet i förhållande till vadsom gäller . Paragrafenhar ändrats som en konsekvens av att begreppet försäkringspremiefondförsvinner. Begreppetförsäkringspremiefond som en lagteknisk definition tas bort. Försäkringsbolagskall emellertid även fortsättningsvis ha möjlighet att utan de begränsningarsom anges i 7 kap. 17 a § försäkringsrörelselagen äga fondbolag som förvaltarförsäkringspremier. Den tidigare hänvisningen till 7 kap 17 § måste av dessaskäl modifieras. Här anges därför att försäkringsbolag utan hinder av begränsningamai 7 kap. 17 a § försäkringsrörelselagen skall kunna äga aktier i fondbolag somär inriktade på försäkringspremieförvaltning. 9.7 Lagen (1991:981) om värdepappersrörelse Iparagrafen tas i ett nytt sista stycke in en erinran om att värdepappersinstitutäven har möjlighet att bedriva pensionssparrörelse. 9.8 Kommunalskattelagen (1928:370) Genomden föreslagna nya lydelsen av bestämmelsen i punkt 1 första stycket av anvisningamatill 31 § KL får utbetalningar från ett pensionssparkonto normalt karaktär avpension. Bestänimelsen i första stycket av detta moment under punkten b ledertill att sådana utbetalningar kommer att beskattas som intäkt av tjänst. Ettfillägg har gjorts i momentet genom en ny punkt j i första stycket och ett nyttaruira stycke. Den nyinförda regeln tar sikte på fyra olika situationer. Det ärdels det fallet att innehavaren av ett pensionssparkonto avlider utan att ettgiltigt förmånstagarförordnande finns, dels det fallet att förmånstagare tillutbetalningar från ett sådant konto avlidit utan att rätten till utbetalningamafrån kontot skall övergå till ny förmånstagare, dels det fallet att pensionssparavtaletupphör att gälla i samband med avvecklingen av en pensionssparrörelse enligt 6kap. 5 § lagen om individuellt pensionssparande och dels fall då tillgångar påkontot tas i anspråk på grand av utmätning, konkurs eller ackord. I de tvåförsta fallen skall den del av behållningen på kontot som efter dödsfalletingår i pensionsspararens resp. förmånstagarens kvarlåtenskap utgöra inkomstoch tas till beskattning som intäkt av tjänst. Värdepapper och kontanta medelsom är hänförliga till kontot skall ingå i underlaget för avskattningen. Tillgångamapå kontot värderas till sina marknadsvärden. Skattepliktenutlöses när rätten att förfoga över kontobehållningen inte längre bestäms av pensionssparavtalet.I de två först nämnda situationema inträder skattskyldigheten således viddödsfallet. Det blir då dödsboet efter pensionsspararen resp. förmånstagarensom blir skyldigt att redovisa kontobehållningen till beskattning i dendeklaration som inges för dödsfallsåret. Kontobehållningen kommer i dessa fallatt läggas samman med den avlidnes och dödsboets övriga förvärvsinkomster underdet. Dödsboet blir skyldigt att på vanligt sätt betalaskatten. Skattskyldighetensinträde i avskattningsfallen regleras särskilt i punkt 4 Prop.. 1992:93/187av anvisningama till 41 § KL. upphör att gälla för del av tillgångama på kontot eller förhela behållningen utlöses avskattningen. Avskattningen omfattar de tillgångarsom inte längre regleras av avtalet. Medlen som lämnar kontot beskattas efter avskattningenpå vanligt sätt. Det betyder att ränta eller annan löpande avkastning sombelöper på kontotillgångama efter avskattningen beskattas som inkomst avkapital. Även reavinstbeskattningen vid avyttring av tillgångar hänförligatill kontot sker efter avskattningen under inkomst av kapital. Demarknadsvärden som använts vid avskattningen utgör anskaffningsvärde för resp.värdepapper. Det nu sagda gäller oavsett om tillgångama finns kvar i dödsboeteller har skiftats ut till dödsbodelägama. Det bör understrykas att ett byte avkontoinnehavare eller pensionssparinstitut i sig inte utlöser avskattning pågrand av den kontinuitetsprincip som gäller för avtalet. Principen innebär attdet avtal som kommer att gälla efter bytet utgör en direkt fortsättning av det ursprangligaavtalet och således inte ett fristående avtal. Omförmånstagare är insatt kommer denne att uppbära utbetalningama från kontotefter pensionsspararens död och beskattning enligt punkten j , blir inteaktuell annat än om förordnandet endast omfattar viss del av kontobehållningen.Detsamma gäller om en ny förmånstagare träder in i rätten till utbetalningamavid en tidigare förmånstagares död. I dessa fall beskattas utfallande belopp istället som pension enligt punkt b i momentets första stycke. Bestämmelsenom avskattning vid en pensionssparrörelses avveckling tillämpas på motsvarandesätt. Skatteplikten utlöses när den skattskyldige får rätt att förfoga översparmedlen vid pensionssparavtalets upphörande (jfr punkt 4 av anvisningamatill 41 § KL). Avskattningskall också ske för de tillgångar på kontot som utmäts eller tas i anspråkgenom konkurs eller ackord. I detta fall är den person som överlåter tillgångamaskattskyldig. Vidavskattning beräknas skatt på behållningen efter avräkning för denavkastningsskatt som belöper på kontot. En särskild bestämmelse om jämkning avavkastningsskatten finns i 9 § lagen (1990:661) om avkastningsskatt påpensionsmedel. Behållningen skall självfallet också reduceras med de avgiftersom sparinstitutet kan ha debiterat. Föravskattningsfallen har det införts en särskild bestämmmelse i 3 § 2 mom. andrastycket 6 uppbördslagen (1953:272) om uttag av preliminär skatt. Beloppsom utgår till make eller bröstarvinge på grand av jämkning av förmånstagarförordnandebeskattas som pension. Detsamma gäller återbetalning till make enligt 13 kap. 4§ . I dessa fall sker således inte någon beskattning enligt avskattningsbestämmelsema. Allmäntavdrag får göras för inbetalning på pensionssparkonto. Avdragsrätten ärprincipiellt uppbyggd på samma sätt som för en P-försäkring. Dettaframgår av fillägget 7) i första stycket. Hänvisningen till punkt 7 Prop.1992:93/187 av anvisningama motsvarar den hänvisning som för P-försäkringensdel sker till anvisningspunkt 6. Rätttill avdrag föreligger endast för inbetalningar som görs av pensionsspararen påeget konto. Det betyder att avdrag inte medges för inbetalning på makes ellerannan persons pensionssparkonto. Avdrag medges inte för inbetalningar somdödsboet gör efter pensionsspararens död. Något hinder mot avdrag föreliggerdock inte i det fallet att spararen själv har gjort inbetalningama men avliditföre utgången av beskattningsåret. Bestämmelsema motsvarar även i dessa fallvad som gäller för P-försäkring. Det bör i detta sammanhang påpekas attinbetalningar inte får göras på konto som gått över till ny kontoiimehavaregenom bodelning eller genom spararens dödsfall och förmånstagarförordnande. Iaruira stycket anges att avdragsrätten kan vara begränsad för skattskyldig somunder beskattningsåret varit skyldig att betala sjömansskatt. Även dennabestämmelse motsvarar vad som gäller på P-försäkringsområdet. Förnäringsidkare skall avdrag för P-försäkring enligt huvudregeln göras iförvärvskälla inom inkomstslaget näringsverksamhet. En motsvarande bestämmelseinförs nu i tredje stycket beträffande det individuella pensionssparandet. EnP-försäkring kan överlåtas från ena maken till den andra i samband medbodelning. I momentet slås fast att beskattningen av utfallande pensionsbeloppi sådana fall enligt huvudregeln skall ske hos överlåtaren även för tiden efteröverlåtelsen. Om överlåtaren är berättigad till avdrag när han lämnarperiodiskt understöd till förvärvaren sker beskattningen av pensionsutbetalningamahos förvärvaren. Skattentyndigheten kan för vissa fall bevilja dispens sommedför att beskattningen av utfallande belopp sker hos förvärvaren. Genomändringama i momentet föreskrivs att motsvarande bestämmelser skall gälla föröverlåtelse av pensionssparkonto i samband med bodelning. Regeln tar såvittgäller det individuella pensionssparandet sikte på bodelning under äktenskapeteller med anledning av äktenskapsskillnad. Regeln avser således inte fall avbodelning på grand av pensionsspararens eller förmånstagarens död. Ompensionsutbetalningar i ett sådant fall inte skall göras från kontot ingårsparmedlen i kvarlåtenskapen och pensionssparavtalet upphör då att gälla viddödsfallet. Ianvisningspunkten anges att avdrag inte medges för den skattskyldigeslevnadskostnader. Som ett undantag från avdragsförbudet gäller emellertid attavdrag får göras för avgift för P-försäkring. Förstastycket av anvisningspunkten har kompletterats med en bestämmelse som klargöratt ett undantag från avdragsförbudet också skall gälla för inbetalnmg påpensionssparkonto. Bestämmelseni anvisningspunkten ger näringsidkare rätt att göra avdrag för avgift för P-försäkringi sin näringsverksamhet. Kompletteringenavser att möjliggöra för näringsidkare att göra avdrag för inbetalningar påeget pensionssparkonto i förvärvskällan. I den mån ett sådant avdrag inte kangöras i förvärvskällan har näringsidkaren rätt att inom gällande avdragsramgöra allmänt avdrag för inbetalningen. Näringsidkarenkan själv bestämma hur avdraget skall fördelas mellan P-försäkring ochindividuellt pensionssparande genom sin fördelning av betalningen mellan debåda sparformema. Förstastycket har utvidgats genom att till definitionen av vad som skall räknas sompension också har fogats utbetalning från pensionssparkonto. Detta fårbetydelse för beskattningen av de belopp som utbetalas från ett sådant konto(jfr kommentaren till 32 § 1 mom. KL). Avdefinitionen följer bl.a. att förtida uttag enligt punkt 3 Qärde och femte styckenaav anvisningama till 31 § KL utgör pension. Sompension räknas inte betalningar som faller ut i dödsbon. Detta gällerutbetalning såväl till pensionsspararens dödsbo som, i förekommande fall, tilldödsboet efter förmånstagare. Sådana utbetalningar till ett dödsbo beskattas istället enligt bestämmelsen i 32 § 1 mom. första stycket j KL. Det bör påpekasatt en omföring av kontot till ett annat kontoslag än pensionssparkonto är attjämställa med utbetalning. Sompension räknas också utbetalningar till den som fått rätten till pension genombodelning. Dessutom anses utbetalningar till make eller bröstarvinge på grandav jämkning av förmånstagarförordnande som pension. Det gäller ävenåterbetalning till make enligt 13 kap. 4 § . Itjugotredje stycket har en ändring i en lagbeteckning beaktats. punkt 3 Prop. Dennaanvisningspunkt är ny och innehåller de kvalitativa reglema för individuelltpensionssparande. Bestämmelsema motsvarar alltså de kvalitativa regler för P-försäkringsom finns i punkt 1 av anvisningama till samma paragraf. första stycket definieras termema pensionssparavtal, pensionssparkonto,pensionssparare och kontoinnehavare genom en hänvisning till lagen omindividuellt pensionssparande. När dessa termer sedan används ianvisningspunkten och på andra ställen i KL har de alltså en bestämd betydelse,vilket bl.a. innebär att andra avtal om sparande och pensionskonton av olikaslag inte kan medföra de effekter som avses följa med det skattegynnadepensionssparandet. Enprecisering av begreppet pensionssparkonto finns i andra stycket. För att ettsådant konto skall föreligga i KL:s mening måste pensionssparkontot föras avsvenskt pensionssparinstitut eller av ett utländskt instituts filial i så sätt kan tillämpningen av regler om uppgiftsskyldighet m.m. säkerställas(jfr avsnitt 4.4). Av1 kap. 5 § lagen om individuellt pensionssparande framgår att endastvärdepappersinstitut, dvs. banker och värdepappersbolag kan meddelas tillståndatt verka som pensionssparinstitut. Tredjestycket anger vilka utbetalningar som får göras från ett pensionssparkontoutöver betalning av skatt och avgifter hänförliga till kontot och vederlag förförvärv av tillgångar till kontot. I stycket finns inledningsvis en huvudregelför utbetalningar följd av en undantagsregel för avskattningsfallen enligt 32 §1 mom. första stycket j KL samt belopp som utgår på grand av jämkning av förmånstagarförordnandeoch återbetalningar enligt 13 kap. 4 § . Huvudregelnanger att utbetalningar kan ske i form av ålderspension ochefterlevandepension. Invalid- eller sjukpension skall kunna utgå inom ramen förålderspension. Det senare framgår av bestämmelserna i fjärde stycket. Genomen undantagsbestämmelse fiims möjlighet till utbetalningar från kontot i defall en avskattning skall ske enligt 32 § 1 mom. första stycket j KL. Attkontobehållningen efter pensionsspararens död under vissa föratsättningar skallbetalas ut till dödsboet framgår redan av det förhållandet att sparavtalet idessa fall upphört att gälla i och med dödsfallet. Utbetalning i dödsboet skallske till den del pensionssparavtalet inte innefattar något giltigt förmånstagarförordnande.Motsvarande gäller i förekommande fall efter förmånstagares död. Självautbetalningen föranleder ingen beskattning. Däremot sker en avskattning avskattekrediten vid dödsfallet. De skatteregler som då blir tillämpliga finnssom nämnts i 32 § 1 mom. första stycket j KL. Ytterligareundantag från huvudregeln finns för dels belopp som betalas ut på grand avjämkning av förmånstagarförordnande, dels återbetalningar enligt 13 kap. 4 § äktenskapsbalken.I första fallet medges utbetalning från pensionssparinstitut tillpensionsspararens make eller bröstarvinge. Det andra fallet avser utbetalningtill pensionsspararens make om denne vidbodelning inte kan få ut sin andel och behållningen Prop. 1992:93/187 påpensionssparkontot inräknats bland tillgångama vid bodelningen. Bestämmelsenhar sin motsvarighet bland de kvalitativa reglema för P-försäkring i punkt 1 avanvisningama till 31 § KL. Huvudregelnför ålderspension har tagits in i fjärde stycket. På samma sätt som gäller för P-försäkringfår utbetalningar av sådan pension inte påbörjas förrän pensionsspararen harfyllt . 1 sparavtalet kan givetvis intas villkor att utbetalningama skallpåbörjas . Invalid-eller sjukpension skall kunna utgå inom ramen för ålderspension i de fallbeslut meddelats om förtidspension enligt 7 kap. I § första stycket resp. 13kap. 1 § första stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring. Endast ettbeslut om sjukbidrag är således inte tillräckligt. Om starka skäl föreliggerför utbetalning i andra fall då det föreligger en långt gående och beståendeförsämring av försörjningsmöj-lighetema skall skattemyndigheten kunna meddeladispens för utbetalning. Dispensprövningen bör vara restriktiv. Dispensregelnfinns i Qärde stycket och avser även andra fall då försörjningsförmåga saknas. Ifemte stycket finns en bestämmelse som ger möjlighet att avsluta kontot genomett uttag om kontobehållningen uppgår till högst ett basbelopp och nysparandeinte skett . Dessutom krävs för ett sådant avslutande av kontoti förtid att sparandet inte omfattas av ett oåterkalleligt förmånstagarförordnande.Stycket innehåller även en dispensbestämmelse som ger skattemyndighetenmöjlighet att medge att kontot avslutas med en utbetalning även närdet brister i föratsättningama för utbetalning enligt första meningen.Bestämmelsen avser förtida uttag såväl före som . Dispensregelnkräver synnerliga skäl och är avsedd att tillämpas när en utebliven utbetalningnärmast framstår som stötande. Det är således inte tillräckligt för dispens attden skattskyldige hamnat i allvarliga ekonomiska svårigheter och förhållandenaär ömmande. Dispensprövningen bör, mot bakgrand av att reglema avser ettlångsiktigt pensionssparande, vara starkt restriktiv. Isjätte stycket har intagits en regel som, på samma sätt som gäller förförsäkringssparandet, är avsedd att stärka det individuella sparandetspensionskaraktär. I bestämmelsen anges att ålderspension enligt huvudregelnmåste utgå . I pensionssparavtalet skall alltså intas en klausulsom uppfyller detta villkor och det åligger givetvis pensionssparinstitutetatt se till att regeln efterföljs. Omspararen avlider skall ålderspensionen upphöra och efterlevandepension istället betalas ut till förmånstagare eller kontobehållningen avskattas enligt32 § 1 mom. första stycket j KL. Iett fall får den minsta utbetalningstiden sättas ned till . Det krävs idetta fall att pensionen slutar utgå när pensionsspararen uppnår . Treårsregelnär avsedd att stärka möjlighetema att ta ut pension före det att allmänfolkpension eller tilläggspension börjar utgå. Bestämmelsens utformning gör attpensionen i detta fall senast kan börja utbetalas . Sjättestycket innehåller dämtöver ytterligare en regel avsedd att stärka Prop.1992:93/187 pensionskaraktären på sparandet. Det är bestämmelsen att pensionsutbetalningamaunder den första femårsperioden måste utgå med samma eller stigande belopp.Till bestämmelsen anknyter regeln i trettonde stycket, enligt vilken det vidtillämpningen av beloppsregeln skall bortses från sådana förändringar ibeloppen som föranleds av kursutvecklingen på de värdepapper och fondandelarsom kan vara knutna till ett pensionssparkonto. Efterlevandepensiondefinieras i sjunde stycket som en pension som efter pensionsspararens dödutgår till vissa personer som förmånstagare. Den krets av personer som kankomma i fråga som förmånstagare har bestämts på samma sätt som gäller inomförsäkringssparandet. Det är alltså fråga om pensionsspararens make, samboeller bam. Även bam till make eller sambo som inte är gemensamt kan utses till förmånstagare.Som bam räknas även styvbam och fosterbam. Åttondestycket innehåller bestämmelser som för efterlevandepension i princip motsvarardem som finns för ålderspension i sjätte stycket. I de delarna hänvisas tillkommentaren till det stycket. Däratöver finns en särskild regel om upphörandeav efterlevandepension före den generella femårsperiodens utgång. Sådan pensionfår upphöra när pensionsspararen avlidit före det att hansålderspension skulle ha upphört. I det fallet kan utbetalningama avefterlevandepension alltså avslutas då ålderspension tillpensionsspararen skulle ha upphört. Idet nionde stycket har angetts vem som får sättas in som förmånstagare. Somtidigare nämnts består kretsen av make, sambo, bam och bam till make och sambo.Förmånstagarförordnande skall för att vara giltigt tas in i pensionssparavtalet.Det åligger självfallet pensionssparinstitutet att se till att den som angettssom förmånstagare tillhör den tillåtna kretsen. Ett förmånstagarförordnande somutpekar person utanför den tillåtna kretsen som förmånstagare är ogiltigt. FörP-försäkring gäller att avtalsvillkor som är avgörande för klassificeringen aven försäkring som P-försäkring skall tas in i försäkringsavtalet. Enmotsvarande regel har införts för det individuella pensionssparandet. Regeln,som har tagits in i tionde stycket, stadgar att villkoren enligt KL för ett pensionssparavtaloch ett pensionssparkonto skall ingå som en del av pensionssparavtalet samt attdetta inte får ändras på ett sådant sätt att avtalet inte längre uppfyller dekrav som ställs i KL eller annan lag. Avtalet får inte vara oförenligt med lagreglemapå så sätt att utrymme inte finns för t.ex. rätt till förtida uttag vid beslutom förtidspension. Utöverdetta gäller enligt tionde stycket förbud mot pantsättning och belåning av ettpensionssparkonto. Dessa förbud är ovillkorliga. Huvudregelnför ett pensionssparkonto är att det inte får överlåtas. Detta principiellaöverlåtelseförbud överensstämmer med ett motsvarande mot överlåtelse av P-försäkring.1 vissa undantagssituationer tillåts dock överlåtelse av en sådan försäkring. Ielfte stycket har en korresponderande regel införts vad gäller detindividuella pensionssparandet. Bestämmelseni elfte stycket anger att rätt till behållning på pensions- Prop. 1992:93/187sparkonto får överlåtas vid vissa obeståndssituationer. Överlåtelse får ske pågrand av utmätning samt vid ackord och konkurs. Dessutom får kontot helt ellerdelvis överlåtas vid bodelning av annan anledning än makes dödsfall. Om en förmånstagarehar rätt till utbetalningar från kontot kan överlåtelse ske av behållning påpensionssparkonto till dennes borgenärer i motsvarande obeståndstall. Även omkontot överlåts under äktenskapet eller vid äktenskapsskillnad är överlåtarennormalt skattskyldig under sin livstid för utfallande pensionsbelopp (jfr 53 §4 mom. KL). Med begreppet behållning avses även del av behållningen och såledesäven viss tillgång. Överlåtelseförbudet enligt stycket hindrar självfallet inteomplaceringar inom kontot. Somnämnts i tidigare sammanhang har pensionssparinstitutet ett omfattande ansvarför att pensionssparandet sker enligt de olika lagbestämmelser som gäller påområdet. För att institutet skall kunna fullgöra sina åligganden är detnödvändigt att en förvärvare av en rätt till utbetalningar frånpensionssparkonto underrättar institutet om överlåtelsen. Detsamma gäller densom tar behållning på kontot i anspråk genom utmätning e.d. Upplysningspliktengäller även dödsbo som får förfoganderätten över kontobehållning vidpensionsspararens eller förmånstagares död. I tolfte stycket har tagits in enregel som anger att en sådan rättighetsöverlåtelse skall meddelastill det pensionssparinstitut som har utfärdat kontot. Det är den nyarättighetsinnehavaren som skall fullgöra underrättelseskyldigheten. Trettondestycket behandlar beräkningen av utgående pensionsbelopp när sparandet omfattarvärdepapper. Begreppet värdepappersfonder i stycket omfattar här, liksom påskatteområdet i övrigt, även allemansfonder. Pensionsutbetalningarfrån konto med värdepapper kan med stöd av bestämmelsen i stycket komma attutgå med fallande belopp. Om kontot undergår en värdeminskning utöver vad somföljer av pensionsutbetalningama tillåts nämligen att ett lägre belopp utgårvid senare utbetalningar. En sådan sänkning av utbetalningama får endast görasi den mån förändringen är direkt hänförlig till en värdeförändring på kontotillgångama. Deneller de utbetalningar som skall göras under ett visst år bestäms med ledningav värdet på kontot vid ingången av året. Ett exempel på metod förutbetalningar i dessa fall är betalningar med en viss kvotdel av kontotillgångamasvärde vid ingången av resp. utbetalningsår. Om utbetalningama skall ske utgår en femtedel . , då det återstår av utbetalningama,utgår en fjärdedel av värdet vid ingången av . När återstårbetalas en tredjedel ut och när återstår betalas hälften ut. Det sistaåret betalas resterande medel ut (efter avdrag för skatt och avgifterhänförliga till kontot). Omvärdet på tillgångama skulle stiga kan en kvotberäkning leda till ett högrepensionsbelopp än det minsta tillåtna. Det finns inte något hinder motutbetalning av ett sådant högre belopp. Omett sparkapital har fördelats av spararen på två eller alla tre Prop.1992:93/187 sparformema måste en beräkning av minimibeloppet göras med ledningav bestämmelsema för de olika sparformema. Om en person t.ex. har sitt sparkapitalfördelat på ett bankkonto och andelar i en värdepappersfond beräknas vidutbetalningstidens början ett sammanlagt pensionsbelopp på grandval av delsbehållningen på kontot och dels värdet av fondandelarna. Bestämmelserna omminimibelopp för de olika sparformema skall tillämpas på utbetalningama även iett sådant fall. Vadsom nu sagts om de utbetalda pensionsbeloppens storlek betyder inte att själva utbetalningama i förekommande fallockså måste tas från båda eller alla tre sparformema. Om spararen i det nyssnämnda exemplet önskar det bör det inte möta några hinder att pensionen t.ex.först utbetalas från bankkontot och därefter från andelama i fonden. Givetvisgäller dock att de utbetalda beloppen minst skall motsvara summan av deberäknade delbeloppen från de båda sparformema enligt femårsregeln.