prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Dendel av det extra skatteutjämningsbidraget som avsåg nämncfe bidrag ansågsemellertid ha haft så stor betydelse för genomförandet av säkerhetshöjandeåtgärder till kommunema att regeringen i kompletteringspropositionen föreslogatt bidraget bör finnas kvar som ett specialdestinerat statsbidrag. Ett nyttanslag för ändamålet bör därför tas upp på statsbudgeten fr.o.m. budgetåret1993/94. Anslaget, som ligger utanför den ekonomiska planeringsramen förtotalförsvarets civila del, bör disponeras av . Bidragskall även fortsättningsvis utgå efter de grander som anförts i 1986 årskompletteringsproposition (prop. 1985/86:150, bet.1985/86:FöU 11 och FiU29, rskr. 1985/86:345 och 361). Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m. " Prop.1992/93:100 Bilaga 5 1991/92 Utgift 5 556 674 1992/93 Anslag 6 000 1993/94Förslag 1 000 "anslag H 3. Underanslaget utbetalas vissa ersättningar till följd av uppkomna kostnader vidgenomförda räddningstjänstinsatser, bekämpningsoperationer tUl sjöss,hjälpinsatser utomlands samt för utredning av allvarliga olyckor. 5.3.2Frivilliga försvarsorganisationer inom den civila delen av totalförsvaret m.m. Deninriktning av verksamheten som fastslogs försvarsbeslut kvarstår.Därmed skall försvarsupplysning, rekrytering cxh utbildning av frivilligpersonal genomföras i oförändrad omfattning. Frivilliga försvarsorganisationer inom den civila delen av total försvaret m.m., anslag Samövningav hemskyddsombud cxh grappchefer har under /92 gett ett förverksamheten positivt resultat främst avseende rekrytering av nya ombud. Självskyddsutbildnihgenhar på grand av kosmadsökningar för instmktörsarvoden inte kunnat genomförassom planerat. Inomfunktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst vill jag särskilt betona viktenav att målet att bygga upp cxh vidmakthålla en organisation besfeende av 30 000hemskyddsombud uppnås. Inom funktionen Arbetskraft anser jag att repetitionsutbildningen av Prop. 1992/93: KX) krigsplacerad personal även fortsätttiingsvis bör prioriteras. Iövrigt avvaktar jag resultatet av uttedning om frivillig medverkan itotalförsvaret. Ett betänkande kommer att lämnas /93. Frivilliga försvarsorganisationer inom den civila delen av totalförsvaret 1991/92Utgift 72 273 326 1992/93 Anslag 77 790 000 1993/94 Förslag 77 790 000 "anslag H 4. Underansfeget har jag avdelat medel i syfte att försvarsupplysning, rekrytering ochutbildning av frivilligpersonal skall kunna genomföras i oförändrad omfattning. Detfinns inte skäl att ändra den inriktning som angavs försvarsbeslutvilket innebär att Vapenfristyrelsen liksom tidigare skall pröva ärenden omtillståncl till vapenfri tjänst samt svara för uttagning till tjänstgöring,registrering cxh redovisning av vapenfria tjänstepliktiga- Vapenfristyrelsen: Vapenfria tjänstepliktiga, Vapenfristyrelsen hari årsredovisningen för /92 följt de redovisningskrav som ställsi totalförsvarets budgetförordning, varvid bl.a. effektbeskrivningar harredovisats. Resultatredovisningenär väl genomarbetad och bokslutet rättvisande. Vapenfristyrelsen harunder budgetåret på ett godtagbart sätt uppfyUt i Prop. 1992/93:100regleringsbrevet uppställda resultatmål cxh resultatkrav. Som exempel kanBilaga 5 nämnas att antalet utbildningsaltemativ för de vapenfriatjänstepliktiga har ökat. De vapenfria har fått utbildningsaltemativ med längrebefattningsutbildning vilket inneburit att tiden för praktiktjänstgöringminskat. Detta har medfört en bättre anpassning till det reella txhovet avpraktiktid. Skillnaden mellan det antal som uttagits till vapenfri tjänst ochdet antal som kunnat beredas en utbildningsplats har minskats genom enprioritering av grandutbildningen jämfört med repetitionsutbildningen. Tillföljd av stabiliseringsproposition bör vissa besparingar göras inomVapenfristyrelsens verksamhet jämfört med ambitionen i försvarsbeslutet. Detfinns emellertid inget skäl att ändra den inriktning i stort av verksamhetensom angavs i försvarsbeslutet. 1991/92 Utgift 147 809 380" 1992/93 Anslag 13 101 000 1993/94 Förslag 13827 000 "Anslagen H 6. och H 7. var tidigare ett anslag. Anslagetomfettar Vapenfristyrelsens förvaltningskostnader. Anslagethar budgeterats utan hänsyn till de tekniska justeringar som måste göras tillföljd av ändringen av nivån på lönekostnadspålägget, den ändradefinansieringsformen för Statshälsan, övergången till lån i Riksgäldskontoretsamt de nya principema för budgeteringen av anslagen. Riktlinjema för dessaförändringar har tidigare denna dag redovisats av chefen förFinansdepartementet (bilaga 1, kapitel 2). Det belopp som kommer att ställastill myndighetens disposition kommer sludigt fastställas enligt de redovisaderiktlinjeraa och kan därför avvika från det nu budgeterade beloppet. 1991/92 Utgift" 1992/93Anslag 141 733 000 1993/94 Förslag 119 499 000 "Anslagen H 6. och H 7. var tidigare ett anslag. Tillföljd av stabiliseringspropostion har jag reducerat anslaget med 130 26,5miljoner kronor. Anslaget omfettar förmåns- cxh utbildningskostnader till vapenfria Prop. 1992/93:100 tjänstepliktiga. JaghemstäUer att regeringen föreslår att 1. till Befolkningsskydd och räddningstjänst /94 anvisa ett ramanslag på , 2.till Skyddsrum m.m. /94 anvisa ett förslagsanslag på , 3.bemyndiga regeringen att /94 medge att ersättning utgår för beställningar av skyddsramm.m. inom en kostnadsram på , 4.bemyndigar regeringen attmerbelasta anslaget Siyiiijrum m.m. för /94 på grand avundemtnyttjande av anslaget för /93, 5.till Förebyggande åtgärder motJordskred och andra naturolyckor för /94 anvisa ett anslag på , 6.till Ersättning för verksamhetvid räddningstjänst m.m. /94 anvisa ett förslagsanslag på , 7.till Frivilligaförsvarsorganisationer inom den civila delen av totalförsvaret m.m. /94 anvisa ett anslag på 8.till Vapenfristyrelsen /94 anvisa ett ramanslag på , 9.till Vapenfristyrelsen:Vapenfria tjänstepliktiga för /94 anvisa ett förslagsanslag på119 . 5.4Funktionen Psykologiskt försvar Föredragandensöverväganden Prop.1992/93:100 Bilaga S Detfinns inte skäl att ändra den inriktning som angavs försvarsbeslut. Styrelsen för psykologiskt försvar, ramanslag . Ianslagsbeloppet ingår för planläggning och underhåU avTT-krigsnåt. Årsredovisningenhar upprättats enligt i totalförsvarets budgetförordning ställda krav. Fortsattarbete fordras dock med dels den formella uppställningen enligt förordningen,dels beskrivning av effekter av verksamheten. Resultattedovisningenär väl genomarbetad och bokslutet rättvisande. Enligtprogramplanen för det civila försvaret 1993/94 - 1997/98 som Överstyrelsen förcivU beredskap lämnat tiU regeringen är beredskapsläget på den centiala nivångott. Likaså är beredskapsläget inom tiUfredsstäUande.Avsaknaden av mellanvågsstation med en god feckning av landets norra delar göratt beredskapsläget i detta avseende dcxk inte kan anses helttillfredsställande. Beredskapeninom såväl dagspress som TT är god. Omorganisationoch personella förändringar i krigsorganisationen på högre och lägre regionalnivå innebär en tillfällig kompetenssänkning. På lokal nivå ärinformationsberedskapen skiftande bl.a. beroende på tillgången påprofessionella informatörer. Verksamhetenhar under /92 uppfyllt i regleringsbrevet uppställda resuUatmåloch resultaticrav på ett godtagbart sått. Bilaga 5 Inriktningen som angavs i 1992 årsförsvarsbeslut ligger fast. Styrelsen för psykologiskt försvar 1991/92Utgift 9 019 836 1992/93 Ansfeg 9 740 000 1993/94 Förslag 10 547 000 Tillföljd av stabiliseringsproposition har jag reducerat anslaget med . Ansfegetomfattar kostnader för Styrelsens för psykologiskt försvar uppdrag att bedrivaverksamheter inom beredskapsplanläggning och utbildning, forskning samtinformation om säkerhetspolitik cxh totalförsvar. Kostnadema innefattar ävenintera administration. Anslagethar budgeterats utan hänsyn till de tekniska justeringar som måste göras tillföljd av ändringen av nivån på lönekostnadspålägget, den ändradefinansieringsformen för Statshälsan, övergången till lån i Riksgäldskontoretsamt de nya principema för budgeteringen av anslagen. Riktiinjeraa för dessaförändringar har tidigare denna dag redovisats av chefen för (bilaga 1, kapitel 2). Det belopp som kommer att ställas till myndighetensdisposition kommer slutiigt fastställas enligt de redovisade riktiinjema cxhkan därför avvika från det nu budgeterade beloppet. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Styrelsen för psykologiskt försvar för /94 anvisa ett 5.5 Funktionen Försörjningmed industrivaror Föredragandens överväganden Prop.1992/93:100 Bilaga 5 Det finns inte skäl att ändra den inriktning och de mål som angavs i Den långsiktiga förstärkningen av funktionen bör därför fortsätta. Försörjning med industtivaror, ramanslag Industriella åtgärder, reservationsanslag Täckande av förluster till följd av statiiga Årsredovisningenhar upprättats enligt kraven i totalförsvarets budgetförordning cxh i enlighetmed de mål som angetts i regleringsbrevet för /92. Resultattedovisningenär väl genomarbetad, men ett fortsatt utvecklingsarbete fordras. Boksluten ärenligt rättvisande. Målenenligt regleringsbrevet har inte helt uppfyllts. Detta beror enligt vadÖverstyrelsen för civil beredskap anfört i programplanen för det civilaförsvaret 1993/94 - 1997/98 främst på att lågkonjunkturen har medfört enomprioritering av resursema på avtalsområdet till omförhandlingar av redan existerandeavtal. Detta har medfört att avdelade resurser för nya avtal inte utnyttjatsfullt ut på gmnd av kapacitetsbrist. Beredskapsläget för funktionen bedöms avmyndigheten som ej gcxitagbart. Medhänsyn till skälen till omprioriteringama i verksamheten bedömer jag attresultaten är godtagbara. Mot bakgmnd av det militära försvaretsåtertagningsbehov i en säkerhetspolitisk krissituation bedömer även jag att beredskapslägetinte är godtagbart. Inovember 1992 ingicks ett avtal om ekonomiskt samarlxte mellan cxhFinland i intemationella krislägen. Ett liknande avtal existerar sedan tidigaremellan cxh . Avtalen berör ekonomiskt samarbete inklusive handel,informationsutbyte och samråd i frågor av betydelse för försörjningsberedskapeninför krigshot eller allvarlig intemationell spänning som utgör hot om krig. Medhänsyn till vad jag anfört i det föregående är beredskapsläget integcxitagbart, och det finns enligt min uppfattning inget skäl att ändra deninrikming eller det funktionsmål som angavs försvarsbeslut. Denlångsiktiga förstärkningen av funktionen bör därför fortsätta. : Försörjning med industtivaror Utgift1991/92 58 787 088 Anslag 1992/93 78 464 000 Förslag 1993/94 82 371 000 Ansfegethar budgeterats utan hänsyn till de tekniska justeringar som måste göras tillföljd av ändringen av nivån på lönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformenför Statshälsan, övergången till lån i samt de nya principemaför budgeteringen av anslagen. Riktiinjeraa för dessa förändringar har tidigaredenna dag redovisats av chefen för (bilaga 1, kapitel 2).Det belopp som kommer att ställas till myndighetens disposition kommer slutligtfastställas enligt de redovisade riktiinjeraa cxh kan därför avvika från det nubudgeterade beloppet. Utgift 1991/92 49 994 593 Reservation 336 394 007 Anslag 1992/93 11 040 000 Förslag 1993/94 9 246 000 Utgift 1991/92 183 464 414 Anslag 1992/93 171600 000 I35 Förslag 1993/94 167 950000 Överstyrelsen för civU beredskap: Täckande av förluster till följder av Prop. 1992/93: KX) statiiga beredskapsgarantier m.m. Utgift 1991/92 Ansfeg 1992/93 Förslag 1993/94 FörslagentiU medelsberäkning under resp. anslag för /94 grandar sig påden inriktning som jag angett i det föregående under verksamhetens mål /94. Tillföljd av stabiliseringsproposition har jag reducerat anslaget J 2.Industiiella åtgärder med . Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. till överstyrelsenför civil beredskap:Försöijning med industrivaror för /94 anvisa ett ramanslag på , 2.bemyndiga regeringen att inomen kostnadsram av godkänna avtal om nya beredskapslån som medförutbetalningar under senare budgetår, 3.till överstyrelsen för civilberedskap: Industriella åtgärder för /94 anvisa ettreservationsanslag på , 4.till överstyrelsen för civil beredskap:Kapitalkostnader för /94 anvisa ett förslagsanslag på , 5.tiU överstyrelsen för civilberedskap: Täckande av förluster till följd av statliga beredskapsgararuierm.m. för /94 anvisa ett försfegsanslag på . 5.6 Funktioner hörande till andra departement Förföljande funktioner lämnas senare denna dag förslag av cheferaa för resp.departement. I syfte att ge en bättte överblick för de samlade ansfegen tilltotalförsvarets civila del lämnar jag här en kort redogörelse för dessafunktioner. EnligtÖverstyrelsens för civil beredskap programplan för det civila försvaret 1993/94-1997/98 karaktäriseras beredskapsläget inom funktionen av en godinitialkapacitet. Brister finns emellertid på vissa områden, bl.a. fråga omförsörjningen med infusionsvätskor. Sjukvårdsmateriel och läkemedel finns föratt klara behandling av krigsskadade under krig i resp. av behoveni krig. Beredskapsläget inom scxialtjänst samt miljö- och hälsoskydd anges intevara helt godtagbart. Chefenför kommer senare denna dag att föreslå att Prop.1992/93: KX) anvisas från den ekonomiska ramen förtotalförsva- Bilaga 5 rets civila del inom funktionen Hälso- och sjukvårdunder budgetåret 1993/94. Funktionensberedskapsläge karaktäriseras i Överstyrelsens programplan som gcxitagbart. Riksdagenhar ställt sig bakom en bolagisering av . Regeringens målsättning äratt bolagiseringen skall genomföras , dcxk senast den I juli 1993.Samtidigt skall en telelag tiäda i kraft. Påregeringens uppdrag utieder i samråd med Övertxfälhavaren cxhÖverstyrelsen för civil beredskap behovet av beredskapsåtgärder påtelekommunikationsområdet samt vissa frågor hur detta praktiskt skall kunnatiUgcxloses i den nya situationen. Beredskapsåtgärderaa på detta område harhittills finansierats av . Den framtida finansieringen övervägs inomregeringskansliet. anger i programplanenatt kapacitetsmålen till stor del inte kunnat uppnås. Chefenför kommer senare denna dag föreslå att 162,4miljoner kronor anvisas från den ekonomiska ramen för totalförsvarets civiladel för funktionen Transporter under /94. Detta innebär enresursmässig prioritering av Transportfunktionen inom denna ram. EnligtÖverstyrelsens för civil beredskap programplan är beredskapsläget förfunktionen gcxitagbart med reservation för tillgången på insatsvaror och ifråga om tillgången på reservelkraft. Chefenför Jordbraksdepartementet kommer senare denna dag att föreslå att /94 anvisas från den ekonomiska ramen förtotalförsvarets civila del för investeringar i och driftskostnader förbercdskapslagring av veterinära läkemedel och för åtgärder inom ABC-området.Vidare kommer chefen för att föreslå att 326,6 miljonerkronor anvisas utom ramen för investeringar i cxh driftkostnader förberedskapslagring av insatsvaror txh livsmedel. 5.6.5 Arbetskraft Prop. Bilaga 5 I Överstyrelsens för civil beredskapprogramplan anges i fråga om beredskapsläget för funktionen attpersonalplanläggningsläget som helhet bedöms vara godtagbart. För de frivilligaförsvarsorganisationema redovisas enligt Överstyrelsen stora brister iförhållande till rekryteringsmålet. förslag som chefen för senare denna dag kommeratt lämna ingår från den ekonomiska ramen förtotalförsvarets civila del inom funktionen Arbetskraft under budgetåret1993/94. Jaghar i det föregående lämnat förslag beträffande Vapenfristyrelsensverksamhetsområde och i fråga om frivilligorganisationeraa. Överstyrelsenför civil beredskap redogör i programplanen i fråga om funktionensberedskapsläge för situationen på olika områden. Några särskilda bristerredovisas inte. Chefenför kommer senare denna dag att föreslå att för budgetåret1993/94 från den ekonomiska ramen för totalförsvarets civila del 63,9 miljonerkronor anvisas på elområdet och för ökad handlingsberedskap.Utanför ramen lämnas förslag om för drift- ochkaptitalkostnader för beredskapslagring av oljeprcxiukter. Idet föregående har behandlats dels de funktioner som tilldelas medel inom denekonomiska ramen för totalförsvarets civila del, dels funktionenTelekommunikationer. Fömtomdessa funktioner ingår i totalförsvarets civila del funktionema Domstolsväsendem.m., Ordning och säkerhet, Kriminalvård, Utrikeshandel, Scxialförsäkringm.m.. Postbefordran, Enskild försäkring m.m., Skatte-cxh uppbördsväsende,Flyktingverksamhet samt Landskapsinformation. Ifråga om funktionen Kyrklig beredskap är Överstyrelsen för civU beredskapfunktionsansvarig myndighet. Funktionen omfettar såväl som defria trossamfundens verksamhet. Som anfördes i prop.1988/89:100 bil. 6, s. 45, måste emellertid verksam- Prop. heten utövas av respektivesamfund cxh Överstyrelsen bör följaktiigen inte Bilaga 5 ha ett renodlatfunktionsansvar. har gcxikänt denna inriktning. avser till följd av detta att genom frivilliga överenskommelser med dekyrkliga kommunema, vissa frikyrkliga samfund cxh de icke-kristnasamfunden ta på sig uppgiften att leda cxh samordna den kyrkliga beredskapen fördessa. därmed att upphöra attvara funktionsansvarig myndighet för den kyrkliga beredskapen och funktionenKyrklig beredskap kommer att utmönstiras ur förordningen (1986:294) omledning och samordning inom totalförsvarets Myndighetenfår i stället ett ansvar gentemot de kyrkliga kommunema liknande det myndigheten har gentemot de borgerliga kommuneraa, dvs. det samordnings- och ledningsansvar som åvilar myndigheten i egenskap avansvarig för funktionen Civil ledning cxh Överstyrelsenbör därmed bittäda samfunden med erforderligt stöd i derasberedskapsverksamhet. Jaghar i denna fråga samrått med chefen för . Framtill fanns en funktion med benämningen Prisreglering.Statens pris- och konkurrensverk var funktionsansvarig myndighet. Funktionenomfettade administration av prisreglering samt prisövervakning under kriser ochi krig i syfte att upprätthålla prisstabilitet som ett medel för att uppnå enrättvis fördelning av knappa resurser. Närdet gäller den fortsatta beredskapsplaneringen på prisregleringsområdet villjag efter samråd med cheferaa för Jordbraks- cxh Näringsdepartementen framhållaföljande. Prisregleringär ett instmment som är aktuellt att använcfe i den fredstidaekonomiska politiken. Det bedöms numera som sannolikt att prisreglering intekommer att användas så tidigt i en säkerhetpolitisk krisutveckling som mantidigare har fömtsatt. Det är emellertid nödvändigt att även i fortsättningenha en beredskap på området. En sådan beredskap bör därförfortsättningsvis.finnas på de tie områden där prisregleringar främst kan kommaatt aktualiseras under säkerhetspolitiska kriser och i krig, nämligen inomfunktionema Livsmedelsförsörjning m.m.. Energiförsörjning cxh Försörjning medindustrivaror. Det är därför en naturlig uppgift för de berördafunktionsansvariga myndigheteraa , Närings- cxh teknikutvecklingsverketsamt att i sin beredskapsplanering ansvaraför detta. Förändamålet finns avsatta för /94 under tolftehuvudtitelns anslag m.m. 5.7Konsekvenser för totalförsvarets civila del av en Prop. anslutning till Europeiska Ekonomiska Samarbetsområdet Bilaga 5 (EES) och ett svenskt medlemsskap i den EuropeiskaGemenskapen (EG). Överstyrelsensför civil beredskap rapport har legat tiU grand för regeringens arbete medanpassning av föreskrifter med hänsyn tiU . Studier ochkonsekvensanalyser bör fortsättningsvis genomföras inom hefe det civilaförsvaret för att främst ligga till gmnd för en anpassning av regelsystemet fördet civila försvaret inför ett EG-medlemsskap. Iseptember 1991 överiämnade till regeringen enförstudie om konsekvenser av ett medlemsskap i EG för den civila delen avtotalförsvaret. Regeringen uppdrog därefter åt Överstyrelsenatt fortsätta arbetet med att bl.a. definiera svenska inttessen cxhståndpunkter inför ett svenskt EG-medlemsskap cxh en anslutning till EES samtatt närmare analysera handlingsmöjligheter och begränsningar för den civUadelen av totalförsvaret. I den fortsatta redovisningen sammanfattar jagÖverstyrelsens bedömningar och slutsatser i den rapport som lämnades tillregeringen . Ettmedlemsskap bör i sig få en handelsalstrande effekt. För varor där importenhelt eller till största delen kommer från EG, medför ett medlemsskapförbättrade möjligheter till en bibehållen import i början av en kris.Samtidigt kan en påskyndad stmkturomvandling inom vissa branscher ökasårbarheten genom att vissa verksamheter kan komma att minska eller upphörainom landet. Vad gäller industriell försörjning kommer en svensk anslutningtill EES och ett medlemsskap i EG att medföra positiva effekter för svensktnäringsliv i stort. Försörjningsberedskapen förbättras initialt i brisdägengenom ökade möjligheter tiU bibehållen handel. Stmkturomvandlingen inomnäringslivet väntas fortsätta oavsett ett medlemsskap. Överstyrelsenssammanfattande bedömning är dcxk att "självförsörjningsgrad"i ett helhetsperspektiv kan komma att minska. Denna slutsats gäller, utöverförsörjning med industrivaror, även för hälso- cxh sjukvården samt förlivsmedelsförsörjningen. Vid en anslutning till EES och ett medlemsskap i EGmåste ett antal författningar för den civila delen av totalförsvaret anpassastill vad som gäller inom EG. Det är av största vikt att beredskapsavtal somsyftar till att upprätthålla viss produktion utformas på ett sådant sätt attkonkurrensen ej snedvrids. Om detta inte är möjligt, måste vitala fömödenhetersäkras med andra beredskapsåtgärder, t.ex. lagring. Införikraftttädandet av har regeringen gjort ändringar i Prop.1992/93:100 förordningen(1982:517) om beredskapslån cxh beredskapsgaranti samt Bilaga 5 förordningen(1984:1129) om försörjningsberedskapsstöd i syfte att undvika ensnedvridning av konkurrensen. I räddningstjänstförordningen (1986:110) harändringar gjorts för att anpassa det svenska regelverket tiU det s.k. Minuppfattning är att studier och konsekvensanalyser fortsättningsvis börgenomföras inom hela den civila delen av totalförsvaret för att främst liggatill grand för en anpassning av regelsystemet vid ett EG-medlemsskap.Överstyrelsen för civil beredskap har här ett övergripande samordningsansvar. 5.8 Behov av utbildning, ansvarsfördelning ochfinansiering av utbildning inom den civila delen av totalförsvaret Iregeringens anvisningar för programplaner för perioden /94 -1997/98 samtanslagsframställningar /94 uppdrogs åt redovisa resultatet av arbetet med att kartlägga behovet av utbildning inomden civila delen av totalförsvaret cxh utnyttjandet av befintiigautbildningsresurser. Vidare skulle Överstyrelsen lämna försfeg omansvarsfördelningen vad gäller utbildningen. Överstyrelsen överiämnade sinrapport . Rapporten bereds i . 6.1Försvarets civilförvaltning Föredragandens överväganden Prop.1992/93:100 Bilaga 5 skall inom sitt verksamhetsområde ge stöd till myndigheterfrämst inom Försvarsdepartementets område. Försvarets civilförvaltning, ansfeg Se vidare avsnitt 2.4.2 har genomfört sina uppgifter i enlighet med vad som anges iregleringsbrevet. Riksrevisionsverkethar granskat årsredovisningen, bettäffande resultattedovisningen dock enbart ifråga om krav på fullständighet och dokumentation, och bedömer attårsredovisningen är rättvisande. Totaltundemtnyttjade Försvarets civilförvaltning sitt anslag /92 med varav avsåg ersätttiingar för kroppsskador m.m. Fömtomden del som avser ersättning för kroppsskador skall den verksamhet somFörsvarets civilförvaltning bedriver enligt sin instmktion avgiftsfinansieras.Civilförvaltningen skall på uppdrag och med full kostnadsfeckning biträdamyndigheter främst inom men även utanför Försvarsdepartementetsverksamhetsområde. 1991/92Utgift 123 683 527 1992/93 Anslag 1 000 1993/94Förslag 1 000 , som är en avgiftsfinansierad myndighet med ett formelltanslag om , har hemställt att för /94 få disponeraett anslag om för feckning av kosbiader för reglering avttikskador som inträffet före samt att verksamheten som rörreglering av trafikskador skall tas upp som ett 1 0(X)-kronors anslag.