prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — verksamheten är attbedriva en god nyhetsförmedling och en variationsrik /93-100bokutgivning samt att med inforraation och raarknadsföring se uU art produk- gjj 12 tema når sina läsare. Antaletutgåvor är f n. Stiftelsen anser dock att utgivning en gångper vecka eller 50 nummer per är är en önskvärd miniminivå. Från tidningens start vid årssldftet 1984/85 framtill vären ökade upplagan successivt till ca 6 200 abonnerade exeraplar.Därefter har upplagan stagnerat och var /92 i genomsnitt 5 800.Orsakema anges vara nedskämingar inora den offentUga sektom och stiftelsensbegränsade resurser för raarknadsföring av tidningen. Abonnentanalyser visaratt det i stor utsttäckning är instimtioner sora står för abonneraangen på 8SIDOR. datoriserades det redaktionella arbetetmed tidningen och desktop publishing-tekniken umyttjas /92fullt ut varför tryckkosmaderna kunnat sänkas. Distributionskostnadema harenligt stiftelsen ökat markant tidningen givits ut framförallt beroende på portohöjningar. Föratt målet raed en variationsrik bokutgivning skall kunna nås har stiftelsenbedörat att miniminivån för utgivningen bör Ugga på 20 böcker . Antaletutgivna LL-böcker fr.ora. /92 är totalt 154.Av dessa har stiftelsen, sedan de övertog verksaraheten från Skolöverstyrelsen1988/89, sararaanlagt givit ut 68 böcker varav 25 och17,14 resp. 12 . Stiftelsen har för utgivningen av LL-böcker en lilenfasl redaktion. Därutöver finns en rådgivande referensgrupp, LL-rådetUtgivningen skedde helt i samarbete raed ett antal bokförlag raenunder senare är har även egen utgivning förekorarait på LL-förlaget produktionsstödet tiU andra förlag har under perioden1989-1992 varit per bok och varierat raellan och 150 000kr. Den genomsnitUiga nettokostnaden per bok vid LL-förlaget har varit 75 000kr. LL-böcker har sålts framför allt till bibliotekenoch skoloma. En post-orderbokhandel startades /91 i syfte artgöra böckema mer tiUgängUga för bl.a. privatpersoner. har insatser som syftar tUl art näbegåvningshandUcappade läsare prioriterats då denna gmpp kräver mestuppmärksamhet sora är en hörnsten i detta arbete harenligt stiftelsen inte fungerat tillfredsställande. , ungdoraar och vuxna (FUB) har engagerat sig i detta ochfrän /Iraänna arvsfonden erhållit raedel för ett tvåårigt projekt. Projektetberäknas komma igång under /93. Stiftelsekapitaletutökades /91 från IOO till . i*- 2 redovisning har därefter medel tagits från kapitalet för att täckaförluster i verksamheten som uppgick lill /91 ochberäknas uppgå tiU är 1991/92. Riskbufferten är därför nu . Behovetav lättförståeliga nyheter och lätUästa böcker koraraer enligt stiftelsensbedöraning förraodUgen att öka . Lättiäst material av annat slag, tex informationsmaterial, komraer även att behövas. Stiftelsen menar att den haren unik kompetens på LL-området och att den i en utbyggd organisation raycketväl skulle kunna fungera sora resurscentral för lättiäst och åta sig uppdragatt frarastäUa lättbegriplig sarahällsinforraation m.m. Stiftelsenföreslår inga större förändringar av verksamhetens inrikming. har stiftelsentänkt sig att i saraband med teraanuraraer utöka sidantalet för att åstadkomraaen förbätttad och fördjupad nyhetsinformation. Dessutom påbörjas försök medlösnumraer-försäljning. Prenuraerationsavgiften beräknas under budgetåret1992/93 höjas till . De årliga prenuraerationsintäktema för denkoraraande tteårsperioden budgeteras till mellan 2,6 och 3,4 miljoner kronor.Stiftelsen anser att produktionskosmaden bör kunna hållas nere i och medövergången till en allt mer datoriserad verksamhet. Distributionskostnademaberäknas öka på gmnd av dels portohöjningar och dels ökad upplaga, ökadutgivning och utökat antal sidor. Bettäffande LL-böckema räknar stiftelsen raed attgradvis öka utgivningen vid det egna förlaget viUcet kan leda till lägreproduktionskosmader. För att åstadkomma ytterligare sänkning anpassas och sänksupplagoraa i förhällande till de senaste årens försäljning frän normalt 2 000exemplar tiU 1 500 exemplar. Mot bakgrund av det ovan redovisade föreslårstiftelsen följande målsättningar för den kommande treårsperioden: och böckema skall öka och produkteraa utvecklas ytterligarekvalitetsmässigt. Stiftelsen skall dessutora inforraera raål gmppema raereffektivt 1.Nivåhöjning raed 1 494 000 krför 8 SIDOR och med för LL-böckema. 2.Stiftelsekapitalet höjs tiU 2railjoner kronor. 3.Budgettara för helatteårsperioden om . 4.De åriiga anslagen skall i sinhelhet betalas ut vid respektive budgetårs början. Verksamhetenskall förse begåvningshandikappade och vissa andra gmpper av läshandikappademed nyhetsinformation och litteratur och inriktas på utgivning av ennyhetstidning och lättlästa böcker. Stor vikt bör ägnas raarknadsföring. Reservationsanslag1993/94: . Prop.1992/93:100 Bil. Stiftelsenskulle enligt budgetförordningen undergå fördjupad prövning i samband medberedningen av budgetpropositionen . Prövningen uppsköts dock tillhösten 1992 i avvaktan på slutbetänkandet års handUcapputtedning ochatt vissa av uttedningens förslag skulle beröra och kunna ttäda ikraft (prop. 1991/92: 100 bil. 12 s. 131, bet. 1991/92:KU27,rskr. 1991/92:197). HandUcapputtedningen har avlämnat sitt slutbetänkande(SOU 1992:52) Ett samhälle för alla sora reraissbehandlas. Medtanke på det fortsatta beredningsarbetets omfattning och art de förslag somfraralagts av uttedningen inte innebär några betydande förändringar avstiftelsens verksamhet anserjag det inte rimligt att ytterligare uppskjuta enfördjupad prövmng av stiftelsens verksamhet LL-stiftelsenhar i sin fördjupade anslagsframställning redovisat erfarenheter och resultatfrån utgivningsverksamheten med nyhetstidnmgen 8 SIDOR och LL-böcker. anser stiftelsen att den uppfyUt målen när det gällerkravet på kvalitet och variationsrikedom. En veckoutgivning av 8 SIDOR och enproduktion på 20 LL-böcker , som varit stiftelsens ambition ochmålsättning, har dock inte realiserats. Dessutom anser stiftelsen att hittillsgjorda marknadsföringsinsatser inte varit tillräckliga. Jag delar den bedöraningen.Det är dock enligt min mening svårt att utifrån resultatanalysen bedöraaverksarahetens effektivitet Stiftelsen föreslår ingen förändring av deorganisatoriska forraeraa för LL-verksamheten utan förordar en fortsattstiftelseform raed statiiga bidrag och i stort oförändrad verksamhetsinrikning.För att uppnå de redovisade målsättningama för utgivningsverksamheten och återfå ett tillräckligt stiftelsekapital begär stiftelsen utökade resurser. Det ärraot bakgmnd av det ekonoraiska läget inte möjligt all öka stödet till verksamheten men enligt min bedöraning bör detvara raöjligt att raed hjälp av rationaUseringar och utnyttjande av ny teknUceffektivisera verksamheten. Jag anser vidare att de problem sora stiftelsenpekar på när det gäller det kryrapande stiftelsekapitalet inger aUvarlig oro.Stiftelsekapitalet skaU utgöra en buffert vid tillfäUigakostnadsvariationer varför uttagna medel måste Prop. 1992/93:100 återställas. Det är angeläget att det finns lättiästnyhetsinformation och litteratur för framförallt begåvningshandikappade. Det ärenligt min mening inte realistiskt att nu anpassa bidragsgivningen tilllättiäst nyhetsinformation och litteratur med den tidnings- ochförlagsverksamhet som i övrigt finns på marknaden. Jag har därför funnit attnuvarande system raed stöd över statsbudgeten tiU bör behållasoch omprövas efter tteårsperioden. Det är också viktigt att staten inte utövarnågol inflytande över utgivningsverksamheten. Det bör därför som hittiUs varastiftelsen som med beaktande av stadgama och inora raraen för tillgängligaresurser beslutar om verksamhetens inriktning och omfattmng. Motbakgmnd av den fördjupade prövningen är det min bedömning att verksamhelenunder den kommande tteårsperioden bör fortsätta i nuvarande stiftelseform ochatt det övergripande målet för verksaraheten bör vara att försebegåvningshandikappade och vissa andra gmpper av läshandikappade mednyhetsinforraation och litteratur. Verksamheten bör även i fortsätmingenomfatta utgivning av en nyhetstidning för begåvningshandikappade samt utgivningav lättiästa böcker (LL-böcker). Med tanke på områdets speciella karaktär börmarknadsföringen ägnas stor vikt. Jag avser att föreslå regeringen att ttäffa eltnytt treårigt avtal för tiden fr.o.ra den 1 juU 1993 i huvudsakligöverensstämmelse med vad jag i det föregående angivit om målel förverksamheten. Vid beräkning av anslaget för /94har jag tagit hänsyn till viss kompensation för prisutvecklingen. Jag föreslår an medlen tUl stiftelsen också ifortsättningen anvisas under ett reservationsanslag. Jaghemställer att regeringen föreslår an 1.godkänna den övergripandemålsätmingen för och inrikmingen av verksamheten med utgivning av lättiästnyhetsinformation och litteratur enUgt vad jag förordat i avsnittet Slutsatser, 2.tiU Bidrag till Stiftelsen forlättläst nyhetsinformation och litteratar för /94 anvisa ettreservationsanslag på 8 576 (XX)kr. c 15.Talboks-och Prop. 12 1991/92 Utgift 60 853 0001 Reservation 3 098 946 199293 Anslag 61 447 OOOl 1993/94 Förslag 62 323 000 lAnvisatunder anslagen Talboks- och : Förvaltningskostnader ochTalboks- och : Produktionskosmader (/92under åttonde huvudtiteln). Talboks- och (TPB) skallenligt sin instmktion (1988:341) i samverkan med andra bibliotek försesynskadade och andra läs-handUcappade med litteratur. BibUoteket skall särskiltframställa och låna ut talböcker och punktskriftsböcker, säljapunktskriftsböcker samt ge upplysningar och råd inom sitt verksamhetsorarådetill frärast folkbibliotek. fungerar som lånecenttal förtalböcker. BibUoteket har vidare en centtal utskrivningstjänst för dövblindaoch svarar för framställning av studielitteratur för läshandikappadehögskolestuderande (anslaget under åttonde huvudtiteln . Bidrag tUl vissastudiesociala ändamål). TiU bibUoteket är knuten en punktskriftsnämnd somenligt sin instruktion (1985:391) har att främja och utveckla punktskriften försynskadade. BibUoteket är tillsynsmyndighet för frågor rörandebidraget till den framställning av videogram på teckenspråk för döva vilkenutförs av (). Enligt 18 § upphovsrättslagen (1960:729) fårtalböcker under vissa villkor fritt framställas för utiåning till synskadadeoch personer raed vissa andra funktionshinder. Utiåning av talböcker sker vidlandets folkbibliotek. uttalade att TPB bör inrikta sinplanering på rainst 1 750 tal-bokstiUar . För den totala produktionen avboktitlar tillgängliga på kassett har den tidigare Handikapputtedningensbetänkande (SOU 1976:20) Kultur för alla varit vägledande, näraligen att avsvartskriftsproduktionen ska finnas tillgänglig på kassett. Ettytterligare riktraärke har varit folkbibliotekens inköpspolitik vilket innebäratt det utbud som normalt finns pä foUcbibUotek också skall göras tiUgängligtsom talbok. har lämnat en fördjupadanslagsframställning för perioden /94-1995/96. TPB:sförvärv av talböcker, genom egen produktion och köp från andra producenter,har /88 to.ra. 1991/92 varierat från 3 095 till 3 257 titiarper år. Utiåningen av talböcker har ökat under den gångna femårsperioden.FörmedUngslånen, dvs. fjärrlån och depositioner, har dorainerat. Depositionernahar utgjort av länen raedan harvarit enstaka fiärtlån. Direktiånen svarar således för en raycket Uten del av utiåningsverksaraheten ochhar framför aUt avsett personer som varit bosatta i . 1992/93-100 utiandet Bil. TPB har minskat antaletexemplar per titel som ett led i utvecklingen mot lånecenttal. görden bedömningen att den lokala och regionala talboksverksamheten utvecklats ochdärmed gått i den rikming mot decenttalisering som staten eftersttävat och attde talboksplaner sora faststäUdes under /86, tillsararaans medde statUga bidragen tiU länsbibliotekens talboksinköp, har bidragit tilldetta. Biblioteksverksamheten för synskadade och andra uUboksberättigadegmpper ute i landet är emellertid enUgt TPB fortfarande av varierande kvalitetoch omfattning. Den lokala och regionala verksamheten har inteinneburit an efterfrågan på TPB:s tjänster bUvit mindre utan den har istäUetökat /91-1991/92 har bibUoteketdrivit ett projekt där man använt talböcker i för elever med läs-och skrivsvårigheter. Resultaten har enligt TPB varit mycket goda ochförmodligen bidragit till att utiåningen av talböcker för bam ökat något /92. TPB är den ojäraförligt störstapunktskriftsproducenten i landet, säväl när det gäller böcker för utlåning ochförsäljning sora i fråga ora kurslitteratur för högskolestuderande. Utiåningenav punktskriftsböcker har rainskat vilket TPBanser frärast beror på otillräcklig inforraation. Vericsamheten vid TPB:s enhet för studielirteraturär i första hand inriktad på att producera kurslitteratur för högskolestuderandesora är synskadade, rörelsehindrade eller har dyslexi (läs- ochskrivsvårigheter). Den övervägande delen av kursUtteraturen produceras soratalböcker, en del som punktskriftsböcker, och en mindre del som förstoradlitteratur för studerande som är synsvaga. Antalet studerande sora fått servicehar ökat från 74 till 122 meUan /88 och /92. SDRVideo har /87-1990/91 byggt upp sin verksarahet genom att investera iprofessionell TV-teknik speciellt anpassad för produktion av videogram päteckenspråk. Antalet programrainuter har under fyra av de fera åren dock blivitlägre än planerat. Under /91 producerades endast hälften av detplanerade antalet programminuter, 509 istäUet för 1 100. Orsakema tUl detta ärenligt SDR problem i samband raed uppbyggnaden. /92 producerades921 programrainuter. Programmen disttibueras huvudsakligen per post tilldövföreningama, vUket enUgt SDR begränsar spridningen. I genomsnitt sänds 167exeraplar per program ut till dövföreningar, skolor och bibliotek. Endistribution via etersändning är enligt SDR önskvärd ora alla döva snabbtskall få tillgång till prograramen. 15 1992/93. Talboks-och framtids- och resursanalys /93 -100 TPBgör bedömningen att den svenska modellen för talboksverksamheten, "i'- med fördelaktig upphovsrättslagstiftning, portobefrielse och staUigt stöd, ärden bästa lösningen för den enskilde läshandikappade. Den svenska talboksmodellenär emeUertid beroende av att alla nivåer, dvs. TPB, länsbiblioteken ochkommunbiblioteken, fungerar bra. TPB drar slutsatsen att eftersom talboksverksamhetenfortfarande är av varierande kvalitet och omfatming ute i landet komraerfjärtlånen från TPB att öka Vidare befarar TPB att entiUtagande åtsttaraning av koraraunemas ekonomi och bristen på reglering avkommunemas skyldighet kan korama att leda tUl att talboksverksamheten ikommimeraa stagnerar och går tiUbaka. en minskad servicebenägenhet hos kommunernasktUle leda tiU ett ökat tryck på TPB skulle följden enligt TPB kunna bli enförsämring av servicen. För att förhindra en sådan utveckUng har TPB:s styrelsebeslutat att från den införa låneresttiktioner för den raestefterfrågade litteraturen. Därmed raåste länsbibUoteken och foUcbibUotekenenUgt TPB ta ett störte ansvar för an mycket efterfrågade talböcker finns itillräcklig mängd ute på bibUoteken. TPB komraer medlånerestriktionema mycket aktivt alt stödja länsbiblioteken ochkommunbiblioteken med ökad inforraation och UtbUdning av aU slagsbibliotekspersonal. EnUgt TPB koraraer det sannolikt inte att finnasnågon komraersiell marknad för punktskrift varför personer sora läserpunktskrift även är hänvisade tiU en av staten fmansieradverksamhet TPB har ttäffat avtal med som gjort det möjligt att fr.o.m. /93 tiUgodose iförsta hand punktskriftsläsande högskolestuderande med diskettböcker. är en bok som har överförts till diskett och sora blir direkttillgänglig för läsning i en dator via syntetiskt tal ellerpunktskriftsdisplay. Det ingångna avtalet kan enligt TPB visa vägen förstora förbättringar av litteraturförsörjningen för de läs-handUcappade. Det syntetiska talet har stor betydelse när detgäller de läshandikappades raöjligheter att med hjälp av datorer få framinforraation ur databaser, och diskettbaserade böcker.Talsyntesen bedöms dock knappast kunna utvecklas så pass attden helt skulle kunna ersätta talböcker på skönUtteraturorarådet Utvecklingen av ett nytt talboksmediura är enligtTPB beroende av utvecklingen på det intemationella planet. står detdock klart att de nuvarande talböckema på analoga tvåspårskassetter inora enöverblickbar framtid komraer att ersättas av digitala raedier. TPB koramer attfölja och pröva de medier som är under utveckUng. TPB föreslår bl.a. att följande målsätmingar skallgälla för verksaraheten : -Fortsatt god och snabb tUlgångtiU det samlade talboksutbudet -En produktions- ochförvärvsnivå av talböcker på ca 3 000 titiar , varav 1 8(X) i egenproduktion. -Ökad talboksutiåning i landetmed ora året 226 -Utiåningen från TPB skallutgöra av den saralade talboks- Prop. 1992/93:100 utiåningen ochfrämst omfatta de titiar som bara finns hos TPB. -Oförändrad produktions- ochförvärvsnivå av punklskriftsböcker, ca 400 titiar . -Ökad punktskriftsutiåning raed15%. -Ökad produktion av videograrapå teckenspråk genora SDR från ca I 000 progrararainuter till 2 /96. fraraför i anslagsfrarastäUningenföljande förslag för att nä de av uppstäUda målen: 1.Projekt med utskrivningstjänstpå punktskrift kostnaden beräknas tiU . 2.Studielitteraturenheten bör blien egen verksarahetsgren under TPB och finansieras helt under åttondehuvudtiteln, littera F. Resurstillskott raed . 3.Fortsatta medel tUl projekt förutveckUng av digitala talböcker. 4.TiUägg tiU I§ i TPB:smyndighetsinstruktion: skall ha en studielitieraturservice tillsynskadade, rörelsehindrade och dyslektiska högskolestuderande. 5.Ökning av bidraget till SDR:sprodulction av videogram på teckenspråk. Bidraget föreslås uppgå tillsararaanlagt för den koraraande tteårsperioden. 6.Medel till SDR för ett tteårigtungdorasprojekt beräknas till . 7.Ett saralat ramanslag för TPB:sförvalmings- och produktionskosmader på . 8.Ett särskilt ramanslag förförvaltningskostnader vid under ättonde huvudtitehipä . 9.Förslagsanslag för studielitteraturunder åttonde huvudtiteln pä . SDR föreslår att en uttedning tillsätts föratt utteda videogramverk- samhetens fortsatta inriktning och an raålgmppens behov kartiäggs. TPB stö der ett sådant förslag raen vill vidga uppdraget till att röra allaläshandUcappa- des tiiUgång lUl Utteratur och läroraedel. Medanledning av ett uppdrag från regeringen att utreda möjligheteraa för enhandikappanpassning av den elektroniska versionen av Nationalencyklopedien (seprop. 1991/92:100 bil. 12) har TPB i samarbete med Statens handUcapprädinkommit med en skrivelse raed heraställan ora raedel för arbetet raedhandikappanpassningen. Talboks-och skall i samverkan med andra bibliotek försesynskadade och andra läshandikappade med litteratur genom att framställa ochlåna ut talböcker och punktskriftsböcker och sälja punktskriftsböcker. Ramanslag1993/94: - Från ramanslaget skall utbetalaslill sora bidrag för produktion av videograra fördöva m.m. -1ramanslaget ingår en engångsanvisning på . Planeringsram: 1993/94 1994/95 1995/96 Beställningsbemyndigandepå för /95. Prop.1992/93:100 Bil. TPBskulle enligt budgetförordningen undergå fördjupad prövning i samband raedberedningen av budgetpropositionen . Prövningen uppsköts dock tillhösten 1992 i avvaktan pä slutbetänkandet frän handikapputredning ochatt vissa av uttedningens förslag skulle beröra TPB och kunna träda 1993 (prop. 1991/92: 100 bil. 12 s. 131, bet. 1991/92:KU27, rskr.1991/92:197). har avlämnat sitt slutbetänkande (SOU1992:52) Ett samhäUe för alla sora remissbehandlas. Med tanke pådet fortsalla beredningsarbetets omfatming och att de förslag som framlagts avuttedningen inte innebär några betydande förändringar av TPB:s verksarahetanserjag det inte rimligt att ytterligare uppskjuta en fördjupad prövning avTPB:s verksamhet. Isin fördjupade anslagsframstäUning har TPB utförUgt redovisat villkoren för sinverksamhet . Min bedömning är au de övergripande målen för verksamhetenuppnåtts och att TPB:s resultat är att beteckna sora raycket goda. Bibliotekethar fungerat på ett effektivt och initiativrikt särt sora lånecenttal och somlandets främsta producent av tal- cx;h punklskriftsböcker. harvidare aktivt deltagit och följt den internationella och tekniska utvecklingen. Jag delar TPB:s bedömning att är enviktig centtal instans för utvecklande av kompetens och service åt läns- ochkomraunbibliotek och att standarden pä de lokala och regionala talboksbeståndenalltjämt är mycket ojämn. Jag anser därför att det finns goda skäl att ge TPBfortsatt uppdrag att fullgöra de uppgifter soraslaten har när det gäller försörjningen med litteratur j>rop. 1992/93:100 åt synskadade och andra läshandikappade gmpper. Även om jag bedöraer att TPB:s produktions- ochdisttibutionsinsatser behövs bör det varabibUotekets sttävan att verka för en fortsatt decenttaUsering av talboksverksara heten i landet I denna del har TPB en vUctig roU som samordnare ochinforraatör. Inom TPB:s område sker en teknisk utveckling som pånågot längre sUct påtagligt kan förändra villkoren för vericsaraheten. Det ärangeläget att TPB både följer utvecklingen och aktivt verkar för attändamålsenliga lösningar koraraer fram. Vad bettäffar SDR:s verksamhet raed produktion avvideogram för döva anser jag att de uppgifter som TPB har sorabidrags- och tillsynsmyndighet är ändamålsenliga och bör fortsätta somtidigare. När verksamheten stabiliserats bör SDR kunna producera ett störteantal programminuter. Jag anser därför att verksamheten bör fortsätta med sammainrikming och ambition som tidigare /94-1995/96 raen attregeringen inför nästa tteårsperiod bör göra en mer föratsätmingslösgenoragång både vad gäller produktion och organisation. Motbakgrand av den fördjupade prövningen drar jag följande slutsatser.Övergripande raål för TPB skall även i fortsätmingen vara att i samverkan raedandra bibliotek förse synskadade och andra läshandikappade raed litteraturgenora att framställa och låna ut talböcker och punktskriftsböcker samt säljapunktskriftsböcker. skall ge upplysningar och råd inom sittverksamhetsområde till främst folkbibliotek samt skall fungera sora centtalinstans för att utveckla korapetens och ge service åt alla delar av landet TPBskall särskilt följa den tekniska utvecklingen samt verka för att en anpassningav tekniska läshjälpmedel sker för läshandikappade. Det bör ankomraa påregeringen att meddela närmare föreskrifter. Vid beräkning av anslaget har jag tagit hänsyn tiUpris- och löneutvecklingen. TPB bör vidare erhålla vissa engångsmedel förprojekt raed handikappanpassning av Nationalencyklopedien. Enligt riksdagensbeslut om oraställning och rainskning av den statliga adrainisttationen haranslaget minskats med (prop. 1990/91:150 bU. 11:7, bet 1990/91:FiU37, rskr. 1990/91:390). Jag har vidare beräknat att det är möjligt attreducera kosmaderaa ytterligare för verksamheten genom rationalisering med0,. bör i likhet få enbemyndigande an göra bestäUningar av talböcker, punktskriftsböcker ochinformationsmaterial sora koraraer att belasta anslaget /95. Jagföreslår att berayndigandet skall avse högst . Jag föreslår att medlen till TPB som förinnevarande budgetår anvisats under de båda anslagen C 16. TPB:Förvalmingskosmader och C 17. TPB: Produktionskosmader i fortsättningen böranvisas under ett enda raraanslag. TPB:s framställning iövrigt föranleder inga åtgärder från rain sida. Plane- /93-100ringsramen för den kommande tteårsperioden bör uppgå till . TPB uppfyller de redovisningskrav enligtbokföringsförordningen sora utgör en fömtsätming för lån i Riksgäidskontoretför finansiering av investeringar i anläggningstiUgångar. Biblioteketsengångsanvisning för installation av en lokalt bibliotekdatasystem budgetåret1992/93 (prop. 1991/92:100 bil. 12, bet 199I/92:KrU26, rskr. 1991/92:221) bördärför övergå till lån i RUcsgäldskontoret. Behovet av låneram under budgetåret1993/94 uppgår till .