prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Hushållens sparkvot har ökat kraftigt Föreliggande prognos utgår ifrån att kon- Prop. 1992/93:100 solideringsprocessen är i det närmaste genomförd. Ett teckenpå att så är Bilaga 1.1 fallet är att nedgången i fastighetspriserna ser utalt hejdats . Således föratspås den privata konsumtionen ochindustriinvesteringaraa öka 1993. Nettoexportens bidrag är avtagande till följdav den kraftigt ökade importen, som väntas följa tillväxten i den inhemskaefterfrågan. BNP-tillväxten för hela ekonomin föratses bli ca V/i procenl 1993medan den för fasllandsekonomin väntas uppgå lill 2 procenl. Den expansiva finanspolitik som förts de senasteåren har inte haft avsedd effekt. Arbetslösheten har förblivit lika hög somtidigare d v s av arbetskraften. Regeringen har efter valutaoronunder uppenbarligen tagit intryck av utvecklingen i och Sverigeoch budgeten är stram. Utgiftssidan kan närmast betecknas som eninflationsjustering av Qolårets. uppvisar budgeten etl underskollpå ca 50 mrd NOK, men delta skall ses i ljuset av att staten haransenliga nettofordringar. Deprecieringen av den svenska kronan och det därpåföljande trycket mot den norska valutan föranledde regeringen att presenteraelt åtgärds-paket i budgetpropositionen. Syftet var att stärka industrin genomen sänkning av arbetsgivaravgiften och därmed lugna valutamarknaden. Dettaskulle finansieras via en höjning av momsen och toppskatlen. Vare sig dettaförslag eller en höjning av marginalräntan lyckades hejda valutaspekulationeraaoch tvingades överge kronans koppling till ECU. väntas fasllandsekonomin och den totala BNPatt uppvisa liknande tillväxttal som främst till följd av enfortsatt hög inhemsk efterfrågan. Prisstegringstakten i väntas stiga lill3'A procent för att sedan falla tillbaka till 2Vi procenl åretdärpå. Deprecieringens inflationsimpuls väntas således inte få fullt genomslagberoende på att den i viss mån motverkas av den måttliga ökningen i privatkonsumtion, produktiviietsförbättringaraa i industrin, de låga lönelyften samtdet låga kapacitetsutnyiijandet. Inomländema i samt republikema i f d fortgåromställningen till marknadsekonomi med varierande hastighet och framgång. I de länder i som tidigt inleddereformprocessen framför allt Ungem, och tycks nu enviss ljusning kunna skönjas vad gäller den ekonomiska utvecklingen. Dessaländer har haft betydande framgång vad gäller makroekonomisk stabilisering ochprivatisering av mindre företag. De har dessutom med framgång inlett enomläggning av handeln från traditionella handelspartners i öst till nyamarknader i väst. Det är därmed troligt all den samlade produktionen ökar frånoch med 1993. Blandmånga av de stater som utgjorde f d har dock Prop. 1992/93:100reformprocessen knappt påbörjats. Dessa stater har dessutom drabbats Bilaga1.1 hårt av att den tidigare mycket omfattande intema handeln drastisktminskat. Vad beträffar är den ekonomiska situationen kritisk, delvispå grand av oklarhet om reformpolitikens framtid. Åtgärder för att uppnåmakroekonomisk stabilitet har inle fått effekt. De baltiska staterna påverkas av utvecklingen inomOSS i allmänhet och i synnerhet. Under den inledande fasen avreformprocessen har de baltiska stateraa visat en påtaglig beslutsamhet ochreformvilja. Samtliga tre stater har exempelvis lämnat rabelzonen och helteller delvis infört egna valutor, som omfattande prisliberaliseringargenomförts. De första stegen mot mer omfattande privatiseringar har tagits.Trots dessa initiala framgångar bör poängteras att stora svårigheter kvarstår.Även kommer utvecklingen i de baltiska ekonomierna att kännetecknasav fallande produktion och stigande arbetslöshet. 3.1 Export och import Sverigestotala varaexport ökade med 1992. beräknas den stiga och meddrygt 8 1/1994. Föratom en snabbare marknadstillväxt beror uppgången påstärkt konkurrenskraft och andelsvinster. Varaimporten visar en långsamåterhämtning . beräknas den falla med omkring 1/2%och öka med 1994. Importtillväxteninom OECD-området bedöms bli betydligt svagare änunder konjunkturappgången . Marknadstillväxten var då mer än tregånger högre än den beräknade för 1992-1994. Det bidrar tUl en relativt långsamexporttillväxt , trots en markant förbättring i industrinskonkurrenskraft. Sverigesrelativpris för bearbetade varor steg med under perioden 1985-1989.Detta har lett till att industrin förlorat marknadsandelar i storutsträckning. började industrin hålla tillbaka exportpriseraa ochrelativpriset föll något. Utrymmet för en större prisnedgång var ändåbegränsat, eftersom kostnadsutvecklingen var fortsall hög. Diagram 3:1 Svensk industris konkurrenskraft Prop.1992/93:100 Bilaga 1.1 1975 1977 1979 1981 1983 1985 1987 1989 1991 Källa: föll relativpris för bearbetadevaror något och steg måttligt året därpå. Industrin förlorade ändåmarknadsandelar i stor omfattning under dessa år. De tidigare årens snabbaförsämring i konkurrenskraft slår igenom . sjönkåter relativpriset, vilket kunde märkas i en uppbromsning av andelsför- lustema.Under 1992 beräknas förlusten lill 2,på världsmarknaden Prop. 1992/93:100 för bearbetade varor, att jämföra med 4,1991. Sänkningen av arbetsgivaravgiften i januari 1993samt deprecieringen av den svenska kronan efter det att kopplingen till ecunsläppts, skapar utrymme för en kraftig sänkning av relativpriset för svensk exporti år. Totalt beräknas relativpriset minska med 1993. En del avfallet förklaras av utrymmet för en relativprissänkning som deprecieringen avkronan ger. Omkring hälften av utrymmet (sedan de ökade kostnadema förimporterade insatsvaror räknats bort) antas utnyttjas för enrelativprissänkning och resten till en vinstmarginalförbättring.Relativprissänkningen är nästan lika stor som i samband med devalveringama ibörjan på 1980-lalel, då relativpriset föll . Den kraftiga förbättringen ikonkurrenskraft bidrog starkt till att exportindustrin kunde vända de tidigaremarknadsandelsförlusterna till vinster. Industrins andelar på OECD-marknadenökade med i volym . Under prognosperioden1993-1994 beräknas andelsvinsteraa uppgå till 6 1/. Tabell 3:1 Exportmarknadstillväxt, relativa priser,marknadsandelar och export av bearbetade varor 14 importriser, SEK Svenska exportpriser Relativpris 2,7 2,0 -0,7 -0,8 -2,2 -1,4 16,0 7,9 -7,0 2,6 2,5 -0,1 -4,3 -5,0 -5,4 -4,6 -2,6 -2,5 -4,7 -2,6 -0,5 0,4 Anm: Exportmarknadstillväxt avser en sammanvägning avimportökningen av bearbetade varor i olika länder. Som vikter har använtsländernas andelar som mottagare av svensk export av bearbetade varor.OECD-ländemas importpriser vägs samman pä motsvarande säu. Källor: ,och . Relativprissänkningen beräknas leda tillmarknadsandelsvinster för svensk exportindustri på lio år.Andelsvinsteraa kan ändå väntas bli begränsade p.g.a. att andra faktorerinverkar negativt på utvecklingen. En faktor som håller tillbaka exporten underinnevarande lågkonjunktur är produktsammansätlningen. Svensk export avbearbetade varor är i högre grad än konkurrentiändema inriktad på varor som numöter särskilt svag efterfrågan eller missgynnas av överkapacitet påexportmarknaden. Detta gäller t.ex. papper och papp samt jäm och stål, menockså vissa investeringsvaror, se tabell 3:2. I en jämförelse med Sverigestre resp. 14 största konkurrentländer inom ligger den största skillnadenmellan dem och i alt andelen papper och papp samt jäm och stål iexporten är betydligt större för . Andelen maskiner och transportmedelär visserligen totalt sett ungefär lika stor för som för igenomsnitt, men skillnaderna är stora för enskilda varagrapper. andelindustrimaskiner, telekommuni-kationsutrastning och vägfordon i exporten ärslörre än för OECD-genomsnittet. största konkurrent, , harännu större andelar industrimaskiner och vägfordon i sin export än ,vilket också missgynnat export då efterfrågan på dessa varor dämpatsunder lågkonjunkturen. har tappat av sin andel avvärldsmarknaden för bearbetade varor. 1992/93:100 Bilaga1.1 Diagram3:2 Marknadsandel och relativpris för export av bearbetade varor till14 1980 1982 1984 1985 1988 1990 1992 1994 Källor: , , och Andelsutvecklingen beror inte enbart påkonkurrenskraften och produktsammansättningen i förhållande tillkonkurrenlländeraa. , som upprätthållit sin konkurrenskraft relativt väloch som dessutom har stora andelar varor som växer snabbt på exportmarknaden,som t.ex. kontorsmaskiner, datorer, telekommunikationsutmstning, har ändåtappat marknadsandelar . En del av andelsförlusteraasom drabbat flertalet kan förklaras av den ökade konkurrensen frånnyindustrialiserade länder som , , och . De hartillsammans vunnit andelar på exportmarknaden för bearbetade varor iaccelererande takt . har dessa ländertillsammans ökat sin marknadsandel för bearbetade varor med . Tabell 3:2 Varuexportensfördelning på några varugrupper 1990 Andelar av totalvaruexport i procent 1992/93:100 Bilagal.l Anm.:Tyskland avser här . Varugrupperna är uppdelade enligt SITC, Källa:OECD (Foreign Trade by Commodities, 1991), . Mol slutet av 1989 inleddes ett fall i den svenskavaruimporten. minskade den med . Det kraftigafallet hänger delvis samman med en omfattande lageravveckling. Importandelentycks också ha återgått till en mer normal nivå jämfört med överhettningsårenmot slutet av , då importen drevs upp genom dekapacitelsrestriktioner som förelåg för den inhemska produktionen. Inedgångsfasen har importen också minskat snabbare än den importvägdaefterfrågan. Bedömningen av importen av bearbetade varor baserasi hög grad på utvecklingen av den s.k. importvägda efterfrågan. De olikaefterfråge-komponenterna vägs där samman med avseende på genomsnittligtimportinnehåll av bearbetade varor. Tabell3:3 Importvägd efterfrågan på bearbetade varor Bidragtill importvägd efterfrågan, procentenheter Offentlig varukonsumtion Privat varukonsumtion av bearbetade varor Lagerförändringar Importvägd efterfrågan Import av bearbetade varor 0,3 0,2 -0,2 -3,7 -0,9 -2,5 -6,7 -7,5 0,6 -1,4 -0,2 -2,5 0,1 1,5 -1,9 -1,2 -0,0 -1,7 -0,5 -0,4 2,4 0,5 0,2 -1,0 -0,1 -0,1 -0,3 0,8 3,8 0,7 Anm.:Beräkningarna av importvägd efterfrågan utgår från importinnehåll.Källor: och . 1991 föll den importvägda efterfrågan med hela 7%.Den starka lageravvecklingen i kombination med raset i maskininvesteringaraavar de viktigaste faktorerna bakom della. föll den privatavarakonsumtionen kraftigt som maskininvesteringaraa fortsatte attminska. Etl positivt lagerbidrag medförde att nedgången i importvägdefierfrågan stannade vid . föratses en förskjutning av användningssidanmot mer importtunga delar varför den importvägda efterfrågan i slort sett bliroförändrad, trots att den totala (ovägda) efterfrågan fortsätter att minska.Härtill bidrar i första hand den starka exporttillväxten samt all nedgången förmaskininvesteringar i stort sett upphör. Den privata konsumtionen minskarvisserligen totalt sett kraftigt, men minskningen i vamkonsumtion beräknas bliav ungefär sanuna storleksordning som 1992. Den starka exportlillväxten 1994bidrar i hög grad till den femprocenliga tillväxten av den importvägdaefierfrågan som då föratses. Normalt ökar importen snabbare än den importvägdaefterfrågan. Detta kan ses som en effekt av den tilltagande intemationellaspecialiseringen som kännetecknat världsekonomin . Ekonometriskaskattningar lyder på att denna effekt för har upgått till 1,per årunder . finns dock två viktiga skältill varför inte importen av bearbetade varor väntas öka snabbare än den importvägdaefterfrågan. Importandelen drevs upp av det extremt höga kapacitetsutnyttjandetunder överhetlningsåren. I nedgångsfasen återgår imporlandelen sedan till meranormala nivåer Det andra skälet är att deprecieringen av kronan gör importvarorrelativt sett dyrare vilket naturligtvis bör få effekter på importvolymen. Importprisel för bearbetade varor föll under1992. väntas en ökning med , vilket till största delen förklarasav deprecieringen av den svenska kronan och dess genomslag på importprisema.Deprecieringen antas få full effekt på importpriset för råvaror, medan effektenpå övriga varor blir mindre. Den svaga inhemska efterfrågan och de pressadehemmamarknadsprisema gör att såväl exportörerna lill som importörema häri landet sannolikt pressar sina marginalen Tabell 3:4 Export och import av varor 1992/93:100 Bilaga1.1 -2,6 -2,2 -29,7 -4,0 -18,0 -3,9 -18,0 -1,2 -0,4 -1,0 -9,2 -2,8 -2,2 -2,9 -7,5 -1,2 -1,0 -0,5 -2,0 -32,4 -46,9 -1,5 -4,8 -3,6 -10,5 -6,6 -4,7 -5,5 -11,0 -5,9 -1,3 -2,5 -6,1 -0,2 -0,6 -1,1 -3,2 3.2 Bytesbalans Prop. Bilaga 1.1 Bytesbalansen uppvisade 1992 preliminärtetl underskolt på drygt 25 miljarderkr., motsvarande 1,av BNP. enpåtaglig förbättring, som framför allt förklaras av en väntad ökning Handelsbalansen visade 1992 ett överskott och väntas förbättras med drygt 22 miljarder kr.för att visa ett rekordstort överskoll på . betydandeunderskott i avkastningsnettot även beräknasbytesbalansen visa etl krafiigt överskott 1994, motsvarande 1,5%av BNP 323,7 -1,3 -1,3 -1,4 -1,4 -1,4 Sjöfartsnetto Övriga transporter Resevaluta Övriga tjänster -19,0 -6,9 -20,5 -0,9 -22,7 -0,5 -22,2 -0,3 -21,4 -0,4 -14,8 -9,0 -11,8 -10,0 -8,3 Avkastning på kapital därav räntenetto återinvesterade vinstmedel -27,1 -42,2 -29,3 -45,2 -34,9 -52,3 -39,7 -60,4 -31,9 -54,3 -13,5 -12,4 -13,9 -12,5 -13,4 -40,5 -3,0 -20,2 -1,4 -25,6 -1,8 -4,7 -0,3 Anm.: P.g.a. avrundning summerar inte alltid delarna tilltotalen. Källor: , och . Underskottet i tjänstebalansen bedöms minska någotunder vilket förklaras av en viss förbättring i resevaluta-samt sjöfartsnettol. Underskottet i resevalutanettot beräknas falla för förstagången . Inkomstema bedöms successivt stiga i volym lill följd av defallande relativprisema på turisttjänster i , i kombination med deninternationella konjunkturappgången. Resevalulautgifteraa däremot beräknasminska kraftigt i volym (-1993) i samband med fallet i privat konsumtionoch den negativa utvecklingen i hushållens disponibla inkomster. Räknat ilöpande priser blir effekten på resevalutanettot däremot inte så stor,eftersom utgifteraa stiger markant till följd av deprecieringen av kronan. Kapitalavkastningen i bytesbalansen visar fortsaltstort underskott, men beräknas det minska med ca ,vilket förklaras av utvecklingen i räntenettot. Den räntebärande skulden lillutlandet ökar inle lika mycket som , vilket förklaras bl.a. av enförbättring i bytesbalansensamt en nedgång i svenska direklinvesteringar utomlands . Räntenettotförsämrades ändå med . Försämringen kan delvis förklaras aven övergång från kortfristig till mer långfristig upplåning , somvanligen genererar halvårs- eller helårsvisa räntebetalningar. Deima typ av lånsom togs 1991 belastade följaktligen räntenettot först . Ränteuppgången i sambandmed oron på de finansiella marknaderaa slår till störstadelen igenom och bidrar till ett ökat underskott i räntenettot. Det högaränteläget förklaras också av en ökad kronandel i skuldstocken. Utländskaplacerare har visat ökat intresse för svenska räntebärande värdepapper.Kronandelen i skuldstocken växer därmed. Det svenska ränteläget fårföljaktligen en allt större betydelse för de räntekostnader som belastarbytesbalansen. Vidare bidrar fallet i kronkursen till att utlandsskuldenautomatiskt ökar. Under1992 ökade staten sin utlandsupplåning. En del av detma upplåning deponeras isvenska banker, vilket medför att de kan amortera sina skulder mot utlandet.Den statliga upplåningen är huvudsakligen långfristig. Den upplåning somgjordes genererar följaktligen räntebetalningar först . Diagram 3:3 räntebärande skuld mot utlandet1985-1994 Andel av BNP, % 55 1992/93:100 Bilaga 1.1 Anm.: Den räntebärande skulden påverkarräntebetalningarnas storlek. Här ingår samtliga räntebärande skuld- ochtillgångsslag mellan och utlandet. Däremot inkluderas intehandelskrediter, statens andelar i internationella utvecklingsbanker m.m. Inteheller tillgångar i form av direktinvesteringar och portföljaktier ingår.Källor: , riksbank och . Ensuccessiv nedgång i marknadsräntoraa får en positiv effekt på räntenettot1994, då den räntebärande utlandsskulden beräknas minska. En minskning med enprocentenhet i räntenivån för den räntebärande skulden innebär en förbättring iräntenettot med . 12Riksdagen 1992/93. Deutländska direktinvesteringarna i bedöms nära balansera del Prop.1992/93:100 svenska direktinvesteringsulflödet . Mönstret Bilaga 1.1 under den senare hälften av 1980-lalet, då utlandsinvesteringaraa genererade betydande underskott, bröts dånettoutflödet för direktinvesteringarna uppgick till ,att jämföra med hela . skedde en markant uppgång av deutländska direktinvesteringarna i . De steg från drygt 12 miljarder kr.1990 till . pekar preliminära uppgifter på enpåtagligt minskad nivå både av de utländska direktinvesteringama i ochde svenska utomlands. Det hör sannolikt samman med den internationella lågkonjunkturen,ränteuppgången och skuldsaneringen. Det finns ändå flera faktorer som talar fören uppgång i de utländska direktinvesteringarna i . Det harblivit lättare för utländska företag att köpa svenska företag sedan den nyaförvärvslagstiftningen trädde i kraft . Förstärkningen avnäringslivets konkurrenskraft, fördelaktig företagsbeskattning m.m. bordevidare stimulera utländska investeringar i . 4 Industrin Prop. 1992/93: lOO Bilaga 1.1 4.1 Produktion och konkurrenskraft Efterdet kraftiga fallet i industriproduktionen från tycksnedgången ha upphört . Sänkningen av arbetsgivaravgiften från 1januari 1993 samt deprecieringen av kronan ger en avsevärd förbättring avkonkurrenskraften, som beräknas bidra till en gynnsam utveckling avindustriproduktionen. Den svaga intemationella efterfrågan motverkar däremot enkraftigare uppgång. Tabell 4:1 Nyckeltal för industrin Enhetsarbetskostnad, (ULC) 14 ULC 14 ULC, SEK Relativ ULC, SEK -2,0 8,8 3,0 5,6 4,1 6,7 -1,0 -5,1 7,6 -3,5 3,7 3,8 -0,1 1,9 0,8 -0,9 1,0 0,3 3,1 -2,7 2,0 15,0 -15,4 6,0 4,5 3,9 0,6 -1,1 Anm.: Konkurrentländernas ULC och växelkurser är viktademed konkurrentvikter, som tar hänsyn till konkurrensen med både exportoch hemmaproduktion på exportmarknaden. Vi har inte inkluderat konkurrensengentemot länder utanför ÖECD-området. Produktiviteten baseras här på SCB:s industristatistik.Uppgiften är uppreviderad, men preliminär. Källor: , ,och . Industrins andel av BNP föll 1982 till knappt 21%från 1978, året innan dåvarande nedgångsfas. har andelen minskat från22% . Den krympande andelen hör samman med den kraftiga nedgångeni efterfrågan under irmevarande lågkonjunktur, det höga kostnadstrycket, fallandeproduktpriser, lönsamhetsförsämringen m.m. Den höga realräntan ochkredilåtstramningen inom den finansieUa sektom är några faktorer som dessutommotverkat nyinvesteringar inom industrin (se vidare kapitel 8). Industrikapacitet har slagits ut. En grov uppskattningav hur stor utslagningen varit är skillnaden mellan förändringen i produktionenoch kapacitetsulnyttjandet. Måttet visar att av industrins kapacitetslagits ut mellan t.o.m. . Iverkstadsindustrin beräknas kapacitetsutslagningen ha uppgått till undersamma period. Till detla ska också läggas den kapacitet som varaktigtförsviimer i och med nedläggningen av Volvos fabriker i och Kalmar.Volvo tar därmed bort av sin kapacitet i . Det innebär attytterligare av industrins kapacitet läggs ned, grovt räknat,utöver som vi räknat med. drar ner antalet anställda, men behållertills vidare sin produktionskapacitet. Detta är möjligt genom minskad sjukfrånvarooch ökad produktivitet. Diagram4:1 Industriproduktion och kapacitetsutnyttjande Index kvartalet 1989=100 104 1992/93:100 Bilaga1.1 100 96 92 88 84 80 Industrins kapacitetsutnyttjande sjönk fråntoppnivån t.o.m. . Under den tidigarenedgångsfasen till bottennivån 1982 minskadekapacitetsulnyttjandet med . Industriproduktionen föll under sammaperiod, att jämföra med ett fall med under den senare nedgångsfasen.Detta indikerar att utslagningen av kapacitet varit större under innevarandelågkonjunktur än under den tidigare. Utslagningen under början av 1980-taletkan med ovan nämnda grova beräkningssätt uppskattas tUl , mot . Det möjliga kapacitetsutnyttjandet, dvs. den nivåsom kunde nåtts med befintlig arbetsstyrka om inte hinder av olika slagförelegat, har också minskat betydligt och i högre grad än under den förralågkonjunkturen . Skillnaden mellan det faktiska ochmöjliga kapacitetsutnyiijandet ökade avsevärt , vilketinnebär att företagen i viss mån behöll ledig kapacitet. minskadeemellertid denna skillnad, vilket tyder på all företagen i högre gradreducerade antalet anställda. Produktionen stabiliserades emellertid förra åreloch produktiviteten steg inom industrin, vilket motverkade en fortsattutslagning. Med befintlig arbetsstyrka skulle industrin teoretiskt ha kunnatproducera mer om det funnits tillräcklig efterfrågan. Denberäknade ökningen i industriproduktionen 1993-1994 med totalt skulle alltsåinte innebära någon omedelbar risk för flaskhalsar och brist på arbetskraftinom . Därefter finns däremot betydande risker för detta ominte industrikapaciteten åter växer . förbättrades industrinskonkurrenskraft lill följd av en gynnsam växelkursutveckling för den svenska kronan,p.g.a. Även förbättradeskonkurrenskraften lill följd av en effektiv depreciering av kronan. ökade industrins arbetskostnad per producerad enhet ändådrygt snabbare än i konkurrentländerna, räknat i gemensam valuta. Under1992 steg industrins lönekostnader med endast drygt 3 1/. Den svagaefterfrågan och det växande överskottet på arbetskraft har starkt bidragit lillatt bromsa löneökningslakten. Industrins produktivitet steg markant, till 3,,vilket sammantaget innebär att industrins arbetskostnad per producerad enhetvar så gott som oförändrad. 1 konkurrentiändema beräknas den däremot ha stigitmed . Beslutet att låta kronan flyta fritt innebar en effektivappreciering av konkurrentländemas valutor med fram lill mitten avdecember 1992. Valutakurserna antas rent tekniskt liggakvar på denna nivå. Räknat i gemensam valuta uppgår förbättringen i industrinskonkurrenskraft till . Diagram 4:2 Industrins arbetskostnad per produceradenhet i relativt 14 1980-1994 1992/93:100 Bilaga1.1 ÄTä/Zor. ', ,och . Sänkningen av arbetsgivaravgiften saml borttagandetav beräknas ge industrin en kostnadssänkning med totalt3,. Dessutom bidrar deprecieringen av kronan starkt till alt förstärkakonkurrenskraften. Relativt största konkurrentland sänkskostnadsnivån med , räknat i svenska kronor. RelativtSveriges 14 viktigaste konkurrentländer beräknas industrins arbetskostnad perproducerad enhet minska med totalt , räknat i gemensam valuta samma period.Det innebär att det relativa kostnadsläget 1994 blir gynnsammare än 1983 årsnivå. förbättringenhör inte enbart samman med deprecieringen av kronan och Prop. 1992/93:100sänkningen av arbetsgivaravgiften. Stora delar av industrin har slagits ul Bilaga 1.1 och de förelag som återstår är de mest konkurrenskraftiga.Produktivitetstillväxten i dessa företag är sannolikt relativt hög. 1 samband med konjunkturnedgången började industriföretagens vinster falla. Industrins rörligakostnader per producerad enhet steg snabbare än produktpriseraa redan fr.o.m.1988, och marginalema, dvs. braltoöverskollel som andel av brattoproduktionsvärdet,pressades för att bromsa marknadsandelsförlusteraa. nådde lönekostnaderaa per producerad enhetden högsta nivån , men uppgången i insatskostnaderaa mer änhalverades. Försäljningsprisema höjdes i allt långsammare takt och marginalemapressades ylterligare. dämpades ökningstakten i både insats- ochlönekostnader, men produktpriseraa steg ännu långsammare. minskade industrins rörliga kostnaderper producerad enhet. Produktpriseraa föll någol mer och vinstmarginalenkrympte , om än inte så kraftigt som föregående år.Industrins vinstandel, dvs. driftöverskottet bratto som andel avförädlingsvärdet, beräknas ha nått en botten 1992, ungefär i nivå medvinstandelen under lågkonjunkturåren 1980-1981. Vinstmarginalen beräknas stiga med hela 3procentenheter, vilket innebär att en stor del av marginalförlustema under desenaste åren återhämtas.