prop · GG03169 · 1992-12-31 00:00:00 — Det är viktigt attledningen utformas så att det blir möjligt att utse rektorer som inte baraskall vara chefer för stora myndigheter utan också vara akademiska ledare. Detankommer också på ledningen att se till att redovisning och uppföljning läggsupp så att det går att få fram underlag för en bedömning av om verksamhetenbedrivits på ett kostnadseffektivt sätt och i enlighet med de målsättningar somregering och riksdag lagt fast. Detta arbete bör ges hög prioritet. Föratt stödja ledningsutvecklingen vid universiteten och högskolorna avser jag attredan innevarande budgetår ta initiativ till ett högre ledningsseminarium förde svenska universiteten och högskolorna. Härvid bör det vara möjligt att tatill vara såväl internationella erfarenheter som svenska erfarenheter frånandra samhällssektorer. Vidde statliga universiteten och högskolorna är de studerande skyldiga atttillhöra studentkår. Vid universiteten i och gäller dennaskyldighet även nation och vid fakultetsförening.Sammanlagt finns 79 obligatoriska studentkårer och 27 nationer. Storleken påvarje kår varierar mellan ca 40 och ca 27 000 medlemmar. Totelt omfattarobligatoriet ca 175 000 studenter. Bestämmelserom det s.k. kårobligatoriet finns i förordningen (1983:18) om studerandekårer,nationer och studentföreningar för fakultet. Förordningen är utfårdad med stödav bemyndigande i 36 a § högskolelagen (1977:218) enligt vilken regeringen fårmeddela föreskrifter om skyldighet för studerande som går igenom utbildninginom högskolan att tillhöra särskilda studerandesammanslutningar. Ett motsvarandebemyndigande har tagits in i 4 kap. 4 § i den nya högskolelag (1992:1434) somträder i kraft den 1 jufi 1993. Deobligatoriska sammanslutningarnas verksamhet kan grovt indelas i tvåhuvudområden. I det studentfackliga området ingår representation i universitetseUer högskolas organ, utbildningsbevakning och annan in- tressebevakning.I det studiesociala ingår frågan om studentbostäder, studerandehälsovård,motionsidrott, restauranger och samlingslokaler. Dessutom bedriver vissa sammanslutningarannan verksamhet, oftast på affärsmässig grund, t.ex. nöjesverksamhet,bokhandelsverksamhet och tryckeriverksamhet. Frågan om detobligatoriska medlemskapet i studentkår, nation och studentförening förfakultet har tidigare utretts vid flera tillfållen. Bakgrunden har varit envitt spridd uppfattning att det utifrån grundläggande demokratiska principerär felaktigt med ett obligatoriskt medlemskap i sammanslutningar av dettaslag. En redogörelse för tidigare utredningsarbete och riksdagsbehandlingfinns i betänkandet (SOU 1990:105) Studenten och tvångsanslutningen. Genom beslut den 23februari 1989 bemyndigade regeringen chefen för atttillkalla en särskild utredning med uppdrag att utreda kårobligatoriet m.m. Medstöd av bemyndigandet utsågs professor till särskildutredare. Utredningen, som antog namnet obligatorieutredningöverlämnade betänkandet (SOU 1990:105) Studenten ochtvångsanslutningen. Som direktiv för utredningen gällde att utredakonsekvenserna av ett avskaffande av kårobligatoriet. En sammanfattning avutredningens förslag bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 8. Utredningensförslag har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna och övrigasom inkommit med yttranden jämte en sammanfattning av remissvaren bör fogastill protokollet i dette ärende som bilaga 8. Remissyttrandena i ärendet (dnr3990/90) finns tillgängliga hos . Universiteten,högskolorna och studentkårema delgavs ett arbetsmaterial,framtaget inom , som skulle ligga till grund för detfortsatta beredningsarbetet. Mittförslag: Tvånget för studenter att tillhöra studentkår, nation respektivestudentförening för fakultet, det s.k. kårobligatoriet, upphör i och medutgången av juni månad 1995. Utredningensförslag: Som framgått tidigare hade utredningen i uppdrag att utredakonsekvenserna av ett avskaffande av kårobligatoriet men inte att ta ställningtill frågan om det skulle avskaffas eller ej. Remissinstanserna:Inställningen till frågan om ett avskaffande av kårobligatoriet var delad. Skälen for mitt förslag:Bakgrunden till det omfattande utredningsarbete som har ägt rum när det gällerkårobligatoriets vara eller inte vara är den vitt spridda uppfattningen att detutifrån grundläggande demokratiska principer är felaktigt med obligatorisktmedlemskap i sammanslutningar av detta slag. Principenom föreningsfrihet är en av de grundläggande fri- och rät- Prop. 1992/93:169tighetema och är tillsammans med bl.a. yttrandefriheten inskriven i regeringsformen.Den s.k. negativa föreningsfriheten innebär enligt regeringsformen 2 kap. 2 §ett skydd gentemot det allmänna mot tvång att tillhöra politisk sammanslutning,trossamfund eller annan sammanslutning för åskådning i politiskt, religiöst,kulturellt eller annat sådant hänseende. Ävenom det har ansetts att kårobligatoriet faller utanför grundlagsregelnstillämpningsområde kan - enligt min mening - obligatoriet, från de principiellautgångspunkter som regeringsformen här vilar på, starkt ifrågasättas. Dennegativa föreningsfriheten är grundläggande för varje demokratiskt samhälle.Den bör omfatta även studentsammanslutningar. Enfråga av viss betydelse i detta sammanhang är huruvida dagens obUgatoriskastudentsammanslutningar är att betrakta som privaträttsliga juridiska personereller om de skall betraktas som en del av ett universitet eller högskola.Enligt min mening överväger numera det förra synsättet. De principiellainvändningarna mot ett obligatoriskt medlemskap blir härigenom än starkare. Jaganser härutöver att det finns ett samband mellan obligatoriefrågan och denallmänna utvecklingen inom universitets- och högskoleområdet. Den avregleringoch frigörelse som pågår minskar av naturliga skäl styrkan i argumenten för attjust vad gäller studenterna bibehålla en central reglering avorganisationsstrukturen. Enaweckling av obligatoriet möjliggör också en vitalisering av studentlivet ochstudentengagemanget i universitetens och högskolornas framtid. Det lågadeltagandet från studenternas sida i de obligatoriska kårernas val och arbeteär ett stort problem för det studentfackliga arbetet. Det kan också medfog ifrågasättas i vilken utsträckning det kan betraktas som demokratisktrimligt att basera ett av staten säkerställt inflytende inom den högreutbildningen på en kårstruktur som endast förmår att engagera en bråkdel avstudenterna. Enaweckling av kårobligatoriet är därmed både principiellt riktigt ochdemokratiskt förnyande. Omriksdagen biträder en aweckling av obligatoriet till bör till dentidpunkten bestämmelsen i högskolelagen med bemyndigande för regeringen attföreskriva om sådant obligatorium upphävas. 7 1992/93. 1 samL Nr 169 6.6.3 Konsekvenser aven avveckling av obligatoriet Minabedömningar och mina förslag: Awecklingen av kårobligatoriet kan väsentligengenomföras med åtgärder som ligger inom regeringens kompetensområde. En radpraktiska frågor kräver emellertid fortsatt beredning. Hit hör bl.a.studentfackliga, sociala och ekonomiska frågor. Det är angeläget att dessa kanlösas på ett sådant sätt att viktiga studentintressen kan tillgodoses. Blandfrågorna märks följande: - Formerna för studenternas representation i olikaorgan. - Ansvaret för studenternas sociala omvårdnad. - Studentbostäder och samlingslokaler. Skälenför mina bedömningar och mina förslag: Ett avskaffande av kårobligatoriet fårgivetvis konsekvenser på en rad olika områden. Jag bedömer det emellertid somsannolikt att de nuvarande kårerna kommer att fortsätta att vidareutveckla sinverksamhet. är det möjligt att framförallt de storauniversitetskårerna kommer att ersättas av sammanslutningar på ämnes- ellerfakultetsbasis. En av studentkårernasviktigaste funktioner nu är att utse studentrepresentanter i de olikauniversitets- och högskoleorganen. Det finns två förslag till hur detta kanske. Den ena innebär att eller högskolan ombesörjer dessa val.Den andra modellen är att även i fortsättaingen låta studenterna själva taansvaret för studentrepresentationen via de frivilliga sammanslutningar somkan komma att finnas. Dessa kan i sin tur vara av samma typ som dagens kårereller vara t.ex. sammanslutningar av studentrepresentanter i de olikauniversitets- eller högskoleorganen. Jaganser det mycket viktigt att klara regler föreligger när det gäller formen förhur studentrepresentationen skall se ut vid universiteten och högskolorna. Jagvill understryka att det inte får bli så att formerna för hurstudentinflytandet skall komma till stånd bUr ensidigt beroende av beslut frånlärosätenas sida. En framtida lösning måste därutöver garantera högt ställdakrav på representetivitet. Studentkårernahar svarat för stora delar av det studiesociala omhändertagandet. En av deviktigaste delarna av detta har varit studenthälsovården. Riksdagsbeslutet(prop. 1991/92:100, bet. 1991/92:UbU14, rskr. 1991/92:242) innebär att fråganom ansvaret för studenthälsovården entydigt kan anses vara löst. Det ligger nuhos respektive universitet och högskola. Av riksdagsbeslutet följer också attdet hittillsvarande särskilda bidraget till studenthälsovård ingår irespektive universitets eller högskolas anslag. Detfinns emellertid andra uppgifter på det studiesociala området som kårerna hartagit ansvar för. Jag anser det viktigt att en aweckling av kårobligatorietinte medför en försämring i detta avseende. Vad beträffar nationerna iLund och anser jag att ett bibehål- Prop. 1992/93:169 lande avnationsobligatoriet inte är hållbart vid en aweckling av kårobligatoriet. Deprincipiella skälen väger tungt även här. Jag anser emellertid också att detligger betydande såväl sociala som kulturhistoriska värden i att nationshusenfortsatt kan användas för nuvarande verksamhet. Några alternativaanvändningsområden - framförallt för nationshusen i - är dessutomsvåra att finna. Nationernabör även kunna ansvara för husen. är sådana obligatoriska studentsammanslutningar vid rikets universitet ochhögskolor befriade från skattskyldighet för all annan inkomst än inkomst avfastighet. Bland de befriade subjekten är alltså de nuvarande nationerna vidUniversiteten i och . Bl.a. frågan om nationernas framtidabeskattning övervägs inom stiftelse- ochföreningsskattekommittén (Fi 1988:03) som väntas komma med ett betänkande underhösten 1993. Ett ställningstagande till nationemas och liknande subjektsskattestatus får således anstå till beredningen i av dettabetänkande. Flertaletobligatoriska studentsammanslutningar disponerar lokaler för sin verksamhet.Dessa lokaler är allmänt tillgängliga för studenter och studentföreningar närdet gäller sammankomster av oUka slag. Jag anser att tillgången tillsamlingslokaler för studenter och för deras sammanslutningar är av stor viktäven efter en aweckling av obligatoriet. del av landets studentbostäder är uppförda med statUgt stöd. Bostädernaskulle direkt eller indirekt via studentkårerna komma samtliga studenter tilldel. Tillgångtill studentbostad är ofta också en förutsättning för att kunna bedrivastudier. Mot den bakgrunden är det önskvärt att studentbostäder som tillväsentlig del har finansierats av staten även kan komma samtligastudenter tillgodo och inte reserveras enbart för medlemmarna i någon vissfrivillig kår eller användas som rekryteringsargument. Jagavser att låta genomföra awecklingen av kårobligatoriet i sådana former att ettfortlöpande samråd kan ske mellan företrädare för regeringen, universitetenoch högskolorna samt berörda studentsammanslutningar. Jag kommer därför senareatt föreslå regeringen att en särskUd beredning tillkallas för denna uppgift.Den bör vara fårdig med sina förslag för att praktiskt genomföra awecklingentill för att ge universitet, högskolor och studentkårertillräcklig tid att förbereda awecklingen. Förhållandetmellan staten och i (HHS) regleras i ett avtal somgäller budgetåren 1979/80-1993/94. /95 behöver ett nytt avtal ingås. Jaghar i det föregående behandlat omfattningen av de förändringar som förestårför de statliga universiteten och högskolorna. att det är en rimligutgångspunkt för ett nytt avtal mellan staten och Prop. 1992/93:169 HHS,att avtalets uppläggning så långt möjligt anpassas till uppläggningen av deutbildningsuppdrag som kommer att gälla för de universitet och högskolor somhar statligt huvudmannaskap. Examensrättenför HHS bör regleras på samma sätt som för övriga fristående högskolor. Minbedömning av dessa frågor har jag tidigare redovisat (avsnittet 6.3Examensrätt m.m.) Jagkommer att beskriva huvuddragen i ett nytt avtal med HHS. Min avsikt är attföreslå regeringen att begära ett bemyndigande av att ingå ett avtalmed följande huvudsakliga innebörd. Handelshögskolani bör ha ställning som fristående högskola. Dess ändamål bör vara desom anges i punkt 1 av av Kungl. Maj:t den 27 maj 1909fastställda grundstadgar. Utbildningoch forskning skall hållas på hög internationell nivå. HHSbör stå under ledning av en direktion i vilken skall ingå en ledamot utsedd avregeringen. Regeringen utser även en suppleant för denna ledamot. och räkenskaper bör granskas av högst tre revisorer, avvilka regeringen skall utse en jämte suppleant. Handelshögskolanbör till statens förfogande ställa sådana utvärderingar av sin verksamhet, somHandelshögskolan på eget initiativ genomför samt att delta i sådanauppföljningar och utvärderingar som staten anordnar för det allmännahögskoleväsendet. Statenbör varje budgetår ge ett bidrag till biblioteksverksamhetmed . Detta motsvarar det bidrag, som beräknats i nugällande avtal. Statenbör vidare ge ett bidrag till den grundläggande utbildningen vidhögskolan. Detta bör beräknas på samma sätt som anslagen till ett statligtuniversitet eller högskola i enlighet med vad jag tidigare anfört (avsnitt 3.Resurser). Ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer bör beräknasi enlighet med vad som gäller för det samhällsvetenskapliga området. Dettainnebär - i enlighet med tidigare fattede beslut om kvalitetshöjningar inombl.a. det samhällsvetenskapliga området - en betydande ökning av de ekonomiskaresurserna per plats. Förforskarutbildningen bör HHS få för studiestöd och0,per utfårdad doktorsexamen. Dettotala bidrag som kan utgå bör maximeras till per år.Bidraget är ca . Detnuvarande bidraget är beräluiat från en volym på knappt 1000 helårsstudenteroch 5-6 doktorsexamina . För att uppnå det ovan angivna maximala bidragetmåste HHS göra en betydande ökning av prestationerna inom såväl grundläggandeutbildning som forskarutbildning. Allanya belopp har jag angivit i kostaadsläge för /94. Beloppen börkorrigeras med hänsyn till förändringar i basbeloppet sedan föregåendeår. bör intefå ta ut avgifter för sådan utbildning som i Prop. 1992/93:169 alltväsentligt, såväl till oinfattning som till nivå och insatser i övrigt,motsvarar sådan utbildning som förekommer vid statliga universitet ellerhögskolor. Avgiftersom tas ut för annan utbildning bör få beräknas endast med hänsyn tiUkostnaderna för de extra insatser som görs i förhållande till närmast jämförbarutbildning vid statliga universitet eller högskolor. Avgifterna skall varaskäliga. De får beslutas först efter samråd med universitetskanslern. Avtaletbör träda i kraft och gälla tiU och med . inte sägs upp av någon part före avtalstidens utgång bördet förlängas för varje gång med . Medhänvisning till vad jag anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagenatt 9. godkännavad jag förordat om att Högskolorna i Sunds vall/och skall upphöra vid utgången av ju ni 1993, 10. besluta om inrättande av , 11. godkärma vad jag förordat om universitetens och högskolornas namn, 12. anta förslaget till lag om tillstånd att utfårda vissa examina, 13. anta försteget till lag om ändring i lagen (1991:1109) omuppdragsutbildning i vissa fall, 14. anta förslaget till lag om ändring i kyrkolagen (1992:300), 15. godkänna vad jag förordat om att tvånget för studenter att tillhörastudentkår, nation och studentförening för fakultet skall upphöra fr.o.m. den 1juli 1995, 16. bemyndiga regeringen att ingå ett avtal om bidrag till Handelshögskolani med i huvudsak det mnehåll som jag redovisat. 7 Anslagsberäkningar för högre utbildning m.m. Medlenunder anslagen till universiteten och högskolorna har tidigare beräknats underanslagen för Vissa tandvårdskostnader. Utbildning för tekniska yrken. Utbildningför administrativa, ekonomiska och sociala yrken. Utbildning för vårdyrken.Utbildning för undervisningsyrken. Utbildning för kultur- och informationsyrkenoch Lokala och indidi-vuella linjer samt fristående kurser. Medlen underanslaget D 41. Rådet för grundläggande högskoleutbildning har tidigareberäknats under anslaget Vissa särskilda utgifter inom högskolan m.m. Universitets- ochhögskoleämbetet anhöll om medel för täckning av Prop. 1992/93:169merkostnader avseende trygghetsavtalet för arbetstagare i staten budgetåret1988/89 under reservationsanslagen till utbildning och forskning viduniversitet och högskolor. Dessa kostnader bör finansieras inom nu föreslagnaanslagsbelopp. Vissaomfördelningar har gjorts i syfte att finansiera nya uppgifter. Vidberäkning av anslagen har ett avdrag för allmän rationalisering (RAK)tillämpats. Beräknatantal helårsstudenter för /94 fördelade på utbildningsområde Summa 170 346 100,0 Medel för grundläggandehögskoleutbildning fördelat per universitet och Prop. 1992/93:169 /94 Universitet/högskola Belopp Umversitetet i 534 514 000 Lundsuniversitet 875 718 000 Universiteteti 460 296 000 Universiteteti 388 224 000 Chalmerstekniska högskola 306 683 000 Högskolani 209 141 000 ochkommunikationsutbildning 6 092 000 Högskolani 71 816 000 Högskolani /97 065 000 Högskolani /95 509 000 Högskolani 54 234 000 Högskolani 88 331 000 Högskolani 110 311 000 Högskolani /41 438 000 174 184 000 73 416 000 43 452 000 228 454 000 44 496 000 20 669 000 Den grundläggande högskoleutbildningen m.m. 1993/94 Nytt anslag (förslag) 534 514 000 Dettaanslag avser grundläggande högskoleutbildning vid anslaget har medel beräknats för samtliga kostnader som är förenade meddet utbildningsuppdrag som skaU gälla för . Universitetethar enligt högskoleförordningen fr.o.m. rättatt utfärda följande examina: Slöjdlärarexamen(med inriktning mot textilslöjd) Universiteteti har i den fördjupade anslagsframställningen redovisat sinverksamhet. Grundläggande högskoleutbildning tiUhandahåUs inom områdenahumaniora, teologi, juridik, samhällsvetenskap, teknik, naturvetenskap, vård,farmaci, undervisning och medicin. har för /93tilldelats resurser för cirka 16 000 helårsstudenter. 1991/92 var antalet helårsprestationer,enligt preliminära uppgifter från Verket för högskoleservice, cirka 11 310. Universitetetsresultatanalys för perioden /88 - 1990/91 visar bl. a. k beträffandetUlströmning och antagningskrav - att inom de tekniska-, samhällsvetenskapliga- ochvårdutbildningsområdena har utnyttjandegraden av nybörjarplatser varit god ochantagningspoängen för tillträde till studierna har varit blandde högste i landet. Kravet inom dessa områden har i allmänhet inte understigit4,0 i betygsmedelvärde, - att undervisningsområdet har haft svårigheter attfylla vissa av sina linjer. Detta har främst gällt vissa inriktningar pågrundskollärarlinjen samt ämneslärarlinjen, - kultur- och informationsutbildningsområdetsbristande utnyttjandegrad har härrört enbart från svårigheter på denreligionsvetenskapliga linjen. Kulturvetarlinjen har däremot inte haft någrasvårigheter att fylla sina platser, - utnyttjandegraden av nybörjarplatser på allmännautbildningslinjer har i genomsnitt varit: -att tillhandahållna årsstudieplatser inom teknik- och undervisningsområdet harväxt medan det samhällsvetenskapliga området och Kl-området haravtagit något. Vårdutbildningarna har legat på oförändrad nivå.Utnyttjandegraden har i genomsnitt varit: - att antalet helårsprestationer på linjer och kurservarierar mellan utbildningsområdena. Inom vård- och undervisningsområdet ärhelårsprestationerna respektive . De tekniska och samhäUsvetenskapUgaområdena redovisar något lägre siffror, respektive ,lägsta antalet helårsprestationer återfinns inom kultur- ochinformationsområdet, - att antalet avlagda examina inom detsamhällsvetenskapliga området och vårdområdet har ökat något mot slutet avperioden. teknik-, kultur- ochinformationsområdet har antalet examina i stort Prop. 1992/93:169 settvarit . Undervisningsområdetuppvisar på grund av aweckling av vissa utbildningslinjer och samtidigtinrättande av nya en starkt nedåtgående trend i antalet avlagd examina, - inom de flesta utbildningsområden användskursutvärderingar i systematiserad form som ett instrument för återkoppling ochuppföljning av undervisningen, - att ett stort antal undersökningar av olikautbildningslinjer har gjorts främst med avsikt att pröva och finna former föratt förbättra kvaliteten. 4.Framtida inriktning och prioriteringar Motbakgrund av slutsatserna i resultatanalysen och de bedömningar somuniversitetet kimnat göra i sin framtids- och resursanalys föreslåruniversitetet följande inriktningar för den kommande treårsperioden, - uppbyggnadav nya tekniska utbildningar. I dessa kommer andra ämnen att kunna vävas in då har praktiskt taget alla fakul teter, - utvecklingav en särskild "Europakompetens" inom det juridiska och samhällsvetenskapliga samt språkvetenskapliga området. 1det tidigare resurstilldelningssystemet har inte angetts några mål förverksamheten av det slag som skulle kunna göra det möjligt att redovisaresultat enligt de normer som det nya systemet och därmed sammanhängandeanslagsomläggning förutsätter. Jag har därför inte kunnat göra en bedömning avprestationer, resultat och effekter m.m. utifrån uppställda mål. Deresultat som redovisat visar att utnyttjandegraden överlag harvarit hög. På de områden där detta inte varit fallet torde det vara möjligt föruniversitetet att öka antalet helårsprestationer och därigenom uppnå ettbättre resursutnyttjande. Motbakgrund av den fördjupade prövningen har jag dragit följande slutsatser omuniversitetets utbildningsuppdrag. Antalet avlagda examina som omfattar minst120 poäng bör uppgå till minst 6 000 . Av dessa bör minst350 avse civilingenjörsexamen, minst 310 grundskollärarexamen 1-7, minst 480grundskollärarexamen 4-9, minst 450 gymnasielärarexamen samt minst 290läkarexamen. Vid sidan av utbildningsom för den enskilde leder till examen, skall Prop. 1992/93:169universitetet även bedriva fortbildning och vidareutbildning. Universitetetbör beakta vad jag redovisat i det föregående beträffande omprioriteringar iutbildningsutbudet (avsnitt 4.6). Dethögsta antalet helårsprestationer som bör kunna få medel frånstatsbudgeten för har jag beräknat till följande: Utbildningsområde Högsta antal helårsprestationer Vidarebör ersättning kunna påräknas för högst 20 000 helårsstudenter . Percapitaersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer inom de olikautbildningsområdena framgår av vad jag anfört i det föregående avsnittet 3.1. Densammanlagda ersättningen för helårsprestationer och helårsstudenter kan motbakgrund av detta uppgå till högst för /94.För de därpå följande budgetåren beräknar jag motsvarande belopp tUl respektive . Det lägsta belopp som kan utgå /94 är dock (= garantibelopp). Universitetetbör anordna svenskundervisning för utländska gäststudenter motsvarande minst30 helårsstudenter . Universitetetbör vidare varje läsår anordna utbildnmg i egyptologi, estetik, estniska,iranska språk, keltiska språk, seismologi, swahili, turkiska språk och ungerska. Universitetetbör vidare fullfölja de lärarutbildningar som startats under budgetåren1990/91-1992/93 inom ramen för särskilda åtgärder för att förbättralärartillgången. bör vidarefortsätta att anordna viss internationell lärar- Prop. 1992/93:169 fortbildningsamt språkassistentverksamhet m.m. Härutöver skall svara förSveriges deltagande i fortbildningsprogram för lärare, "CDCCTeacher Bursaries Scheme", samt för hemspråkslärares deltagande i fortbildningskurseri samarbete med invandramas ursprungsländer.