prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — Flertaletav de smdier Expertgmppen har medverkat i har gällt avgränsade delar avarbetsmarknadspoUtiken. Det har ofta varit fråga om studier av specifikaverksamhetsformer eUer åtgärder inom ramen för en i övrigt i stort sett giveninrikttiing av arbetsmarknadspoUtiken och den allmänna ekonomiska poUtiken. Förnärvarande pågår en större övergripande granskning och analys därarbetsmarknadspoUtiken sätts i relation tiU utvecklingen på arbetsmarknadenoch den ekonoiniska poUtiken i övrigt. Studien kommer att pubUceras i StatensoffentUga utredningar . Utvärderingär en uppgift fiir såväl forskare som myndigheter. Att genomförauppföljningsundersökningar av den egna verksamheten är ettrepetitivt och mtinmässigt arbete och är de verkställande myndighetemasansvar. Mer vittsyftande och fördjupade utvärderingar och analyser är emeUerddofta förknippade med teori-, metcxl-och dataproblem som kräver vetenskapUgkompetens. Intemuttednings- och utvärderingsverksamhet har primärt syftet att skapa underlag för myndighetemas prioritering och inriktning av sin verksamhet. MöjUghetema att inom ramen för befintliga resurser göra vetenskapUgt upplagda experiment med nya metcxler och utvärdering av _ Resultatuppföljning och utvärdering bör ses som Prop.1992/93:170 en integrerad del av och stå i rimlig proportion till verksamheten. Forskningav gmndläggande karaktär och med betydande inslag av Arbetsmarknadsdep.teoriutveckling bör finansieras via forskningsråden. De medel somHumanistiskt-samhäUsvetenskapUga forskningsrådet avdelar för arbetsmarknadsforskningär av stor vikt i detta sammanhang. Förutformningen av den konkreta arbetsmarknadspoUtiken föreUgger dessutom ettbehov av kritisk granskning och utvärdering av den poUtik som förs och deinsatser som görs - studier som kan vara till direkt nytta vid planeringen ochgenomförandet av arbetsmarknadspoUtiken. Det är viktigt för att ge underlag förbeslutsfettandet inom den ekonomiska poUtUcen i bred bemärkelse. EFAhar existerat i sin nuvarande form . I praktiken har emeUertidgmppen ftmnits i oUka skepnader . De resurser somställts till gmppens förfogande för att initiera och stödjaarbetsmarknadspoUtisk forskning har bidragit till att det nu finns ettförhållandevis stort antal forskare som, i vidsttäckt bemärkelse, ägnar sig åtområdet. Regeringenfinner att det nu är lägUgt att utnyttja den ökade resursbasen av forskare föratt ytterUgare stärka inriktningen mot kritisk prövning och utvärdering avarbetsmarknadspoUtiken och dess möjUgheter och begränsningar. Det finns ettstort behov av uppföljande studier och utvärderingar som kräver högvetenskapUg kompetens. Ettflertal nya åtgärder har inttoducerats . Det är ett uttryck föratt förändringama på arbetsmarknaden kräver en flexibilitet och ett nytänkandei poUtiken. De nya frågeställningama och de medel som har prövats och prövasbehöver granskas från olika utgångspunkter. VetenskapUgt underlag behövs iolika feser av den processen. Arbetsmarknadsdepartementetsbehov av uppföljning och utvärderingar innebär en fokusering på kritiskastudier och utvärderingar med mer du-ekt anknytning tiU den aktuellasituationen på arbetsmarknaden och på poUtUcen. Dessa skaU tjäna som underlagför prioriteringar och förändringar. Resultatstymingenär av mycket stor betydelse i den nya budgetprocessen. Den ställer stora kravpå departementen att kontinuerUgt utveckla resultatmål, resultatinått ochresursparametrar. Metoder för verksamhetsanpassad utvärdering och förytterUgare förbättring av resultatstymingen behöver utvecklas. Föratt säkerstäUa att så stor del som möjUgt av resursema för forskning ochutvärdering används tiU uppföljnings- och utvärderingsverksamheten samtkunskapsuppbyggnaden inom departement och myndigheter bör förändringar göras avhur medlen förvaltas. Besparingar bör kunna ske i administtationen avverksamheten. Regeringenanser därför att Expertgmppen för arbetsmarknadspoUtiska utvärderingsstudierfrån och med innevarande budgetårs utgång bör ersättas med ett tUlArbetsmarloiadsdepartementet knutet vetenskapligt Prop. 1992/93:170 råd för det arbetsmarknadspoUtiska området. -föreslå uppföljningar ochutvärderingar av särskilt intresse för arbetsmarknadspoUtikens utformning, -redovisa relevant nationeUt ochintemationeUt forsknings- och uttedningsarbete i rapporter och vid seminarieroch temasymposier, samt -biståArbetsmarknadsdepartementet och ge råd i vetenskapUga frågor. Införbeslut om förslag tiU sttidier skaU tiU rådet adjungeras en referensgmpp medrepresentanter för arbetsmarknadens parter, ochArbetsmarknadsdepartementet. Dänned ges möjUghetatt regelbundet samråda med parter och myndigheter i dessa frågor, och detbreddar och förbätfrar beslutsunderlaget vid bedömningen av de förslag tilluppföljnings- och utvärderings-studier som rådet lägger fram. Rådetbör bestå av en ordförande och högst tte andra ledamöter, samtUga aktivaforskare, som föiordnas på högst tte år. Denlöpande administtationen bör kopplas närmare till departementet för att hållakostnadema nere. Det kan också föreligga ett behov av begränsad kontinuerUgassistans från kvalificerad forskningssekreterare, men utgångspunkten skaU varaatt inte onödigtvis låsa resurser för administtation. Förbudgetåren 1993/94 - 1995/96 beräknas per budgetår för denföreslagna verksamheten. Medelför /94 har beräknats budgetproposition (prop.1992/93:100 bU. 11) under anslaget A 2. Sverigeär ett tekniskt välutvecklat land. Den andel av befolkningen som arbetarutanför hemmet är bland den högsta i världen. Detta utgångsläge StäUer storakrav på utformningen av arbetsmUjön i en vid mening. Fömtomatt en arbetsplats mäste vara säker vad gäUer rent fysiska arbetsnuljöriskerbör den också kunna erbjuda den anstäUde ett meningsfuUt arbete med möjUghetertUl en personUg utveckling, inflytande över den egna arbetssituationen och medlika villkor för kvinnor och män. Dessa krav är inte oförenliga med kraven pålönsamhet och hög produktivitet utan ingår ofta som fömtsättningar för attkunna uppnå dessa företagsekonomiska målsättnmgar. ArbetsUvetsvillkor förändras t en aUt snabbare takt. En viktig mål sättning måste därför vara att kunna styra förändringen av arbetsUvet så 390 att inte de gmndläggandekraven på en god arbetsnuljö eftersatts. 1992/93:170 kräver enkontinuerUg utvecklingsprocess där forskning, utveckling och Avsnitt 10spridning av kunskapema från denna liksom en återkoppling av erferen- Arbetsmarknadsdep. hetema från arbetsUvet tiU forskarvärlden ingår. Denforskning och utveckling som bedrivs inom arbetsUvsområdet är därför av storbetydelse, inte bara för den enskUdes arbetsmUjö utan för näringsUvet i stort. andel av statens resurser inom arbetsUvsområdet används f.n. tiUFoU-arbete vid särskUda institut samt vid universitet och högskolor. Huvuddelenav den offentUgt finansierade FoU-verksamheten som bedrivs inom områdetbestrids fr.o.m. nästa budgetår med bidrag firän ArbetsmUjöfonden samt uranslagen tiU (xh Ar-betsUvscentmm. Andelen FoU-medel underdessa anslag och motsvarande finansieringskäUor kan beräknas tiU ca 550mUj.kr. Resterande medel avser utbUdning och information omarbetsUvsfrågor. ArbetsmUjöfondenär ett s.k. sektorsforskningsorgan med uppgifit att stödja sådan forskning varsresultat kan fä en praktisk användning i arbetsUvet samt utveckling ochutbUdning inom sektom där det också finns två forskningsinstitut.ArbetsmUjöinstitutet bedriver forskning, UtbUdning och dokumentation.ArbetsUvscentmm bedriver tillämpnings-orienterad forskning som rör inflytande-och organisationsfirågor. Verksamhetenfinansieras genom arbetarskyddsavgifter enUgt lagen (1981:691) omsocialavgifter (jfr. 1991/92:100 bU. 11 s. 97). För ArbetsmUjöfonden ochArbetsUvscentmm har tidigare inte funnits några särskUda anslag utan medel fördessa ändamål har förts direkt tiU ArbetsmUjöfonden som sedan anvisat medel tiUverksamheten vid ArbetsUvscentmm. Vad gäUer ArbetsUvscentmm bör ett särskUtansfeg föras upp på statsbudgeten fr.o.m. nästa budgetår. Ensamlad redovisning av arbetsUvsforskningens organisation och finansiering harlämnats senast i prop. 1990/91:69 om arbetsUvsforskningens organisation m.m.Verksamheten späimer över i stort sett alfe forskningsområden och avser såvälriktad gmndforskning och tillämpad forskning som utveckling avseende genereUainsatser. Utvecklingsarbetet kan också bedrivas i ett regionalt eUer lokaltperspektiv (xh då avse projekt som drivs av arbetsgivare i samverkan medarbetstagar-organisationema. En stor andel av program och projekt inom demedicinska, naturvetenskapUga och tekniska områdena och avser ofta även sådanforskning som behandlar dessa områden i ett bredare socialt, organisatorisktoch samhäUeUgt sammanhang. Sådan forskning kan ibland ha svårigheter att finnasin hemvist i den ttaditioneUa forskningsorganisationen vid universiteten. detta skäl är andelen institutsforskning inom sektom relativtomfattande. AvFoU-medlen avser 206 mUj.kr. ViaArbetsmUjöfonden, som är ett rencxlfet finansieringsorgan, går ca 130 mUj.kr.tiU universitet och högskolor och 19 mUj.kr. Inomsektom sker arbetet ofta i större program som då ofta är av fierdisciplinärkaraktär och involverar forskare från flera institutioner. Fördehiingenav fria forskningsmedel inom sektom sker, såväl med beaktande avinomvetenskapUga kvaUtetskrav som med krav på arbets-Uvsrelevans och i närakontakt med andra berönfe myndigheter, forskningsfinansiärer och branscher.FoU-projekten drivs ofta i intemationeUt samarbete. Relevanskravet inom sektomhar hittiUs lösts bl.a. så att partema på arbetsmarknaden varit representeradei styrelserna för Aitetsnuljö-fonden, och ArbetsUvscentmm.Efter statsmakternas beslut att slopa inttesserepresentationen i myndighetemasstyrelser (jfr. 1991/92:123, bet. 1990/92:KU 36, rskr. 1991/92:385) hardetta förhållande ändrats. Så länge som systemet med starka arbetsmarknadsparterfinns i niåste dock systemet vife på en samverkan med och mellan dessaäven om detta inte nödvändigtvis behöver ske i myndighetemas styrelser. Enpartsrepresentation i myndighetemas program och arbetsgmpper finns också kvarefter en förändring av styrelsema. ArbetsUvssektom har iArbelarskyddsverket en stark central myndighetsfunktion för hantering avfegstiftningen i arbetstids- och arbetsmUjö-firågor. Verkets roU som idégivareoch kunskapsförmedlare i systemet kan inte nog betonas. I framtidem bör ävenmekanismema för återföring av cfeta från ett framtida sjukförsäkrings- ocharbetsskadesystem tiU sektoms forskningsverksamhet utveckfes. Fråganom avvägningen av oUka insatser för att förbättta arbetslivet, bör ägnas enökad uppmärksamhet. Resurser bör kunna avdelas inom sektom för att utvecklametoder för att utvärdera olika insatstyper. En väsentUg fråga i dettasammanhang gäUer spridningen av kunskaper som ett led i utvecklingen inomsektom. Det måste finnas kanaler för att på ett systematiserat, genomtänkt sättföra ut kunskaper och information från FoU-verksamlieten tiU samhäUet i övrigt.Frågan har stor akhraUtet inom arbetsUvsområdet i och med att ArbetsUvsfonden,som gett bidrag tiU arbetsgivanj för rehabiUtering av anstäUcfe, minskning avsjukfrånvaron och investeringar i en bättte arbetsmUjö, upphör med sinbidragsverksamhet tiU enskUda företag senast år1994. Som regeringen anmälde budgetproposition (prop. 1991/92:100bU. 11 s. 21) har tidigare tagit upp frågan omorganisationen av informationsverksamheten inom arbetsUvsområdet. AUt detta har aktuaUseraten översyn av kunskapsspridningen inom arbetsUvsområdet. Chefen förarbetsmarknadsdepartementet kommer senare denna dag att tillkaUa en uttedareför dessa uppgifter. Uttedaren skaU överlämna sina försfeg senast den 1 april1994. 1992/93:170 Avsnitt10 Arbetsmarknadsdep. 1992/93:100 (bU12) har regeringen föresfegit att, i avvaktan på särskUd, propositioni ämnet, för /94 under angivna ansfegsmbriker beräkna ett beloppav . f c Avsnitt 10 C.ArbetsUvsfrågor * u i j j 10.3.1 C 2. 1991/92Utgift 163 039 000 1992/93Anslag 172 252 000 1993/94Förslag 177 745 000 ArbetsmUjöinstitutetsuppgifter är att bedriva och främja forskning, UtbUdning och dokumentation inomarbetsmUjöområdet i syfite att förbättra arbetsmUjön. Vidinstittitet arbetar 400 personer varav 324 i Sohia och 76 i . 78 av dessaär disputerade forskare och 40 är doktorander. Verksamheten är orgamserad i 20forskningsenheter samt fyra andra enheter för respektive utbUdning,infonnation, bibUotek och administtation. Forskningsenheterna i ärsammanfogade i sex ämnesblock, nämUgen fysiologi, kemi, medicin, psykologi,teknUc och toxikologi. I finns en fysiologisk, en medicinsk, en kemisk ochen teknisk enhet. AvArbetsmUjömstittJtets omsluttiing kommer från uppdragsintäkter ochextema forskningsbidrag. Föratt tiUgodose kravet på forskningens relevans för problemen i arbetsUvetarbetar institutet tvärvetenskapUgt inom vissa prioriterade områden. Fem avdessa tar sikte på sjukdomar och olycksfeU nämUgen Befestningsskador,Lungsjukdomar, Cancer och genetiska skador. Hudsjukdomar och OlycksfaU, medantvå områden, Datom som hjälpmedel och Elekttomagnetiska riskfaktorer ärinriktade på yttte fektorer. Vidare arbetar institutet inom tte s.k.programområden: God arbetsmUjö för ungdomar, God arbetsmUjö för äldre och GodarbetsmUjö i vården. ArbetsmUjöinstitutetanför i sin ansfegsfiramstäUning att de i enlighet med statsmaktemasvUjeinriktning har tagit initfetiv tiU forskning inom ytterUgare ett brettprogramområde. Programmet är avsett att stödja och initiera forskning kringyrkesförares arbetsnuljö. Instittitetföreslår att ytterUgare tillförs instittitet för bl.a. satsningarpä det nya forskningsområdet Yrkesförares trafikmUjö, för aö bygga upp enfunktion för tjänsteexport tiU och för intensifierad teknikbevakningm.m. vid delegationen för hybrid-DNA-frågor. Regeringensöverväganden Prop.1992/93:170 /..,., Avsnitt 10 Övergripandemål »_i. * i j j ArbetsmUjöinstittJtetskaU enUgt vad som angavs i förra årets budgetproposition och som övergripandemål för sin verksamhet under fyraårs-pericxlen 1992/93 - 1995/96 i störreutsttäckning än hittiUs skapa fömtsättningar för att forskmngsresultatensprids och kan ligga tiU gmnd för konkreta åtgärder för att minska, risker i arbetsmUjön.Institutet skaU också sttäva efter att öka antalet doktorander som handleds vidinstitutet samt antalet disputationer . Dessa riktlinjer bör gälfe ävenför nästa budgetår. Budgetramen för perioden /94 - 1995/96 har beräknats tUl . /94 föreslås ett ramansfeg på . ArbetsmUjöinstitutethar genomfört en utvärdering av sin forskningsverksamhet. Utvärderingen somslutförts har utförts av från institutet friståendesakkunniga, huvudsakUgen vetenskapUg expertis från och övriga Norden.Utvärderingen avser såväl forskningens produktivitet som vetenskapUga kvaUtetliksom dess relevans. I huvudsak är de sakkunniga mycket positiva tiUinstitutets forskningsverksamhet. Några få enheter har dock fått lågabedömningar i nästan samtUga avseenden medan ett par enheter erhåUer högstavärde i samtUga aspekter. Tvåav de sakkunniga har utifrån övergripande synpunkter och sammanfattningar avde övrigas värderingar rekommenderat institutet att -stärka samarbetet meUanforskningsenheterna och att utteda fömtsättningama för att omorganiseraenheter tiU tidsbegränsade projekt- eUer programgmpper -öka den intemationelfe pubUlcitionsverksamheten -utjämna utbUdningsinsatsemameUan forskningsenheterna sä att balans uppstår meUan forskning å ena sidan ochutbUdning och infonnation ä andra sidan. En utvärdering av både informations-och utbUdningsverksamheten rekommenderas ökadsatsning på forskningsprogram och klara prioriteringar borde ytterhgareförbättta både produktivitet och relevans hos forskningen - ökaintemationaUseringen så att utvecklingen av den vetenskapUga Prop.1992/93:170 kvaUteten och den vetenskapUga relevansen stärks Avsnitt 10 -analysera skillnadema iprestationer mellan forskningsenheterna och vidta åtgärder med anledningen avanalysen -med hänsyn tiU sinvälutveckfede och multidisciplinära kompetens och det stora antaletforskningsprojekt bör institutet ytterUgare prioritera verksamheten -institutet minst får behålfesina nuvarande resurser med hänsyn tiU att det har hög kvaUtet på sin forskningoch väl hävdar sin pfets i den svenska och intemationelfe forskningsmUjön Iövrigt föreslås att institutet kan förbättta samhäUsrelevansen fömtom med hjälpav prioriteringar genom förhandsgranskning av projektplaner,UtbUdningsverksamhet, fältshidier och branschundersöknmgar. Arbetsnuljöinstittitethar vidare slutfört ett arbete som behandlar institutets framtidautbUdningsverksamhet med avseende på mål, dunensionering, inrikttiing,målgmpper, behörighetskrav m.m. Frågor som behandlas ärföretagshälsovårdsutbUdningen och humvida institutets framtidautbUdningsverksamhet bör inriktas mot högre akademisk utbUdning(påbyggnadsutbUdning) mom det arbetsvetenskapUga området. Arbetsnuljöinstittitetär ett av de stöne forskningsinstituten utanför högskoleorganisationen.Institutet har, som utvärderingen visar, också producerat mycket högkvaUtativforskning inom arbetsmUjöområdet och intemationeUt vunnit respekt inomvetenskapUga kretsar. Enomfettande utvärdering av institutets forskningsverksamhet har nyUgen ägt mm.Utvärderingen utmynnar i ett antal rekommencfetioner för att ytterUgareförbättta och stärka mstitutets verksamhet. Instittitet bör uppmärksamma dessarekommendationer och bedöma hur de skaU föras vidare i organisationen.Regeringen avser att noga följa detta och kommer att ge institutet iuppdrag att i samband med anslagsframställmngen för /95redovisa hur dessa rekommendationer kommer att följas upp. Jag kommer därvidsärskUt att betona vUcten av att institutet ökar rörUgheten hos sina resurseroch i görUgaste mån utnyttjar möjUgheten att t.ex. tidsbegränsa tjänster. UtbUdningenär en vUctig del av institutets verksamhet och den bör vara nära kopplad tiUforskningsverksamheten. Som framgår av utredningen bör emeUertid utbUdningenkunna breddas utöver den betydelsefuUa företagshälsovårdsutbUdningen.UtbUdningen fyUer också funktionen att föra ut forskningsresultat och annankunskap om arbetsmUjö och hälsa. Regeringen anser det betydelsefuUt attinstittitet aktivt arbetar ävenmot andra målgmpper och med olika samarbetspartners inom Prop. UtbUdningsområdetsamt anpassjur olika typer av utbUdning och innehåU Avsnitt 10 Iövrigt bör den verksamhetäinriktning som redovisats av institutet kunna vara enutgångspunkt för arbetet under nästa planeringspericxl. gäUer att kosttiadema under förevarande anslag skaU minskamed eUer 3,6 mUj.kr. under /94 genom effektiviseringar ochrationaUseringar. Regeringen är inte beredd att tiUstyrka de ytterUgareresurser som institutet föresfegit. Chefenför har i årets budgetproposition redovisat ett försfeg omgenereU riintebefeggning av statUga medelsflöden samt presenterat den modeU sombör tiUämpas. kommer fr.o.m. /94 atttillämpa denna modeU. kommer därför att tiUdelas etträntekonto med kredit i och medlen under anslaget C 2. förstUl detta konto. Detsammanlagda resursbehovet för beräknar regeringen tiU varav beräknas för Delegationen för hybrid-DNA-frågor.Vidare beräknar regeringen en budgetram för perioden /94 - 1995/96 tiU . Anslagenhar budgeterats utan hänsyn tiU de tekniska justeringar som måste göras tiUföljd av ändringen av nivån på lönekostnadspålägget, den ändradefinansieringsformen för Statshälsan, övergången tiU lån i Riksgäldskontoretsamt de nya principema för budgeteringen av anslagen. Riktlinjema för dessaförändringar har redovisats budgetproposition av chefen förfinansdepartementet (bUaga 1, Statsbudgeten och särskilda frågor, avsnitt2.2). De belopp som kommer att StäUas tiU myndighetemas disposition kommerslutiiigen att festställas enUgt de redovisade riktlinjema och kan därföravvika från de nu budgeterade beloppen. Detta gäUer även justeringar med hänsyntiU s.k. täckningsanslag avseende budget;lret 1992/93. 1.godkänner vad regeringen haranfört om den huvudsakUga inriktningen av verksamheten hosArbetsmUjöinstitutet, 2.tiU /94 anvisar ett ramansfeg på . Nytt anslag (försfeg) 34 791 000 ArbetsUvscentmmbUdades för att bedriva och firämja tvärveten skapUgt forsknings- och utvecklingsarbete, som rör individer och gmpper i arbetsUvet, relationer mellan arbetsmarknadens parter, frågor ,, om inflytande i arbetsUvetoch om arbetsorganisation. ArbetsUvscenttiimhar granskats vid ett flertal tUlfäUen, Prop. 1992/93:170 aven särskUd uttedare. Betänkandet (SOU 1990:54) ArbetsUvsforskning Avsnitt 10- Inriktning, Organisation och Finansiering - redovisades i propositionen Arbetsmarknadsdep. 1990/91:69 (bet. 1990/91:AU 16, rskr. 1990/91:165) omarbetsUvsforskningens orgaiusation m.m. varvid rikscfegen beslutade attArbetsUvscentmm skuUe omorganiseras tiU ett renodfet forskningsinstitut.Antalet tjänster vid ArbetsUvscentmm skuUe reduceras kralidgt och totalt omfettaca 35 tiUsvidaretjänster samt visstidsanstäUcfe doktorander och gästforskare.Den nya organisationen innebär att antalet tiUsvidareanstäUda personer vidcentmm minskats avsevärt som genomsttömningen av tUUfäUigtengagerade forskare ökar. ArbetsUvscentmm finansieras med medel frånArbetsmUjöfonden. ArbetsUvscentmmanger i sin ansfegsframställning att man koncentterar resursema kring deområden där förändringama i arbetsUvet och på arbetsmarknaden, såväl nationeUtsom intemationeUt, är mest påtagUga och snabba. Fyra forskningsområden harprioriterats: IntemationaUseringen och EuropapoUtiken, Kompetens,produktivitet och arbets-pfetsutveckling, ArbetsmarknadspoUtik ochpartsinttessenas omvandling och Kvinnoforskningen. ArbetsUvscentmm föreslår attytterUgare 2 763 (XX) kr tiUförs centmm. Medlen avser bl.a.forskningsomkostnader för nyrekrytering av personal tiU områdenakvinnoforskning och arbetsrätt. ArbetsUvscentmmhar nyUgen omorganiserats och den inriktning som ArbetsUvscentmm föreslagit förverksamheten bör gälfe för pericxlen 1993/94 - 1995/96. Budgettamenför perioden /94 - 1995/96 har beräknats tiU . /94 föreslås ett ramansfeg på . ArbetsUvscentmmhar hittiUs erhåUit hefe sin finansiering från Arbets mUjöfonden, som i sin tur får sin finansiering firån arbetar skyddsavgiften. För innevarande budgetår har ArbetsUvscentmm på detta sätt erhåUit 34 147 CKX) kr. Regeringen föreslår att ArbetsUvs centmm fr.o.m. nästa budgetår får hefe sin basfinansiering över ansfeg på statsbudgeten genom att en omfördelning bör ske av arbetar- _ skyddsavgiftenfrån ArbetsmUjöfonden tiU statens inkomsthuvudtitel för finansiering av centmmsverkxunhet. Regeringen har därvid också tagit Prop. 1992/93:170 hänsyn tiUden besparing om 10 mUj. kr tiU följd av beslut Avsnitt 10våren 1991 med anledning av prop. (1990/91:150 bU. 11:9, bet. 1990/91 :FiU30, rskr. 1990/91:386) rörande omstäUning ochminskning av den statUga administtationen. IenUghet med detta har inom upprättats ett försfegtiU feg om ändring i fegen (1981:691) om sociafev-gifiter. Förslaget harupprättats i samråd med . Lagändringenbör träda i krafit den 1 juU 1993. LagförslagetfeUer under fegrådets granskningsområde. Det är dock av sådan enkelbeskaffenhet att fegrådets hörande inte är påkallad. FörArbetsUvscentmm gäUer att kostnadema under förevarande finan siering skaUminska genom effektiviseringar och rationaUseringar. Centmm har begärtytterUgare medel för lönerevision, kompletterande ålderspension ochforslcningsomkosttiader. Regeringen kan inte tiUstyrka detta. Anslagethar budgeterats utan hänsyn tiiU de tekniska justeringar som måste göras tiUföljd av ändringen av nivån på lönekosttiadspålägget, den ändradefinansieringsformen för Statshälsan, övergången tiU lån i Riksgäldskontoretsamt de nya principema för budgeteringen av ansfegen. Riktlinjema för dessaförändringar har redovisats budgetproposition av chefen förFinansdepartementet (bifega 1, Statsbudgeten och särskUda frågor, avsnitt2:2). De belopp som kommer att StäUas tiU myndighetemas disposition kommerslutUgen att festställas enUgt de redovisade riktlinjema och kan därför awUcafrån de nu budgeterade beloppen. Detta gäller även justeringar med hänsyn tiUs.k.