prop · GG03159 · 1992-12-31 00:00:00 — Elva av de handikapporganisationer som inkommit medyttranden har som medlemsförbund i hänvisat till HCK:syttrande. Tiofackliga organisationer/yrkesföreningar och tre arbetsgivarorganisationer haravgett yttranden. De är Tjänstemäimens centralorganisation (TCO), Sverigesakademikers centralorganisation (), i (LO),(), (), Föreningen . Förbundet , , särat Företagamas riksorganisation.Svenska arbetsgivareföreningen () och . Övrigaremissinstanser som beretts tillfälle och inkommit med yttranden är . , Pensionäremas riksorganisation (PRO) och (). Däratöverhar ytterligare 54 yttranden inkommit från instanser som själva tagit initiativtill att länma synpunkter. Yttrandena kommer framför allt från kyrkligaorganisationer och yrkesföreningar. De är ,i , för hjärt- ochlungsjuka bam. (), Ungahörselskadade, Läns-FUB i , HCK i , , , , , Brakarkooperativ för personlig assistans i och Stockholmsamt personer i raed registrerade firmor för personlig assistans,för habilitering och barnneurologi, för mental retardation, Habiliteringsläkare med regionansvar(SLMR), Tvärsektionsgrappen för yrkesföreträdare inom bara- ochungdomshabilitering, . Föreningen psykologer inomomsorgsverksamheten (POMS), Före- ningenför fritidstjänstemän inom omsorg och handikapp (FOMS), Prop. 1992/93:159Omsorgens verksamhetsansvarigas riksförening (ÖVAR), Föreningen 1.4kuratorer inom omsorgsverksamheten (KOMS), , Furaboda kursgårdoch rehabiliteringscentram, Åsbackaskolan, Vie-bäcks folkhögskola,, (), Ågrenskahälsocentret för bara, Jur. , Leg. psykolog ,///, förenskild handikappomsorg. Svenska sjukvårdsleverantörers förening (SLF),(), medlemmar i iStockholms stad och län, Frikyrkoråd, Sionförsamlingen i ,Sionförsamlingen Stöpen och Filadelfiaförsamlingen ,Filadelfiaförsamlingen , Filadelfiaförsamligen i ,Filadelfiaförsamlingen i , Filadelfiaförsamlingen i Örasköldsvik,Filadelfiaförsamlingen Stigsjö, Filadelfiaförsamlingen , UppsalaFiladelfiaförsamling, Filadelfiaförsamlingen , Filadelfiaförsamlingen iLandsbro, , Filadelfiaförsamlingen Överam,Filadelfiaförsamlingen , Filadelfiaförsamlingen samtFiladelfiaförsamlingens i handikappråd, gemensamt yttrande frånpingsförsamlingaraa i , , , , , Nästansjö,Långsjöby, Gunnara, Storaman och Täraaby, PingstförsanUigen Hjo, UmeåPingstförsamling, Pingstförsamlingen i Huskvaraa, Pingstförsamlingen i ,Salemför-samlingen i samt Grindtorpskyrkan i . 1 Reformens bakgrund och inriktning Handikapputredningenskartläggning visar att de som till följd av omfattande funktionshinder harmycket stora svårigheter i sin dagliga livsföring lever med de störstabristeraa i tillgången till bostäder, sysselsättning och arbete, fritid ochrekreation, hälso- och sjukvård, allmänna kommunikationer, information etc.Därmed ställs de också utanför möjlighetema att utöva inflytande. Utredningenanser att behövligt stöd raåste tillförsäkras bara, ungdomar och vuxna medomfattande funktionshinder genom särskild lagstiftning. Denna uppfattningförstärks genom inslag i den aktuella samhällsutvecklingen i form av t.ex. målstyraing,decentralisering, interaationalisering som de ekonomiska resurseraaär knappa. Statenshandikappråd (SHR) anser att ramlagar och decentralisering har förstärktutvecklingen av kunskaps- och kompetensbrist. Kammarrätteni och Länsrätten i anser att målet Prop. 1992/93:159 förden föreslagna lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade Bilaga1.4 (LSS) leder för långt. Länsrätten i föreslår att texten får etttillägg "att den enskildes hela tillvaro skall fungera som för andra isamhället så långt möjligt". Länsrätteni tillråder stor försiktighet i fråga om de föreslagnabestämmelseraa i 17 § LSS för att inte lagen skall komma i konflikt med denkommunala rätten till självstyre. anser att 13 § LSS om den politiska ledningen för verksamheteninte är synkroniserad med kommunemas frihet enligt den nya kommunallagen(1991:900). Flertaletförsamlingar instämraer i utredningens syn på människan samt målen delaktighetoch jämlikhet. Frikyrkoråd anser att det krävs en tydlig lagtext förlika tolkning och full delaktighet. Enligt rådet behövs en plan för informationoch medvetandegörande om den människosyn som reforraen grandas på.Filadelfiaförsamlingen i bedömer att utredningen skaparmöjligheter till en större mångfald i stödet till berörda grapper. Församlingenföratsätter att organisationer eller enskilda församlingar och privatpersonerbereds raöjlighet att erbjuda stöd och service. hoppasatt den decentralisering som de anser blir följden av kommunaliseringen skallge människor med funktionshinder kortare avstånd till de politiska beslutsfattarna.Filadelfiaförsamlingen anser att församlingar och ideellaorganisationer kan vara en resurs i arbetet för att stärka olikahandikappgrappers möjligheter till delaktighet i samhällslivet. PingstförsamlingenHjo anser att texten i 11 § LSS, punktema 4 och 5, bör kompletteras så attkyrkor och frikyrkor får ökat ekonomiskt stöd för att handikappanpassa sinalokaler och på så sätt bereda möjlighet att främja delaktigheten i samhälletför personer med ftinktionshinder. 2 Lag om stöd och service till vissa funktionshindrade Erfarenheterhar visat att det är nödvändigt att tillförsäkra den enskilde godalevnadsvillkor och behövligt stöd genom särskild lagstiftning. Därför föreslåsinförande av lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS.Lagen är en pluslag med särskilda rättigheter till dem som ingår i lagenspersonkrets på grand av deras speciella behov. På bedömerHandikapputredningen att behoven hos den föreslagna lagens personkrets skallkunna tillgodoses genom reglering i lagar som omfattar alla medborgare. BUaga1.4 Svaren skiljer sig åt mellan olika kategorier av remissinstanser i fråga ominställningen till en särskild rättighetslag. En majoritet av handikapporganisationernauttalar sig för en rättighetslag och ingen avfärdar förslaget. Två tredjedelarav landstingen tillstyrker en rättighetslag. Endast 2 av 18 av stödjer förslaget till LSS, medan en tredjedel avde 33 svarande kommuneraa gör det. Fyra kommuner tar ej ställning. Knappthälften av de statliga myndigheteraa tillstyrker förslaget om en rättighetslag. 2.1 Instanser som tillstyrker förslaget om lagen om stödoch service till vissa funktionshindrade 11statliga rayndigheter - däribland Försäkringsöverdomstolen, ,() och Länsrätten i - är positiva till LSS.SHR anser att lagen måste kompletteras med en allmän attitydförändring. Landstingsförbundetoch 16 landsting instämmer i förslag ora enrättighetslag. Kommunförbundeni och tillstyrker utredningens förslag om LSS. KommunernaAskersund, , , , , , , ,och samt i instämraeri förslag. 20handikapporganisationer uttalar stöd för en särskild lagstiftning. () anser attförslaget om en lagstiftning borde ha kompletterats med en analys av behovet avsärskilda statsbidrag för viktig service och andra former för att styrasamhällets resurser. Samtliga/ör5a/n/marsora avgett yttranden har tillstyrkt utredningens förslag ora en särskild lag,LSS. Landstingsförbundetoch FUB framhåller sina positiva erfarenheter av omsorgslagen som ett skäl attstödja förslaget till LSS. 2.2 Instanser som hänvisar till socialtjänstlagen(1980:620) och annan lagstiftning () och Kammarrätten i hänvisar till möjligheten att förändrasocialtjänstlagen (SoL). menar att LSS inte är förenlig med kommunalt självstyre ochförordar preciserade rättigheter för handikappade och en individuellbiståndsprövning i SoL. 11länsförbund - däribland , och -hänvisar till SoL. 11 kommuner -däribland , och - föredrar en förändring av SoL. 17 1992/93. 1 samL Nr 159 () och Svenska kommunal- Prop. 1992/93:159tjänstemannaförbundet () föreslår att SoL görs om till en rättig- Bilaga1.4 hetslag. Västerbottensläns landsting, Kommunförbunden i , ochNorrbotten samt kommunerna , , , , ,och anser att delar av förslagen skall inordnas i SoL, medanandra insatser bör föras till hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), HSL ochlagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m fl,omsorgslagen. Tolvremissinstanser - däribland justitieombudsmän () ochlänsstyrelserna i och län - avstyrker Handikapputredningensförslag till LSS utan att föreslå någon alteraativ lösning. Statskontoretanser att probleraen med nuvarande lagstiftning raer beror på bristande tillsynän oklar lagstiftning. Generella statsbidrag och en ökad privatisering måstekombineras med en väl fungerande tillsyn och möjligheter till sanktioner genomen förändring av befintlig lagstiftning. Bl.a.Kammarrätten i och JO lyfter fram gränsdragningsproblem som kanuppstå i förhållandet mellan SoL och LSS. Liknande problem kan uppstå genom atttvå huvudmän skulle bli ansvariga för den föreslagna LSS. Insatserför särskilt stöd och särskild service skall tillhandahållas åt utvecklingsstörning,autism eller med bestående begåvningshandikapp efter hjäraskada i vuxen åldereller andra stora och varaktiga fysiska eller psykiska ftinktionshinder, sominte beror på normalt åldrande, men som förorsakar betydande svårigheter i dendagliga livsföringen och därmed ett orafattande stödbehov. Orsaken till och denraedicinska diagnosen av ett funktionshinder skall intevara avgörande i det senare fallet. Sågott sora samtliga remissinstanser kommenterar på något sätt personkretsen.Kommentareraa avser frågor ora möjlighetema att definiera och avgränsapersonkretsen. Några instanser framhåller att mängden beslutsfattare i endecentraliserad organisation förstärker risken för individuella tolkningar ocholika beslut. Många instanser bedömer att personkretsen medHandikapputredningens definition kan växa och bli större än vad som avses. Föräldraföreningenför hjärtsjuka barn och ungdomar. ()och uttrycker oro för att kriteriema skall tolkas för snävt.RMT anser att i alltför hög grad riktar in sig på detraditionella handikappgrappema. i Gotlandskommun, /SR, , samt Tvärsek-tionsgruppen för yrkesförelrädare inom barn- ochungdomshabilitering undrar vem som skall besluta om tillhörighet. Förbundet blödarsjuka i (FBIS),autism (RFA), Föreningen omsorgspyko-loger inomomsorgsverksamheten (POMS) och Omsorgens verksamhetsansvarigas riksförening(ÖVAR) framhåller betydelsen av utbildning och kompetens för att få till stånden fimgerande tillämpning av den nya lagen. Försäkringsöverdomstolenbedömer att man sannolikt kan falla tillbaka på tolkningen av liknande begreppsom utvecklats vid tillämpningen av reglema om handikappersättning i 9 kap.lagen om allmän försäkring. RFV menar att tolkningssvårighetema kan lösas genomatt praxis successivt utvecklas, men att det kan vara en problemfylld ochirrita-tionsskapande process. Därför anser verket det angeläget att lagenslillärapningsområde får en mera entydig utformning. Länsrätten i Stockholmanser att utmejslingen i enskildheter torde få överlämnas till rättsfillämpningen. Älvsborgsläns landsting konstaterar att utvecklandet av praxis kommer att ställa storakrav på bl.a. de rättsvårdande myndigheteraa och särskilt de som står förprejudikatsbildningen. föreslår att bedömningaraasker i vårdplaneringsgrapper eller liknande organ för att skapa föratsättningarför enheflig bedömningar. Örebroläns landsting särat kommunförbunden i och menar attförvaltningsdomstolaraa får stor betydelse. Försäkringskassani konstaterar genom au omfattanderaedicinska och sociala utredningar blir nödvändiga med stora administrativakostnader som följd. 3.2 Omsorgslagensnuvarande personkrets Prop. BUaga 1.4 ,landstingen i , , ochÄlvsborgs län samt anser att beskrivningen avden nuvarande omsorgslagens personkrets i form av diagnoser skall slopas. Jönköpingsläns landsting anser det rimligt att omsorgslagens personkrets automatisktomfattas av LSS. () föratsätter att omsorgslagens personkretsskall omfattas av LSS, men är tveksam till en särbehandling i I § barn och ungdomar (RBU) anser att grappställs raot grapp genom utvecklingsstördas rätt till insatser oberoende avhandikappets grad. , ungdomar och vuxna(FUB) välkomnar att termen "psykiskt utvecklingsstörd" ersätts med"utvecklingsstörd" varigenom man undviker förväxling med"psykisk stöming". FUB och RFA anser det självklart att personkretseni nuvarande omsorgslag automatiskt också skall ingå i den nya lagenspersonkrets. Länsrätteni anser att det bör framgå av lagtexten att i begreppet"autism" avses ingå även autismliknande tillstånd. Kammarrätteni anser att om avsikten är att begåvningshandikapp efter en hjämskadaliksom i nu gällande orasorgslag skall vara betydande bör detta framgå avlagtexten. 3.3 Den tillkommande personkretsen 13statliga myndigheter fraraför kritiska synpunkter när det gäller beskrivningenav den lillkommande personkretsen. , , Nämnden förvårdartjänst (NV), Kammarrätten i , Länsrätten i ,i och JO anser att det Iredje rekvisitet, "ettomfattande stödbehov", bör slopas. Försäkringsöverdomstolen anser dettavara det viktigaste rekvisitet. föreslår att man slopar bådedet andra och det tredje rekvisitet. Ett motiv som flera remissinstanser angerför att slopa det tredje rekvisitet är att det omfattande stödbehovet kan sägasingå i det andra rekvisitet "betydande svårigheter". 17landsting anser att beskrivning av personkretsen äroklar och svår att avgränsa. Den kräver stor kunskap om funktionshinder och gerutrymme för subjektiva bedöraningar hos handläggare och andra beslutsfattare.Hallands läns landsting anser att det tredje rekvisitet bör utgå. och 14 kommunförbund anser att man överlämnar åt enskilda attfatta svåra avgöranden. 20kommuner bedömer att personkretsen är svår att definiera och avgränsa. HCK,DHR och ytterligare 23 handikapporganisationer framför synpunkter påbeskrivningen av personkretsen. 10 organisationer anser att man bör stryka dettredje rekvisitet "ett omfattande stödbehov". NHR, vill stryka begreppet "stora" Prop.1992/93:159 i första rekvisitet "stora och varaktiga fysiska eller psykiskafunktions- Bilaga 1.4 hinder". POMSär tveksam till tolkning av begreppen "stora","omfattande" och "betydande". () och Frikyrkoråd anser att rekvisitet "ettomfattande stödbehov" kan strykas. Uppsalaläns landsting, DHR, TCO och tar upp svårigheten att appliceraHandikapputredningens definition av personkretsen på de små barnen. RBU anseratt inte uppfyller riksdagsbeslutet att allahandikappade bara skall komma i åtnjutande av omsorgslagens rättigheter. Kammarrätteni , i län och JO tar liksom länslandsting upp svårigheteraa att bedöma vad som är norraalt åldrande. JOkonstaterar att detta är en fråga för medicinskt sakkunniga, men anser att ettsätt att komma ifrån problemet kan vara att införa en bestärad övre åldersgränssom då borde vara definitiv för alla. samt kommunerna , , och Örebrobelyser svårigheterna att göra åldersav-gränsningar. HCK,rättigheter. (),() och () anser attsamhällets insatser bör gälla alla med svåra funktionshinder oavsett ålder. PRO,(), Furuboda kursgård och rehabiliteringscentrumsamt Frikyrkkoråd anser att man hade vunnit på att inte göra enåldersavgränsning. Länsrätteni framhåller att enligt utredningens förslag till specialmotiveringskall demenser och sjukdomar som är en följd av missbrak avberoendeframkallande medel inte medföra att LSS blir tillämplig. 1 omsorgslagenuttrycks detta så att hjäraskada skall vara föranledd av yttre våld ellerkroppslig sjukdom. Motsvarande begränsning saknas i den föreslagna lagtextentill LSS. framhåller särskilt personer med små och mindre kändahandikapp som inte behöver ha etablerat stora funktionshinder eller betydandesvårigheter i den dagliga livsföringen, men där ett uteblivet samhällstöd kanraedföra en snabb invalidisering. konstaterar att kronisksvår lungsjukdom, svåra hjärtfel, diabetes och svår njursjukdom är de vanligarehandikappen hos bam. Mångaremissinstanser, framför allt handikapporganisationer, har namngivit grappersom de anser bör ingå i LSS personkrets. Exerapel på sådana grapper är tal- ochspråkhandikappade, hjärtsjuka bara och ungdomar, bara med MBD (minimal braindysfunction) samt döva. 4 Rådgivning och annat personligt stöd Prop. LSSpersonkrets skall enligt förslaget ges rätt till rådgivning och annatpersonligt stöd. Det skall inte vara fråga om sjukvårdande behandling/rehabiliteringeller andra insatser som klart faller inom HSL:s ram eller social service somsocialtjänsten skall erbjuda enligt SoL. Insatserna kan vara rådgivande ochallmänt stödjande där såväl medicinska, psykologiska, sociala och pedagogiskaaspekter skall beaktas. Landstingen skall, om inte annat överenskommits, svaraför insatseraa. Ettantal remissinstanser anser att kommunen bör vara huvudman för insatsenrådgivning och annat personligt stöd. Av dessa överväger kommuneraa (8 st) ochde kommunala länsförbunden (8 st). och 4 av landstingenanser att kommunen borde vara huvudman för 6.1 § LSS. Svenska kommunförbundetanser att detta stöd borde ingå i SoL:s insatser. Försäkringsöverdomstolen,och tillstyrker förslag. NV ochLänsstyrelsen i anser att verksamheten bör ha kommunalthuvudmannaskap, så att man får gemensam huvudman för samtliga särskildainsatser enligt LSS. i anser att landstingetendast skall svara för konsultinsatser. Landstingsförbundetsamt landstingen i och , , och Norrbottenslän anser att kommuneraa bör svara för verksamheten. landstinganser att kommunema bör ha det ekonomiska ansvaret för verksaraheten, men attden kan bedrivas i regi. Landstingeni , , , , och Västernorrlandslän framhåller på olika sätt svårigheter att särskilja rådgivning och annatpersonligt stöd enligt LSS från habilitering enligt HSL. Landstingen iKristianstads, och anser därför att ävenrådgivning och annat personligt stöd enligt LSS borde regleras i HSL. Landstingeni , , , , , , ochKopparbergs läns landsting uttalar ett klart stöd för ett landstingskommunalthuvudmannaskap, eftersom insatsema kräver ett större upptagningsområde än vadde flesta kommuner har. , och läns landstinghänvisar till positiva erfarenheter av den saraordnade bamhabiliteringen.Västerbottens läns landsting föreslår en uppdelning så att den rådgivandeservicedelen regleras i SoL, raedan den behandlande delen regleras i HSL. anser att - eftersora innehållet i verksamheten enligt LSStill stor del är identiskt raed innehåll -en gråzon uppstårsora kan skapa problem, varför man istället förordar förändringar av SoL.Kommunemas vidgade ansvar för personer med Prop. 1992/93:159 funktionshinderföratsätter att de har tillgång till det expertstöd som Bilaga 1.4 behövsför rådgivning och personligt stöd. Östergötlandsoch samt kommunförbunden i , , Göteborgs-och , , och anser att insatsema enligt LSSskall ha kommunalt huvudmannaskap, medan bör svara förkompletterande expertstöd enligt HSL. KommunernaEksjö, , , , , , och anseratt råd och personligt stöd skall vara ett kommunalt ansvar. kommunbedöraer att det firms risk för att den huvudman som tillhandahåller expertstödenligt LSS genom sina beslut kan binda upp den huvudman sora svarar för övrigainsatser enligt samma lag. kommun anser att problem med kompetensbristoch brist på underlag kan lösas genom avtal mellan kommun och landsting samtkommuner emellan. FUBbeklagar att inte har använt begreppen habilitering ochrehabilitering i stället för rådgivning och annat personligt stöd. Begreppenskulle kunna ges samma innebörd som i specialmotiveringen till förslaget omändring i HSL. Ett alteraativ är, enligt FUB, att ge LSS personkrets rätt tillhabilitering/rehabilitering enligt HSL och rätt att överklaga beslut som gårdem emot. Läns-FUB förordar ett kommunalt huvudmannaskap för råd ochpersonligt stöd. anser det ologiskt att legitimerade sjukgymnaster, logopederoch arbetsterapeuter endast skall ge råd och stöd men inte behandling enligtLSS. anser att obalansen mellan de hälso- ochsjukvårdande insatsema och insatser enligt LSS till stor del kan undanröjas ombestämmelsen om rådgivning och personligt stöd enligt LSS kompletteras med etttydligt föreskrivet ansvar för sjukvårdshuvudmännen att organiserahabilitering/rehabilitering enligt HSL med expertinsatser av medicinsk,psykologisk, pedagogisk och teknisk art. Bamläkarföreningenssektion för habilitering och barnneurologi liksom förmental retardation föreslår att insatsen blir ett ansvar för inoraramen för habiliterings- och rehabiliteringsverksamheten. POMS och ÖVARbedömer det nödvändigt att kommunen har tillgång till expertfunktionermotsvarande dem i LSS. Föreningen kuratorer inom omsorgsverksamheten (KOMS)anser att expertstödet skall ligga kvar hos landstingen raed möjlighet tillannan lösning genom avtal. 5 Biträde av kontaktperson Prop. LSSger rätt till kontaktperson. Kontaktpersonen skall vara en medmänniska som kanersätta eller komplettera kontakten med anhöriga, vara en hjälp ifritidsaktiviteter samt kunna ge råd till den funktionshindrade i olikasituationer. Kontaktpersonen skall också ha till uppgift att informera denenskilde om vart han/hon skall vända sig i olika frågor och hjälpa till medkontakten. Uppgiftema kan vara så varierande att de kan behöva fördelas på tvåpersoner. Ettfåtal remissinstanser har yttrat sig rörande insatsen kontaktperson. Av dessaanser flertalet att funktionen kontaktperson bör begränsas till att omfatta deuppgifter av vänkaraktär som en kontaktperson har enligt dagens omsorgslag. Socialstyrelsenbekräftar behovet av en kontaktperson i kontakten med olika samhällsorgan, menanser att detta behov i första hand bör tillgodoses av personalen i form avpersonligt stöd enligt LSS. Jönköpingsoch stödjer i princip Handikapputredningensförslag. läns landsting anser kontaktpersonen vara en positiv relation,men ifrågasätter möjligheten att i en rättighetslag reglera en insats sorabygger på ideellt engagemang. tillstyrker att rätttill kontaktperson i form av vänskapsrelation införs i LSS, raen avstyrkerförslaget om att kontaktpersonen skall svara för kontakter med samhället förden handikappades räkning. KommunernaAskersund, , , och instämmer i Handikapputredningensförslag. , kommun och inom kommunanser att rätten till kontaktperson i samma form som nuvarande omsorgslagreglerar, bör föras över till LSS men avstyrker utredningens förslag om att kontaktpersonenskall vara samordnare gentemot samhället. kommun anser det tveksamt omman kan lagstifta om en rättighet som bygger på insatser från privatpersoner. Riksförbundetför hjärt- och lungsjuka (RHL) och () tillstyrker förslag om kontaktperson. HCK, RBU ochFUB anser att kontaktpersonens uppgifter enligt orasorgslagen är viktiga ochbör föras över till LSS, men avvisar förslaget att kontaktpersonen skallåläggas uppgifier av samordningskaraktär. Sådana uppgifter bör enligtorganisationema lösas genom t.ex. kuratorsinsatser. FöreningenSveriges socialchefer menar att om nuvarande regler tillämpades i praktikenskulle kontaktpersonen kunna fungera så fantasifullt som Handikapputredningenbeskriver. POMS och KOMS anser att kontaktpersonen skall kvarstå som detlekmannauppdrag det är , medan kuratorer skall bistå med att hitta rätt i omsorgerna samt Prop.1992/93:159 god man och förvaltare bistå vid juridiska kontakter. 6 Boende i familjehem eller elevhem Elevhemsom kompletterande bostad bör finnas att tillgå för den grapp bam och ungdommed speciella behov som inte kan bo hos föräldrar eller i familjehem. De boendeskall på elevhemmet få det stöd och den omvårdnad och stimulans som de behöverför att leva ett värdigt liv. Svarengällande elevhem rör hemmens kvalitet och utformning. Ingen remissinstansifrågasätter behovet av elevhem. tarupp frågan om regleringen av familjevård och anser att denna som börregleras i SoL. Uppsalaläns landsting anser att man bör överväga om inte vissa elevhem och korttidshembör förbli ett landstingsansvar, eftersom enheter raed specialinrikting kräverett större upptagningsområde och samarbete med bamhabiliteringen. Landstingetanser vidare att begreppet elevhem bör avskaffas. läns landstingbedömer det nödvändigt att skapa små boendeenheter som är kombinerade elevhemoch korttidshem. anser att det bör finnas sådana enheter medkvalificerad, särskilt utbildad personal och teknisk utrastning.