prop · GG03120 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93:120 om ändring i sekretesslagen (1980:100) med p anledningav 1992/93:120 Regeringenföreslår att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen redovisas i vilken mån innehåller sekretessbestämmelsersamt lämnas förslag till de ändringar i sekretesslagen som dessa bestämmelserföranleder. Beträffandeövervakningen av att företag och andra följer de gemensamma konkurrensreglemaföresläs atf sådana uppgifter som en svensk tillsynsmyndighet på grund avavtalet erhållit från en utländsk tillsynsmyndighet eller inhämtat inom landetskall omfiattas av s.k. absolut sekretess. Detkonstateras att sekretesslagens regler om sekretess hos andra tillsynsoi;ganredan uppfyller de krav avtalet ställer cxh att några lagändringar i deima deldärför inte krävs. Beträffandeömsesidigt bistånd i tullfrågor föreslås att den bestämmelse i sekretesslagensom föreskriver sekretess för uppgifter som en svensk myndighet erhållit enligtavtal med en främmande stat cxkså skall gälla beträffande avtal med en mellanfolkligorganisation. Inomområdet provning och kontroll föreslås en teknisk anpassning av sekretesslagentill följd av den nya lag om teknisk kontroll regeringen föreslagit riksdagenatt anta. Lagändringamaavses träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Lag omändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenomföreskrivs att 8 kap. 6 §, 9 kap. 3 §, 16 kap. 1 § cxh bilagan tillsekretesslagen (1980:1(X))' skall ha följande lydelse. Sekretessgäller, i den utsträckning regeringen föreskriver det, i statlig myndighets verksainhet,som består i utredning, planering, prisreglering, tillståndsgivning, tillsyneller stödverksamhet med avseende på produktion, handel, transportverksamheteller näringslivet i övrigt, för uppgift om 1. enskildsaffärs- eller driftförhållanden, uppfinningar eller forsknings resultat, om det kan antas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs, 2. andraekonomiska eller personliga förhållanden för den som har trätt i affärsförbindelse eller liknande förbindelse med den som är föremål för myndighetens verksamhet. Sekretessgäller, i den mån godkänt avtal härom med främmande stat eller mellanfolkligorganisation, hos myndighet i verksamhet, som avses i första stycket, för uppgiftom enskilds ekonomiska eller personliga förhållanden som myndigheten förfogaröver pä grund av avtalet. Föreskrifterna i 14 kap. 1-3 §§ får inte i fråga omdenna sekretess tillämpas i strid med avtalet. Regeringen kan för särskilt fellförordna om undantag från sekretess somhar föreskrivits med stöd av första stycket 1, om den fiimer det vara avvikt att uppgiften lämnas. I fråga om uppgift i allmän handling gällersekretessen i högst . Lagen omtryckt 1989:713. Föreslagen lydelse Prop. Sekretess enligt 1 och 2 §§ Sekretess enligt 1 och 2 §§ gäller cxkså, i den mån riks- gäller cxkså, i den mån riks- dagen har godkänt avtal härom dagen har godkänt avtal härom med främmande stat, i ärende med främmande stat eller mel- om handräckning eller bistånd lanfolklig organisation, i ärende som myndighet lämnar ät myn- om handräckning eller bistånd dighet eller aimat oigan i den som myndighet lämnar åt myn- staten i verksainhet som mot- dighet eller aimat organ i den svarar den som avses i nämnda staten eller mellanfolkliga orga- nisationen i verksamhet som motsvarar den som avses i nämnda paragrafer. Sekretess gäller, i den mån har gcxikänt avtal härom med främmande stat, hos myndighet i verksamhet som avses i 1, 2 eller 19 § för sådan uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som myndigheten har erhållit enligt avtalet. Föreskriftema i 14 kap. 1-3 §§ får inte i fråga om denna sekretess tillämpas i strid med avtalet. Sekretessgäller, i den mån har gcxikänt avtal härom med främmande stat eller mellanfolkligorganisation, hos myndighet i verksamhet som avses i 1, 2 eller 19 § för sådanuppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som myndigheten förfogaröver på grund av avtalet. Föreskriftema i 14 kap. 1-3 §§ får inte i fråga om detmasekretess tillämpas i strid med avtalet. I fråga om uppgift i allmän handlinggäller sekretessen enligt andra stycket i högst . Attfriheten enligt I kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgmndlagenatt meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fäll är begränsad framgår av 7kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 1-8 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningencxh av 5 kap. 1 § första ' Senaste lydelse 1992:350. stycket samt 3 § förstastycket 1 och 2 yttrandefrihetsgnmdlagen. De fell av uppsåtligt åsidosättandeav tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 cxh5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket cxh 3 § förstastycket 3 yttrandefrihetsgnmdlagen i övrigt är begränsad, är de därtystnadsplikt följer av 3. denna lag enligt 7 kap. 29 § 8 kap. 3 §, 5 § första stycket 2, 6 § första stycket 2, 7 § förstastycket 2 eller 8 § första stycket 8 § andra stycket såvittavser uppgift som hänför sig till myndighets affärsmässiga utlåningsverksamhet Attfriheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen cxh 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgnmdlagenatt meddela cxh offentliggöra uppgifter i vissa fell är begränsad framgår av 7kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 1-8 samt 5 § 1 och 3tryckfrihetsförordningen cxh av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § förstastycket I txh 2 yttrandefrihetsgnmdlagen. De fell av uppsåtligt åsidosättandeav tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 cxh5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § förstastycket 3 yttrandefrihetsgmndlagen i övrigt är begränsad, är de därtystnadsplikt följer av 3. denna lag enligt 7 kap. 29 § 8 kap. 3 §, 5 § första stycket 2, 6 § första stycket2 6 § aruira stycket såvittavser uppgift om atidra ekonomiska eller personliga förhållanden än affärs-eller driftförhållanden för den som trätt i affärsförbindelse eller liknandeförbindelse med den som är föremål för myndighetens verksamhet 8 kap. 7 § första stycket2 eller 8 § första stycket 8 kap. 8 § andra stycket såvittavser uppgift som hänför sig till myndighets affärsmässiga utlåningsverks;imhet I enlighet med vadsom anges i I kap. 8 § skall vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen omrätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla ocksåhandlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingaraa hörtill där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fallmed hänvisning till numret i () på den förfettningmed stöd av vilken verksaniheten har uppdragits åt organet. RiksprovplatseraaAktiebolaget , Aktiebolaget ochApoteksbolaget obUgatoriskkontroll (SFS 1985:1105) 1 enlighet med vadsom anges i I kap. 8 § skall vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen omrätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla cxksåhandlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingaraa hör tilldär angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fell medhänvisning till numret i () på den förfettningmed stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. kontrollsom riksprovplats (SFS 1992:000) ' Senaste lydelse 1992:319. 1* Riksdageii 1992193. Dennalag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministem Bildt, ordförande, txh statsråden . , ,, , , , , , , ,, , , , , , , P. , Proposition om ändring i sekretesslagen (1980:100) medanledning av Sverigehar tillsammans med övriga sex EFTA-länder undertecknat ett omfettande avtalmed Europeiska Gemenskaperaa (EG) txh dess medlemsländer om Europeiskaekonomiska samarbetsområdet (EES). I anslutning till har EFTA-ländemaimdertecknat tre avtal sinsemellan, nämligen ett om upprättande av enövervakningsmyndighet och en domstol, ett om en ständig kommitté och ett omparlamentarikersamverkan på EFTA-sidan. 1991/92:170 har regeringen föreslagit att godkänna deundertecknade avtalen samt anta förslag till en lag om ett europeiskt ekonomisktsamarbetsområde (EES-lagen) med gmndläggande bestämmelser om införlivande avavtalsåtagandena med svensk rätt. Avtalen irmehåller vissa krav på sekretesssom skall uppfylla i sin lagstiftning. Regeringen har i propositionen(bil. 1, s. 182) aviserat att den i annat sammanhang ämnar återkomma med förslagtill nödvändiga lagändringar i denna del. Med anledning av detta har inomJustitiedepartementet upprättats en promemoria (Ds 1992:84) som behandlar dennafråga och vari föreslås vissa ändringar i sekretesslagen (1980:100, omtryckt1989:713). Promemorian behandlar bara de sekretessbestämmelser som till följdav skall gälla från avtalets ikraftträdande. De bestämmelser omsekretess i avtalet som kommer att gälla från en senare tidpunkt kommer, somanges i promemorian, att tas upp i annat sammanhang. Det gäller bl.a.föreskrifter om konfidentiell behandling av vissa uppgifter avseendeklassificering, förpackning cxh märkning av farliga ämnen och preparat.Promemorians lagförslag bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. Yttranden har avgivits av riksbank. Hovrättenöver och , Kammarrätten i , ,, , vid Stockholmsuniversitet. Juridiska fekultetsstyrelsens forskningsnämnd vid Lundsuniversitet, . 1992/93:120 provningsanstalt.Styrelsen för teknisk ackreditering, justitieombudsmannen (JO), . , , , , , ,, , . Remissyttrandena fums tillgängliga ilagstiftningsärendet (dnr 92-3060). Regeringen beslutade den att inhämta Lagrådets yttrandeöver lagförslag som upprättats inom . Det till Lagrådetremitterade lagförslaget överensstämmer frånsett vissa redaktionella ändringar,med det lagförslag jag avser att lägga fram . Det till Lagrådet remitteradelagförslaget bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2. Lagrådet har lämnat det remitterade förslaget utanerinran. Lagrådets yttrande bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga3. 2 Offentlighetsprincipen och EES Offentlighetsprincipenkan defmieras som den gmndsats enligt vilken samhällsorganens verksamhet skallske under allmän insyn och kontroll. För att en offentlighetsprincip skallanses råda i samhället räcker det inte med att myndighetema lämnar medborgamaen vidsträckt information om sitt arbete. Den offentliga verksaniheten måste istället ligga öppen för medborgaraa och de nyhetsförmedlande organen på sådantsätt att dessa kan inhämta upplysningar i skilda angelägenheter efter eget val,oberoende av myndighetemas informationsgivning (prop. 1975/76:160 s. 69).Sammanfattningsvis bmkar man säga att offentlighetsprincipen fyller trehuvudändamål. Den utgör en garanti för rättssäkerheten, effektivitet iförvaltningen och effektivitet i folkstyret. 1första hand förknippas offentlighetsprincipen med den i 2 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen(TF) festiagda gmndsatsen om allmänna handUiigais offentlighet. Det sägs däratt varje medborgare till främjande av ett fritt meningsutbyte och en allsidigupplysning skall ha rätt att ta del av allmänna handlingar. Härigenom markerasatt handlingsoffentligheten utgör ett inslag i den medborgerliga yttrande- ochinformationsfriheten cxh därmed en av betingelsema för den fria demokratiskaåsiktsbildningen. Ettannat inslag i offentlighetsprincipen utgör den medborgerliga yttrandefiihetsom gäller också som gmndsats för de tjänstemän och andra som är verksamma hosdet allmärma och som omfattar också den information som dessa offentligafunktionärer förfogar över i denna verksamhet. Avintresse i detta sammanhang är också reglema om meddelarfiihet, dvs. rätten förvar och en att utom i vissa undantagsfell lämna uppgifter i vilket ämne somhelst för publicering. Dessa regler kan ses som en del av det regelverk genomvilket offentlighetsprincipen förverkligas. Detfinns anledning att framhålla att de offentliga funktionäreraas Prop.1992/93:120 yttrandefrihet och meddelarfriheten inte innebär att uppgifter bliroffentliga i den meningen att de blir tillgängliga för allmänheten utan i principendast en frihet för den enskilde att utan risk för straff, skadeståndsskyldigheteller andra sanktioner lämna ut uppgifter för publicering. Någon rätt tillinsyn i det allmännas verksamhet är det alltså inte frågan om utan en möjUghetför offentliga funktionärer att informera t.ex. massmedieraa om förhållandensom angår deras verksamhet. Ävenom offentlighetsprincipen, de offentliga funktionäremas yttrandefrihet och meddelarfrihetenär omistliga inslag i vår rättsordning kan de dock inte vara utan undantag.Inskränkningar i rätten att ta del av allmänna handlingar får därför göras omdet är påkallat av hänsyn till vissa i 2 kap. 2 § TF angivna intressen, därbehovet av sekretess är särskilt starkt. Föreskrifter om dessa begränsningar ärsamlade i sekretesslagen som också reglerar den tystnadsplikt som utgörundantag från de offentliga funktionäreraas yttrandefrihet. Sekretess används ilagen som en gemensam beteckning på begränsning i handlingsoffentligheten cxhtystnadsplikt. Och i 16 kap. sekretesslagen anges vissatystnadspliktsföreskrifter som gäller som undantag från principen om meddelarfrihetmedan denna princip tar över övriga tystnadspliktsbestämmelser. Vidvarje bedömning av om offentlighetsprincipen skall få vika för ettsekretessbehov måste en intresseavvägning göras. När ett beaktansvärt intresseav allmän insyn kan antas föreligga bör offentlighetsprincipen få vika endastom det framstår som nödvändigt av hänsyn till viktiga motstående intressen.Enbart den omständigheten att sekretess skulle underlätta myndigheteraas arbeteinom landet eller samarbetet med utländska myndigheter kan aldrig vara etttillräckligt skäl för sekretess. Principenom fri tillgång till de allmänna organens handlingar lades första gången fest i1766 års TF och har således - om än inte utan avbrott - gällt i vårt land iöver . Den har därigenom satt sin prägel på den svenska förvaltningen ochpåverkat attityder och värderingar i samhället. cxh har längevarit ensamma om att tillämpa denna princip men har även andraländer, t.ex. , cxh Nederländeraa, anlagt samma synsätt.Sverige är dcxk såvitt bekant fortferande ensamt om att ha principen gmndlagsfäst.Det svenska regelverket på området framstår som mycket detaljerat vilket harföranletts av ett önskemål att i lagstiftningen så noga som möjligt regleraundantagen från offentlighetsprincipen för att inte lämna myndigheteraa ettutrymme för att skönsmässigt avgöra vilken insyn som skall finnas i derasverksamhet. Iandra länder är utgångspunkten den omvända. Särskilt tydligt är detta i t.ex.Storbritannien där principen i stället är att alla allmänna handlingar ärhemliga om inte ett särskilt beslut om offentliggörande fettas. Ävenom några av EG:s medlemsländer alltså tillämpar en offentlighets princip tillämpas den inte av EG som sådant. EG-institutionema bestämmer själva om en handling skall lämnas ut eller inte. Om handlingen har sekretessbelagts är institutionen förhindrad att lämna ut den. Handlingar hos EG:s institutioner blir som regel offentliga först . För att en sekretessbelagd handling skall kunna lämnas ut 9 krävs dessutom ettsärskilt beslut om att häva sekretessen. Avdenna genomgäng framgår att offentlighetsregleraa ser olika ut i EG och dessmedlemsländer. EG ställer heller inte krav på att dessa regler skallharmoniseras utan varje medlemsland får ha den lagstiftning som passarförhållandena i det landet bäst. Påvissa håll i fums emellertid sekretessregler som medlemsländeraa- utifrån sina skilda utgångspimkter - måste anpassa sin lagstiftning till. Detgäller framför allt sekretess för övervägandena vid möten och föruppgifter som enskilda enligt dessa regler skall lämna till EG-kommissioneneller till nationella myndigheter om sina ekonomiska förhållanden. Sådanasekretessregler återfinns cxkså i några av de EG-rättsakter som genom EES-avtaletåtagit sig att införliva med svensk rätt. En rättsakt som motsvarar en EG-förordningskall därvid i enlighet med artikel 7 i som sådan göras till en delav vår rättsordning, dvs. inkorporeras, medan EG-direktiven ger oss rätt attvälja form cxh metod för genomförandet. Detär självklart att skall uppfylla de åtaganden som följer av EES-avtalet.Detta innebär emellertid inte att vi måste göra på precis samma sätt som mangjort i något av EG:s medlemsländer. Införlivandet bör i stället ske på ettsådant sätt som passar vår rättssystematik, cxkså när det gäller offentlighetoch sekretess. Begränsningarav rätten att ta del av allmänna handlingar skall enligt 2 kap. 2 § TF noga angesi en särskild lag eller i annan lag som den särskilda lagen hänvisar till. Densärskilda lag som avses är sekretesslagen. Detta innebär att det isekretesslagen i så precisa ordalag som möjligt anges för vilka slag avuppgifter som det skall gälla sekretess. Eftersom sekretess i gemenskapsrätteninte utgör ett undantag från en generell offentlighetsprincip har sekretessregleraadär inte sainma grad av precision. Ett typiskt exempel på en sådan från EG-rättenhämtad sekretessregel fmns i artikel 9.2 i protokoll 24 till , sombehandlar hur övervakningen av att företag cxh andra följer de gemensamma konkurrensregleraaskall organiseras. Där åläggs ansvariga myndigheter cxh deras tjänstemän attinte avslöja upplysningar som de har inhämtat med stöd av det protokollet cxhsom är av sådant slag att de omfettas av sekretess. Vilka upplysningar som ärav sådant slag sägs däremot inte. Det blir därigenom en uppgift för varje landatt närmare ange detta. Detär min uppfettning att den svenska anpassningen till skall bedrivaspå ett sätt som är förenligt med den tradition av betydande öppenhet som sålänge präglat svensk förvaltning. En alltför stor beredvillighet att gåsekretessintressena till mötes kan leda till att principen om öppenhet förbytsi sin motsats. Enytterligare anledning till återhållsamhet i detta hänseende är att EG somorganisation kan bedömas vara på väg mot en ökad öppenhet. Till Maastrichtavtaletfinns t.ex. fogad en förklaring om rätten till tillgång till information. Därframhålls att insyn i beslutsprcxessen stärker institutioneraas demokratiskakaraktär cxh allmänhetens förtroende för förvaltningen. Kommissionen har därförombetts att lägga fram en rapport för rådet om åtgärder för attförbättra allmänhetens tillgäng till deninformation som institutioneraa har tillgång till. Detbör i sartimanhanget också framhållas att allt förhandlingsarbete, också det interaationella,som regel ställer krav på viss sekretess så att t.ex. egna föfhartdlingspositionerinte blir tillgängliga för motparter i arbetet, vilket skulle göra att svenskaintressen inte kan drivas på bästa sätt. Också ett sådant förferande som dethos kommissionen cxh domstolen föf mänskliga rättigheter i är kringgärcfetmed sekretess som kan te sig främmande för vår traditionella öppenhet. Det äremellertid svårt att hävda att skall avstå från interaationelltsamarbete därför att detta är förknippat med krav på sekretess i verksamheten.En annan sak är att med kraft bör driva uppfettningen att offentlighetär ett viktigt värde cxkså i det mellanfolkliga samarbetet. Detta är ingenorealistisk linje med tanke pä att den svenska offentlighetsprincipen - liksom bl.a.justitieombudsmannaämbetet - tillhör de från början unika svenska rättsligaföreteelser som sprider sig till allt fler länder. Meddelarfrihetenär en helt unik svensk rättslig princip, även om det i andra länder fitmsregler om skydd för källor för information till massmedier som i praktiken kansägas ha en liknande funktion att "privilegiera" uppgiftslämnande ipubliceringssyfte. I detta ligger att det visserligen kan vara vanskligt attavgöra vilket utrymme som internationella sekretessregler ger åt uppgiftslämnandei sådant syfte. Jag ser det emellertid som möjligt att i detta som i liknande mellanfolkligasammanhang hävda uppfettningen att det finns utrymme för källskydd i den formsom vår svenska meddelarfrihet innebär. Min uppfettning är alltså att ett kravpå sekretess i t.ex. inte nödvändiggör undantag från principen om meddelarfrihetutan att den frågan får avgöras efter den typ av intresseavvägning som görsockså i andra fell. Jaghar med denna bakgrtindsteckning velat ange den gmndåskådning som jag menar börprägla lagstiftningsarbetet i dessa frågor. 3 Allmänt om införlivandet av med svensk rätt EES-avtaletomfettar en huvuddel om 129 artiklar, 49 protokoll cxh 22 bilagor. I bilagoraagörs hänvisning till ca 1 5(X) EG-rättsakter som med nödvändiga anpassningarhar integrerats i avtalet. Till avtalet är fogade ett antalprotokollsanteckningar cxh deklarationer jämte viss brevväxling. Övervakningsavtaletomfettar en huvuddel med 53 artiklar cxh sju protokoll jämte två bilagor.Kommittéavtalet omfettar likaså en huvuddel med 14 artiklar samt därutöver tvåprotokoll cxh en bilaga med tillhörande bihang. Även till dessa avfel är fogadeprotokollsanteckningar m.m. 1991/92:170 föreslår regeringen att huvuddelen av skall införlivas med svensk rätt genom inkorporering. Detta skall ske genom en lag om ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde (EES- lagen). Enligt 2-4 §§ EES-lagen skall huvudbestämmelseraa (artiklaraa 1-129) cxh vissa protokoll till , huvudbestämmelseraa 11 (artiklaraa 1-53) iövervakningsavtalet cxh protokollen 1-4 till detta avtal samt protokoll I tillkommittéavtalet gälla som svensk lag. De avtalsbestämmelser somupptas i bilagoma till och de bindande rättsakter det hänvisas tilli bilagoraa föreslås bli införlivade med svensk rätt genom förfettningar påresp. Minbedömning: Frågan om införlivande av de sekretessregler som skallfastställa enligt artikel 83 i huvuddel får tas upp när EES-kommitténhar fastställt regleraa. Närdet gäller den tystnadsplikt som följer av artikel 122 i huvuddel fmnsredan en motsvarande bestämmelse i 1 kap. 6 § sekretesslagen. Promemoriansöverväganden överensstämmer med min bedömning. Remissinstanserna: EndastHovrätten över och har yttrat sig i denna fråga cxh förklaratsig dela promemorians överväganden. Skälen för min bedömning:Enligt artikel 83 i huvuddel skall vid informationsutbytet mellanoffentliga myndigheter, EFTA-stateraa ha samma rättigheter att ta emot cxhsamma skyldigheter att ge inforniation som EG-medlemsstatema samt varaunderkastade de sekretessregler som skall festställas av . Som anges i prop.1991/92:170 innebär inte denna bestämmelse att träder iställetför svenska organ med normgivningskompetens. De sekretesskrav som enligtartikel 83 skall festställas av är att anse som folkrättsligtbindande beslut som såvitt avser svenska myndigheter måste införlivas i densvenska sekretesslagstiftningen för att bli gällande här i landet (bil. I, s.127). Jag anser att frågan om sådant införlivande får tas upp senare när EES-kommitténhar festställt regleraa. Enligt artikel 122 i EES-avtaletshuvuddel skall de avtalsslutande parteraas ombud, delegater cxh experter samttjänstemän och övriga anställda som är verksamma enligt detta avtal även efterdet att deras uppdrag upphört vara förpliktade att inte lämna ut upplysningarsom omfettas av sekretess. En motsvarande bestämmelse finns redan i I kap. 6 §sekretesslagen. Jag anser därför att någon lagstiftning i detta avseende inteär påkallad. 5 Sekretessen hos de konkurrensövervakande Prop.1992/93:120 organen Mittförslag: Absolut sekretess skall gälla i tillsynsverksamhet påkonkurrensområdet för sådana uppgifter om enskildas ekonomiska eller personligaförhållanden som en myndighet förfogar över på gmnd av ett med främmande stateller mellanfolklig organisation slutet avtal, som har gcxlkänts av . Debestämmelser som finns i 14 kap. 1-3 §§ sekretesslagen om begränsning isekretessen mellan olika myndigheter i får inte tillämpas i den män detskulle strida mot avtalet. Vissa sådanauppgifter som rör tredje man undantas från meddelarfrihet. PromemoriansFörslag överensstämmer i huvudsak med mitt. Remissinstanserna: Detstora fiertalet av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker ellergodtar förslaget.