prop · GG0369 · 1992-12-31 00:00:00 — Ansvaret för grappens verksamhet hardärvid av lagstiftoren ålagte den centrala . Enligtden föreslagna lagstiftningen skall den centrala sfåmma beslufeom ombildning. Ombildningsbeslutet skall även omfetto de till banken anslutnalokala föreningsbankeraa. fmner det angeläget att även deenskilda medlenunaraa i de lokala föreningsbankeraa skriftligen undenättas omett sådant beslut. Att så skall ske bör framgå direkt ur lagtexten. Undenättelsenhar enligt de föreslagna regleraa i 11 kap. 2 och 3 §§ FL betydelse för de enskilcfemedlemmaraas delfegande i skiftet enligt den föreslagna 11 kap. 10 § FL. Fördet fell sfåmmans befogenheter utövas av fullmäktige införs genom denföreslagna ändringen av 7 kap. 12 § FL regler om undenättelse om fullmäktigesbeslut. Dänned torde avses medlemmaraa i den centrala såväl sommedlemmaraa i de berörda lokala föreningsbankeraa. Med hänsyn till attlagstiftningen bör vara generellt utformad bör emellertid de enskilcfe medlemmaraai de berörcfe lokala föreningsbankeraa även i övriga fell undenätfes om ett ombildningsbeslut. Enligt11 kap. 3 § FL föreslås bl.a. gälla att en medlem måste erhålla tillstånd attsäga upp sig till utträde ur samt tillstånd att säga uppöverskjutande insatsbelopp utan att avgå ur . Denna regleringskiljer sig från hittillsvarande regler Utträde ur en föreningsbank reglerasidag bl.a. i 3 kap. 4 § FL. När avgång sker Prop. 1992/93:69 regieras i 3kap. 5 § FL. Återbefelning av överskjutande insatebelopp Bilaga 2 regleras i4 kap. 3 § FL. I dessa regler bör, enligt mening, införashänvisning till de fell som avses i den föreslagna 11 kap. 3§FL. Pås 25 f i PM föresläs att medlems rätt fill utträde respektiveuppsägning för att helt eller delvis återfå frivillig insats vid ombildningenkan begränsas, inte bara genom att hänsyn tes till de lagreglerade kapitel-fåckningskraven,utan även genom beaktande av bankens sfållning i övrigt. Beslut om tillståndtill utträde eller uppsägning för att återfå insate lämnas av bankens styrelse.Beslutet får endast verksfållas efter godkännande av . Förslagetsynes utgå från den intresseprioritering som redogjorts för i PM (s 13). Detgår inte av förslaget att to sfålhiing till i viUcen uteträckning deföreslagna regleraa i praktiken kommer att medföra ett hinder mot utträde elleråterbetolning av frivillig insate, och därmed lecfe till en tvängsomvandlingtill aktiekapifel. Det sägs i PM (s 9) att målsättningen för nivå på kapifelbasenpå lång sUct bör ligga på , jämfört med det lagsfedgade minimikravet på8 %. Utifrån de angivna målsättningaraa för kapifelbasnivå behövs ytterligareunderlag som belyser utträdesregelns faktiska tiUtänkfe effekt. Bl.a. böreffekten av regehi belysas i förhållande till möjligheten att genomföra denplanerade nyemissionen under vären 1993. Utifrån den föreslagna regelnsutformning kan ifrågasättas om några faktiska möjligheter till utträde eller återbetelningkommer att föreligga, med hänsyn till nuvarande kapitelförsörjningssituafion. Närdet gäller det föreslagna formella ombildningsförferandet vill Sparbanksgrappenpå en punkt anmärka följande. Enligt den föreslagna 11 kap. 1 § föreningsbankslagenskall ombildning inledningsvis gå till på så sätt att de lokala föreningsbankeraasrörelser överförs utan ersättning till den centrala , varefter sistnämncfebank överlåter hela rörelsen till ett bankakfiebolag mot ersättning av aktierDet är således fräga om överföring av tillgångar och skulder i två led. Ipromemorian s 18 beskrivs dette så att de lokala föreningsbankema "slåssamman" med den centrala och att de lokala föreningsbankeraastillgångar och skulder "övergår utan särskilt vederlag" fill dencentrala . Vidare sägs att den centrala "överlåter" sin verksamhet till ett bankaktiebolag. Detandra ledet i ombildningsprocessen utgörs allteå av en regelrätt civilrätteligöverlåtelse mot vederlag, i detfe fell aktier, som även om det inte framgårav den föreslagna lagtexten förateätts vara emitterade av bankaktiebolaget.Det försfe ledet däremot synes vara någon form av ftisionsliknandeuniversalsuccession som kommer till stånd genom den centrala föreningsbankensbeslut utan några formella överlåtelsehand- lingar, medan sådanahandlingar torde erfordras i det andra ledet. Det är Prop. 1992/93:69 i ochför sig förståeligt att man bl.a. på dette sätt vill förenkla den Bilaga 2 prakfiskaomvandlingsprocessen. I detfe syfte föreslås för övrigt även att den centralaföreningsbanken skall ges rätt att beslute om ombUdning för de lokala föreningsbankeraasräkning. Skälen för dette förslag är enligt Sparbanksgrappens mening goda. Sparbanksgrappenvill emellertid ifrågasatte om den nu berörda skillnaden mellan de två leden iombildningsprocessen är sakligt motiverad. En som det synes naturlig lösning äratt även ombildningen från lokal tUl central föreningsbank betraktas som enöverlåtelse, låto vara utan verder-lag, och således klart anknyto till vedertognarätteliga begrepp. Några beaktansvärda olägenheter av en såcfen lagteknisklösning synes inte uppkomma. Det kan tilläggas att en sådan vederlagsfriöverlåtelse inte torde föranlecfe gåvobeskattning, eftersom gåvoavsUct knappastföreligger Alteraativt kan det försfe ledet i ombildningsprocessen rabricerassom fusion i formell mening, varvid gällande ftisionsregler blir tillämpliga. Ipromemorian föreslås vicfere att en ombUcfed föreningsbank skall eftertillstånd av få använcfe ordet föreningsbank i sin firma. Sparbanksgrappenhar inget att inväncfe häremot utan finner de i promemorian anförda skälen förförslaget övertygande. Det kan filläggas att en motsvarande besfåmmelse fmns isparbankslagen för en tiU bankaktiebolag ombildad sparbank. För den bank medarbetsnamnet , som genom koncemen Sparbanksgrappens ombildningplaneras genom ftision överfe rörelseraa i bl.a. de i denna koncera ingåenderegionala bankeraa är det lika angeläget att kunna använda ordet sparbank ifirman. De i promemorian anförda skälen för fiUstånd enligt den nu föreslagna besfåmmelseni föreningsbankslagen bör enligt Sparbanksgrappens mening i allt väsentligtkunna åberopas som argument för att den bank som genom ftision övertar rörelseraai Sparbanksgrappens regionala banker, skaU få ha ordet sparbank i sin firma. Iövrigt konsfeterar Sparbanksgrappen att promemorian saknar förslag till besfåmmelsemotsvarande 8 kap. 9 § sparbankslagen (hänsvisning beträffande pensions- ochpersonalstiftelser till lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m.)och motsvarande ändring i 23 § i sistnämncfe lag. Vicfere uppter promemorianinte något ändringsförslag avseende 8 kap. 5 § bankrörelselagen(underrättelseskyldighet när fråga om ombildning förfellit).Sparbanksgrappen utgår ifrån att avsikten är att uppnå överenssfåmmelse i nuberörda hänseenden med motsvarande besfåmmelser avseende bankfusion och ombUdningenligt 8 kap. sparbankslagen CKh att således lagförslag i dessa frågor bortfellitav förbiseende. Tidsramenför föreningsbankeraas ombildning till bankaktiebolag är snäv. Ett snabbt men cKksåför medlemmaraa rättesäkert förferande är som banken nämner nödvändigt.Förslaget att föreningsbankeraa i ombildningsprocessen skall behandlas som enenda enhet företrädd av sfåmman iden centrala tillgodoser självklart kravet på snabbhet. Medhänsyn till att de lokala bankeraa är självständiga juridiska personer Bilaga 2 kan förslaget synas någottveksamt. Kravet på snabbhet i förening med detfaktum att de lokala bankeraa från bankverksamhetesynpunkt utgör en enhet med den centrala föreningsbankenliksom att medlemmaraa i lokalbankeraaär representerade genom valcfe fullmäkige kan dock, som banken anför, motivera ettsådant förferande. Isin PM förklarar banken att det i den aktuella ombildningsprocessen ärväsentligt att bl.a. beakte medlemmaraas ekonomiska intressen. Medlems rättatt återfå inbeteld insate är cfervid en mycket vikfig fråga. Principiellt settborde, enligt mening, medlemmaraa ha en ovillkorlig rätt till inbefeldinsate. Men som banken anför i sm PM skulle en obegränsad rätt att säga upp insatekapiteletkunna lecfe fill att en betydande del av det nya bankakfiebolagetsprimärkapitel skulle kunna försvinna. Hänsyn till andra intressenter som insättereoch borgenärer berättigar cferför de föreslagna inskränkningaraa beträffandemedlems rätt till inbefeld insate. De negativa verkningaraa av dessainskränkningar mildras dessutom av att vederbörande medlem under allaförhållanden genom ombildning och åtföljande utekiftning erhåller akfier i detnya bankaktiebolaget. 3 Behovet av en föreningsbankslag Vadgäller frågan om en särskild föreningsbankslag skall bibehållas även efter detatt Föreningsbank genomgått den planerade bolagiseringsprocessen ochden gamla banken upplöste fmns enligt ftillmäktiges mening inte skäl attupprätthålla formella regler för en associationsform på bankmarknaden endast i"beredskapssyfte", dvs. ifell regelverket senare skulle kunna kommatill användning. Strävan att åsfedkomma enkla och neutrala kreditmarknadsreglertelar också för ett avskaffande av föreningsbankslagen, efter avslufed ombildningav Föreningsbank. Finansinspektionenser inga omedelbara hinder mot att föreningsbankslagen upphör att gälla CKhatt cfermed föreningsbank upphör som associationsform efter den aktuella ombildningen.Föreningsbankslagen utesluter naturligtvis inte icfeg nybildning avföreningsbanker Eventuella nybildningar för föreningsbanker har emellertid föratsatteske endast i samband med ombildningar inom rörelsen eftersom det praktiskt setttorde vara förenat med nästan oöverstigliga svårigheter att skapa en ny utanförrörelsen sfående föreningsbank. Fråganhur en nybildad central föreningsbank redan inledningsvis skall kunna erhållaett så stort eget kapitol att insättoraas medel inte sätte i fera, måste lösasinnan oktrojen kan beviljas. Det torde vicfere vara av avgörande betydelse för ensådan banks utveckling att den kan erhålla en Prop. 1992/93:69 tillfredssfållande riskkapifelförsörjning. Deskattefrågor som uppkommer till följd av föreningsbankeraas ombildning till akfiebolaghar föranlett, till skillnad mot vad som skedde vid motsvarande ombildning avsparbanksrörelsen, ett förslag till lag om den skattemässiga behandlingen. Detär främst en polifisk fråga vilka skattekonsekvenser ombildningen skall få ochhur dessa frågor skall regleras. Kammarrätten finner cferför ingen särskildanledning att to sfållning till vad som skall undanfegas från beskattning genomden föreslagna lagen. Det noteras dock att vad som är skrivet på s. 31 andrastycket synes stricfe mot den besfåmmelse som kommit till uttryck i 2 § tredjestycket i lagförsfeget. Den begränsade tid som har sfått fill kammarrättensförfogande för granskning av förslagen på skatteområdet har inte medgivit någradjupare analyser Kammarrätten föratsätter dock att skattekonsekvenseroa mera utfåmmandekommer att belysas i den fortsatte lagstiftningen. Ipromemorian presenteras ett utkast till lag om den skattemässiga behandlingenmed anledning av ombildning av central föreningsbank till bankaktiebolag. Dessinnebörd är att ombildningen i sig inte skall medföra några skattekonsekvenserför bankrörelsen eller medlemmar-na/akfieägaraa. Utan att fe sfållning till defeljeraai utkastet tillstyrker ftillmäktige den grundtanke som där företräds. Dencentrala övertagande av lokal föreningsbanks tillgångar ochskulder Enligt3 § 8 mom 2 st lagen (1947:576) om steflig inkomstekatt (SIL) gäller vid fiisionsom avses i 2 § 4 mom 1 st samma lag att som utdelning inte skall räknasstörre belopp än som motsvarar vad som medlemmen erhåller kontant eller eljesti annat än andelar i den övertagande föreningen. Den centrala överfegandeav lokal föreningsbanks tillgångar CKh skulder enligt 11 kap. 1 § föreningsbankslagenenligt förslaget i promemorian omfettas inte av 2 § 4 mom 1 st SIL. För att besfåmmelseni 3 § 8 mom 2 st SIL skall bli tillämplig på nämnda överfegande torde detkrävas att detfe särskilt anges i lagtexten. Vicferesynes klarläggande böra ske huravida den nämncfe transaktionen skall ansesutgöra en realisationsvinstgrandande avyttring för medlemmaraa. Bilaga2 Enligt 8 § lagen (1990:655) om återföring av obeskattede reserver (LÅOR)skall vid fiision som avses bl.a. i 2 § 4 mom SIL överlåtande CKh övertegandeförefeg anses som en skattekyldig. Lokala föreningsbanker kan vid 1992 årstaxering antingen ha återfört hela uppskovsbeloppet och medgette anstånd medviss del av skatten enligt 6 § 2 st LÅOR eller ha återfört endast en del avuppskovsbeloppet enligt 45 §§ samma lag. För bankaktiebolaget kan således tvåmetoder att behandla uppskovsbelopp blandas vid övertagandet. Ett klarläggandebör göras av hur denna situation skall hanteras. Reavinstberäkningvid utskiftning av avrundningsbelopp I2 § förslaget till lag om den skattemässiga behandlingen med anledning av ombildningav central föreningsbank fill bankaktiebolag anges att om medlemmen tiUskiffetekontanter utgör dessa i sm helhet skattepliktig intäkt. Det är önskvärt att ettklarläggande görs beträffande i vilken uteträckning medlem som tillskiffetekontanter som avrandningsbelopp har rätt till avdrag för någon del av insatekapiteletmot den skatteplikfiga utdelningen. RSVhar ingenting att erinra mot att skattefrågoraa på företegsnivå rörandeomstruktureringen av föreningsbanksrörelsen regleras genom en särskild lag såsom sker enligt förslaget. Däremot är det, enligt RSVs uppfettning, lämpligtatt de föreslagna regleraa om reavmstberäkning vid kommande avyttringar av akfieraai bankaktiebolaget tas in i SIL så att de redaktionellt kommer att sfå fillsammansmed övriga regler för rea-vinstberäkning. Detfe gäller så mycket mera som nämncferegler kommer att fillämpas Juridiskafakulteten ter inte sfållning till i vilken utsträckning det är lämpligt att ombildningeni sin helhet bör genomföras utan skatteeffekten Den i samband med den liknandeomorganisationen av sparbanksrörel-sen använcfe tekniken att i motiven till ombildningsregleraauttela sig om tillämpningen av de aktuella skatteregleraa (se prop 1990/91:136 s24 f), utan lagstiftningsåtgärd, framsfår som olämplig. Skälet är att ett motiv-utfelandeutan samband med förändring av en lagregel inte bör tillmätes avgörandebetydelse för tolkningen av skatteregeln. Om ombildningen av föreningsbankeraaskall genomföras utan skattekonsekvenser i något led så bör frågoraa reglerasgenom uttryckling lagstiftning, inte genom för-arbetsuttelanden. Bilaga2 I promemonan berörs vicfere de skattekonsekvenser som den tilltänkte ombildningen ger upphovtill. Sparbanksgrappen vill i dette sammanhang erinra om de sfållningsfegandensom gjordes i detfe avseende i samband med tillkomsten av ombildningslagsfiftningenför sparbankeraa (se prop 1990/91:136s 24 f), särskilt uttelandet att någon Imdring av skyldigheten att betela de indirekteskatter som följde av sparbanks ombildning till bankaktiebolag inte bordekomma i fråga. Närlagstiftaren nu ska fe sfållning till hur de av föreningsbanksombild-ningen föraiUeddaskattefrågoraa skall behandlas föratsätter Sparbanksgrappen att deprincipiella sfållningsteganden som gjordes i samband med tillkomsten av sparbankeraasombildningslagstiftning blir vägledande. Således bör gäUa att särskild skattelagsfiftningbör tillgripas encfest cfe en lösning inte följer av gällande lag, förarbetessuttelandenoch praxis. Vicfere föratsätter Sparbanksgrappen som självklart att lagstifferenbehandlar skattefrågoraa konkurrensneutralt och således nu mter sammaståndpunkter som fidigare gjordes vid tillkomsten av motsvarande lagsfiftningför sparbankeraa, bl.a. avseende indirekte skatteeffekter Sparbanksgrappennoterar i dette sammanhang uppgiften i promemorian, s 48, att överföring av fastigheterfrän lokal föreningsbank fill central föreningsbank inte torde föranlecfe uttegav lagfertssfåmpel. Huravicfe detto är en korrekt uppgift vill Sparbanksgrappeninte uttela sig besfåmt om. Det torde, i varje fell så länge det inte är frågaom en ftision i formell mening, kunna göras gällande en överföring av ifrågavarandeslag betraktas som tillskott, vilket i så fell skulle vara ett sfåmpelskattepliktigtfäng enligt 4 § lagen (1984:404) om sfåmpelskatt vid inskrivningsmyndigheter Vicferevill Sparbanksgrappen tillägga att näsfe led i ombildningsprocessen,rörelseöverlåtelsen från central föreningsbank till bankaktiebolag, säkerligenutgör ett sfåmpelskattepliktigt fäng enligt nyssnämncfe besfåmmelse, eftersomdet här måste vara fråga om ett tillskott i sfåmpelskattelagsfiftningensmening. 5 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser Kammarrätteni Jönköpmg har inget att erinra mot förslagen om ikraftträdande och öveigängsbesfåmmelser SparbanksgruppenAB har anfört följande. Ipromemorian finns vicfere ett förslag till övergångsbesfemmelse av innebörd bl.a.att ombildningsbeslut skall kunna fettas oakfet lagen inte trätt i kraft. Sparbanksgrappenvill för sin del ifrågasatte om en sådan besfåmmelse är erforderlig. Såvitt Sparbanksgrappenkan försfå är det enligt allmänna principer möjligt att fetfe beslut förelagens Ucraftträdande. I varje fell måste detfe gälla när fegit sfeUningi frågan. Det torde även vara möjligt att beslufe om ombildning före riksdagsbeslutetmed regeringens proposifion som grand, låt vara att ombildningsbeslutet dåmåste villkoras av att de i propositionen framlagcfe lagförslagen förverkligas.En annan sak är att erforderlig myndigheteregistrering och ansökan om verksfållighetav ombildningsbeslut inte kan ske innan lagen trätti kraft. Detto gäller dock oavsett om den Prop. 1992/93:69 föreslagna övergångsbestämmelsen införs eller ej. Lagrådsremissenslagförslag Pop- 1992/93:69 Bilaga3 1 Förslag till Lag om ändring i föreningsbankslagen (1987:620) Härigenomföreskrivs i fråga om föreningsbankslagen (1987:620) debatt i 2 kap. 2, 3, 5 och 7 §§, 6 kap. 2-4, 6, 7, och 14 §§, 7 kap. 5 och 18 §§,9 kap. 2, 4-7, 15, 18 och 20 §§ samt 10 kap. 4, 5, 8, 8 a CKh 9 §§ ordet"bankinspektionen" i olika böjningsformer skall byfes ut mot"" i motsvarande form, debatt i 10 kap. 4 § ordet "näringsfriheteombudsmannen" skall bytas utmot "", debatt 3 kap. 4 §, 4 kap. 3 § samt 7 kap. 8 och 12 §§ skall ha följande lydelse, debatt det i lagen skall införas ett nytt kapitel, 11 kap., av följande lydelse. Enmedlem har rätt att säga upp sig till utträde ur . I stodgaraafår föreskrivas att en uppsägning skall göras skriftligen och att uppsägningshandlingenskall vara försedd med medlemmens bevittnade namnunderskrift. Istodgaraa får även föreskrivas I stodgaraa får även föreskrivas att uppsägning inte får göras fönän att uppsägning inte får göras fönän , högst , från in- efter viss fid, högst , från trädet. Tiden får uteträckas fill inträdet. Tiden får uteträckas till högst fem är, om bankinspektionen högst , om Finansinspek- medger det. Föreskrifter i stadgar- tionen medger det. Föreskrifter i na om att uppsägning får göras stedgaraa om att uppsägning får först efter viss fid gäller inte i fell göras först gäller inte som avses i 7 kap. 15 § tredje i fell som avses i 7 kap. 15 § stycket samt 10 kap. 3 § andra tredje stycket, 10 kap. 3 § andra stycket cKh 8 a § andra stycket. stycket och 8 a § andra stycket samt11 kap. 6 §. Enmedlem får uteslutas ur på sådan gnmd som anges i stedgaraa. Föreningsbankssfåmmanskall beslute om uteslutningen, om inte något annat föreskrivs i stedgaraa. 'Senastelydelse 1991:1020. Nuvarande lydebe Föreslagen lydebe Prop. Enmedlem, som delter i med högre insatebelopp än han är skyldigatt delte med, har rätt att efter uppsägning få ut överskjutande belopp utanatt avgå ur . Beträffande uppsägningen samt medlemmens rätt attfå ut det uppsagda beloppet och hans skyldighet att betela tillbaka vad han harfått ut tillämpas 1 och 2 §§ samt 3 kap. 4 § förste stycket. Sexmänadersfristenenligt 1 § skall därvid räknas från utgången av det räkenskapsår som sedanuppsägningen har gjorts sluter näst eller den , , som har besfåmts i sfedgaraa. Häratöver gäller att sådant insatebeloppfår betelas ut encfest om det kan ske med hänsyn till besfåmmelseraa om kapifelfåckningi 2 kap. 9-10 §§ bankrörelselagen (1987:617). Beträffandeuppsägning av över-slgutaride insatsbelopp vid föreningsbanks ombildning tillbankaktiebolag gäller i stället 11 kap. ö§. Styrelsenkallar till föreningsbankssfåmma. Kallelsen får utfårcfes tidigast fyra veckorföre sfåmman. Om inte stodgaraa föreskriver skall kallelsen utfårdassenast före ordinarie och senast före extra sfåmma. Om sfåmmanskjuts upp till en cfeg som infeller senare än efter det att sfemmanhar inletts, skall kallelse utfårdas till den fortsätto sfåmman. Om det enligtdenna lag eller stodgaraa krävs för att ett föreningsbankssfåmmobeslut skallbli giltigt att det fettas på två sfåmmor, får kallelse till den senare sfåmmaninte utfårdas innan den försto sfåmman har hållite. I en sådan kallelse skallanges vilket beslut den förste sfåmman har fetfet. Kallelseskall ske enligt stedgaraa. Skriftlig kallelse skall dock alltid säncfes tillvarje medlem vars postedress är känd för , om 1. ordinarieföreningsbanks sfemma skall hållas än som föreskrivs i stedgaraa, eller 2. föreningsbankssfåmma skall 2. föreningsbankssfemma skall behandla fråga om behandla fråga om a)sådan ändring av stedgaraa a) såcfen ändring av stedgaraa som avses i 15 § förste som avses i 15 § förste Senaste lydelse 1989:1089. eller andra stycket, b) försättande i likvidafion, c) uppgående i en annan föreningsbank genom ftision, eller d) ombildning enligt II kap. I kallelsen skall tydligt anges de ärenden som skall förekomma på sfåmman. Om sfåmman skall behandla ett ärende om uppgående i en annan föreningsbank genom ftision, ett ärende om försättande i likvidation, eller ett ärende om ombildning enligt 11 kap., skall förslaget och grunden för detto anges i kallelsen. Om ett ärende avser ändring av stodgaraa, skall det huvudsakliga innehållet av förslaget till ändringen anges i kallelsen. Ett fullständigt förslag till stodgeändringen skall efter det att kallelse har utfårcfete hällas tillgängligt för medlemmaraa hos och genast sändas till medlemmar som begär det och b) försättande i likvidation, eller c) föreningsbankensuppgående i en annan föreningsbank genom ftision. Ikallelsen skall tydligt anges de ärenden som skall förekomma på sfåmman. Om sfåmmanskall behandla ett ärende om uppgående i en annan föreningsbankgenom fiision eller ett ärende om försättande i likvidation,skall förslaget och granden för detfe anges i kallelsen. Om ett ärende avserändring av sfedgaraa, skall det huvudsiga innehållet av förslaget tilländringen anges i kallelsen. Ett fullständigt förslag till sfedgeändringenskall efter det att kallelse har utfårdate hållas tillgängligt för medlemmaraahos genast sändas till medlemmar som begär det och uppgersin postadress. Underminst före den sfåmma som avses i 5 § skall redovis-mngshandlingaraaoch revisionsberättelsen samt, i föreningsbank som är moderförening, koncernredovisningshandlingamaoch koncernrevisionsberättelsen eller avskrifter av dessa hållas tillgängligaför medlemmaraa CKh innehavaraa av förlagsandelar hos ochgenast sändas till medlemmar CKh innehavare av förlagsandel som begär det ochuppger sin posfedress. Istadgaraa får besfåmmas att föreningsbankssfåmmans befogenheter skall helteller delvis utövas av särskilt valcfe ftillmäktige. Enfullmäktig får inte väljas för längre mandatperiod än Till fullmäktigfår utees endast medlem i eller någon som utan att vara medlemenligt 6 kap. 3 § andra stycket ändå kan väljas till styrelseledamot. Ettfullmäktigsammanträde anses som en föreningsbankssfåmma. 1 fråga om fullmäktiggäller besfåmmelseraa i 1-11 §§ om föreningsbanks-medlem. Dock får enfullmäktig inte rösto genom ombud. 1992/93:69 Bilaga 3 Nuvamnde lydebe Föreslagen lydebe Prop. Angåendebeslut av fullmäktige Angående beslut av ftillmäktige i ärenden som avses i 15 § eller 10 i ärenden som avses i 15 §, 10 kap. 3 § skall medlemmaraa un- kap. 3 § eller 11 kap. 1 § skall derrättas på det sätt som stedgaraa medlemmaraa undenättas på det föreskriver sätt som stedgaraa föreskriver