prop · GF03119 · 1992-01-01 00:00:00 — Nyemissionerna måste förberedas. En ny koncernstruktur med en fungerande regional utlåningsorganisation måste tillskapas. Utredningsmannen förordar som interimsstyrelse i detta bolag. Fullmäktige har inget att erinra mot en sådan tillfällig lösning. bör dock den nya bolagsbildningen få en affärsinriktad och från Stadshypotekskassan fristående styrelse och ledningsfunktion. Rollfördelningen mellan ägarna, Stadshypotekskassan, och den rörelsedrivande koncernen, , bör då tydligt framgå. Fullmäktige kan tillstyrka att erforderliga lagändringar träder i kraft fr.o.m. början av 1992. Den förestående ombildningen bör inte innebära någon restriktion för Stadshypotekskassans obligationsupplåning eller övriga verksamhet under innevarande år. Fullmäktige har i ett särkilt yttrande tillstyrkt en ansökan från om höjning av den statliga grundfonden med , vilket motsvarar en höjning av upplåningsrätten på marknaden med . Bankinspektionen tillstyrker i sitt remissyttrande hypoteksutredningens förslag. I sak har bankinspektionen inte funnit anledning att ändra detta ställningstagande. En viktig grund för detta ställningstagade var emellertid den oklarhet som rådde om vem som rättmätigt kunde göra anspråk på förmögenheten i . Var det staten som via ställandet av lånegaranti möjliggjort upplåning eller var det låntagarna som genom upptagandet av krediter byggt upp fonder. ansåg att ingen rättmätigt kunde göra anspråk på förmögenheten varför utredningen förordade att skulle ägas av en stiftelse. Utredningsmannen synes i sin promemoria instämma i hypoteksutredningens slutsats eftersom han konstaterar efter att bl.a. ha studerat förarbeten m.m. att något entydigt svar till ägarfrågan inte finns. I stället framhåller emellertid att i denna situation bör det mest angeläggna vara att "söka skapa en ägarstruktur som bäst värnar framtida roll på kreditmarknaden". Bankinspektionen ansluter sig till detta synsätt. En observation bankinspektionen gjort mot bakgrund av de händelser som inträffat på den svenska kreditmarknaden är vikten av starka ägare. Ägarfrågan i bör därför noggrant prövas innan beslut fattas så att inte framtida roll äventyras. Ägarfrågan i kombination med möjligheter till externt riskkapital torde även vara viktig ur ratingsynpunkt och därmed helt avgörande för framtid konkurrensförmåga på den svenska kredit- marknaden eller som låntagare på internationella marknader. Enligt bankinspektionens mening är det därför av högsta prioritet att ägarna till det framtida tar ett samlat grepp över verksamheten - inte minst . Av strategiska skäl kan därför enligt bankinspektionens mening stadshypoteksföreningarna ej ingå i kretsen av framtida ägare. Även om inspektionen har förståelse för föreningarnas syn så är inspektionen av samma uppfattning som såväl hypoteksutredningen som den särskilda utredningsmannen att föreningarna bör upplösas genom fusion med . Den förestående ombildningen av är genomgripande och det kan antas att det tar innan ombildningen är helt genomförd. är det viktigt för med en stark och oberoende ägare som tillika kan ta ett ägaransvar men driva på Den ägare som bäst kan fylla denna funktion är enligt bankinspektionens mening staten. Ett alternativ kan därför vara att staten initiellt ensam träder in som ägare till men då med en klart uttalad målsättning att aktierna i takt med att ombildningen fortskrider löpande skall säljas ut på marknaden. Mot detta förfaringssätt kan invändas att staten då ensam tillgodogör sig den förmögenhetsmassa som byggts upp i . Därtill kommer att om staten stod som ensam ägare - om än initiellt - skulle detta inte uppfattas som konkurrensneutralt. Ur rating och upplåningssynpunkt skulle få en klar fördel likvärdig den nuvarande statliga lånegarantin. Neutralitetsskäl talar således för att staten inte ensam bör vara ägare till . Däremot delar inspektionen utredningsmannens förslag att staten bör ingå i ägarkretsen (). Skälen härtill är dels att staten via lånegarantin bidragit till förmögenhetsuppbyggnanden i dels att staten genom ett ägande får ett direkt ansvar för ombildning. Vid ombildningen till aktiebolag samt slopandet av den statliga lånegarantin bör kapitalbasen i väsentligt förstärkas. Sker inte detta sänks sannolikt ratingen och upplåningsvillkoren - inte minst på de internationella marknaderna - försämras med sämre konkurrensförmåga som följd. Kapitalbasen bör således förstärkas genom ett externt kapitaltillskott och banksinspektionen delar utredningsmannens förslag att detta lämpligen sker genom en riktad aktieemission till låntagarna. Ett breddat ägande skapas därmed till som åtminstone också bör möjliggöra en börsintroduktion av företaget. Emissionen som förutsätts ske till förmånliga villkor innebär också att låntagarna såväl får del i förmögenhet som ett direkt ägarinflytande (). Enligt utredningsmannen är som mest sårbart fram till dess hela ombildningen är fullt genomförd. För att dels skapa stabilitet dels förhindra uppköp föreslår därför utredningsmannen att en del av aktiekapitalet, , ägs av stadshypoteksorganisationen. Kassan föreslås få äga och förvalta dessa aktier. En annan fördel med detta förslag är att ett gäldenärsbyte då ej behöver ske eftersom den gamla obligationsskulden kan ligga kvar i Kassan fram till dess den antingen förfallit eller ersatts med upplåning direkt från . När så skett föreslås staten få bestämma om likvidation av Kassan samt vem kassans förmögenhet skall tillfalla. Även på denna punkt delar bankinspektionen utredningsmannens syn frånsett att en övergångstid kan synas väl kort. Enligt bankinspektionens mening bör övergångstiden vara relaterat till i vilken takt den gamla obligationsskulden kan avvecklas och därför inte i förväg vara tidsmässigt bestämd. I samband med remiss av betänkandet om Hypoteksinstituten avgav läns yttrande vari förordats en integrerad organisation gemensam för Stadshypotekskassan och föreningarna och att denna organisation blir 100-procentig ägare av aktiekapitalet i . Vidare poängterades att låntagarinflytandet skulle tryggas genom att nuvarande Stadshypoteksföreningar ersätts med nya låntagarföreningar vars uppgift bl.a. skall vara att utse ombud till samt föreslå kandidater till styrelsen inom framtida regionala organisation. läns har fortfarande samma uppfattning och har därutöver inget ytterligare att anföra. Företagsklubbarna - Kontaktombuden - Personalen hos Stadshypoteksföreningarna Ur personalens synvinkel är det av största betydelse att sysselsättningen garanteras för de anställda i landsorten och inte överflyttas till , och det kan endast ske under förutsättning att bedriver en verksamhet på lokal nivå. Kapital är makt. Vi skall inte glömma det kapital som personalen representerar i form av kompetens, det kontaktnät och den kännedom om våra låntagare som skapats . Den trygghet och identifiering vi anställda känner inom resp. stadshypoteksförening kommer att försvinna vid ett centralt ägande. Det finns det alldeles för många exempel på. Att tvinga sig till föreningarnas kapital anser vi är helt oförenligt med en socialdemokratisk politik. Det förslag som Kassa företräder, vilket innebär att föreningarna skall upphöra, förkastar vi helt och hållet. Eftersom föreningarnas sammanlagda kapital representerar en majoritet anser vi att "föreningarna" även fortsättninsvis skall vara majoritetsägare i aktiebolaget. En socialdemokratisk regering med departement, och folkvalda, borde verkligen värna om den lokala förankring som det innebär att ha föreningarna kvar i någon form och därmed också även inflytandet över det totala kapital som genererats. Som anställda och fackliga företrädare stöder vi fullt och fast föreningsstyrelsernas uppfattning i ägarfrågan. Skrivelse angående ombildning till aktiebolag. I proposition till föreslog (s)- regeringen att skulle ombildas till aktiebolag. Alla dåvarande oppositionspartier avvisade propositionen i olika motioner. Propositionen bordlades till höstriksdagen. Den nya borgerliga regeringen drog tillbaka propositionen. Regeringen har i propositionsförteckningen tagit upp ombildning till aktiebolag. anser det utomordentligt värdefullt att beslut om ombildning kunde fattas av vårriksdagen 1992. Det skulle ge utrymme för en planerad övergång till aktiebolag . Efter omfattande överläggningar inom har utvecklats en gemensam syn på hur ombildningen skall gå till som vi härmed vill informera om. Det förslag som här läggs fram bygger på den tidigare propositionen men innebär i vissa avseenden en del viktigt förändringar. Tre huvudprinciper som starkt bidragit till institutionens styrka. Dessa huvudprinciper är: Låntagarinflytande. Den lokala förankringen. En fristående ställning i förhållande till svenska och utländska banker och kreditinstitut. Såväl föreningarna som Kassan har varit i strikt juridisk mening oägda. Dock har låntagarinflytandet kommit till uttryck framför allt hos föreningarna, vars styrelser valts på årliga föreningsstämmor, men också hos Kassan där en ombudsstämma med representanter från de 20 föreningarna utsett majoriteten av . Den lokala förankringen hos föreningarna har med denna ordning varit säkerställd. Bankoberoendet har också varit alldeles klart och utgjort en styrkefaktor som omvittnats av många låntagare. Målsättningen bör vara att helt privatisera . bör bli ett börsnoterat aktiebolag som drivs på de villkor som gäller för privatägda börsnoterade företag. Övergångsperioden bör vara lång. Så länge Kassan är dominerande ägare kan garanteras fortsatt oberoende. Det tar också att avveckla den statliga garantifonden, som förutsätts ligga kvar i Så länge staten har en omfattande garantifond finns motiv för ett inflytande från statens sida över Stadshypotekskassan. Stadshypoteksföreningarna fusioneras med Stadshypotekskassan. Utlåningsstocken och själva rörelsen överförs till ett aktiebolag mot betalning med reserver som motsvarar Kassans utestående obligationsskuld samt genom nyemitterade aktier. Kassan blir inledningsvis 100-procentig aktieägare i . Den av flertalet föreningar tidigare förordade lösningen där föreningarna ombildas till permanenta ideella stiftelser eller hypoteksföreningar med en enda uppgift att förvalta aktier i är inte längre avgörande för en samförståndslösning. Förutsättningen är dock att låntagarna tillförsäkras ett majoritetsinflytande i styrelsen för Kassan så länge Kassan har det dominerande inflytandet över . Nyemission till låntagare. gör efter ombildningen en nyemissison till låntagarna på 1 till 3 mdr kr. Nyemissionen görs så stor och till en sådan kurs att låntagarna erhåller 1/3 av kapital och röster. Någon gåvoskatt skall ej utgå för rätten att teckna aktier till förmånskurs. Kassan bör också vederlagsfritt få tilldela aktier till dem som deltar i nyemissionen. Gåvoskatt skall inte heller utgå vid sådan överlåtelse. Tekniken och vilken kapitalandel i form av gratisaktier som lämpligen kopplas till nyemissionen fordrar noggranna överväganden som bör ankomma på Kassan att göra. På denna punkt anser vi att propositionen bör innehålla ett uttryckligt uttalande att låntagarna skall ges en del av kapitalet på sätt som angivits. Statens anspråk på kapital och överföring av medel från Kassan till . Enligt propositionen skulle staten genom ett riksdagsbeslut tillföras ett kapital på ca i form av en revers som var efterställd Kassans obligationsskuld. Vi anser att staten inte bör ta en del av Stadshypotekskassans kapital, utöver vad som kan följa av det framtida riksdagsbeslutet rörande dispositionen av Kassans vid övergångsperiodens slut kvarvarande kapital (se nedan). Det är viktigt att Kassan har ett majoritetsinflytande som garanterar oberoende. Kassan skall successivt under högst en sälja ut aktierna på marknaden. Det kapital som därmed inflyter plus eventuella utdelningsinkomster kommer att leda till en ackumulering av kapital i Kassan. Av detta kapital bör merparten tillskjutas vederlagsfritt. Därigenom kommer de låntagare som tecknade aktier i emissionen att tillföras ytterligare en del av kapital genom att substansvärdet på aktierna stiger. Låntagare som är med och tecknar aktier i bolaget bör erhålla av det kapital som finns vid ombildningen, vilket ungefär motsvarar den andel som föreningarna har. Genom sådana kapitaltillskott kan en stark balansräkning i bolaget uppnås. Propositionen bör således innehålla riktlinjer om att den nya Stadshypotekskassan får tillskjuta medel på detta sätt. Det återstående finansiella kapitalet i har att senare fatta beslut om hur det skall disponeras. Den kris som drabbat finans- och fastighetsmarknaden kommer även få djupgående konsekvenser för . För att skall kunna fortsätta att fylla sin viktiga roll i svensk bostadsfinansiering är det av vikt att starka finansiella bas bevaras och ytterligare förstärks. En utförsäljning av till låntagarna räknas på substansvärdet och behöver inte motsvaras av det faktiska värdet. Det senare bestäms av de aktiekurser som utbildas på aktiemarknaden efter emissionen. Styrelse för Kassan. Enligt propositionen föreslogs att staten skulle tillsätta hela styrelsen i den nya Kassan. Det ankom sedan på denna styrelse att via välja styrelse i och närmare bestämma emissionsvillkoren och hur tilldelningen av aktier skall ske inom de ramar som propositionen angivit. Det finns anledning att hålla nere antalet styrelseledamöter i till förslagsvis sju personer för att få ett effektivt fungerande styrelsearbete. Däremot bör antalet styrelseledamöter i den nya Kassan kunna vara flera för att få en bred representantion av olika intressegrupper. Kassastyrelsen sammanträder färre gånger och har att ta ställning i ett begränsat antal men viktiga frågor som sammanhänger med Kassans ägaransvar. Därför föreslås att antalet ledamöter i den nya kassastyrelsen utökas till elva. Styrelsen i den nya Kassan kommer att spela en central roll under omvandlingsskedet. Som framhölls ovan är det av vikt att låntagarna bereds möjlighet till ett bestämmande inflytande i Kassan . Detta inflytande skall givetvis utövas inom de ramar och riktlinjer och med de mål statsmakterna lägger fast i propostionen och annan lagstiftning. Låntagarna erhåller därjämte i den utsträckning de har aktier i ett inflytande via bolagsstämman. Fem av ledamöterna utses av staten, däribland ordförande, och sex av låntagarna på ombudsstämma. Vice ordförande utses bland de stämmovalda ledamöterna. Mandatperioden är högst , vilket innebär att ledamöter också kan utses i sänder. Kassastyrelsen eller en kvalificerad majoritet av stämmoombud bör kunna utlysa extra stämma för val av styrelseledamöter. Vad nu sagts bör gälla fram till dess att av kapitalet återstår endast den del över vilken har att besluta om Efter denna tidpunkt utses styrelsen i Kassan av staten ensam. Regeringen får förordna som ett led i övergångsbestämmelserna att bestämmelserna om ombudsstämma (låntagarstämma) och val av ledamöter får behållas . Ombudsstämman skall förutom att utse sex ledamöter i kassastyrelsen också besluta i fråga om ansvarsfrihet för kassastyrelsen. Stämman utser också en revisor jämte suppleant. Staten eller finansinspektionen utser ytterligare en revisor med suppleant. Revisorerna skall vara aukatoriserade. Kassastyrelsen och bolagsstyrelsen har skilda uppgifter. Ägarrollen bör vara skild från det operativa ansvaret. Det bör avspegla sig i styrelsens sammansättning. Persongemenskap bör som regel därför inte förekomma. I propositionen föreslogs att Stadshypotekskassan skulle fortsätta att emittera obligationer med en statlig garantifond som säkerhet. Eftersom ombildningen av uppskjutits till då finansmarknaden i drabbats av en allvarlig kris vill vi hemställa om att övergångsperioden förlängs till . Kassan kommer således att stå som formell emittent av obligationer -även om upplåningen administreras av . De upplånade medlen vidareutlånas till . Inget kapitaltäckningsskrav bör ställas på Kassan. Det är vår uppfattning att skall slå vakt om den regionala förankringen. Det betyder att de nuvarande föreningarna ombildas till regionala rörelseenheter inom ramen för en enda juridisk person. De regionala rörelseenheterna skall ges en ställning motsvarande dotterbolag som i huvudsak styrs av en egen regional styrelse och med eget resultatansvar. Ordförande i regionalstyrelsen utses av . Övriga styrelseledamöter utse av efter förslag av den regionala låntagarstämman. Det åligger respektive regionalstyrelse att ombesörja sådant förslag. Stadshypotekskassan och samtliga tjugo stadshypoteksföreningar hemställer att det som här anförts inarbetas i den proposition som regeringen avser att förelägga vårriksdag. För Stadshypotekskassan och på stadshypoteksföreningarnas uppdrag Förteckning över myndigheter och organisationer representerade vid en av anordnad hearing med anledning av en promemoria om ombildning av Allmänna pensionsfonden, första-tredje fondstyrelsen , () , Stadshypotekskassan , centrala företagsklubben, , centrala företagsklubben, , centrala företagsklubben, 1 Förslag till Lag om stadshypotekskassa Härigenom föreskrivs följande. Kassans ändamål 1 § stadshypotekskassa har till uppgift att fullfölja ombildningen av stadshypoteksinstitutionen. Kassan skall 1. äga och förvalta aktier i det aktiebolag som har övertagit kassans rörelse, 2. till utgången av låna upp och till aktiebolaget låna ut medel som bolaget behöver för sin rörelse, 3. förvalta kassans fordringar på aktiebolaget och kassans skulder samt 4. ombesörja att regionala låntagarstämmor samt ombudsstämma kommer till stånd. 2 § Kassan förvaltas av en styrelse som består av elva ledamöter. Regeringen utser fem ledamöter, bland dem ordföranden, och två suppleanter. Ombudsstämman utser sex ledamöter, bland dem vice ordföranden, och tre suppleanter. Ledamöterna utses för av högst . Regeringen bestämmer ledamöternas arvoden. 3 § För revision av styrelsens förvaltning och kassans räkenskaper utses två revisorer och suppleanter för dem. utser en revisor och en suppleant och ombudsstämman de övriga. Revisorerna och suppleanterna skall vara auktoriserade revisorer. 4 § Ombudsstämman avgör frågan om fastställande av balansräkningen och beslutar om ansvarsfrihet för styrelsen. Grundfond och upplåning 5 § Som grundfond för kassan ställer staten till förfogande en garantiförbindelse som utfärdas av regeringen eller, efter regeringens bestämmande, . Regeringen meddelar föreskrifter om grundfondens storlek samt om de villkor i fråga om avgift och i övrigt som skall gälla för grundfonden. Efter anmälan till får kassan ta grundfonden i anspråk för att fullgöra sina förpliktelser om kassan för tillfället saknar tillgängliga medel för detta. När grundfonden har tagits i anspråk enligt andra stycket skall kassan betala staten den ränta på beloppet som bestämmer och möjligt återbetala vad som har tagits i anspråk. 6 § Kassans sammanlagda låneskulder får inte uppgå till mer än tio gånger summan av grundfonden och kassans egna fonder. Likvidation 7 § Regeringen beslutar om kassans likvidation och förfarandet därvid. Efter anmälan till får grundfonden tas i anspråk när kassan har trätt i likvidation, om det saknas andra tillgångar som svarar för kassans förpliktelser. beslutar om användningen av kassans behållning efter likvidation. 8 § Närmare föreskrifter om kassans verksamhet samt om om- budsstämma och låntagarstämmor meddelas av regeringen. Tillsyn 9 § Kassan står under tillsyn av finansinspektionen. Kassan skall lämna inspektionen de upplysningar om sin verksamhet och därmed sammanhängande omständigheter som inspektionen begär. Regeringen får meddela närmare föreskrifter om tillsynen över kassan. 10 § Kassan skall med en årlig avgift bekosta finansinspektionens tillsyn enligt de närmare föreskrifter som regeringen meddelar. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Genom lagen upphävs lagen (1968:576) om stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar. Regeringen får besluta att stadshypoteksföreningarna skall gå upp i stadshypotekskassan genom att föreningarna upplöses utan likvidation och föreningarnas tillgångar och skulder övertas av kassan (fusion). Därvid skall föreningarnas säkerhetsfonder och kapitaltäckningsfonder föras till kassans reservfond respektive kapitaltäckningsfond. Fusionen anses genomförd den dag regeringen bestämmer. Regeringen får besluta att stadshypotekskassan efter fusionen skall överlåta hela eller delar av sin rörelse till ett för ändamålet bildat aktiebolag. Regeringen får besluta om villkoren för överlåtelsen. Stadshypotekskassan får utan hinder av bestämmelserna i lagen (1968:576) om stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar låna upp de medel och vidta de åtgärder i övrigt som behövs för att förbereda den omvandling som anges i 3. och de revisorer som har utsetts enligt bestämmelserna i lagen (1968:576) om stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar utgör styrelse och revisorer i kassan till dess att ny styrelse och nya revisorer har utsetts enligt den nya lagen. 2 Förslag till Lag om inkomstskatteregler med anledning av vissa omstruktureringar inom den finansiella sektorn, m.m. Härigenom föreskrivs följande. 1 § Vid fusion mellan stadshypotekskassa och stadshypoteksföreningar enligt punkt 3 av övergångsbestämmelserna till lagen (1992:000) om stadshypotekskassa tillämpas bestämmelserna i 2 § 4 mom. andra - fjärde, sjunde, åttonde och elfte styckena lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Vid fusion som avses i första stycket samt vid en följande överlåtelse av stadshypotekskassans tillgångar till det kreditaktiebolag som avses i punkt 3 av övergångsbestämmelserna till lagen om stadshypotekskassa skall överlåtande och övertagande företag anses som en skattskyldig vid återföring av obeskattade reserver enligt 2 § samt vid tillämpning av lagen (1990:655) om återföring av obeskattade reserver. 2 § Avsättningar till reservfond eller säkerhetsfond som stadshypotekskassa, stadshypoteksförening eller , gjort i bokslut till ledning och senare års taxeringar skall återföras till beskattning vid eller, om företaget inte taxeras då, taxering. Skillnaden mellan reserverna enligt första stycket och den avsättning till skatteutjämningsreserv som första gången görs enligt lagen (1990:654) om skatteutjämningsreserv utgör - om beloppet är positivt - skattepliktig intäkt vid taxeringen till statlig inkomstskatt. av beloppet tas upp vid taxering och återstående del vid taxering. Taxeras inte företaget skall hela beloppet jämte ett tillägg på tas upp vid taxering. Om hela beloppet tas upp till beskattning vid taxering får vid tillämpning av uppbördslagens (1953:272) regler om debitering av preliminär och slutlig skatt i sådant fall anses som om skatten på intäkten hänför sig på och på . Vid beräkning av kapitalunderlag enligt lagen om skat- teutjämningsreserv skall dels av de avsättningar till reservfond och säkerhetsfond som avses i första stycket räknas som skuld vid eller, om företaget inte taxeras då, taxering, dels av den skattepliktiga intäkt enligt andra stycket som vid beskattningsårets ingång ännu inte tagits upp till beskattning räknas som skuld vid taxering, dels beskattningsårets inkomstskatt beräknas utan hänsyn till den skattepliktiga intäkten enligt andra stycket. 3 § För det kreditaktiebolag som avses i 1 § andra stycket skall vid beräkning av kapitalunderlag enligt lagen (1990:654) om skatteutjämningsreserv underlaget minskas av ett belopp som beräknas enligt följande. Beloppet utgörs av en så stor andel av bolagets eget kapital efter det förvärv från stadshypotekskassan som avses i nämnda lagrum som de belopp som stadshypotekskassan och stadshypoteksföreningarna avsatt till reservfond respektive säkerhetsfond i bokslut för eller tidigare utgör av eget kapital i stadshypotekskassan före överlåtelsen till bolaget.