prop · GF0354 · 1992-01-01 00:00:00 — En liknande situation kan uppkomma vid senare års taxeringar för det fåtal som då yrkar att vinstberäkningen skall ske enligt genomsynsreglerna. Kontrolluppgiften kommer i deras fall inte att omfatta bl.a. förening ens förmögenhetsförhållanden vid anskaffningen. Också i sådana fall är det nödvändigt att den skattskyldige själv presenterar erforderlig utredning. Frågan berörs ytterligare i specialmotiveringen. 5 Statsfinansiella effekter Att de skattskyldiga vid taxering kan välja mellan två olika huvudregler för vinstberäkningen kan förväntas medföra ett inkomstbortfall på 20 milj.kr. års taxering är slopandet av genomsynen vid tillämpning av huvudregeln budgetmässigt neutralt. Att slopa genomsynen vid tillämpning av takreglerna beräknas däremot medföra ett årligt inkomstbortfall på 250 milj.kr. I enlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättats förslag till 1. lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 2. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kon-trolluppgifter. 7 Specialmotivering 7.1 Lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt 26 § 2 mom. Momentet innehåller den allmänna regeln om genomsynen, dvs. att utgivet vederlag resp. försäljningsintäkt avseende den avyttrade bostadsrätten skall justeras med hänsyn till föreningens nettoförmögenhet vid avyttrings- resp. anskaffningstillfället. Bestämmelsen föreslås upphävd. 26 § 4 mom. I andra stycket finns en ny bestämmelse om avdragsrätt för kapitaltillskott. Avdragsrätten är i allt väsentligt utformad på samma sätt som motsvarande tidigare bestämmelser (punkt 2 c sjunde och åttonde styckena av anvisningarna till 36 § KL i dess tidigare lydelse). Regeln saknar dock motsvarighet till den äldre bestämmelsen om ett schablonmässigt avdrag om . per påbörjat kalenderår under innehavet. 26 § 5 mom. Av första stycket framgår att såsom förbättringskostnader räknas dels utgifter som bostadsrättsinnehavaren lagt ned på den egna lägenheten, dels lägenhetens andel i föreningens utgifter för ny-, till- och ombyggnad och för föreningens utgifter för värdehöjande åtgärder avseende fastigheten. Bestämmelserna är endast tillämpliga vid en vinstberäkning enligt huvudregeln. Stadgandena under c och d - avseende den skattskyldiges avdragsrätt för lägenhets andel av nämnda föreningsutgifter - har utgått som en konsekvens av att genomsynen föreslås slopad. Ändringarna i andra och fjärde styckena har skett i konsekvens med att föreningens utgifter för förbättringar m.m. inte längre skall beaktas vid vinstberäkningen. 26 § 7 mom. I momentet finns bestämmelser om de olika takregler som får tillämpas vid vinstberäkningen avseende bostadsrätter. I fjärde stycket finns en hänvisning till 2 mom. varav framgår att vederlaget på visst sätt skall justeras med hänsyn till föreningens skulder vid avyttringen. Eftersom genomsynsreglerna i 2 mom. slopats har hänvisningen till 2 mom. tagits bort. 26 § 8 mom. Hänvisningen till 2 mom. har tagits bort (jfr 7 mom.). Övergångsbestämmelserna Av övergångsbestämmelserna framgår att de nya reglerna utan genomsyn skall tillämpas första gången vid taxering. Reglerna blir alltså tillämpliga på alla avyttringar där skattskyldighet inträtt . Vid taxering kan den skattskyldige, om han yrkar det, beräkna vinsten med tillämpning av de upphävda reglerna om genomsyn. Att reglerna också i vissa fall får tillämpas vid senare års taxeringar har berörts i den allmänna motiveringen. Oavsett om vinsten beräknas enligt den nya eller gamla huvudregeln får punkt 5 av övergångsbestämmelserna till SIL användas om villkoren för detta är uppfyllda. Bestämmelsen innebär att om en bostadsrätt som är anskaffad före avyttras under något av åren 1991, 1992 eller 1993 skall endast 60, 75 resp av vinsten tas upp till beskattning. 7.2 Lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter 3 kap. 45 § Enligt första stycket d gäller att bostadsrättsföreningens uppgiftsskyldighet omfattar lägenhetens andel i föreningens nettoskuld eller nettoförmögen het vid anskaffnings- resp. avyttringstillfället. Eftersom beloppen i fråga saknar betydelse om vinsten beräknas utan genomsyn har bestämmelsen slopats. Under första stycket d har i stället den nya regeln om föreningarnas uppgiftsskyldighet om sådana avdragsgilla kapitaltillskott som avses i 26 § 4 mom. andra stycket SIL placerats. Kapitaltillskott från tiden är inte avdragsgilla och omfattas därför inte av uppgiftsskyldigheten. Bestämmelsen är utformad på samma sätt som en äldre upphävd motsvarande bestämmelse. Uppgiftsskyldigheten i första stycket f som enligt nuvarande lydelse gäller bostadsrättens andel i föreningens ny-, till- eller ombyggnadskostnader är helt slopad eftersom dessa uppgifter är av betydelse vid vinstberäkningen. Enligt andra stycket gäller såvitt här är av intresse att uppgifter om föreningens förmögenhetsförhållanden vid förvärvet inte behöver lämnas om förvärvet skett . I konsekvens med att första stycket d slopats har denna bestämmelse utgått. Övergångsbestämmelserna Lagen träder i kraft och skall tillämpas första gången vid taxering. Detta betyder att kontrolluppgifterna vid taxeringar kommer att vara utformade enligt äldre regler och först till taxering kommer de att vara utformade enligt de nya bestämmelserna. Att detta både vid 1992 och senare års taxeringar i vissa fall kommer att innebära att kontrolluppgifterna inte kommer att innehålla alla de uppgifter som är nödvändiga för taxeringen har berörts i det föregående (avsnitt 4). Utöver vad där sagts kan konstateras att skattemyndigheterna enligt 3 kap. 45 § tredje stycket LSK har möjlighet att förelägga föreningarna att lämna erforderliga upplysningar. Jag hemställer att regeringen föreslår att anta förslagen till 1. lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 2. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter. 9 Beslut Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå att anta de förslag som föredraganden lagt fram. Förteckning över de remissinstanser som avgett yttrande över promemoria (Ds 1991:38) Skatteregler för ny bostadsfinansiering m.m. Efter remiss har yttranden över promemorian inkommit från , , , kammarrätten i , bokföringsnämnden, , , , statskontoret, finansinspektionen, datainspektionen, Byggentreprenörerna, , Föreningen (), ek för (HSB), , , i (LO), , i Småhus, lag (), , , , , ek för, , (), Sveriges Bostadsrättsföreningars (), , Föreningsbank, , , , och (). Yttrande har också inkommit från och . RSV har till sitt yttrande fogat yttranden som inhämtats från skattemyndigheterna i , samt . Till yttrande har fogats ett särskilt yttrande av de borgerliga ledamöterna i fullmäktige. har förutom eget yttrande åberopat yttrande från näringslivets skattedelegation. , , och har åberopat yttrande från näringslivets skattedelegation. Centralorganisationen /SR, i Småhus och har förklarat sig avstå från att yttra sig över förslagen. I fråga om yttrandena från kommunförbundet och har m-, c- och fp-grupperna i de båda organisationernas styrelser förklarat sig avstå från att avge yttrande med hänvisning till att de inte delar resp. styrelsemajoritets uppfattning i fråga om det nya räntelånesystemet. Lagrådet Protokoll vid sammanträde Närvarande: justitierådet , regeringsrådet , justitierådet . Enligt protokoll vid regeringssammanträde har regeringen på hemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslag till 1. lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 2. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kon-trolluppgifter. Förslagen har inför lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn Per . Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådet: Förslaget till lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Övergångsbestämmelserna De föreslagna reglerna om ett slopande av den s.k. genomsynen vid beräkning av reavinst eller reaförlust vid avyttring av bostadsrätt skall enligt övergångsbestämmelserna träda i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Har bostadsrätten avyttrats före utgången av skall dock, om den skattskyldige yrkar det, vinst eller förlust beräknas med tillämpning av äldre bestämmelser. Ett slopande av genomsynen torde i de flesta fall vara till fördel för den skattskyldige. Undantagsvis kan emellertid genomsynen leda till en lägre reavinst än vad som följer av de nya reglerna. Är så fallet och har bostadsrätten avyttrats före ikraftträdandet uppkommer frågan, om en tillämpning av övergångsbestämmelserna kan komma i konflikt med förbudet mot retroaktiv skattelagstiftning i 2 kap. 10 § regeringsformen. Det nu berörda spörsmålet har inte närmare diskuterats i remissprotokollet. Tydligt är dock att den föreslagna rätten för den skattskyldige att välja mellan nya och äldre regler ansetts utgöra ett tillräckligt skydd mot otillåtna retroaktiva effekter. Av 2 kap. 10 § andra stycket regeringsformen framgår - såvitt här är av intresse - att skatt inte får tas ut i vidare mån än vad som följer av föreskrift, som gällde när den omständigheten inträffade som utlöste skattskyldigheten. Enligt lagrådets mening är detta förbud mot en tillbakaverkande skärpning av skatteuttaget principiellt sett ovillkorligt i den meningen att förbudet skall iakttas oberoende av vad den skattskyldige har för uppfattning i saken. Den omständigheten att den skattskyldige inte motsätter sig att nya regler skall tillämpas retroaktivt innebär därför inte att skattemyndigheterna kan underlåta att ta ställning till om en sådan tillämpning är förenlig med retroaktivitetsförbudet. Regeln i 2 kap. 10 § regeringsformen utgör således i princip ett absolut förbud för skattemyndigheterna att tillämpa nya regler retroaktivt om detta skulle leda till ett högre skatteuttag. Från teoretisk synpunkt kan därför ifrågasättas lämpligheten av att - som skett i det remitterade förslaget - låta den skattskyldige avgöra om nya eller äldre bestämmelser skall tillämpas. Det kan med andra ord hävdas att ett tillgodoseende fullt ut av regeringsformens retroaktivitetsregel skulle kräva att utrymmet för användning av de nya reglerna direkt kopplades till storleken av skatteuttaget. En övergångsbestämmelse av innebörd att det nya regelsystemet skulle få tillämpas bara om det var till förmån för den skattskyldige har emellertid flera nackdelar. Ett åläggande för skattemyndigheterna att i varje enskilt fall fastställa vilket regelsystem som ger lägst skatt kan - inte minst på reavinstområdet - ge upphov till utredningssvårigheter som inte står i rimlig proportion till frågans ekonomiska betydelse. Besvärliga processuella komplikationer kan vidare uppstå om den skattskyldige och skattemyndigheterna har olika mening om vilket regelsystem som i en viss situation ger lägst skatt. Lagrådet vill mot den nu redovisade bakgrunden inte motsätta sig ett genomförande av de i remissprotokollet föreslagna övergångsbestämmelserna. Det får alltså godtas att valet av tillämpligt regelsystem avgörs av den skattskyldige. Lagrådet förutsätter därvid att skattemyndigheterna i erforderlig utsträckning gör de skattskyldiga uppmärksamma på att ett byte från nya till äldre regler eller omvänt kan leda till lägre skatt. Anmärkas må slutligen att övergångsbestämmelser av nu aktuellt slag förekommer i flera tidigare lagstiftningsärenden, se exempelvis prop. 1980/81:104, SkU40, SFS 1980:256 och prop. 1990/91:166, SkU29, SFS 1991:687. Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:325) om själv- deklaration och kontrolluppgifter Lagrådet lämnar förslaget utan erinran.