prop · GF03105 · 1992-01-01 00:00:00 — En lokal hälso- och sjukvårdsnämnd avses även kunna fatta beslut i frågor som faller inom kompetensområde i den mån det inte är fråga om rätt till förmåner för enskilda. Det förutsätter att beslutanderätt har överlåtits till nämnden (jfr avsnitt 5.2). Den föreslagna försökslagen bör innehålla bestämmelser som skapar det författ- ningsstöd som är nödvändigt för att ge nämnden denna kompetens och för att ge denna möjlighet att överlåta beslutanderätt. De frågor i vilka kompetensöverlämnande sker bör anges i avtalet mellan parterna. Härutöver bör förutsättas att fattar ett beslut om att överlämna beslutanderätt till nämnden. Det jag nu har anfört medför att det i försökslagen bör anges att sjukvårdshuvudmannen får rätt att fullgöra vissa uppgifter inom socialförsäkringarna. 8 Administration och utvärdering av Min bedömning: Ärenden om medgivande att bedriva försöks- verksamhet bör beredas under medverkan av som också skall svara för administrationen av försöksverksamheten enligt de riktlinjer regeringen fastställer. skall i sitt arbete samråda med . Försöken bör utvärderas enligt vissa gemensamma principer. Uppföljningen och utvärderingen avses ske både på central och lokal nivå. och bör få i uppdrag att i samarbete svara för uppföljning och utvärdering av försöks- verksamheten. De båda myndigheterna bör i samarbete svara dels för genomförandet av utvärderingen på central nivå, dels för viss samordning av de utvärderingar som sker lokalt i de olika försöken. Huvudmännen för försöken skall dock genomföra den lokala utvärderingen. Uppföljning skall ske löpande. En slutlig utvärde- ringsrapport skall vara färdigställd . Skälen för min bedömning: Arbetet med att utforma en modell för försöksverksamheten har utförts inom . Den framtagna modellen utgör en principlösning. Ett arbete återstår med att bereda fram- ställningar från sjukvårdshuvudmän och försäkringskassor om att få bedriva försöksverksamhet samt med att utforma lösningar av frågor om hur preliminärt respektive slutligt kostnadstäckningsbelopp skall framräknas, hur resultatberäkning skall ske m.m. Med tanke på att det i huvudsak är socialförsäkringsmedel som berörs anser jag att riksförsäk- ringsverket bör medverka med det utredningsarbete som behövs. Verket bör samråda och samarbeta med . Utvärderingen av försöken bör läggas upp så att den beaktar dels syftet med försöksverksamheten, dels de grundläggande förutsättningarna om vård på lika villkor och lagstadgade rättigheter inom socialförsäkringen. Så långt möjligt bör den därför belysa sådana faktorer som - sjuktalsutveckling för olika grupper, - konsekvenser för sjukpenningförsäkrade i termer av väntetid, tillgänglighet m.m., - konsekvenser för olika vårdgivare i termer av arbetsbelastning och resurser, - utveckling av nybeviljade förtidspensioner, sjukbidrag och arbetsskadelivräntor, - relationer i resurshänseende mellan rehabilitering av yrkesverksamma och rehabilitering av övriga befolkningsgrupper, - konsekvenser för andra grupper än de sjukpenningförsäkrade i termer av väntetider, tillgänglighet m.m., - konsekvenser vad gäller samverkan dels mellan och , dels mellan dessa intressenter och andra. 1991/92:105 Motsvarande uppgifter måste insamlas från ett antal kontrollområden. Det kan också finnas skäl att följa upp om vissa kostnader övervältrats på andra områden, t.ex. genom att minskade sjukpenningutgifter åtföljts av ökade utgifter för socialbidrag eller arbetslöshetsersättningar. och utövar tillsyn över socialförsäkringarna respektive hälso- och sjukvården. I roll ligger bl.a. att tillse att försöken beaktar den enskildes rättigheter till socialförsäkringsförmåner och att följa utvecklingen vad gäller sjukfallens antal och längd samt beviljande av förtidspensioner m.m. För bör en central del av utvärderingen bestå i att bevaka att försöksverksamheten inte får negativa konsekvenser för dem som inte tillhör den primära målgruppen för försöken, dvs. andra än de sjukpenningförsäkrade. Jag anser därför att de båda myndigheterna bör anförtros uppgiften att i samarbete handha uppföljningen och utvärderingen av försöken. Jag anser att uppföljningen bör ske löpande och på sådant sätt att erfarenheterna av försöken blir till nytta för såväl den kommitté som tillsätts för att se över hälso- och sjukvårdens finansiering och organisation som vid efterföljande beredningsarbete. En utvärderingsrapport bör färdigställas efter avslutade försök och /97. 9 Kostnader och finansiering Mitt förslag: De medel som avses kunna användas flexibelt (disponibelt belopp) finansieras genom medel från statsbudgetens anslag D 1. Bidrag till sjukförsäkringen. Skälen för mitt förslag: Den allmänna sjukförsäkringen finansieras till genom socialavgifter och till av statsmedel. Statsbidraget redovisas i statsbudgeten under femte huvudtitelns anslag D 1. Bidrag till sjukförsäkringen. Förutsatt att försöken med finansiell samordning leder till förväntat resultat blir följden ett minskat utgiftsbehov och en minskad belastning på statsbudgeten och socialförsäkringsbudgeten. Beträffande administrationen och utvärderingen av försöksverksamheten anser jag att de ansvariga myndigheterna i särskild ordning bör erhålla ersättning för detta. Av kostnadstäckningsbeloppen skall som jag tidigare nämnt endast ett angivet högsta belopp få användas för annat än utbetalningar av sjukpenning och rehabiliteringsersättning. Endast den del som sålunda är avsedd för flexibel användning får disponeras av sjukvårdshuvudmannen. redovisningsteknik som bör väljas för att göra de medel som är avsedda för flexibel användning disponibla för sjukvårdshuvudmannen bör övervägas ytterligare och bli föremål för regeringens beslut. Det ankommer sedan på berörda myndigheter att i samarbete med försöksområdena utarbeta rutiner för att uppnå en tydlig bokföring. 1991/92:105 Under förutsättning att tio försöksområden med i genomsnitt 50 000 invånare skulle komma att delta i försöksverksamheten kan de sammantagna utgifterna för sjukpenning och rehabiliteringsersättning uppskattas till ca 1 400 milj.kr. (exklusive sjuklön), vilket ger en ungefärlig uppfattning om de kostnadstäckningsbelopp som kan bli aktuella. De disponibla beloppen skulle då uppgå till sammantaget högst 140 milj.kr. Hur stor andel av dessa medel som faktiskt kommer att tas i anspråk för en mer flexibel användning avgörs av försöksparternas överväganden om möjligheter att reducera sjukförsäkringskostnaderna. Om det skulle visa sig att för försöksområdena beräknade medel för sjukpenning- och rehabiliteringskostnader inte räcker för uppkommande utbetalningar blir sjukvårdshuvudmannen i princip skyldig att tillskjuta medel. Sjukvårdshuvudmannens ansvar begränsas dock av de regler för hur eventuella underskott skall fördelas mellan olika deltagare respektive staten som jag föreslår skall gälla i försöksverksamheten. Under beredningsarbetet har framkommit önskemål från vissa huvudmäns sida om att staten helt eller delvis borde stå för de kostnader som uppstår för lokal projektadministration och uppföljning/utvärdering. Jag anser att huvudmännens kostnader för administration och utvärdering av försöken bör kunna betraktas som delar i försöken och att de därmed kan finansieras av medel som ingår i det disponibla belopp som försöksparterna kommer att förfoga över. Genom de regler för fördelning av överskott respektive underskott som jag redogjort för kommer staten att stå för hälften av huvudmännens kostnader för projektadministration och utvärdering. Hänsyn till dessa kostnader har också tagits vid valet av fördelningsregler för uppkommet överskott. Någon ytterligare ersättning från statens sida anser jag inte motiverad. 10 Utvidgad finansiell samordning Bland dem som har anmält intresse att delta i försöken har det framförts förslag om en trepartssamverkan med en primärkommun som tredje part. Detta är bl.a. fallet vad gäller ett projekt som avses bedrivas i kommun. I dessa projekt avses den finansiella samordningen innefatta även den kommunala ekonomiska resurser. Regeringens skrivelse (skr. 1990/91:50) upptog medverkan som ett försöksalternativ men avsåg då en kommun som deltar i försöksverksamheten med primärkommunal primärvård. Vid ett sådant försök skulle primärvårdens verksamhet också kunna integreras med den kommunala . Avsikten var även i detta alternativ att det skulle röra sig om en samverkan mellan två huvudmän. Ingen intresseanmälan har emellertid inkommit avseende en samverkan av denna typ. De som föreslagit en trepartssamverkan avseende hälso- och sjukvård, socialförsäkring och socialtjänst har framför allt pekat på det angelägna i att ha en helhetssyn på individen samt att både välfärdsvinster och ekonomiska fördelar kan uppnås genom ett nära samarbete mellan berörda sektorer som baseras på en samordnad ekonomi. Man har framhållit en rad exempel på problem som nuvarande sektorisering har lett till, bl.a. tendenser till problem- och kostnadsövervältring. 1991/92:105 Det finns emellertid många svårigheter som måste överbryggas för att uppnå en sådan samordning. Redan det faktum att det rör sig om tre parter som representerar åtskilda system med olika organisatorisk uppbyggnad gör att försöksverksamheten blir mer komplicerad. Vidare är det enligt min mening inte uppenbart att en mer flexibel användning av socialförsäkringsmedel som innefattar satsningar inom den primärkommunala kan inrymmas i den försöksreglering som bedömts möjlig i detta skede. En samverkan mellan tre parter torde med erforderligt lagstöd kunna möjliggöras genom att primärkommunen och bildar ett och socialtjänstfrågor. Detta förbund skulle sedan kunna bedriva försök med finansiell samordning i ett tvåpartsförhållande med berörd försäkringskassa. I fråga om , som är den mest långtgående av de försöksuppläggningar som inneburit en trepartssamverkan, har huvudmännen velat tillskapa en gemensam fristående beställarnämnd avseende hälso- och sjukvård, socialförsäkring och socialtjänst. En sådan gemensam beställarnämnd är ett offentligrättsligt organ av helt ny typ, något som nödvändiggör tidskrävande rättsliga och organisatoriska överväganden och därmed en mer omfattande försökslagstiftning. Jag har funnit det angeläget att möjligt kunna inleda en försöksverksamhet med finansiell samordning och har därför i detta ärende angett förutsättningarna för den finansiella samverkan som kräver minst förändringar, den mellan hälso- och sjukvården och socialförsäkringssystemet. Det är också en sådan samverkan som i första hand avsågs i de ursprungliga planerna för försök. Jag vill dock framhålla att jag finner redovisade förslag till trepartssamverkan i syfte att uppnå bättre resursutnyttjande och främjande av helhetssyn intressanta och värda att överväga närmare. Jag ser därför positivt på fortsatta diskussioner med berörda intressenter med inriktning på att möjliggöra någon form av finansiell samordning där ingår. I sådana diskussioner är det naturligt att representanter för intresserade trepartssamverkande deltar. Om dessa fortsatta överläggningar visar på möjliga lösningar är jag beredd att vidta åtgärder för att de skall kunna förverkligas. 11 Upprättat lagförslag I enlighet med vad som anförts i avsnitt 7 har inom upprättats förslag till lag om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring och hälso- och sjukvård. Med hänvisning till vad jag anfört hemställer jag att regeringen föreslår att 1. anta förslaget till lag om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring och hälso- och sjukvård, 1991/92:105 2. godkänna de riktlinjer för lokal försöksverksamhet med finansiell samordning som jag har förordat (avsnitt 5 och 6), 3. godkänna att från femte huvudtitelns förslagsanslag Bidrag till sjukförsäkring för /93 får utbetalas medel för disponibelt belopp i samband med försöksverksamheten (avsnitt 9). Vidare hemställer jag att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag anfört om 4. administration och utvärdering av försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring och hälso- och sjukvård (avsnitt 8), 5. utvidgad finansiell samordning (avsnitt 10). 13 Beslut Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärder och de ändamål som föredraganden har hemställt om. 1991/92:105 Innehållsförteckning Proposition 1 Propositionens huvudsakliga innehåll 1 Propositionens lagförslag 3 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 4 1 Inledning 4 2 Beredningsarbetet 5 3 Begreppet finansiell samordning 6 4 Utgångspunkter för lokala försök med finansiell samordning 6 4.1 Syfte med försöken 6 4.2 Förutsättningar för försök 7 5 Former för lokala försök med finansiell samordning 8 5.1 Generella regler 8 5.2 Modell för försöken 9 5.3 Finansiell ram 11 5.4 Fastställande av s.k. kostnadstäckningsbelopp och disponibelt belopp 13 5.5 Resultatberäkning 14 5.6 Fördelning av överskott resp. underskott 15 6 Försöksperiod och försöksområden 16 7 Den rättsliga regleringen 17 8 Administration och utvärdering av försöksverksamheten 20 9 Kostnader och finansiering 21 10 Utvidgad finansiell samordning 22 11 Upprättat lagförslag 23 12 Hemställan 23 13 Beslut 24