prop · GG03200 · 1992-12-31 00:00:00 — angavs att det fanns behov av ett bättte underlag förett ställningstagande tiU frågan efter vilka gmnder fre-kvenstiUdehiingen ifortsätmingen bör ske. anslöt sig tiU vad som sagts i propositionenom behovet av en översyn av gmndema för fördebimg av frekvensuöymmet (bet.1987/88:TU28, rskr. 1987/88:402). Inovember 1988 gav regeringen i uppdrag att bedöma såväl efterfråganpå utrymme för radiokommunUcation i olika delar av landet som möjUghetema atttUlgcxlose denna efterfrågan på kort, medeUång och lång sUct med hänsyn tiU dentekniska utveckling som kan fömtses. Sedan uppdraget redovisats (dnr Kil1419/89) beslutade regeringen den 8 febmari 1990 om du-ektiv (du-. 1990:4) särskild uttedare. Utredningen (K 1990:02), som antog namnetFrekvensrättsuttedningen, tiUkaUades för att föreslå tUlägg och ändringar iden radiorättsUga lagstift- ningsom gäUer planering och fördelning av radiofrekvenser samt tiU- Prop.1992/93:200 stånd att inneha radiosändare. redovisade uttedningen en del av sitt uppdrag i promemorian"Organisationen av en ny myndighet på radioområdet m.m.": 1 decembersamma år länmade uttedningen betänkandet Lag om radiokommunikation, m.m. (SOU1991:107). I betänkandet redovisas överväganden om och förslag tiUlagbestämmelser om mnehav och användning av radiosändare för kommunikation m.m.En sammanfattning av betänkandet bör fogas tiU protokoUet i detta ärende sombilaga 3. En förteckning över de remissinstanser och övriga somhar kommit m med yttranden bör fogas tiU protokoUet i detta ärende som bilaga4. Remissyttrandena och en sammanstäU-ning av dessa finns tiUgängUga iKommunikationsdepartementet (dra K92/162/RS). Regeringenbeslöt den 4 febmari 1993 att mhämta Lagrådets yttrande över momKommunikationsdepartementet upprättade förslag tiU telelag och lag omradiokommunikation, m.m. De sålunda remitterade förslagen bör fogas tiUprotokollet som bilaga 5. Lagrådethar yttrat sig över lagförslagen . Lagrådets yttrande bör fogastiU protokollet som bilaga 6. EnUgtLagrådet föranleder det sätt på vilket regeringsformens ochyttrandefrihetsgmndlagens bestämmelser beaktats vid utformningen av förslagentiU telelag och lag om radiokommunUcation ingen erinran. Lagrådet har dockframfört vissa synpunkter på frågan om en längre gående konkretisering iyttrandefirihetsgmndlagen av de principer som skaU tiU-lämpas vid fördelning avradiofrekvenser. Lagrådet har avstatt från att göra några uttalanden i sakeneftersom Frekvensrättsuttedningen inte utformat något förslag tiUkompletterande gmndlagsregler - uttedningen fann det inte vara ändamålsenligt -och med hänsyn tiU att denna fråga är under övervägande. Iövrigt har de remitterade förslagen godtagits av Lagrådet med några förslag tiUsmärre sakliga ändringar, bl.a. med anledning av vissa uttalanden av riksdageni samband med antegandet av lagstiftning om privat lokalradio m.m., samt vissaförslag tiU omformuleringar av en del bestämmelser i förtydUgande syfte.Lagrådet har också föreslagit vissa redaktioneUa ändringar av förslagen tiUtelefeg CKh feg om radiokommunikation. Somkommer att framgå av det följande kan jag i allt väsentiigt anslute mig tiUdessa förslag från Lagrådets sida. Hämtöver har de tiU Lagrådet remitteradeförslagen tiU vissa delar bearbetets i bl.a. redaktioneUt och systematiskthänseende. Enförändradverksamhetsform för Prop. Isamband med tUlsättandet av Telelagsuttedningen inleddes inomregeringskansUet ett arbete med att se över fömtsättningama för en förändradverksamhetsform för . Denna översyn ansågs påkaUad redan på gmnd avden successivt förändrade marknadssituationen på telekommunikationsområdet. Somett led i dette arbete tiUsattes inom regeringskansUet en arbetsgmpp meduppgift att överväga möjUghetema att driva verksamhet inom ramenför en utvecklad afifärsverksform. En sådan analys ansågs motiverad med hänsyntiU omfattande scKiafe och regionafe betydelse (prop. 1990/91:87 s.149). RiksdagenstäUde sig bakom regeringens uppfettning att de förändradefömtsättningama för verksamhet nödvändiggjorde en sådan förändringi firåga om formema för verksamhet som regeringen visat på (bet.1990/91 :TU28 s. 22, rskr. 1990/91:369). Härvid framhöU , liksomtidigare (bet. 1984/85 :TU28 och 1987/88 :TU28), det angelägna i att det finnsen sammanhåUen koncem där breda verksamhet behåUs. Riksdagenanförde att starka skäl synes tala för att ombUdas tiU aktiebolag.Samtidigt understtöks att varje ändring av verksamhetsformen borde ske på ettsådant sätt att insyn i och inflytande över somtelepoUtiskt instmment säkerstäUs. Även omfattande sociala ochregionala betydelse anfördes som skäl för ingående och allsidiga överväganden.Enligt såg det fortsatte utredningsarbetet mom regeringskansUet utatt vara ägnat att säkerstäUa detta. Behovetav överväganden om för- och nackdelar med en bolagisering av TeleverketframhöUs av revisorer i förslag 1990/91:20. EnUgt revisorema bordesärskUt belysas hur en bolagisering skuUe komma att påverka marknadsfömtsättningar,dess regionala och sociala ansvar, stetsmaktemas insyn i och konttoU avverksamheten samt aflarssekretessen och oflfentiighetsprincipen. Idecember 1991 redovisades i rapporten en analys avmöjUghetema att driva verksamhet inom ramen för en utveckladaflfärsverksform (dra. K91/3000/2). Slutsatsen i rapporten är attaktiebolagsformen är den bäste verksamhetsformen för att uppnå det centralamålet för telepoUtiken - att erbjuda kundema, både företeg och hushåU, välfiingerande telekommunUcationer tiU lägste möjUga pris. (Jfr promemorian SJ,POSTEN OCH - bättre som bofeg?. Ds 1991:77.) Motbakgmnd härav föreslog regeringen budgetproposition att TeleverketskuUe ombUdas tiU aktiebolag (prop. 1991/92:100 bU. hänvisadestiU ett intensifierat arbete med att anpassa den svenska telemarknaden tiU ökadintemationaUsering och konkurrens, i vilket sammanhang arbetet med en telelagangavs vara centralt. I budgetpropositionen fömtskickades fördjupade analyseravseende bl.a. organisation och styrning av ett bolagiserat och ifråga om en strategi för ägandet av verksamheten, innefettande en genomlysningav marknaden cKh avTeleverket. Ett område för fördjupad analys angavs Prop. 1992/93:200 vidarevara alternativa pristak för teletaxoma för hushåUssektom och innebörden av enkosmadsanpassning av taxoma. ParaUeUtmed pågående uttedningsarbete tiUkaUades med stöd av regeringensbemyndigande en kommitté (K 1992:01), för en nytelemyndighet, med uppgift att utarbete förslag tiU en nymyndighetsorganisation på telekommunikationsområdet. (I underlaget förkommitténs arbete har ingått promemorian "Organisationen av en nymyndighet på radicrområdet m.m." som av Frekvensrättsuttedningen lämnatsöver tiU regeringen .) Regeringen tiUsatte vidare ensärskUd expertgmpp inom regeringskansUet med uppgift att närmare uttecfe dekonstitutioneUa aspektema vid en ändrad verksamhetsform för bl.a. . Riksdagengodkände förslaget att ombUda tiU aktiebolag (bet. 1991/92:TU20,rskr. 1991/92:312). Med anlednmg av ett förslag fiån revisorer(förs. 1991/92:17) om behovet av ett klarfegg-ande av de konstitutionellakonsekvensema vid ändrade associationsformer för affärsverken (jfr yttrande1991/92:KUl) hänvisade tiU det arbete som pågick i den av regeringentiUsatta särskUda expertgmppen (bet. 1991/92:TU22, rskr. 1991/92:333 och 334). Organisationskommitténför en ny telemyndighet redovisade huvuddelen av sitt uppdrag ,vilket ledde tiU inrättandet av den 1 juU . Vid den nyamyndigheten utövas den verksamhet som tidigare bedrivits vid Stetens telenämndoch vid inom . 1augusti 1992 presenterades promemorian Svensk telemarknad i förändring (Ds1992:86), som i väsendiga delar sammanfattar den genomlysning av bl.a.telemarknaden och av som fömtskickades budgetproposition.En redogörelse lämnas i promemorian för förhåUandena och utvecklingen påtelemarknaden i och vissa andra länder. Dessutom diskuteras åtgärderför en bättte fungerande marknad med avseende på bl.a. konkurrenshinder ochStmktureUa ingrepp. Även firågan om prisreglering och ombalansering avteletaxoma berörs. Denav regeringen tUlsatta särskUda expertgmppen redovisade sitt arbeteden i promemorian Bolagisering av aflfårsverk -KonstitutioneUa aspekter (Ds 1992:101). I promemorian konsteteras bl.a. att detfrån konstitutionella utgångspunkter inte finns några hinder mot enbolagisering av . Iregeringens proposition 1992/93:132 om vissa frågor inom Kom munikationsdepartementets område har anmälts att arbetet med lagstift ning på telekommunikationsområdet och bolagisering av pågår. I propositionen informerade regeringen om vissa stmktureUa åtgärder bettäflfande och att en samlad proposition med förslag tiU telelag och förslag rörande bolagsbUdningen av avsågs föreläggas i sådan tid att såväl ikraftträdande av en telelag som bolagsbUdning av skaU kunna ske senast den 1 juU 1993. Jag tar nu upp även dessa frågor. 2 Allmän bakgrund Prop. 2.1 Telekommunikationer - teknikutveckling och marknadsförändri ngar Detekniska och ekonomiska förändringama har haft stor betydelseför utveckUngen inom området för telekommunikationer. SärskUt bör framhåUasden snabba utvecklingen av dator- ckU radioteknikenoch användningen av optisk fiber. Nya möjUgheter har skapats genom nyöverföringsteknik och utökad överföringskapacitet. Fömtsättningama förkonkurrens inom teleområdet har härigenom ökat. Betydelsen av effektiva telekommunikationerhar bUvit aUt större. FörSverige är ett effektivt telekommunikationssystem av särskUd betydelse på gmndav bl.a. landets stora geografiska yte och därmed sammanhängande sociala ochregionala aspekter. En företeelse som har bUvit aUt vanUgare är utflyttning avvissa arbetsenheter från tjänsteföreteg i storstedsregioner. Denna utflyttninghar byggt på att det finns tillgång tiU goda telekommunikationer, t.ex. olUcadatakommunUcationstjänster. Den höga andelen storföreteg med intemationeUanknytning har också ett stort behov av väl utbyggda telekommunUcationer. Detbör framhåUas att vid en intemationeU jämförelse har hög kvaUtet ochlåga priser på de fleste teletjänster. Densnabba utvecklingen inom området för telekommunikationer har sin gmnd idatorteknikens utveckling med aUt mmdre och kraftfullare mikrcKlekttoniskakomponenter. Som exempel kan nämnas mikroprocessorernas kraftigt ökadehastighet och minneskapacitet. Ett nytt transmissionsmedium av stor betydelseär optiska fibrer. Den optiska fibem och utvecklad transmissionsteknik ger enmycket stor överföringskapacitet. Genom dels miniatyriseringen inomelektronUcområdet i aUmänhet och inom telekommunikationsområdet i synnerhet,dels utvecklingen av radioteknik, optisk fiberteknik, digitalteknik,satelUtteknik och koppUngsteknik har användama fått helt nya möjUgheter. I dagkan telefoner, telefåxter-minaler, datorer och alarmutmsmingar användas itelenätet. I tur står bUd-telefoner och med tiden s.k. multiterminaler för ljud,text och bild. Dentekniska utvecklingen har vidare inneburit en rad olika förändringar av nätetskarakteristika. Som exempel på sådana kan nämnas följande. -Avståndet betyder aUt mindreför kosmadema. Dessa är för ett telefonsamtal inom i princip desammasom för ett samtal meUan och . -Ett samtal kan gå flera oUkavägar. Exempelvis kan ett samtal från tiU dttigeras viaÖrebro eUer via satelUt. -Kapacitetsökningar i nätet gördette tiU en nära nog obegränsad resurs. Härigenom skapas möjUgheter att sändakabel-TV, att ha flera olika abonnemang och att använda nya tjänster. 4 1992/93. Dendigitala teknUcen håller på att införas i telenäten i många länder. Prop.1992/93:200 Näten får härigenom högre kapacitet, blir effektivare i övrigt samtlättare att övervaka och underhålfe. DigitaUseringen ger också möjUghet attinföra nya tjänster cKh är en gmndfömtsättning för många nya användningsområden,t.ex. videokonferenser och 020-nummer. Enrad olika fektorer Ugger tiU gmnd för utvecklingen inom telekommunikationsområdet.Bland dessa fektorer kan, fömtom tekniska och ekonomiska förändringar, nämnasförändrad efterfrågan och ett utvecklat tjänsteutbud samt UberaUseringen avtelemarknaden. Telekommunikationsbranschenhar en mycket hög omsättning och tiUväxttakt. Med den tekniskautvecklingen som gmnd har, som nämnts, stora förändringar skett inomteleområdet. Möjlighet har skapats att utveckla nya tjänster. harfömtsätmingama för konkurrens ökat inom olika delar av telemarknaden.Utvecklingen i sig har fört med sig kraftigt fållande priser. Som exempel påutvecklingen av tjänster i kan nämnas att den förste telefaxen kom tiUSverige och att det fanns ca 250 000 telefaxabonnemang. I frågaom mobUtelefoni har antalet abonnemang i vuxit från drygt 100 000 år1986 tiU nästan 600 1991. Antalet hushåU i som var an-slutiiatiU kabel-TV var ca 100 000 för att ha ökat tiU knappt tvä mUjoner år1990. Andraexempel på nya tjänster i som har följt av den tekniska utvecklingen ärmedflytming, automatisk uppringning, mottegaren betelar (020-nummer),071-nummer, telefonkonferenser, videokonferenser, röstbrevlådor och bank påtelefon. Enannan följd av den tekniska utvecklingen är att den på en öppen marknadmöjUggör en relativt snabb eteblering och utbyggnad av nyatelekommunikationsnät baserade på mcxlem teknik. Som exempel kan nämnasBanverkets utbyggnad av ett rikstackande fiberoptiskt nät under entvåårsperiod. Vidare ger radioteknikens utveckling nya möjUgheter att etablerabåde faste och mobUa nät. Med nya aktörer påtelekommunikationsområdet följer större valfrihet för användama. En marknadsbUdmed nya och ökat antal konkurrenter innebär att man inte bara kommer att behövamöte en dominerande operatör på marknaden, uten flera och däribland ocksåintemationeUa operatörer. Dentekniska utvecklingen Uksom efterfiågeförändringar tvingar fiam en UberaUseringav den intemationeUa telekommunikationsmarknaden. raUseringsprocessenfortskrider genom ett växelspel meUan teknik och marknad. HandelspoUtisktmotiverade sttävanden tiU UberaUsering i oUka länder har också gjort sigaUtiner gäUande. I det hänseendet märks särskUt strävandena inom EG mot enöppen marknad. LiberaUseringeninleddes emeUertid i . har denna kommit att innefatte olikaområden i aUt fler länder, såsom , , och AusttiaUen. Inledningsvis var detenbart firåga om en UberaUsering av marknaden för telefonapparater, följd avatt marknaden för annan kundutmstning, mkl. kontorsväxlar, öppnades förkonkurrens inom och över nationeUa gränser. Näste steg var en öppning förkonkurrens också beträflfande s.k. mervärdestjänster, dvs, tjänster somumyttjar telenätet för transport av olika tiUäggstjänster utöver vanUgtelefoni. De fleste former av datakommunikation CKh andra s.k. "non-voiceservices" började att säljas på en mtemationeUkonkurrensmarknad med ett växande antal aktörer. LiberaUseringeninom EG kom urspmngUgen tiU uttryck grönbok (COM(87)290) omutvecklingen av den gemensamma marknaden för teletjänster och utmstning. Fleraolika rättsakter har härefter beslutets inom EG med inriktning mot UberaUseringoch ökad konkurrens på teleområdet (se avsnitt 3.1). Vid en jämförelse med EGavseende restriktioner och reglering i fråga om marknadstillttäde framstårförhåUandena i som liberalare i de fleste hänseenden. Avregleringenoch UberaUseringen av telemarknadema i några länder kan schematiskt beskrivaspå följande sätt, se figuren. Ätertörsäljning av hyrda ledningar (Nästan) Full konkurrens Marknaden förtelekommunUcationer är intemationeU och Prop. 1992/93:200 tendensenär att det internationella beroendet ökar. Ett förhåUande som särskUt kannämnas är intemationaUseringen av de stora företegens marknader och affärsförbindelser.Sverige liksom flera andra länder är starkt beroende av omvärlden genom sinamånga företeg med stor intemationeU verksamhet. EnintemationeU tendens i cfeg är att nationelfe ägare av telenät söker partnersför att öka sin konkurrenskraft och att intemationeUa operatörer sökernationelfe distributionskanaler för att minimera egna etebler-ingskostnader ocheffektivisera marknadsföringen. Vidare visar även andra än de traditioneUateleföretegen inttesse för den växande telekommunikationsmarknaden och ingårofta i olika allianser. Utvecklingen kan lecfe tiU att det är ettfåtal större gmpperingar av aktörer som dominerar i första hand denintemationeUa marknaden. De störste operatörerna i ckU , AT&T () resp. BT (), håUer båda på att etebleravärldsomspännande telekommunikationsnät och teletjänster. Även , , de amerikanska BeUbolagen, , m.fl. har omfattandeintemationelfe planer. Detsamma gäller aktörer firån och som nusöker sig ut på den intemationeUa marknaden. Telefonenuppfanns tidigt på 1870-telet och kom tiU redan år 1877.1 början av1900-talet var det mindre enskilda företeg (ekonomiska föreningar) som ägdetelefonnäten i de större stadema. I fanns det två nät.Telegrafverkets resp. allmänna telefonaktiebolags nät. KonkurrensenmeUan de två nätagama var så hård att möjUgheten tiU samtrafik meUannäten avbröts. Vissaförsök tiU monopoUagstiftning gjordes men ledde inte tiUbeslut. Genom successiva uppköp av konkurrerande företag blev Telegrafstyrelsen(nuvarande ) aUttner dominerande som teleoperatör. Under 1950-taletblev staten genom ägare av hefe produktionssystemet för teletjänstermed telefoner och andra apparater, ledningar och växlar. Imotsats tiU vad som är fåUet i de flesta andra länder har det i aldrigfunnits något rättsUgt monopol eUer Ucenstvång för anläggning av telenät eUerför att erbjuda teletjänster. En reglering av marknaden har emeUertid utgjortsav olika anslutningsmonopol för avseende det allmänna telenätetvilka avveckfets successivt . Marknadssituationeni dag Prop. Underde har den svenska telemarknaden vuxit starkt och omsätter i dagca 40 mUjarder kronor, varav merparten hänför sig tiU tjänstemarknaden. Påtjänstemarknaden svarar telefonitjänster (lokal-, riks- och udandssamtal) förmer än hälften av omsättningen. har ett de fecto-monopol påmarknadema för lokal- och rikssamtal. Av den mtemationeUa trafiken har andraaktörer såsom AT&T, Tele2 och BT ungefär en tiondel av marknaden. Tele2avser att starta riks- och utiandsttafik . Marknadenför mobUa teletjänster domineras av med NMT-systemen. Är 1991 hadeTeleverket ca 568 000 abonnemang. har ca 18 000abonnemang. Nästa generation mobUtelesystem, det digitala GSM-systemet, harinttoducerats . Tre frekvenstiUstånd för GSM har meddelats. Ettinnehas av medan de andra gäller för resp. ägs av , som driver största mobUtelenät,, SpectraPhysics och TreUeborg. I fråga om personsökning har Televerkethela marknaden. PersonUgateletjänster är tjänster med personUg service av telefonist. Exempel på sådanatjänster är nummempplysning, påskyndande av samtal, telegram, telefonistserviceoch telemarketing. Leverantörerpå marknaden för datatjänster och andra mervärdestjänster är bl.a. Tele2, GEIS(), , DEC och vissa banker. Televerketär marknadsledande med en andel av marknaden på . Marknadenför hyrda ledningar domineras av med en marknadsandel på drygt 75procent. Övriga aktörer är , , , och /Tele2. Inomområdet för kabel-TV dominerar marknaden med en andel på ca 60procent. Det motsvarar drygt en mUjon hushåU. Marknadenför telekataloger domineras av som har av marknaden. Olikaaktörers marknadsandelar inom tjänstemarknaden kan översiktUgt beskrivas påföljande sätt (se figur 1 på följande sida). Påutrustningsmarknaden (i försäljningsledet) är dominerande vad gäUerföretagsväxlar. har en marknadsandel på för små växlaroch för stora växlar. Bland övriga aktörer kan nämnas ,Licencia, PhiUps och Dotcom, som säljer växlar från , ochPhiUps. VanUga telefonapparater tiUverkas av ett femtontal större företag.Televerket har av marknaden. Olikaaktörers andelar av utmstningsmarknaden kan schematiskt beskrivas enUgtföljande (se figur 2 på följande sida). Marf(nadsandelar delmarknader (1991) FrancA Tel BT. GEIS, AT» T >prinl/, TV(Talav.) 3000 500 - 1000 Marknadsandelardelmarknader (1991) Förelags-vaxiar Teieloner maskiner saltare Modem Multiplexorer svårare Omsättning MSEK: 1500 2.3 Radiokommunikation - radiotekniken och användningen Prop. 1992/93:200 avradiovågor Medtelekommunikation avses i regel överföring av information genom ljus eUerelekttomagnetiska svängningar vta tråd eUer med radiovågor. När radiovågoranvänds talar man om radiokommunikation. Radiovågorär således en form av elekttomagnetisk strålning. Den elekttomagnetiskastrålningen förekommer med olika våglängd. Våglängden beror påsvängningstalet, fi-ekvensen, aUtså det antal gånger som en vågrörelse når sinyttte gräns per tidsenhet. Ju högre svängningstalet är desto kortare ärvåglängden. Om ljusets hastighet (/sek) divideras med frekvensen ikUohertz erhåUs våglängden uttryckt i meter. Detelekttomagnetiska spektmmet sträcker sig från ultrakort gamma-strålning ochröntgenstrålning via ultraviolett strålning, synUgt ljus tiU infrarödstrålning. Med ytterUgare ökande våglängder övergår strålningen tiU att vararadiovågor. Radiovågomahar våglängder från ca en tiondels millimeter upp tiU . Den delav det elekttomagnetiska spektmmet som omfattar radiovågor bmkar benämnasradiofrekvensspektmm. Avgränsat efter frekvensen hos de utsttålade vågornautgörs radiofrekvensspektmm av vågor med frekvenser som är lägre än 3 OCX) GHz. Avradiofrekvensspektmm är det med dagens teknUc möjUgt att använda endast enmindre del. Den tekniska utvecklingen har visserUgen lett tiU att det har bUvitmöjligt att ta i anspråk radiovågor med aUt högre fire-kvenser för praktiskanvändning. Men ännu är det så att den största delen av radiofrekvensspektmminte är tekniskt möjUg att använda. De användbara delama avradiofirekvensspektmm delas vanUgtvis upp i mindre sektioner efter frekvensenoch våglängden. Radiovågomahar väsentUgt oUka utbredningsegenskaper i olika frekvensområden. DettaförhåUande påverkar bl.a. den räckvidd som en radiosändning får och vdka riskerdet finns för att mottagningen av sändningen från en radiosändare som användersamma frekvens som en annan radiosändare skaU störas. Givetvis har även andraförhåUanden, såsom styrkan på den utsända signalen och antennens placering,betydelse för vilken räckvidd en sändnmg kommer att få. Idet frekvensområde som betecknas långvågs- och mellanvågsbandet sttålasradioenergin vanUgtvis ut i alla riktningar. Dämpningen av den del av signalensom fortplantas längs jordytan, markvågen, beror på jordytans elektriskaegenskaper, den använda våglängden, topografi, m.m. Strålningen mot rymden,rymdvågen, har andra egenskaper som skiftar beroende på om det är dag eUer natt.Egenskaperna hos radiovågoma inom detta frekvensområde har gjort det möjUgt attdela m världen i regioner inom vilka olika sändare kan tUldelas frekvenseroberoende av motsvarande tiUdelningar inom andra regioner. Påkortvågsbandet är markvågens räckvidd Uten medan rymdvågens utbredning i praktiken når aUa delar av världen. Det har därför inte varit möjUgt att göra någon uppdehiing av jorden i oUka regioner med oberoende firekvenstiUdehiing. I stället krävs en global fördelning av , De ultrakorta vågorna haregenskaper som i många avseenden liknar Prop. 1992/93:200 det vanliga ljusets.Vågoma fömtsätter i princip fri sikt från sändare tiU mottagare och avtarsåledes en bit bortom horisonten. TiU följd härav är det möjUgt att på nytt användasamma frekvens inom förhåUandevis korta avstånd. UtbredningsförhåUandena förännu kortare vågor liknar i än högre grad ljusets. Det förekommer dock storavariationer i egenskaperna. För vissa firekvensband är dämpningen i atmosfärenbetydande medan andra knappt påverkas. Användningen av frekvensema anpassasnaturUgtvis till dessa förhåUanden. Detfrämsta användningssättet för radiovågor var redan från början att föra överinformation i någon bemärkelse. är radiovågomas användning som ettmedium för informationsöverföring dominerande. Det sker numera i aUt fleravarianter.