prop · GF03113 · 1992-01-01 00:00:00 — Syftet härmed är att ge större mått av flexibilitet vid organisationen av handel på en auktoriserad marknadsplats. Förutsättningar för tillstånd m.m. Sundhetskrav 8 kap. 1 § (Jfr 4 § andra stycket i kommitténs förslag) Paragrafen innehåller en allmän förhållnings- och sundhetsregel för clearingorganisationer. Den har motsvarande funktion som den liknande regel som uppställts för börser i 2 kap. 1 §. De grundläggande krav som ställs i paragrafen har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitten 2.3.1 och 3.3.2). Svenska företag 8 kap. 2 § (Jfr 4 § första stycket i kommitténs förslag) I paragrafen föreskrivs vissa villkor för att tillstånd att driva clearingverksamhet skall få meddelas svenska aktiebolag och svenska ekonomiska föreningar. Punkten 1 har sin förebild i bl.a. 2 kap. 1 § lagen om värdepappersrörelse. Det är angeläget att bolagsordningen resp. stadgarna granskas i tillståndsärendet. Punkten 2 innehåller liknande slag av sundhetsprövning som gäller för värdepappersinstitut och börser. Häri ligger att en allmän kvalitetsprövning skall göras av den tilltänkta verksamheten. Av punkten 3 följer att finansinspektionen vid prövning av tillståndsärendet måste förvissa sig om att övriga förutsättningar i lagen är uppfyllda. Det ankommer på det företag som söker tillstånd att ta fram och presentera den utredning och de handlingar som finansinspektionen behöver för sin prövning. Utländska företag 8 kap. 3 § (Liknande bestämmelse saknas i kommitténs förslag) Första stycket De utländska företag som här avses är sådana som i sitt hemland bedriver clearingverksamhet avseende optioner och terminer. Om företaget vill etablera sig i genom filial krävs tillstånd av finansinspektionen. I andra stycket anges förutsättningarna för att ett utländskt företag skall kunna få tillstånd för clearingverksamhet som bedrivs här i landet från en filial. De i punkten 1 upptagna förutsättningarna hänför sig till företagets förhållanden i hemlandet. Det ankommer på finansinspektionen att bedöma huruvida företaget i sitt hemland bedriver den typ av verksamhet som tillståndsansökan avser och huruvida det finns en tillfredsställande tillsyn av företaget där. För tillstånd och den tillsyn som följer därav, är det av vikt att det kan etableras ett tillfredsställande informationsutbyte mellan inspektionen och den utländska tillsynsmyndigheten. Som ytterligare förutsättning för tillstånd anges i punkten 2 att den planerade verksamheten här i landet kan antas komma att uppfylla sundhetskriteriet. Kraven härvidlag är avsedda att vara i princip desamma som för svenska företag. Utländska företag som söker tillstånd för filialetablering i skall givetvis inte missgynnas i förhållande till de svenska företagen. Det är emellertid av vikt att stor omsorg ägnas åt den kvalitativa prövningen av ansökningar som avser filialer till utländska företag. Även om den verksamhet som skall bedrivas här i landet kommer att vara underkastad svenska rörelseregler och svensk tillsyn, är det ofrånkomligt att vid tillståndsprövningen värdera de förhållanden under vilka företaget verkar i hemlandet. Det måste därför krävas att lagstiftning och övriga normer som i hemlandet styr företagets verksamhet är i rimlig utsträckning tillgängliga och överskådliga. Tredje stycket I prop. 1991/92:88 om ändrade regler om utlänningars rätt att idka näring i har föreslagits att lagen (1968:555) om rätt för utlänning och utländska företag att idka näring här i riket skall ersättas av en ny lag om utländska filialer m.m. Genom den nya lagen, som föreslås träda i kraft , avskaffas kravet på näringstillstånd. Detta ersätts med ett registreringsförfarande. I övrigt innehåller den nya lagen inga större förändringar i förhållande till gällande rätt. 8 kap. 4 § (Jfr 5, 6, 8, 9 och 54 §§ i kommitténs förslag) Att bestämmelsen i 2 kap. 3 § skall tillämpas även i fråga om clearingorganisationer innebär dels att finansinspektionen har rätt att meddela tillstånd för clearingverksamhet innan bolaget eller föreningen har registrerats, dels att en ansökan om tillstånd skall åtföljas av en plan för den tilltänkta verksamheten. Hänvisningen till 2 kap. 4 § innebär att en clearingorganisations bolagsordning eller stadgar skall godkännas av finansinspektionen i samband med att tillstånd beviljas och att beslut om ändring av bolagsordning eller stadgar inte får registreras innan beslutet har godkänts av inspektionen. Det grundläggande kravet på en clearingorganisation i fråga om finansiella resurser överensstämmer enligt lagtexten med motsvarande krav för börser i och med hänvisningen till 2 kap. 5 §. Således förekommer inte heller för clearingorganisationer något i lagtext till beloppet bestämt krav på kapitalstyrka. En bedömning av vilket krav på kapitalstyrka som skall ställas får göras från fall till fall av finansinspektionen. Härvid skall ses till verksamhetens omfattning och art. De risker som är förenade med clearingverksamhet är dock typiskt sett betydligt större än de risker som förekommer i börsverksamhet, varför det finns anledning att överlag ställa högre krav på finansiella resurser i clearingverksamhet. Kravet på finansiella resurser för företag som bedriver clearingverksamhet har behandlats ingående i den allmänna motiveringen (avsnitt 3.3.3).Vid behov kan regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, finans- inspektionen också i fråga om clearingorganisationer meddela föreskrifter om storleken av aktiekapitalet resp. summan av gjorda medlemsinsatser och förlagsinsatser. En clearingorganisations styrelse skall ha minst fem ledamöter och företaget skall ha en verkställande direktör. Detta följer av hänvisningen till 2 kap. 6 §. Sekretessregeln i 2 kap. 8 § gäller även för clearingorganisationer. 8 kap. 5 § (Jfr 50 § i kommitténs förslag) Bestämmelsen har behandlats i allmänmotiveringen (avsnitt 3.3.3). 8 kap. 6 § (Jfr 19 och 72 §§ i kommitténs förslag) Bestämmelsen har behandlats i allmänmotiveringen (avsnitt 3.3.4). Andra stycket Liksom för börser föreligger skyldighet för en clearingorganisation att utesluta medlem som visar sig vara olämplig. Vad som i specialmotiveringen till motsvarande bestämmelse för börser, 3 kap. 2 § första stycket, anförts i fråga om sanktionsåtgärder av mindre ingripande slag än ute- slutning gäller även i fråga om clearingorganisationer. Därav följer bl.a. att det är en sak för clearingorganisationen att i anslutningsavtal med medlemmarna ange närmare regler i denna fråga. Bestämmelsen i tredje stycket är avsedd att förhindra att en clearingmedlems uppdragsgivare inte i onödan drabbas då en clearingmedlem förlorar sitt medlemskap. Ett beslut om att medlemskapet upphört för en clearingmedlem innebär att denne i princip är stoppad från vidare deltagande i clearingen. Om clearingmedlemmen exempelvis är ett värdepappersinstitut kan detta få besvärliga konsekvenser för institutets kunder. Bestämmelsen öppnar en möjlighet att lösa den typen av problem genom att medlemmen tillåts att vidta åtgärder gentemot clearingorganisationen, om särskilda skäl föreligger. Sådana skäl bör anses vara för handen bl.a. då den tidigare medlemmen behöver på sig för att hjälpa sin uppdragsgivare att via någon annan medlem cleara sina options- eller terminsavtal eller att ställa säkerhet gentemot clearingorganisationen. Det ankommer på clearingorganisationen att avgöra om särskilda skäl föreligger eller inte. 8 kap. 7 § (Jfr 25 § i kommitténs förslag) De medlemmar som är anslutna till clearingverksamhet är skyldiga att lämna clearingorganisationen de uppgifter organisationen behöver för att fullgöra sina uppgifter enligt den förevarande lagen eller annan författning. 9 kap. verksamhet Inledande bestämmelse 9 kap. 1 § (Första stycket: Motsvarande bestämmelse saknas i kommitténs förslag; Andra stycket: Jfr 47 § 5 i kommitténs förslag) Kravet på att det skall finnas ändamålsenliga regler för hur clearingen hos en clearingorganisation skall gå till har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 3.3.2). Andra stycket Enligt bestämmelsen skall clearingverksamheten drivas i överensstämmelse med denna lag och annan författning, samt med iakttagande av god sed på värdepappersmarknaden. är ansvarig för verksamheten och skall övervaka att verksamheten uppfyller nämnda krav. Säkerhetskrav m.m. 9 kap. 2-4 §§ Bestämmelserna har, med vissa redaktionella ändringar, förts över från 2 kap. 2-4 §§ lagen om handel med finansiella instrument. Vad gäller den närmare innebörden av bestämmelserna hänvisas till prop. 1990/91:142 s. 93-97, 146 och 147. 9 kap. 5 § (Jfr 49 § i kommitténs förslag) Paragrafen har betydelse för sådan clearing där clearingorganisationen inträder som part. Den ställer krav på att en clearingorganisations riskmässiga ställning i handeln alltid skall vara balanserad. Innebörden härav är att clearingorganisationens risk skall vara neutraliserad genom att en av clearingorganisationen innehavd option balanseras av en likadan utfärdad option och en köpt termin balanseras av en likadan termin som sålts. Uppstår obalans så innebär det att clearingorganisationen själv har en nettoposition. Detta skall normalt inte förekomma, men om så skulle bli fallet måste organisationen vidta åtgärder för att återställa balansen. Sidoverksamhet 9 kap. 6 § (Motsvarande bestämmelse saknas i kommitténs förslag) Samma principer som för börs gäller för en clearingorganisations sidoverksamhet (se avsnitt 3.1.5). Dock skall större uppmärksamhet ägnas åt att en clearingorganisation inte bedriver annan verksamhet som kan riskera att kapitalet till skydd för clearingen går förlorat. Organisationsförvärv 9 kap. 7 § (Motsvarande bestämmelse saknas i kommitténs förslag) Samma principer som för börs gäller för en clearingorganisations förvärv av organisationsaktier (se avsnitt 3.1.5). Gemensamma bestämmelser 10 kap. Handelsstopp 10 kap. 1 § (Jfr 51 § första stycket i kommitténs förslag) Paragrafen har sin motsvarighet i 25 § första stycket lagen om . Bestämmelsen ålägger en börs eller auktoriserad marknadsplats att besluta om avbrytande av handeln med ett visst finansiellt instrument som är noterat där (handelsstopp), om särskilda skäl föreligger. Motivet till bestämmelsen är att trygga att kursbildningen sker under riktiga förutsättningar. Rent allmänt kan sägas att handelsstopp är avsett att tillgripas för att eliminera eller förebygga en väsentlig snedvridning av kursbild- ningen som har sin grund i att intressenterna på värdepappers- marknaden inte på lika villkor eller i tillräcklig omfattning har tillgång till relevanta upplysningar om utgivaren eller det finansiella instrumentet. Detta återspeglas i de exempel på särskilda skäl som anges i bestämmelsen. (Jfr prop. 1975/76:175 s. Ett handelsstopp kan användas som påtryckningsmedel för att förmå en emittent, t.ex. ett börsnoterat bolag, att offentliggöra viktig information som rör verksamheten. Handelsstopp kan emellertid även tillgripas i situationer där bristande information inte kan läggas emittenten till last. Handelsstoppet ger då börsen eller marknadsplatsen en möjlighet att undersöka förhållanden som har betydelse för kursbildningen. Ett exempel på en sådan situation är att det har uppstått ett visst rykte om en förestående händelse och att kraftiga kursrörelser med anledning därav inträffat eller förväntas inträffa. Handelsstopp skall också kunna användas om t.ex. en börsmedlem bryter mot de normer som gäller för honom eller handlar i strid mot vad god affärssed bjuder och därigenom framkallar en snedvridning av börskurserna. Handeln i ett visst finansiellt instrument skall också kunna tillfälligt avbrytas om kursstörningar eller väntade sådana beror på åtgärder från en person som står utanför börsen eller marknadsplatsen. Det kan exempelvis vara fallet då en aktör använder sig av insiderin- formation för att göra otillåtna börsaffärer. handelsstoppet varar får börsen eller marknadsplatsen undersöka vad som framkallat kursstörningen och därefter lämna marknaden den information som kan finnas att ge. På en derivatmarknad kan det föreligga skäl att stoppa handeln i indexinstrument om det index som är föremål för handel inte kan fastställas fortlöpande. Så kan vara fallet om aktuell kursinformation avseende flera aktier som ingår i ett aktieindex inte går att få fram därför att handeln i aktierna avbrutits på grund av tekniskt fel. Det kan också förhålla sig så att aktuell kursinformation inte finns tillgänglig på grund av kommunikationsavbrott. En annan situation då det finns skäl att avbryta handeln med ett derivatinstrument kan vara när det av skilda orsaker inte går att upprätthålla en rättvis och ordnad marknad i det instrumentet. Detta kan inträffa när priserna på instrumentet rör sig så snabbt att det uppstår panikartade beteenden i handeln. Att handeln med ett visst derivatinstrument måste avbrytas om handeln i det underliggande finansiella instrumentet avbrutits framgår av 2 §. Förbud för värdepappersinstitut att handla eller medverka vid handel med ett finansiellt instrument som omfattas av beslut om handelsstopp föreligger enligt 3 kap. 8 § lagen om värdepappersrörelse. I dess nuvarande lydelse avser förbudet finansiellt instrument som handlas på eller noteras vid . Bestämmelsen ändras så att den omfattar beslut om handelsstopp enligt det förevarande kapitlet i stället. 10 kap. 2 § (Jfr 52 § första-tredje styckena i kommitténs förslag) Paragrafen saknar motsvarighet i nuvarande lagstiftning. Av bestämmelsen i första stycket följer att handeln med en viss option eller termin måste stoppas om det underliggande finansiella instrumentet blivit föremål för handelsstopp. Premiens storlek vad gäller optioner och prisbildningen vad avser terminskontrakt är starkt knuten till priset på avistamarknaden. Om den underliggande tillgången utgörs av fondpapper som är föremål för handel på en börs eller en auktoriserad marknadsplats och denna handel stoppas blir prissättningen på derivatmarknaden ytterst osäker. Skulle handeln på derivatmarknaden få fortgå under tid då handeln på avistamarknaden stoppats är risken uppenbar för en osund spekulation i handeln med Genom att avistamarknaden och derivatmarknaden är starkt knutna till varandra skulle syftet med ett handelsstopp i ett finansiellt instrument, nämligen att stoppa all yrkesmässig handel i instrumentet, motverkas om handeln får fortgå med derivat som är baserade på det handelsstoppade instrumentet. Det kan ifrågasättas om inte handeln i indexoptioner eller indexterminer skulle på motsvarande sätt stoppas så snart handelsstopp råder för en aktie som ingår i indexet. Så har inte skett. I stället har man låtit senast kända betalkurs för den handelsstoppade aktien ingå vid beräkningen av indexvärdet. Det skulle tala för att handelsstopp inte är nödvändigt i ett sådant fall. Även om marknadsvärdet för den handelsstoppade aktien är osäkert kan detta förhållande knappast leda till någon osund spekulation, detta sagt med utgångspunkt i det förhållandet att de indexserier som är föremål för handel är baserade på ett stort antal aktier. När handelsstoppet för aktien sedan hävs kan den nya aktiekursen inte ensam påverka indexet i sådan utsträckning att det finns skäl att införa en lagregel om obligatoriskt handelsstopp i nu beskrivet fall. Å andra sidan finns situationer där handelsstopp för indexbaserade instrument kan vara motiverade. Detta gäller exempelvis om indexet är smalt, dvs. baserat på ett fåtal aktier, och en i indexet dominerande aktie handelsstoppats. Även med den indexserie som är föremål för handel vid OM kan det i vissa situationer vara motiverat att handeln med indexoptioner och indexterminer stoppas, om flera av de aktier som indexserierna är baserade på är föremål för handelsstopp. Det är svårt att säga var en sådan gräns går. Utgångspunkten bör vara att om indexvärdet kan påverkas kraftigt från det att handelsstoppet inträder till dess att det hävs, så skall handeln med indexderivat också avbrytas under tid då handelsstoppet råder. En kraftig inverkan på indexvärdet kan bli följden om en betydande del av det totala kapitalvärde som indexserien är baserad på har stoppats. I har man infört en bestämmelse som säger att handeln med indexoptioner skall avbrytas när handeln i underliggande aktier, vilkas viktade värde representerar av det totala kapitalvärde som indexserien är baserad på, har stoppats. Som en illustration kan nämnas att t.ex. i indexet OMX representerar av det totala kapitalvärde som OMX baseras på. Underliggande tillgång för optioner och terminer behöver inte vara andra finansiella instrument utan kan även vara bl.a. råvaror, exempelvis olja och kaffe, och valutor samt index eller liknande värde som baseras på sådana tillgångar (se prop. 1990/91:142 s. 145 och 146). Om tillförlitligt marknadsvärde saknas för underliggande tillgång av nu nämnt slag skall börsen också stoppa handeln med optionen eller terminen. Handeln med optionerna eller terminerna får inte återupptas förrän handeln med det underliggande finansiella instrumentet startat igen eller, om den underliggande tillgången utgörs av annan egendom, det föreligger ett tillförlitligt marknadsvärde för egendomen. Andra stycket I andra stycket har öppnats en möjlighet att, om särskilda skäl föreligger, göra undantag från bestämmelsen i första stycket. Initiativet till att ett sådant undantag görs bör tas av börsen eller marknadsplatsen. Av paragrafen framgår att dispens meddelas av finansinspektionen. Särskilda skäl att medge undantag från huvudregeln bör endast komma i fråga om det kan antas att handelsstoppet inte kommer att vara helt kortvarigt eller om slutdagen för optionerna eller terminerna infaller under handelsstoppet. Syftet med att medge dispens från huvudregeln skall endast vara att bereda parterna i options- eller terminsaffärer tillfälle att avveckla eller neutralisera sina positioner för att de på det sättet skall kunna förhindra att onödiga förluster uppstår. Därvid kan det vara tillräckligt att dispensen avser en viss options- eller terminsserie och att dispensen tidsbegränsas. I lagrådremissens lagförslag fanns en andra mening i andra stycket som angav att inspektionens medgivande får begränsas till och förenas med villkor. Efter påpekande från lagrådet har den meningen strukits. Som lagrådet anfört följer av allmänna förvaltningsrättsliga principer att medgivandet får förenas med villkor som ligger inom ramen för de syften som ligger till grund för undantaget. Bestämmelser om offentliggörande och underrättelse om beslut om avbrytande av handel och återupptagande av denna enligt den förevarande paragrafen finns i 6 §. 10 kap. 3 § (Motsvarande bestämmelse saknas i kommitténs förslag) Bestämmelsen har införts för att förhindra att handel med ett visst finansiellt instrument, som har avbrutits med stöd av 1 eller 2 §, fortgår vid någon annan börs eller auktoriserad marknadsplats. Beslut av en börs att avbryta handeln med ett visst finansiellt instrument får alltså automatisk verkan för andra börser och marknadsplatser, vid vilka handel med samma instrument förekommer. 10 kap. 4 § (Jfr 51 § andra stycket i kommitténs förslag) Det är viktigt att börser och auktoriserade marknadsplatser inte av konkurrensskäl underlåter att stoppa handeln med ett visst finansiellt instrument, när skyldighet att göra det föreligger enligt någon av de tidigare paragraferna i kapitlet. Därför har införts en bestämmelse som ger finansinspektionen möjlighet att ingripa genom att i börsens eller marknadsplatsens ställe fatta beslut om att avbryta handeln med det finansiella instrumentet. Har inspektionen fattat ett sådant beslut i de situationer som avses i 1 § måste börsen eller marknadsplatsen i samråd med inspektionen besluta om återupptagande av handeln. I sin tillsyn över börser och auktoriserade marknadsplatser skall inspektionen kontrollera att bestämmelserna i detta kapitel efterlevs. Självfallet skall inspektionen därvid också kontrollera att beslut om handelsstopp är befogade. Det får t.ex. inte förekomma att en börs eller en marknadsplats missbrukar möjligheten att stoppa handeln i ett visst finansiellt instrument för att störa handeln vid en konkurrerande börs eller marknadsplats. Stängning 10 kap. 5 § (Jfr 53 § i kommitténs förslag) Paragrafen motsvarar i huvudsak 26 § lagen om med den justeringen att en börs eller en auktoriserad marknadsplats beslut att avbryta all handel (stängning) skall underställas regeringen. Stängning av en börs eller en auktoriserad marknadsplats kan bara komma i fråga vid krig, krigsfara eller andra onormala förhållanden. En händelse som den som inträffade på aktiemarknaden då kurserna föll med är naturligtvis på ett sätt att betrakta som ett onormalt förhållande. I princip bör emellertid börsen eller marknadsplatsen hållas öppen även när fråga är om mycket häftiga kursrörelser. Om marknaden inte fortlöpande får finna sitt rätta läge, kan resultatet när börsen eller marknadsplatsen öppnar igen bli värre än om den hållits öppen. Det bör dock inte anses som uteslutet att med stöd av paragrafen förordna om stängning vid en alldeles extrem kursutveckling. En börs eller en marknadsplats kan komma att vara stängd även av andra orsaker, t.ex. då elavbrott inträffar eller andra tekniska hinder uppstår. Någon särskild bestämmelse om detta har inte ansetts erforderlig. Likaväl som börsen eller marknadsplatsen kan besluta om sina öppettider kan den besluta att stoppa verksamheten av nämnda skäl utan att det behövs något lagstöd. Om en börs eller marknadsplats hålls stängd av andra orsaker än som nämnts föreligger givetvis inte något hinder mot att handel med de finansiella instrument som börsen eller marknadsplatsen har noterade hos sig bedrivs vid annan börs eller auktoriserad marknadsplats, förutsatt att de är noterade även där. Offentliggörande och underrättelse av beslut om stängning skall ske i enlighet med bestämmelserna i 6 §. Offentliggörande av beslut om handelsstopp eller stängning 10 kap. 6 § (Jfr 51 § tredje stycket, 52 § fjärde stycket och 53 § andra stycket kommitténs förslag) Beslut om handelsstopp och stängning av en börs eller en auktoriserad marknadsplats samt om hävande av sådana beslut skall offentliggöras. För detta ansvarar den som fattat beslutet. Offentliggörandet kan därmed komma att ombesörjas av en börs eller en marknadsplats, eller av I de fall börsen eller marknadsplatsen fattat beslutet skall - utöver offentliggörandet - särskild underrättelse ske till finansinspektionen. 11 kap. 1 och 2 §§ (Jfr 58 § och 60 § i kommitténs förslag) Paragraferna överensstämmer i huvudsak med 3 och 30 §§ i lagen om . Tillsynsbestämmelserna har utformats efter mönster från lagen om värdepappersrörelse. Avsikten härmed är bl.a. att finansinspektionen skall kunna bedriva tillsynen på ett effektivt sätt och med ett större mått av flexibilitet än så att den kan anpassas efter ändrade förhållanden på värdepappersmarknaden. I linje härmed har undvikits att införa onödiga detaljbestämmelser. Inspektionens allmänna tillsyn av börser, auktoriserade marknadsplatser och clearingorganisationer sker genom granskning av de uppgifter som inspektionen har rätt att begära in. Inspektionen har vidare rätt att göra undersökningar hos dessa företag. Hur tillsynen skall bedrivas 11 kap. 3 § (Jfr 59 § i kommitténs förslag) Paragrafen svarar mot 29 § lagen om . Lydelsen har dock ändrats så att den överensstämmer med motsvarande regel i lagen om värdepappersrörelse (6 kap. 4 §). För samtliga verksamhetsformer gäller krav på sundhet (se 2 kap. 1 §, 7 kap. 1 § och 8 kap. 1 §). Vad som avses härmed har utvecklats i allmänmotiveringen. 11 kap. 4 § (Jfr 63 § i kommitténs förslag) Motsvarigheter till bestämmelsen finns i bl.a. 6 kap. 5 § lagen om värdepappersrörelse och 7 kap. 3 § första och tredje styckena bankrörelselagen. Första stycket Enligt första stycket har finansinspektionen rätt att avgöra om en av inspektionen förordnad revisor behövs eller inte.