prop · GF03115 · 1992-01-01 00:00:00 — I propositionen föreslås att godkänner ett protokoll om ändring i avtalet mellan och för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och förmögenhet och antar en lag om ändring i lagen om detta avtal. Ändringen innebär att länderna nu ömsesidigt avstår från att ta ut källskatt på utdelningar mellan dotter- och moderbolag. Med moderbolag avses här att bolaget direkt äger av det utdelande bolagets kapital. I övriga fall höjs källskatten från till . Avtalet i dess ändrade lydelse föreslås bli intaget i lagen om dubbelbeskattningsavtal som bilaga. Bestämmelsen om avstående av källskatt avses bli tillämplig retroaktivt från . Med anledning av ändringen i avtalet föreslås en ändring i lagen om avdrag vid inkomsttaxeringen för viss aktieutdelning (Annellagen), innebärande att sådant avdrag skall kunna medges även i det fall då mottagare av utdelning genom dubbelbeskattningsavtal befriats från att erlägga källskatt. 1 Förslag till Lag om ändring i lagen (1987:1182) om dubbelbeskattningsavtal mellan och Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1987:1182) om dubbelbeskattningsavtal mellan och dels att 1--3 §§ skall ha följande lydelse, dels att till lagen skall fogas en bilaga av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Det avtal för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och förmögenhet som och undertecknade , i den lydelse detta erhållit genom det protokoll om ändring i avtalet som undertecknades , skall gälla som lag här i landet. Avtalet i dess genom protokollet ändrade lydelse är intaget som bilaga till denna lag. (1 §) Beskattningsreglerna i avtalet, som tagits in i Avtalets beskattningsregler kungörelsen (1966:554) om skall tillämpas endast i tillämpning av avtal den 7 den mån dessa medför mellan och inskränkning av den för undvikande av skattskyldighet i som dubbelbeskattning annars skulle föreligga. beträffande skatter på inkomst och förmögenhet, 3 § skall tillämpas endast i den mån dessa medför inskränkning av den skattskyldighet i som annars skulle föreligga. Om en person som är bosatt i förvärvar inkomst som enligt bestämmelserna i artikel 20 eller arti- kel 25 § 5 skall beskattas endast i , skall sådan inkomst inte tas med vid taxeringen i . Detsamma gäller för tillgång som avses i artikel 24 § 3. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Genom lagen upphävs kungörelsen (1966:554) om tillämpning av avtal mellan och för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och förmögenhet. Lag om ändring i lagen (1967:94) om avdrag vid inkomsttaxeringen för viss aktieutdelning Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1967:94) om avdrag vid inkomsttaxeringen för viss aktieutdelning1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Avdrag medges inte för utdelning på aktier som vid utdelningstillfället ägs av a) svenskt investmentföretag eller svenskt förvaltningsföretag, om det sammanlagda röstetalet för företagets aktier i det utdelande bolaget -- i förekommande fall tillsammans med aktier tillhöriga bolag och förening som med hänsyn till äganderättsförhållanden eller organisatoriska förhållanden kan anses stå företaget nära -- motsvarar mer än för samtliga aktier i bolaget, eller b) svenskt aktiebolag eller svensk ekonomisk förening som inte avses under a), svensk sparbank eller svenskt ömsesidigt skadeförsäkringsföretag, om det sammanlagda röstetalet för företagets aktier i det utdelande bolaget motsvarar en fjärdedel eller mer av röstetalet för samtliga aktier i bolaget och företaget inte visas vara skattskyldigt för utdelning på aktierna. Avdrag för utdelning på sådana aktier i det utdelande bolaget som inte avses i första stycket medges under förutsättning att minst hälften av dessa aktier ägs av ett eller flera av följande slag av aktieägare: a) annan än svenskt aktiebolag, svensk ekonomisk förening, svensk sparbank, svenskt ömsesidigt skadeförsäkringsföretag eller utländsk juridisk person, b) investmentföretag eller förvaltningsföretag som inte omfattas av första stycket a), c) svenskt aktiebolag, svensk ekonomisk förening, svensk sparbank eller svenskt ömsesidigt skadeförsäkringsföretag som visas vara skattskyldig för utdelning på aktierna, och d) utländsk juridisk person d) utländsk juridisk person som skall erlägga skatt som skall erlägga skatt enligt kupongskattelagen enligt kupongskattelagen (1970:624) för utdelning (1970:624) för utdelning på aktierna med helt eller på aktierna eller som nedsatt belopp. befriats helt eller delvis från denna skyldighet genom dubbelbeskattningsavtal. Vid tillämpning av denna paragraf anses aktie, som ägs av en av bolag, förening, sparbank eller ömsesidigt skadeförsäkringsföretag, bildad pensions- eller personalstiftelse, innehavd av företaget. Denna lag träder i kraft och tillämpas på utdelning som betalats eller blivit tillgänglig för lyftning efter . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , , , , P. , Proposition om dubbelbeskattningsavtal mellan och gällande dubbelbeskattningsavtal mellan och för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och förmögenhet slöts och tillämpades första gången vid taxering (prop. 1965:177, BevU 58, rskr. 427, SFS 1966:554). antog en lag om dubbelbeskattningsavtal mellan de båda länderna genom prop. 1987/88:56, SkU 13, rskr. 50, SFS 1987:1182. Lagen ändrades genom SFS 1988:337, prop. 1987/88:132, SkU 34, rskr. Efter en framställning från till schweiziska finansministeriet togs från schweizisk sida initiativ till förhandlingar om ändring av nu gällande avtal i fråga om källskatt på utdelning. Förhandlingarna ägde rum . paraferades ett på svenska och tyska språken upprättat förslag till ändringsprotokoll. På grund av att de ändringar som överenskommits i protokollet är förhållandevis små har någon remittering av protokollsutkastet inte skett. 2 Lagen om ändring i lagen (1987:1182) om dubbelbeskattningsavtal mellan och Dubbelbeskattningsavtal införlivas numera i svensk rätt genom lag. Avtalet med har dock inkorporerats i dess nuvarande lydelse genom kungörelsen (1966:554) om tillämpning av avtal mellan och för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och förmögenhet. Genom de föreslagna ändringarna i lagen (1987:1182) om dubbelbeskattningsavtal mellan och kan lagen ersätta denna kungörelse. Lagförslaget består dels av tre nya paragrafer som avses ersätta de nuvarande tre första paragraferna i lagen om dubbelbeskattningsavtal mellan och , dels av en bilaga som innehåller avtalstexten. I detta avsnitt redovisas ändringarna i lagen om dubbelbeskattningsavtal medan ändringarna i avtalet presenteras i avsnitt 3. I förslaget föreskrivs att avtalet i den lydelse detta erhållit genom protokollet skall gälla som lag här i landet (1 §). Vidare regleras där frågan om avtalets tillämplighet i förhållande till annan skattelag (2 §). Paragrafen motsvaras i sak av nuvarande 1 §. Den nuvarande 2 § innehåller sådana ''''''''anvisningar'''''''' för avtalets tillämpning som inte tas in i författning och föreslås därför upphävd. I den föreslagna 3 § föreskrivs att i fall då en här bosatt person uppbär inkomst som enligt avtalet skall undantas från svensk skatt skall inkomsten inte tas med vid taxeringen i . Nuvarande 3 § föreslås upphävd såsom obehövlig då denna uppgiftsskyldighet till ledning för taxering numera regleras i 2 kap. 4 § andra stycket och 8 § andra stycket lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter. Angående frågan om eventuell progressionsuppräkning, se avsnitt 5 nedan. Enligt artikel 2 i protokollet om ändring av avtalet skall protokollet ratificeras. Protokollet träder i kraft efter utväxlingen av ratifikationshandlingarna. Det är således inte möjligt att nu avgöra protokollet kommer att träda i kraft. I förslaget till lag har därför föreskrivits att lagen träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Kungörelsen som föreslås upphävd innehåller i en bilaga ''''''''anvisningar'''''''' för avtalets tillämpning. Dessa utgör förklarande upplysningar av ett slag som inte ges författningsform. I artikel 10 § 2 i avtalet, som behandlar beskattningen av utdelning i den stat i vilket det utbetalande bolaget äger hemvist, har vidtagits vissa ändringar i förhållande till gällande lydelse, enligt vilken källskatten inte får överstiga av utdelningens bruttobelopp. Målsättningen från regeringens sida är att successivt försöka få ned källskatterna på utdelningar mellan dotterbolag i utlandet och svenska moderbolag. I dubbelbeskattningsavtalet med har exempelvis källskatten satts ned till , när den som har rätt till utdelningen är ett bolag som direkt äger av det utdelande bolagets kapital (prop. 1991/92:154). I förhandlingarna med har enighet uppnåtts om att helt undanta utdelning från källskatt vid motsvarande ägarförhållanden. Ändringen överensstämmer med den ordning som gäller inom Europeiska Gemenskapen (EG) genom EGs direktiv, ''''''''the Parent-Subsidiary Directive''''''''. Fr.o.m. gäller nämligen att källskatt av det slag kupongskatten utgör inte får tas ut mellan dotter- och moderbolag. En sådan ändring ansluter också till de principer som och utveckling () rekommenderat för bilaterala dubbelbeskattningsavtal (Model Double Taxation Convention on Income and on Capital, 1977). I överensstämmelse med OECDs rekommendationer föreslås också att källskatten i andra fall höjs från nuvarande till . Protokollet träder i kraft efter utväxlingen av ratifikationshandlingarna. Protokollets bestämmelser skall tillämpas på källskatt som tas ut på utdelning som uppbärs året närmast efter det kalenderår då protokollet träder i kraft. Såvitt avser utdelning från dotter- till moderbolag skall dock bestämmelserna tillämpas på utdelning som uppbärs eller . 4 Lagen om ändring i lagen (1967:94) om avdrag vid inkomsttaxeringen för viss aktieutdelning Enligt lagen (1967:94) om avdrag vid inkomsttaxeringen för viss aktieutdelning (prop. 1967:17, BeU 3, rskr 120) får aktiebolag vid taxeringen i viss utsträckning avdrag för utdelning på nyemitterade aktier (den s.k. Annell- lagen). Avdragsrätt för utdelning på nyemitterade aktier kan sägas innebära att utdelningen i beskattningshänseende skall behandlas som ränta på eget kapital (s. 51 i prop. Med anledning härav har som förutsättning för avdragsrätt i princip uppställts krav på att, om aktieägaren är skattskyldig för ränta, aktieägaren är skattskyldig även för utdelning. Den s.k. undantagsbestämmelsen i 7 § har utformats i enlighet härmed. Avdrag för utdelning på aktier ägda av utländsk juridisk person medges i princip endast under förutsättning att svensk kupongskatt erläggs för utdelningen. Är utdelningen genom bestämmelse i dubbelbeskattningsavtal undantagen från svensk kupongskatt bortfaller rätten till avdrag. Om aktierna i det emitterande bolaget till minst hälften ägs av annan än svenskt aktiebolag, svensk ekonomisk förening, svensk sparbank, svenskt ömsesidigt skadeförsäkringsföretag eller utländsk juridisk person föreligger dock ändå avdragsrätt. Inskränkningen av avdragsrätten i det fall utdelningen undantagits från svensk kupongskatt har tillkommit eftersom bolagsinkomst motsvarande utdelningen annars inte skulle bli beskattad i vare sig hos dotterbolaget med bolagsskatt eller hos moderbolaget med kupongskatt. Erhåller moderbolaget befrielse från beskattning på mottagen utdelning också i sitt hemland kan detta leda till att inkomsten inte blir beskattad i något led. Skälen för att ha bestämmelser av det slag som intagits i 7 § i den angivna lagen kvarstår. Som angavs i föregående avsnitt gäller emellertid inom EG att källskatt av det slag kupongskatten utgör inte får tas ut på utdelning som betalas mellan dotter- och moderbolag. Av konkurrensskäl har i bilaterala avtal med EGs medlemsländer försökt uppnå samma ordning. avtal med de aktuella länderna föreskrev ofta, i enlighet med det modellavtal utarbetat, att källskatt i sådana fall fick tas ut med högst av utdelningens bruttobelopp. Detta medförde inte någon begränsning i rätten att erhålla avdrag för utdelningen. Regeln om att avdragsrätten bortfaller om utdelningen helt undantas från kupongskatt medför ett hinder för att få till stånd avtal innebärande ömsesidigt avstående från källskatt på utdelning. Eftersom utdelning från dotterbolag i utlandet normalt inte beskattas i , en ordning som gäller inom flertalet , innebär detta att svenska direktinvesteringar inom EG relativt sett blir mindre lönsamma än sådana investeringar som görs mellan EG- länder. För att underlätta ingåendet av bilaterala avtal som i detta avseende jämställer svenskägda dotterbolag med dotterbolag med ägare inom EG bör regeln i undantagsbestämmelsen om aktier ägda av utländsk juridisk person ändras. Utvecklingen inom gemenskapen kommer sannolikt att få till följd att bilaterala avtal även mellan länder utanför gemenskapen kommer att innehålla regler om ömsesidigt avstående av källskatt på utdelning. Även i förhållande till sådana länder är det givetvis av största vikt att kan erhålla motsvarande reglering. Någon åtskillnad bör därför inte göras mellan den situationen att källskatten nedsatts på grund av dubbelbeskattningsavtal eller att skyldigheten att erlägga kupongskatt genom sådant avtal helt bortfallit. I protokollet om ändring i dubbelbeskattningsavtalet anges att reglerna såvitt gäller utdelning från dotter- till moderbolag, vilka innebär ett ömsesidigt avstående från källskatt i detta fall, skall gälla från . För att det skall bli möjligt, utan att rätten till avdrag för utdelningen bortfaller, har i den föreslagna lagen föreskrivits att denna skall tillämpas på utdelning som betalats eller blivit tillgänglig för lyftning efter . I fråga om inkomst som skall undantas från svensk skatt har enligt en progressionsregel i avtalet rätt att höja skatteuttaget på denna persons övriga inkomster. har tidigare i förhållande till flera andra länder avstått från att utnyttja den möjlighet till progressionsuppräkning som ges i dubbelbeskattningsavtalen med länderna i fråga. Skälen härtill har bl.a. varit den minskade arbetsbördan för skattemyndigheterna och den förenkling av regelsystemet som ett slopande av progressionsuppräkningen innebär. Dessa skäl motiverar även ett slopande av progressionsuppräkningen i förhållande till . Ytterligare en synpunkt är också att det bortfall av skatt som blir följden av en slopad progressionsuppräkning torde vara försumbar från statsfinansiell synpunkt. De bestämmelser som föreslagits bli införda i lagen (1987:1182) om dubbelbeskattningsavtal mellan och är utformade på samma sätt som bestämmelserna i andra jämförbara lagar om dubbelbeskattningsavtal. Förslaget om ändring i lagen (1967:94) om avdrag vid inkomsttaxeringen för viss aktieutdelning utvidgar rätten till sådant avdrag. Jag anser på grund härav och på grund av förslagens beskaffenhet att lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna protokollet om ändring i avtalet mellan och för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och förmögenhet samt att anta förslagen till 2. lag om ändring i lagen (1987:1182) om dubbelbeskattningsavtal mellan och , 3. lag om ändring i lagen (1967:94) om avdrag vid inkomsttaxeringen för viss aktieutdelning. Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagt fram. 1 Senaste lydelse av lagens rubrik 1978:955. 2 Senaste lydelse 1990:664. Form befunden, folgendes vereinbart haben:1 form, överenskommit om följande bestämmelser:1 1 Avtalet är i sin ursprungliga lydelse intaget i SFS 1966:554. I den nu återgivna avtalstexten har iakttagits de ändringar som skett genom protokollet . ''''''''§ 2.1 Diese Dividenden können jedoch in dem Vertragstaat, in dem die die Dividenden Zahlende Gesellschaft ansässig ist, nach dem Recht dieses Staates besteuert werden; die Steuer darf aber 15 vom Hundert des nicht übersteigen. Diese Dividenden sind jedoch im erstgenannten Staat von der Steuer befreit, wenn der Empfänger eine Gesellschaft (jedoch keine Personengesellschaft) ist, die unmittelbar über mindestens 25 vom Hundert des Kapitals der die Dividenden zahlenden Gesellschaft verfügt.'''''''' ''''''''§ 2.1 Den avtalsslutande stat i vilken det utdelande bolaget äger hemvist må dock enligt sin egen lagstiftning beskatta utdelningen, men därvid får skattesatsen inte överstiga av utdelningens bruttobelopp. Utdelningen skall dock vara undantagen från beskattning i den förstnämnda staten om mottagaren är ett bolag (med undantag för handelsbolag) som direkt behärskar av kapitalet i det utdelande bolaget.'''''''' 1 Art. 10 § 2 har erhållit denna lydelse genom protokollet .