prop · GG0368 · 1992-12-31 00:00:00 — Särskilt stor blir givetvis dennarisk om den som tagit emot delgivningen inte längre har kvar sin lojalitet motden juridiska personen. Som nägra remissinstanser framhåller måste man räknamed att en sådan ordning ibland kan leda till skada även för seriösa juridiskapersoner som lojalt har fullgjort sin registreringsskyldighet. Det framförda förslaget reser ocksä invändningar ochfrågor av annan art. Förslaget utgår frän principen att registrering i t.ex.aktiebolagsregistret skall vara avgörande för vem som är behörig att företrädabolaget. En sädan regel innebär en avvikelse frän de sedvanligacivilrättsliga behörighetsreglerna för aktiebolagen. Fräga uppkommer därmedhur en sädan princip förhåller sig till de civilrättsliga reglerna och vilkakonsekvenser det fär i olika hänseenden att behörighetsreglerna inte ärenhetliga. De nu berörda frågorna behandlas inte i skrivelsen. Enligt min mening är det angeläget att åtgärder sätts in föratt förhindra missbruk av den bolagsrättsliga lagstiftningen. De nu berörda svagheterna med förslaget i skrivelsen gör emellertid att jag inte är beredd att föreslåden lösning som RSV har förordat. Det alternativ jag kan tänka mig är att frågan i stället tas upp av (Ju 1990:08), som har till uppgift att utreda vissa frågor på aktiebolagsrättens område. Kommittén kommer efter vad jag har inhämtat att behandla olika problem med anknytning till aktiebolag som saknar företrädare och frägor som gäller registrering av bola- 66 Bl.a. har till kommittén överlämnats enskrivelse från PRV Prop. 1992/93:68 med krav på skärpt lagstiftning i fleraav de hänseenden som behandlas i RSV:s skrivelse. Jag menar därför att man idenna fräga bör avvakta de förslag kommittén lämnar innan man slutligt tarställning till vilka åtgärder som bör sättas in för att förhindra det missbruksom påtalas i skrivelsen. RSV har i skrivelsen vidare föreslagit attkungörelsedelgivning skall få användas när en juridisk person saknarregistrerad behörig företrädare. Vid sädan delgivning skall enligt förslagethandlingen skickas med posten i vanligt lösbrev till bolagetsregistrerade adress. Förslaget har mottagits i huvudsak positivt blandremissinstanserna. Även jag ställer mig bakom grundtanken i förslaget. Det färenligt min mening anses rimligt att t.ex. ett aktiebolag som i strid medaktiebolagslagens regler underlåter att till bolagsregistret anmäla behörigföreträdare skall kunna delges genom kungörelse. I likhet med vad bl.a.Domstolsverket anfört i sitt remissvar anser jag emellertid att det inte börvara möjligt att använda kungörelsedelgivning om delgivning med den juridiskapersonen kan ske med stöd av bestämmelserna i 9 och 11 - 13 §§delgivningslagen. Inte heller bör, såsom Lagrådet anfört, så kunna ske om denjuridiska personen särskilt har utsett nägon som får ta emot delgivning. Jagåterkommer i specialmotiveringen med synpunkter på den närmare utformningen avförslaget. 2.5.2 Fristdagen i konkurs efter likvidation RSV har i skrivelsen tagit upp problemet med aktiebolagsom saknar registrerad behörig företrädare också från en annan utgångspunkt.Enligt vad som anges i skrivelsen är det inte ovanligt när det gäller oseriösaaktiebolag att en borgenär tvingas använda reglerna i aktiebolagslagen omtvångslikvidation för att fä fram en person som är behörig att ta emot enkonkursansökan mot bolaget. Om borgenären i en sådan situation vill åstadkommaåtervinning i konkursen, måste den rättshandling som skall återvinnas ha skettviss tid före den s.k. fristdagen i konkursen, dvs. vanligen dagen för konkursansökan.RSV framhäller att det från borgenärssynpunkt är angeläget att det inte går attförhala fristdagen på detta sätt genom att ställa bolaget utan företrädare ien obeståndssituation. För att komma till rätta med det nu angivna problemetföreslås i skrivelsen att reglerna i 4 kap. 2§ konkurslagen ändras så attfristdagen i konkurs blir dagen för ansökan om likvidation, under förutsättningatt konkursansökan görs från den dag dä beslutet om likvidationvann laga kraft. I skrivelsen framhålls att liknande särregler finns när enkonkurs har föregåtts av ett förordnande av god man enligt ackordslagen ellernär ett dödsbo avträtts till förvaltning av boutredningsman. Flertalet remissinstanser har tillstyrkt RSV:s förslageller lämnat det utan erinran. Nägra remissinstanser, bl.a. ochRiksdagens ombudsmän (), har avstyrkt förslaget med hänvisning till attutredningsunderlaget är alltför bristfälligt. Från en del håll har man satt ifräga om det finns behov av en sådan regel för den händelse promemoriansförslag om kungörelsedelgivning genomförs. Jag kan för egen del väsentligen instämma i den kritik somhar riktats mot 67 förslaget.Det är till en början tydligt att, om det blir möjligt att på det sätt Prop.1992/93:68 jag har föreslagit i det föregående genom kungörelse delge juridiskapersoner som saknar registrerad behörig företrädare, kommer den betydligt omständligarevägen över ett likvidationsförfarande sannolikt inte alls att utnyttjas ellerutnyttjas endast undantagsvis. Det finns alltså anledning att redan av dettaskäl ställa sig tveksam till behovet av en sådan lagändring. har påpekat genomförs vidare likvidation avannan anledning än att bolaget saknar behörig ställföreträdare. Den föreslagnabestämmelsen i konkurslagen gör emellertid inte undantag för dessa fall utanskall gälla generellt. I skrivelsen finns dock inte underlag för att bedöma omdet finns behov av att förändra fristdagen i konkurs även i dessa senare fall.Med hänsyn till det nu sagda är jag inte beredd att föreslå en sädan ändring ikonkurslagen som RSV har föreslagit. Deföreslagna ändringarna i delgivningslagen bör träda i kraft den 1 januari 1993.Nägra övergångsbestämmelser behövs inte. 2.6 Kostnader och resursbehov Avskaffandetav systemet med bundna aktier och förändringarna av bosättningskraven förvissa befattningshavare i aktiebolag och andra juridiska personer kommer inteatt föranleda nägra kostnader för det allmänna eller för bolagen eller förenskilda aktieägare. Däremot kan det uppkomma kostnader för information om dennya lagstiftningen. Dessa kostnader tyms emellertid inom ramen för befintligaresurser. Deföreslagna ändringarna om kungörelsedelgivning i delgivningslagen kommer attmedföra ökade kostnader för staten avseende tidningsannonsering. Möjlighetenatt fä de ifrägavarande bolagen delgivna genom kungörelse minskar å andrasidan behovet av att genomföra likvidationsförfaranden för att få delgivningtill stånd. De ökade kostnaderna uppvägs därmed mer än väl av minskade utgifterför staten, bl.a. såvitt gäller arvode till likvidatorer. Till detta kommeratt förslaget avsevärt förbättrar möjligheterna för staten att driva infordringar avseende skatter och avgifter. Ienlighet med det anförda har inom upprättats förslag till 1. lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385), 2. lag om ändring i lagen (1975:1386) om införande av aktiebolagslagen(1975:1385), 3. lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617), 4. lag om ändring i bankaktiebolagslagen (1987:618), 5. lag om ändring i sparbankslagen (1987:619), 6. lag om ändring i föreningsbankslagen (1987:620), 68 1. lag om ändring i försäkringsrörelselagen(1982:713), Prop. 2. lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiskaföreningar, 3. lag om ändring i lagen (1992:160) om utländskafilialer m.m., 10. lag om ändring i aktiekontolagen (1989:827), 11. lag om ändring i lagen (1990:830) om ändring i lagen (1988:606) omfinansbolag, 12. lag om ändring i lagen (1990:827) om ändring i fondkommissionslagen(1979:748), 13. lag om ändring i lagen (1989:831) om ändring i aktiebolagslagen(1975:1385), 14. lag om ändring i lagen (1992:546) om ändring i aktiebolagslagen(1975:1385), 15. lag om ändring i lagen (1992:554) om ändring i bankaktiebolagslagen(1987:618), 16. lag om ändring i lagen (1990:1307) om ändring i bankaktiebolagslagen(1987:618), 17. lag om ändring i lagen (1990:822) om ändring i bankaktiebolagslagen(1987:618), 18. lag om ändring i lagen (1989:832) om ändring i försäkringsrörelselagen(1982:713) 19. lag om ändring i lagen (1980:1103) omårsredovisning m.m. i vissa företag samt 20. lag om ändring i delgivningslagen (1970:428). Förslagenhar upprättats i samråd med statsrådet (lagförslagen 3-7,11-12 och15-17 och chefen för (lagförslag 9). Lagrådet har granskatlagförslagen. 4.1 Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen Förslagetinnebär i huvudsak att lagens regler om bundna aktier upphävs samt att lagensbosättningskrav i fråga om stiftare och vissa befattningshavare anpassas tillEES-avtalets bestämmelser om etableringsfrihet. Paragrafenbehandlar kvalifikationskraven för stiftare av aktiebolag. Iförsta sfycket första punkten anges att fysisk person som är stiftare skallvara bosatt inom EES. Detta innebär en ändring av gällande rätt som föreskriverett krav på bosättning i . Bedömningen av om bosättningskravet äruppfyllt vid bosättning i annan stat än får göras i enlighet mednormerna i det regelsystem som enligt svensk internationell privaträtt skalltillämpas i ett sådant fall. I andra punkten har angivits det nuvarande kravetatt sfiftare skall vara svensk juridisk person. I tredje punkten har intagitsen ny bestämmelse som innebär att man med svensk juridisk person skalljämställa en juridisk person som har bildats enligt lagstiftningen i någonEES-stat och som har sitt säte, sitt huvudkontor eller sin huvudsakliga verksamhetinom EES. Bedömningen om en stiftare är juridisk person skall avgöras enligtlagstiftningen i den stat där den juridiska personen har bildats. Det tordedärvid ankomma på en juridisk person som bildats enligt utländsk lagstiftningatt visa att kriteriet är uppfyllt enligt den åberopade rättsordningen (jfr 35kap. 2 § andra sfycket ). Ett ytterligare rekvisit för att enjuridisk person från en annan EES-stat skall jämställas med svensk juridiskperson har av preciserats i det allmänna programmet för aweckling avinskränkningar i etableringsfriheten (EGT nr 002, , s. 36). Dettarekvisit innebär att det åligger ett bolag som enligt sin bolagsordning harsäte i stat inom EES att visa att dess verksamhet har ett faktiskt ochvaraktigt samband med nägon EES-stats ekonomi (avsnitt 1 i programmet). Som harangetts i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.2) är detta program enligtEES-avtalet tillämpligt även för EES-staterna. I detta sfyckeföreskrivs beträffande handelsbolag eller motsvarande juridisk person sombildats enligt lagstiftningen i en stat inom EES att varje obegränsat ansvarigbolagsman skall vara bosatt inom EES. Ändringen motsvarar den ändring avbosättningskravet som föreslagits i fråga om stiftare som är fysisk person. Påsamma sätt som enligt den nuvarande lagstiftningen skall regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer kunna bevilja dispens frän de tidigare Av redaktionella skäl har dispensregelntagits in i ett nytt Prop. 1992/93:68 tredje sfycke. I övrigt ärbestämmelsen oförändrad. Av redaktionella skäl har paragrafens nuvarande andrastycke tagits in som paragrafens fjärde sfycke. I bestämmelsen anges att densom är omyndig, har förvaltare enligt eller är försatt i konkursinte kan vara stiftare. För att aktiebolagslagens regler skall överensstämma medbl.a. bankaktiebolagslagens har i fjärde sfycket tagits in en erinran om bestämmelseni 6§ lagen (1984:436) om näringsförbud vilken innehåller att stiftare inte färvara underkastad näringsförbud. I övrigt är bestämmelsen oförändrad. Paragrafen innehåller grundprincipen att aktie är frittöverlåtbar och anger under vilka förutsättningar bolagsordningen kan inskränkadenna fria överlåtbarhet. Till följd av att bestämmelsema i 17 kap. om bundnaaktier upphävs har hänvisningen till 17 kap. 1 § slopats. Ändringen är en följd av att bestämmelserna om bundnaaktier upphävs och innebär att man slopar regeln om att beslut omaktiekapitalets ökning genom nyemission i förekommande fall skall innehållaerinran om ett förbehåll enligt 17 kap. 1 §. 5 kap. 4 § Ändringen motsvarar den ändring som föreslagits i 4 kap.5§ och följer av att bestämmelserna om bundna aktier upphävs. 8 kap. 4 § Ändringen har behandlats i den allmänna motiveringen(avsnitt 2.4.1). Änd ringen innebär att kravet på bosättning i för verkställande direktör och hälften av styrelseledamöterna avskaffas och ersätts med krav pä bosätt ning inom EES. På grund av hänvisningar i 8 kap. 1 och 3 §§ samt 13 kap. 7 § till bestämmelserna i förevarande paragraf kommer det ändrade bosätt ningskravet för sfyrelseledamöter och verkställande direktör att gälla även för sfyrelsesuppleanter, vice verkställande direktör och likvidator Någon särskild bestämmelse har inte införts för arbetstagarledamöterna i en sfy relse. Samma bosättningskrav kommer därmed på grund av en hänvisning i 11 § lagen (1987:1245) om sfyrelserepresentation för de privatanställda att gälla för dessa ledamöter. Detta innebär att lagens krav pä att minst halva antalet sfyrelseledamöter skall vara bosatta inom EES kan vara uppfyllt även om mindre än halva antalet arbetstagarledamöter bor inom EES (jfr prop. 1989/90:160 s.49). På samma sätt som enligt gällande rätt kan dispens 71 frän det nu redovisadebosättningskravet beviljas av regeringen eller myn- Prop. dighetsom regeringen förordnat. Bosättningskravet får anses innebära att man vid regelnstillämpning skall räkna antalet sfyrelseledamöter för sig och antaletsfyrelsesuppleanter för sig (jfr prop. 1989/90:160 s.49 och prop. 1983/84:184s. 18 och 21). På motsvarande sätt som anges i 2 kap. 1 § fjärde sfycket har i förevarandeparagraf tagits in en erinran om regeln i lagen om näringsförbudom att befattningshavare som avses i paragrafen inte får vara Ändringeni paragrafens andra sfycke har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt2.4.1). Ändringen innebär att kravet att minst en av dem som har bemyndigatsatt företräda bolaget och teckna dess firma skall vara bosatt i och ersätts med krav på bosättning inom EES. Dispens från det nuredovisade bosättningskravet kan på samma sätt som enligt gällande rätt ges avregeringen eller myndighet som regeringen förordnar. Iparagrafen har tagits in ett nytt femte sfycke. Den nya bestämmelsen, som harbehandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.4.2), innebär att sfyrelsen iett bolag som saknar här i landet bosatt behörig ställföreträdare skallbemyndiga en i bosatt person att för bolagets räkning ta emotdelgivning. Bestämmelsen innebär att det måste vara en fysisk person sombemyndigas att ta emot delgivning. 1 bestämmelsen uppställs som kvalifikationskravför den som bemyndigas att han inte fär vara underårig eller ha förvaltareenligt 11 kap. 7 § . Med hänsyn till att den behörighet somföljer av bestämmelsen är begränsad har det inte ställts upp nägot krav på attden som bemyndigas inte skall vara försatt i konkurs. Enligten ny bestämmelse i paragrafens första sfycke skall bolaget för registrering anmäladen som enligt 8 kap. 11 § har bemyndigats att för bolagets räkning ta emotdelgivning. På samma sätt som i fråga om andra befattningshavare skall uppgiftlämnas om den bemyndigades personnummer och postadress. Med hänsyn till attpersonnummer inte förekommer i alla stater inom EES har det tagits in enföreskrift som innebär att om personnummer saknas uppgift i stället skalllämnas om födelsedatum. Det har inte ansetts nödvändigt att ställa upp någotkrav pä bekräftelse av uppdraget från den som har bemyndigats. Densom bemyndigats skall även upptas i den förteckning som det åligger bolaget attvarje är sända in till registreringsmyndigheten. En bestämmelse om detta hartagits in i paragrafens fjärde sfycke. Iparagrafen anges de fall dä rätten efter anmälan eller ansökan skall för ordna att bolaget skall träda i likvidation. I paragrafens första sfycke punkt 5 i dess gällande lydelse anges som likvidationsgrund att förhållandet 72 mellan bundna och fria aktier strider mot aktiebolagslagen.Som en följd av Prop. 1992/93:68 att bestämmelserna om bundna akfierupphävs har denna bestämmelse slopats. 18 kap. 4 § Paragrafens fjärde sfycke behandlarregistreringsmyndighetens underrättelseskyldighet vid vissa beslut. Med hänsynfill att bestämmelserna i 17 kap. om bundna aktier upphävs har den nuvarandehänvisningen till 17 kap. 8§ slopats. 18 kap. 7 § Ändringen innebär att paragrafens första sfyckekompletteras med en regel om att man hos regeringen får överklaga en myndighetsbeslut i tillståndsärenden enligt 8 kap. 11 §. Den sistnämnda paragrafeninnehåller en dispensregel i fråga om bosättningskravet för särskiltförordnade ställföreträdare och firmatecknare. Ändringen hänger samman med entidigare ändring i 53 § aktiebolagsförordningen enligt vilken Kommerskollegiumhar bemyndigats att pröva frågor om tillstånd enligt 8 kap. 11 §. 19 kap. 1 § Paragrafen innehåller bestämmelser om straff vidöverträdelse av aktiebolagslagens föreskrifter. Bland annat är enligt denhittillsvarande regleringen vissa bestämmelser om bundna aktierstraffsanktionerade i paragrafens första sfycke punkterna 4 och 5. Som en följdav att bestämmelserna om bundna aktier upphävs har dessa punkter slopats. Ikraftträdande och övergångsfrågor har behandlats i denallmänna motiveringen (avsnitt 2.3.3 i fråga om upphävande av bundna aktieroch och avsnitt 2.4.3. i fråga om nya bosättningskrav m.m.). Bestämmelsema innebär att befintliga förbehåll om bundnaaktier automatiskt upphör att gälla vid utgången av . De nyabosättningskraven för vissa befattningshavare och ändrade kraven i fråga omstiftare föreslås träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Nägonövergångsbestämmelse i fråga om dessa bestämmelser har inte ansetts nödvändig. 4.2 Förslaget till lag om ändring i lagen om införande avaktiebolagslagen Ändringen är en följd av att bestänmielserna Om bundnaaktier i aktiebolagslagen upphävs och innebär att även den övergångsregleringi fråga om förbehåll om bundna aktier som har tillkommit enligt äldrelagstiftning upphävs. 4.3 Förslagettill lag om ändring i bankrörelselagen Prop. Ändringeninnebär att Finansinpektionens underrättelseskyldighet enligt paragrafensförsta stycke punkt 5 vid beslut om att avskriva anmälan eller vägraregistrering av förbehåll i bolagsordningen om bundna aktier slopas. Ändringenär en följd av att bestämmelserna i bankaktiebolagslagen om bundna aktierupphävs. Övriga ändringar är redaktionella. Paragrafeninnehåller bestämmelser om straff vid åsidosättande av bl.a.bankakflebolagslagen. I punkterna 5 och 6 har i den tidigare lydelsen vissabestämmelser om bundna aktier i bankaktiebolagslagen straffsanktionerats. Pägrund av att bankaktiebolagslagens bestämmelser om bundna aktier upphävs hardessa punkter slopats. 4.4 Förslaget till lag om ändring ibankaktiebolagslagen Ändringarnaöverensstämmer i huvudsak med dem som föresläs i aktiebolagslagen. Ändringensom har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.4.1.) innebär attkravet på att stiftare skall vara bosatt i avskaffas och ersätts medkrav pä bosättning inom EES. Förslaget motsvarar den ändring som föreslagits i2 kap. 1§ aktiebolagslagen. Skillnaden i lydelse mellan 2 kap. 1 §aktiebolagslagen och 2 kap. 1 § bankaktiebolagslagen beror pä att enligthuvudregeln endast fysiska personer kan vara stiftare av bankaktiebolag. Denföreslagna ändringen är en följd av att bestämmelserna om bundna aktier i 12kap. Ändringen motsvarar förslaget till ändringav 3 kap. 2§ aktiebolagslagen. Ändringenföljer av att bestämmelserna om bundna aktier upphävs. Ändringen motsvarar denändring som föreslås i 4 kap. 5 § aktiebolagslagen. I paragrafens nuvarandelydelse synes en tidigare ändring inte ha beaktats (se SFS 1990:1297 jfrt medSFS 1990:1307). För att undanröja den nuvarande oklarheten har paragrafenslydelse enligt SFS 1990:1297 beaktats i den föreslagna lydelsen. 5 kap. 4 § Prop. Ändringen följer av att bestämmelserna om bundna aktierupphävs. Ändringen motsvarar den ändring som föresläs i 5 kap. 4§aktiebolagslagen. 7 kap. 3 § Ändringen som har behandlats i den allmänna motiveringen(avsnitt 2.4.1) innebär att kravet att minst hälften av styrelseledamöternaskall vara bosatta i avskaffas och ersätts med krav pä bosättning inomEES. Ändringen motsvarar den ändring som föreslås i 8 kap. 4 §aktiebolagslagen. Genom en hänvisning i 7 kap. 1 § fjärde stycket och 10 kap.8§ är det nya bosättningskravet tillämpligt även pä styrelsesuppleanter ochlikvidatorer 7 kap. 4 § Den föreslagna ändringen motsvarar den ändring somföreslås för verkställande direktör och vice verkställande direktör iaktiebolag. Ändringen innebär att kravet att verkställande direktör ochställföreträdare för verkställande direktör skall vara bosatt i och ersätts med krav pä bosättning inom EES (jfr specialmotiveringentill 8 kap. 4§ aktiebolagslagen). Ändringarna motsvarar dem som föreslås i 8 kap. 11 §aktiebolagslagen. Ändringen i andra stycket innebär att kravet att minst en avdem som har bemyndigats att företräda bolaget och teckna dess firma skall varabosatt i avskaffas och ersätts med krav pä bosättning inom EES. Iparagrafen har intagits ett nytt femte stycke av motsvarande innebörd som detföreslagna femte stycket i 8 kap. 11 § aktiebolagslagen. 7 kap. 18 § Ändringen motsvarar i huvudsak den ändring som föreslås i8 kap. 15 § aktiebolagslagen och innebär att det åligger bolaget att förregistrering anmäla den som har bemyndigats att för bolagets räkning ta emotdelgivning samt att därvid ange dennes personnummer och postadress. Med hänsyntill att nägot medborgarskapskrav inte ställs upp i fråga om debefattningshavare som skall registreras skall det i fortsättningen inte hellerregistreras nägon uppgift om detta. 10 kap. 4 § Ändringen motsvarar den ändring som föreslås i 13 kap. 4 §aktiebolagslagen och följer av att bestämmelserna om bundna aktier upphävs.Ändringen innebär att punkt 5 i paragrafen slopas. Övergångsbestämmelsernahar utformats på motsvarande sätt som i förslaget till lag om ändring iaktiebolagslagen. Förslaget till lag om ändring i sparbankslagen Deföreslagna ändringarna motsvarar i huvudsak vissa ändringar som föreslås ibankaktiebolagslagen. Ändringenhar behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.4.1). Ändringenmotsvarar den ändring som föresläs i 2 kap. 1 § bankaktiebolagslagen ochinnebär att kravet på bosättning i för stiftare avskaffas och ersättsmed krav på bosättning inom EES. Ändringenmotsvarar den som föresläs i 7 kap. 3 § bankaktiebolagslagen. Ändringen innebäratt kravet på bosättning inom verksamhetsområde förstyrelseledamöter avskaffas och ersätts med krav på bosättning inom EES. Vadsom sägs om styrelseledamöter gäller på grund av hänvisningar till förevarandeparagraf i 3 kap. 1, 4 och 14 §§ även beträffande styrelsesuppleanter,verkställande direktör, ställföreträdare för verkställande direktör,firmatecknare och likvidatorer Ändringenmotsvarar den som föreslås i 7 kap. 15 § fjärde stycket bankaktiebolagslagen.Ändringen innebär att styrelsen i en sparbank som saknar här i landet bosattbehörig ställföreträdare skall bemyndiga någon i bosatt person att förbankens räkning ta emot delgivning. Ändringenmotsvarar den ändring som föreslås i 7 kap. 18 § bankaktiebolagslagen. Iparagrafens första stycke punkt 2 har kravet på bosättning inom sparbankensverksamhetsområde för huvudman avskaffats och ersatts med krav på bosättninginom EES. Ändringen utgör ett led i anpassningen av lagstiftningen tillEES-avtalets bestämmelser om fri etablering. 4.6 Förslaget till lag om ändring i föreningsbankslagen Deföreslagna ändringarna motsvarar i huvudsak de ändringar som föresläs Ändringarna har behandlats i den allmänna motiveringen 76 (avsnitt2.4). 6 kap. 3 § Prop. Ändringen innebär att kravet att minst hälften avstyrelseledamöterna skall vara bosatta i avskaffas och ersätts med kravpå bosättning inom EES (jfr specialmotiveringen till 3 kap. 3 §sparbankslagen). Genom en hänvisning i 6 kap. 1 § och 9 kap. 8 § kommer detändrade bosättningskravet att gälla även för styrelsesuppleanter ochlikvidatorer.