prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Under dessa svära omständighetergenomför Mogambique sedan sex är eff ekonomiskt strukfuranpassningsprogram medinriktning på marknadsekonomi. Omfattningen av de reformer som genomförts ärfillfredsställande. Genomförandet av programmet har dock försvårats av en radomständigheter som krig, torka och inte minst en bristande institutionell kapacitet.Det är def sistnämnda som är huvudorsaken till den korruption som har växtfram. Sfrukturanpassningsprogrammet gav under sina första tre är goda effekter,men tillväxten i ekonomin har stannat av. är den största bilateralagivaren i Mogambique. biständ till Mogambique har under de senasteåren kontinuerligt anpassats till den svåra krisen i landet. Denna anpassningpågår alltjämt och i ljuset av de stora förändringar som fredsöverenskommelseninnebär krävs ytterligare justeringar och ökad flexibilitet. Under förutsättning attfredsöverenskommelsen respekteras kommer Mogambique aft förvandlas frän ettland i krig fill eff land under återuppbyggnad. Behoven av katastrof- ochäteruppbyggnadsbisfånd kommer aff vara mycket stora. Ca 4 miljoner flyktingarskall repatrieras frän grannländerna. Försörjningslägef är prekärt. Def svenskabiståndet genom SIDA är inriktat pä fattigdomsbekämpning, institutionelluppbyggnad och sföd fill det ekonomiska reformprogrammet. Denna inriktningbedöms vara relativt väl anpassad till att hantera de förändrade krav somfreds- och återuppbyggnadsprocessen ställer. Inom fattigdomsbekämpning gerSverige katastrofbistånd genom säväl def långsiktiga landprogrammeradebiståndet som genom kafa-sfrofanslagef. Enskilda organisationer och FN-systemetanvänds som kanaler. bör hålla en hög beredskap för fortsatta insatserpå detta omräde. 1 arbefet med att undsättanödlidande och atf återskapa landefs självför-sörjningskapacifet bör i störstamöjliga utsträckning Mogambiques egna institutioner och strukturer utnyttjas.För aft detfa skall vara möjligt måste Mogambiques egen adminstrativa kapacitetatf planera, genomföra och följa upp utvecklingsinsatser stärkas befydligt. Defbör ske genom olika former av stöd till förvaltningen där utvecklingen avinhemsk kompetens prioriteras. En sådan inriktning förutsätter ökaduppföljning och kontroll av bi-sfåndsmedlens användning, bl.a. mot bakgrund aven tilltagande korruption inom förvaltningen oeh den stafliga sektorn. Som stöd till def ekonomiskareformprogrammet har utgått dels import sföd inom landramen, dels särskilt betainingsbalansstöd och särskilda skuld lättnadsåtgärder. Stödet till def ekonomiska reformprogrammet kommer i forsäftningen atf ske genom särskilt betalningsbalansstöd. Villkoren för aff sådant sföd skall utgå kommer fill övervägande del aff överensstämma med de villkor som ställer för givande av sina ekonomiska äter- hämtningskrediter. Betalningsbalansstödet kommer att samordnas inom ra men för särskilda program för , SPA. Avsikten är att imporfsföd inom landramen efterhand skall upphöra. Den mogambikiska fredsöverenskommelsen innebär enomfattande de- Prop. 1992/93:100 mobilisering av soldater frän såvälregeringssidan som från Renamosidan. Bilaga 4 Parterna har kommit överensom skapandet av en ny armé som till numerären skall vara betydligt mindre änden nuvarande regeringsarmén. En pätaglig sänkning av de militärutgifter, somår 1989 utgjorde av BNP, är att vänta. Övergängen frän enpartistat fillparlamentarisk demokrati inleddes pä allvar med antagandet av den nyakonstitutionen . De allmänna val som planeras hållas under hösten 1993kräver omfattande förberedelser. har deklarerat sin vilja aft stödjadenna process. Jag anser att beredskap bör hållas för insatser säväl före ochunder som efter def att val hållits. har regeringen låtitgöra en utredning om utvecklingssamarbete med Mogambique (SOU1992:124). Utredningens betänkande kommer att remitteras för inhämtande avsynpunkter i en vidare krets. Jag finner att Mogambiquesansträngningar att skapa en varaktig fred och parlamentarisk demokratiförtjänar sföd. Landefs mycket svära försörjningsläge, orsakat av def nuavslutade kriget och den omfattande torkan i regionen motiverar ett omfattandebistånd genom SIDA och genom multilaterala organ med inriktning pä överlevnadoch återuppbyggnad. Enskilda organisationer kommer i detta aft ha vikfigauppgifter aft fylla. Jag föreslår atf avsätts somlandramsmedel genom SIDA. Därutöver bör finnas beredskap för katastrof- ochåteruppbyggnadsbistånd, demokratiinsafser, betainingsbalansstöd samt insatserför att utveckla näringslivet. Jag vill betona vikten av flexibiliteti biståndet. Alltsedan befrielserörelsen , efter demokratiska val1990, bildade det självständiga första regering har def förts enpolitik som syftat till nationell försoning. De väl genomförda lokalavalen befäster demokratin, även om oppositionens allt sförre svärigheter ochsvagare ställning, inger farhågor för framfiden. Något oroande är ocksåbeskyllningarna om korruption inom statsapparaten. Jag noterar dock regeringensi aviserade avsikt att resolut ta itu med detta. Den namibiska konstitutionen får urmänskliga rättighets-synpunkt betecknas som föredömlig. Det har ansettsangeläget aff kunskapen om konstitutionen förs ut till befolkningen. Svensktbiständ används bl.a. för detta. Landefs ekonomiska politik syftartill aft genom marknadsanpassning skapa en varaktig positiv tillväxteffekt.Betydande budgetdisciplin föreligger. Förhoppningar finns om atf eff framtidademokratiskt styrt skall ge positiva ekonomiska effekter även förNamibia. Viss besvikelse över utvecklingstakten finns dock bland många namibiersom hyste stora förväntningar på vad befrielsen skulle innebära i form avsnabba och konkreta förbättringar. Kraven pä snabbare reformtakt växer sigsåledes allt starkare mot bakgrund av den höga arbetslösheten och den utbreddatorkan. För aff kunna genomföra deförändringar som är nödvändiga för att skapa social och ekonomisk utveckling spelar def internationella biståndet en vik- 114 tig roll.Samfidigt är det angeläget att inte hamnar i ett biståndsbe- Prop.1992/93:100 roende. utgör en av de största biståndsgivarna fill landet.Stöd ges fill Bilaga 4 undervisning, kommunikationer och förvaltning. De förstasamarbetsårens låga ufbefalningsfakt tycks ha överkommits ochbiståndssamarbetet genom SIDA verkar vara pä rätt väg. tillhör denkrets av länder som har förutsättningar för och bör komma i åtnjutande av ettbredare samarbete. Härvidlag finner jag def glädjande att eft sädant samarbetegenom BITS och har kommit igång väl. Jag föreslår att 90 miljoner kronoravsätts som landramsmedel genom SIDA. BITS och bör fortsätta vidgasitt samarbete med och jag föreslår atf avsätts fördetfa under anslaget C 3. Andra biståndsprogram, anslagsposten Projektbiståndtill vissa länder. Efter arton är av enpartistyre, återinfördes är 1991flerpartisystem, och samma är president- och parlamentsval. Valen,som genomfördes på ett fredligt och värdigt sätt, resulterade i enjordskredsseger för det största oppositionspartiet, MMD, och dess ledareFrederick Chiluba. Parlamentsvalen följdes av kommunalval, ivilka MMD fick en överväldigande majoritet. Det låga valdeltagandet (avde röstberättigade) ger dock anledning till eftertanke. Läget avseende mänskligarätfigheter i är relativt gott. Övergängen fill flerpartisystem harinneburit en större öppenhet och ett ökat utrymme för kritik av regeringen äntidigare. har regeringen haft svårt aft helt släppa kontrollen ochexempelvis fillåta total press- och mötesfrihet. Regeringen har aviserat attmilitärutgifterna, som uppgår till av BNP, skall sänkas mot bakgrundav den minskade säkerhetspolitiska spänningen i regionen. Svenskt demokratistöd har spelat enviktig roll i demokratiseringsprocessen. Stöd har bl.a. givits tillvalövervakning, utbildning och materiel inför parlaments- och lokalvalen samttill insatser för att främja oberoende massmedia. Ett fortsatt sföd pädemokrati- och mänskliga rätfighets-omrädet är motiverat för atf befästa ochfördjupa demokratin. De ekonomiska reformer sompåbörjades är 1990 har under den nya regeringen intensifierats. Omfattandeavregleringar har genomförts. Det makroekonomiska resultatet av reformerna harvarit blandat. har drabbats hårt av torkan i regionen, vilket är enviktig förklaring till att de uppställda målen för infe har uppnåtts.Men även politiska avvikelser från reformkursen har skett. Behovet av fortsattstabilisering och reformering av den zambiska ekonomin mot ökadmarknadsorientering bedöms vara avgörande för att lösa landets ekonomiskakris. har med betydandeengagemang aviserat fortsatfa stabi- liseringsätgärder och strukturella reformer avseende privatisering, rationali seringar inom statsförvaltningen samt pä skatte- och tullområdet. Genom förandet av de marknadsekonomiska reformerna äventyras emellertid av def faktum aff är eft av världens mest skuldtyngda länder i förhällande fill folkmängd och BNP. De stora skuldtjänstbetalningama samt den ökade 115 livsmedelsimporfen innebär aff efterfrågan på ufländskvaluta vida översti- Prop. 1992/93:100 ger tillgängen. Mot bakgrund av ovanstående anserjag att eft fortsatt omfattande valutastöd är nödvändigt för aft bistå Zambiaaff fullfölja det ekonomiska reformprogrammet mot marknadsekonomi.Imporfsfödef bidrar aktivt till framväxten av en privat sektor i landet,eftersom valutan fördelas enligf ett marknadsbaserat fördelningssystem.Villkoret för ett fortsatt omfattande valutasföd är dock aff fullföljersitt ekonomiska reformprogram säsom överenskommits med IMF, . Härutöver är det svenska förvaltningsstödet i form avmakroekonomisk rådgivning och stöd fill av befydelse för denekonomiska reformprocessen. Förutom det direkta stödet tillpolitiska och ekonomiska reformer anser jag atf den nuvarande inriktningen avdet svenska utvecklingssamarbetet med på jordbruk, hälsa ochundervisning bör bibehållas. Utvecklingen av jordbrukssektorn är central föratt uppnå en önskvärd diversifiering av den zambiska ekonomin. Det framtidajordbruksstödet skall anpassas till de nya förhållandena med liberaliseradprissättning och distribution. SIDA:s sföd fill undervisnings- och hälsosektomfyller en viktig funktion som skydd för de svagaste grupperna undersfrukturanpassningsprocessen. Genomförandet av sekforsföden har emellertidförsvårats av brister i den zambiska administrationen. Dock utgörs en stor delav hälsostödet av ett kostnadseffektivt basläkemedelsprogram som fått fillresultat atf svenskt sföd tryggar läkemedelsförsörjningen för hälften avlandefs hälsocentraler. Småindusfristödet, somadminisfreras av , har resulterat i atftekniskt kunnande överförts frän svenska till zambiska företag. Detta stöd börutvidgas under innevarande år. Jag föreslår att 255 miljonerkronor avsätts som landramsmedel genom SIDA. Därutöver finns beredskap försärskilda skuldlättnadsåtgärder. genomgär sin svåraste ekonomiskaoch politiska kris sedan självständigheten . Torkan, som drabbat hela södraAfrika, kommer ovanpå de sociala påfrestningarna i spåren av det ekonomiska reformprogramsom genomför med stöd av . , som normalf är någotav södra kornbod, har p.g.a. torka tvingats importera basfödan majs.Eftersom en stor del av den utländska valutan har använts till denna importhar följden blivit att utvecklingen av def marknadsbaserade systemet med öppnaimportlicenser stannat av. Tonvikten i reformprogrammet liggerpå ökade investeringar i produktiv verksamhet medan kostnaderna för denoffentliga förvaltningen, inkl. militärutgifterna, skärs ned.Militärutgifterna, som utgjorde av BNP, kan komma atf skärasned ytterligare som en följd av det glädjande beskedet om fredsavtal iMogambique. Zimbabwiska soldater har bevakat den viktigatransportleden genom Beirakorridoren i Mogambique. ställs införstora problem som en följd av torkan och de sociala oroligheter som reformprogrammet har lett till. Förslaget att in föra en enpartistat har strukits frän dagordningen. 1 prakfiken har dock rege- 116 ringsparfief (PF) knappast någon opposition.Kandidater från oppo- Prop. sitionen och oberoende kandidater fick avrösterna i pärla- Bilaga 4 Systemet med enmansvalkretsar gör dockaff endast tre av 150 parlamentsledamöter tillhör ett annat parti änregeringspartiet. undantagstillståndet har hävts. för de mänskliga rättigheterna har förbättrats, men deffinns fortfarande bistånd genom SIDA harsedan självständigheten en social profil och rikfas fill landsbygden.Landsbygdsprogrammet har utformats med def biståndspolitiska målet omdemokratisk samhällsutveckling som kärna. Syftet är aft nå de mest eftersattagrupperna genom insatser inom hälsovård, undervisning och transporter. Biståndethar gradvis anpassats till strukturanpassningsprogrammen. Importstödet är ihuvudsak inriktat pä atf stödja det marknadsbaserade systemet för tilldelningav valuta. Stödet inom de olika sektorerna ligger ocksä i linje medsfrukturanpassningsprogrammet. Stödet till undervisningssektorn har bidragittill atf fler kvalificerade lärare har sökt sig till landsbygden. Storaframsteg har gjorts inom primärhälsovården fack vare stöd från bl.a. Sverige.Zimbabwes stafisfikmyndighef har nätt så hög kompetens att den medverkar iuppbyggnaden av en statisfikenhet i grannlandet . Utanför landramen utgår stöd fillbl.a. rättshjälp, massmedia och miljövårdskurser. I arbetar etttjugotal enskilda svenska organisationer. Flera av dem har volontärer påplats. får dessutom del av svenska bidrag till regionala insatsergenom SADC (Southern African Development Community) pä framförallt transport-och teleområdet. Gåvobiståndet via SIDA kompletteras med stöd för utvecklingav infrastruktur och näringslivet genom att BITS och är verksamma ilandet. SAREC stödjer bl.a. ett regionalt nätverk av energiforskare. Energiförsörjnings-, vatten- ochmiljöproblemen kommer att bli ödesfrågor, inte bara för , utan förhela regionen. Därför blir insatser inom landets infrastruktur allt viktigare.Framväxten av en konkurrenskraftig privat sektor bör ocksä främjas genom sfödfill sfrukturanpassningsprogrammet. Näringslivets begränsade roll är enstötesten på vägen mot eft fördjupat regionalt samarbete. tillhör dengrupp av programländer som har förutsättningar att utveckla ett bredaresamarbete med genom BITS och . Jag utgår från attmöjligheterna fill detta utnyttjas. Därutöver bör särskiltdemokratiseringsprocessen, t.ex. utvecklingen av rättsstaten, och den gradvisökande respekten för de mänskliga rättigheterna stödjas. Jag föreslår att 195 miljonerkronor avsätts som landramsmedel genom SIDA. Särskilda skuldlättnadsåtgärderkan bli aktuella under budgetåret, liksom katastrofbistånd. BITS och SWEDECORPbör fortsätta aff utöka sitt samarbete med . För detta ändamål föreslårjag att avsätts under anslaget C 3. Andra biståndsprogram,anslagsposten 7. Projektbistånd till vissa länder. Utvecklingeni mot demokrati är av historisk betydelse och påver- Bilaga 4 karhela regionen infe bara politiskt utan även i ekonomisk mening. Arbetslöshetenoch undersysselsättning kommei att bli ett alltmer dominerande problem såväl iSydafrika som i grannländerna. Trots aff i mänga avseenden är ettrikt land är fattigdomen mycket utbredd, och den ekonomiska tillbakagången iSydafrika slår hårdast mot de mest sårbara i samhället. Vi ser också under vilkasvära betingelser som den politiska reformprocessen sker. Det förödande våldet i landet har inneburit svårapåfrestningar. Likafullt förefaller det nu finnas skäl till viss optimism.Regeringen och ANC har hållit bilaterala samtal. Entidsplan för den fortsatta processen lades fram av regeringen medsikte på val vären 1994. Även som ANC förordar val , inte minst medhänsyn till den allt allvarligare krisen i landet, förefaller skillnadernamellan de båda parterna vara begränsade. Förhoppningen är därför attmöjligheterna till en snar kompromiss som ocksä kan vinna stöd av andra partieri skall visa sig goda. En annan ljuspunkt utgörs av närvaron avinternationella observatörer och experter som verkar iSydafrika. har alltsedan 1970-falets början gettfinansiellt sföd, som syftat till att främja den demokratiska utvecklingen iSydafrika, över anslagsposten humanitärt bistånd till södra . Stödet hargenom svenska oeh internationella enskilda oiganisationei kanaliseiats tilloffei för och motståndaie till apartheidpolifiken. Detta humanitära biständingår /93 i anslagsposten "Demokrati, mänskligarätfigheter och humanitärt bistånd" och uppgår till . Det humanitära stödet till ANC utgör en viktig delav detta bistånd. Andra komponenter utgörs av rättshjälp samt mediasföd. Underde har insatserna främst riktats mot att främja deltagande i ochförberedelsearbete inför föihandUngaina om inföiandet av demokiati iSydafiika. Dessa insatser, som direkt främjar demokrati och mänskligarättigheter är angelägna. Vissa insatser inom det humanitära biståndet tillsödra har mer haft karaktären av medverkan till aff förbättra levnadsvillkorför människor som drabbats av apartheidpolitikens konsekvenser. Dessa insatserkan uppdelas i följande huvudkategorier: Stipendier ochsföd till svarta utbildningsorganisationer har länge utgjort den störstakomponenten inom det humanitära biståndet till södra . -Socialt stöd. Detta innefattarinsatsei inom fiämst hälsoomiådet, miljöfrågor, repafriering, kvinnofrågor,social rådgivning och daghem/förskolor. I en ökad omfattningges sföd till olika kulturaktiviteter i en vid bemärkelse. 1 def pågående landprofilarbefet för harförslag lagts fram om ett bredare utvecklingssamarbete med när väl demokratin segrat och en väl fungerande rättsstat börjat utvecklas. En del av ett sådant utveck- 118 lingssamarbeteskulle utgöras av ett biståndspaket som bl.a. omfatfade ovan Prop. 1992/93:100angivna insatsområden men även andra som kan ge ökade sysselsättnings- Bilaga 4möjligheter. Dessa insatser bör beredas av SIDA. Även för BITS och SWEDECORPförutses möjligheter atf finna samarbetsprojekt av infresse i . Påforskningsområdet, där SAREC är verksamt, torde oekså finnas intressantaöppningar med de mer framsfegsvänliga universiteten. Jag vill också påpeka atfmånga insatser bör kunna genomföras av enskilda organisationer varvid dessakan finansieras över anslagsposten "Bistånd genom folkrörelser och vissaandra organisationer". Övriga insatser bör beredas av SIDA. Jag förutsersäledes ett bredare biståndssamarbete med ett demokratiskt . Jag föreslär att uranslagsposten "Demokrati, mänskliga rättigheter och humanitärtbistånd" avsätts för olika biståndsinsatser i . Sverigehar alltsedan det regionala samarbetet i södra inleddes genom bildandetav SADCC () givit detfa ettbefydande sföd. Biståndet har syftat till att medverka till regionalaförbättringar främst inom transport och kommunikation. Stödet skall ses som en bekräftelsepä den svenska uppfattningen om behovet av regionalt samarbete. Ufan sådantsamarbete skulle utvecklingen i södra vara mindre framgångsrik. Mensamarbetet stär inför betydande och avgörande förändringar i samband meddemokratiseringen i . Strävan inom regionen är nu atf i stället föratt isolera på bästa möjliga sätt integrera i regionen dendag apartheid har avskaffats. Den förändring av samarbetet som beslutades iaugusti 1992 om att utveckla samarbetet frän mer löslig samverkan, SADCC, tillmer av en gemensam marknad, SADC, är eff steg i denna riktning. Men alltjämtkvarstår betydande frågetecken, bl.a. förhållandet dll andra regionalasamarbetsformer, främst handelsorganisationen . pågår flera utredningar om detregionala samarbetets framtid. Den vikfigaste och mest omfattande av dessagenomförs i regi av Afrikanska (AfDB) och finansieras avSverige tillsammans med , och . Även om det är alltförtidigt att dra mer långtgående slutsatser kan jag förutse att det regionalabiståndet framöver bör syfta till att skapa förutsättningar för tillväxt ochbalanserad, utjämnande utveckling. Även stöd fill andra samarbetsformer än SADCkan komma att prövas. Vidare bör det svenska stödet inriktas mot sektorer somhar goda förutsättningar att ge konkreta bidrag till den regionala utvecklingen. /94 bör, enligt min åsikt, ägnas åtatt awakta förändring arna och utvecklingen inom , SADC och regionen i övrigt samfi digt som vi planerar det regionala biståndets framfida utformning. Detta mo tiverar en viss neddragning av bidraget. Denna reducering kan avklaras ge nom viss tidsförskjutning för vissa aktuella projekt. Satsning pä upprustning, 119 drift ochunderhåll bör vidmakthållas. Begränsade nyinvesteringar till vikfiga projektskall infe uteslutas. Fördelningen av biståndet mellan länderna är ojämn. Treländer, Mogambique, oeh har erhållit mer än tvä tredjedelar avbidragen. En bättre balans måste eftersträvas. Jag finner alltjämt det s.k. /SADCC initiativetintressant. Denna samverkansform, som sköts av , har dock haftbetydande svårigheter att ge konkreta resultat. Förutsättningarna kan kommaaff förbättras som en följd av den ökande marknadsanpassningen i många avSADC:s stater och om/när integreras i samarbetet. Det privatanäringslivet och andra icke stafliga aktörer bör involveras mer och beredasmöjlighet aft driva initiativet vidare. Inom denna anslagspost finansieras även annat regionaltsamarbete i , främst stöd till Östafrikanska ()och till samarbete pä (IGADD). Under /93 avsattes25 för dessa insatser. Befydande eftersläpningar har uppstått,varför någon påspädning nu inte är aktuell. Utrymme finns dessutom för vissaintressanta regionala initiativ, som exempelvis Global Coalition for . Jag föreslår en medelsram förregionala insatser i uppgående till . Prop.1992/93:100 Bilaga 4 De fre programländerna , och tillhörregionen östra . ingår även i det regionala samarbetet SADC.Utvecklingen i regionen mot ökad demokrati fortsätter. I kommer allmännaval atf hällas under och i har beslut tagitssom innebär ett slut på enpartistaten. strävar efter politiskstabilitet. Ekonomin i länderna visar än så länge ingen ljusning. Ökande flyktingströmmaroch torka i innebär extra påfrestningar pä en stagnerad ekonomi men detöppnare polifiska klimat som inträtt under är 1992 kan förhoppningsvisinnebära aft ekonomin revitaliseras. ekonomiska utvecklingfortsätter aff hindras av en tung byråkrati och reformsfrävandena gär långsamt.Def får effekt för biståndet. Även biståndet till som f.n. kanaliserasgenom multilaterala organ visar brister ur effektivitetssynpunkt. Ismåstaterna och fortsätter stam-motsättningarna medflyktingskaror som följd även om klara förbättringar har skett i det senarelandet. Det sammanlagda gåvobiståndet genom SIDA, BITS, SAREC och SWEDECORPtill regionen under /92 uppgick till inkl.betainingsbalansstöd men exkl. katastrofbistånd. Beslutet aff avskaffa enpartiväsendet ledde fill att Kenyaunder är 1992 kom Bilaga 4 atf präglas av partipolitisk tävlan mellan defregerande partiet och olika oppositionspartier. Allmänna val avses äga rumunder . På def ekonomiska planet vidtog regeringen ätgärderför att vända ett växande budgetunderskott och äter komma igång med ett delvisavstannat reformprogram. Marknadsekonomi utvecklas och regeringens utvecklingspolitikhar en tydlig landsbygdsprofil. Läget vad beträffar mänskligarättigheter förbättrades och personer, vilka hållits fängslade påpolifiska grunder, frigavs. En parlamentarisk utredning gav däremot stöd ätmisstankar om aft officiell sanktion givits ät de våldsamma sammanstötningarsom ägde rum i delar av landet. De överlag positivaförändringarna på såväl det ekonomiska som polifiska planet skall ses i ljusetav den vid uttryckta misstron motlandets utvecklingspolitik. har en relativt välfungerande förvaltning. Bristfälliga mekanismer för insyn och offentligtansvarstagande har emellertid bildat grogrund för korruption. Det finnsanledning atf belysa i vad män biståndet kan ha förstärkt en kulfur därpolitiska lojaliteter belönas med offentliga investeringar. Konflikten i har lett tillstora flyktingströmmar. Omkring 400 000 somalier bar tagit sin tillflykt fillöstra . Tillsammans med torkan utgör dessa en exfra social och ekonomiskbörda på landet. Biståndet genom SIDA sammanfallerväl med egna satsningar pä landsbygdsutveckling.