prop · GG0318 · 1992-12-31 00:00:00 — Detbokföringsmässiga resultatet varierar från ca halva till drygt dubblaflödeskravet utom för , vars resultat är nio gånger större. Deviktigaste resultatpåverkande posterna är realisationsvinstnetto ochaktieutdelningar samt för en extraordinär nedskrivning avonoterade aktier om . Realisationsvinster(netto) på försålda värdepapper är den post som bidrar Skr. 1992/93:1 fmest till resultatet. De största realisationsvinsterna redovisas av Fjärde Bilaga 10 AP-fonden samt av Nordfonden. Löntagarfondernas sammanlagda realisationsvinsterför uppgick till , vilket är mindre än 1990. Fjärde ochFemte AP-fondema redovisar i realisationsvinst, vilket är 158 Mkrhögre än 1990. Sammantageterhöll löntagarfondema i aktieutdelningar och ränteintäkter 1991varav i ränteintäkter. Det innebär en ökning jämfört med 1990.Motsvarande värden för Fjärde och Femte AP-fonderna var respeklive . Löntagarfondernaredovisar förvaltningskostnader om totalt , vilket innebär en ökningmed eller jämfört med . FemteAP-fonden och Nordfonden redovisar lägre förvaltningskostnader än övrigafonder. Fjärde AP-fondens förvaltningskostnader uppgår till , vilket ären ökning . Kostnaden för ett modemiserat ADB-system, vilket skrivitsav i sin helhet , förklarar huvuddelen av ökningen. Avvecklingskostnaderhar i bokslutet upptagits av samtliga löntagarfonder med undantag för FondVäst. Beloppen uppgår till ca för Sydfonden och samttill ca halva beloppet för Mellanfonden och Nordfonden. Västfondens uppfattningär att kostnaderna om beräknat inte skall belasta resultatvarför varken resultat- eller balansräkningen upptar beloppet. 1 särskildaspecifikationer anger Mellanfonden och Västfonden andra belopp vilket närmareredogörs för under avsnitt 4.3. 2.2 Reala resultat- ochbalansräkningar - Löntagarfonderna redovisar utöver avkast ningskravet ett realt underskott av (-9 1990) och ett ackumulerat realt underskott av (-1 430 år1990). - Fjärde och Femte AP-fonderna redovisar för 1991ut över avkastningskravet ett realt överskott av (- 5 1990) och ett ack:umulerat realt över skott av (+ 11 1990). 1988infördes en bestämmelse i APR om att fondernas resultat även skall redovisas ireala termer. reala resultaträkningen korrigeras det nominella resultatet för förändringi dold reserv samt för inflationen . Vidare görs ett avdrag för åretsflödeskrav, dvs av nuvärdet (konsumentprisindex) av totalt rekvirerademedel som skall inlevereras till 1-3 AP-fonderna. Som slutresultat erhålls ettöverskott/underskott. Efteravsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft med blev detsammanlagda reala resultatet 1991 ett underskott somuppgick till . Efter avsättning för inleverans till 1-3 AP-fonderna med646 Mkr, blev det sammanlagda underskottet för löntagarfonderna 915 Mkr.Enligt riksdagsbeslut skall fonderna efter överföringar av medel till 1-3AP-fondema långsiktigt bibehålla grundkapitalets realvärde. Det realaresultatet är därmed bättre än 1990 då underkottet var . Dethögsta reala resultatet uppvisar Sydfonden med ett överskott av medanTrefond Invest och Nordfonden redovisar de lägsta resultaten med underskott av434 Mkr resp . FjärdeAP-fonden redovisar för ett överskott av , vilket är 7 521 Mkrhögre än 1990. redovisar ett överskott med . Denorealiserade värdeförändringen på aktieportföljen (dolda reserven) har under årdå kursutvecklingen på börsen är starkt positiv eller starkt negativ storbetydelse för det reala resultatet. En årsredovisning som inte beaktarvärdeförändringar måste å andra sidan sägas vara ofullständig. Det äremellertid viktigt att inte fästa alltför stort avseende vid det realaresultatet för ett enskilt år. Fondernasreala resultat vid utgången av framgår av tabell 2. Tabell 2: Fondernas reala resultat för 1987-1991 (Mkr) Skr. Ack från start till 1991 Totalt -2 128 +9879 +7 709 -14 850 +1441 +11821 Denreala redovisningen ger däremot i ett längre perspektiv en god bild avvärdeutvecklingen i förhållande till det långsiktiga resultatkravet. I tablå 3och 4, bilaga 7, har resultaten fr o m fondemas första verksamhetsår ackumulerats.Sammanlagt efter åtta verksamhetsår har löntagarfonderna ett underskott realtefter överföringar till 1-3 AP-fonderna om . Högstaackumulerade reala resultat av löntagarfonderna visade Mellanfonden med ettunderskott av , lägsta med ett underskott av . FjärdeAP-fonden inledde sin verksamhet 1974. Det ackumulerade reala överskottetuppgår till . Ackumulerat realt underskott för är 357Mkr sedan starten i mitten av 1989. Sammanlagt visar AP-fonderna ettackumulerat realt överskott med sedan start. 2.3 Fondförmögenhet Skr. - Vid utgången av 1991 utgjorde Fjärde och FemteAP-fondemas och löntagarfondemas sammanlagda fondförmögenhet realt (39 1990). Därav utgjorde löntagarfondernas förmögenhet (18436). Fondförmögenheten(fondkapitalet) utgör fondemas eget kapital. Förmögenheten kan delas upp iuppindexerat gmndkapital och ackumulerat över-/underskott (se bilaga 1, tablå4). Dessa uppgår till totalt resp . 1tabell 3 redovisas realt fondkapital uppdelat per fond. Tabell3: Realt fondkapital för resp fond 1988-1991 (Mkr) Löntagarfondernastotala fondförmögenhet uppgick /91 till . EftersomMellansvenska löntagarfonden endast rekvirerat en del av det tillgängligakapitalet blir en jämförelse med andra löntagarfonder ej rättvisande. hade Mellanfonden rekvirerat medan övriga löntagarfonderhade rekvirerat . Av de senare har Sydfonden och Fond Väst de högstareala fondkapitalen. FjärdeAP-fonden hade vid årssldftet en förmögenhet av som fondenhade ca kvar att rekvirera. Motsvarande belopp för var2 och ca . Av de förra beloppen utgjorde ackumulerat överskott14 för , medan redovisar ettackumulerat underskott om . Totalt har Fjärde Ai'-fonden sedan starttillförts i kapital. Beloppet uppgår uppind<«erat tUl 7 525 Mkr.Femte AP-fonden har tillförts totalt stinn start, vilket uppindexeratredovisas med . Skr.1992/93:18 Bilaga 10 2.4 Värdeförändring av realtfondkapital -Alla fonderuppvisar en positiv real värdeförändring av realt fondkapital under 1*1. -Av löntagarfondemavisar Sydfonden och Västfonden en real värdeförändring som överstiger ökningenför -I synnerhetFemte men ocksl visar högre real vårdeförändring iinfondbörsctL Ytterligare ett sätt att utvärdera fondemasmedelsförvaltning är att beräkna den reala värdeförändringen av demedel som fondema förfogade över vid inledningen av året. Därvid exkluderasårets rekvisitioner från och överföringar till 1-3' AP-fonderaa. En närmarebeskrivning av beräkningsmetoden med kommentarer återfinns i bilaga 2. Tabell 4redovisar fondemas reala avkastning 1990 och 1991. Tabell 4: Värdeförändring av risalt fondkapital förlöntagarfondema samt Fjärde och Femte AP-fondcraa 1990 och 1991, %. MP NF 4:eAP 5:eAP StDckbobnsr 1990 -21,5 -28,2 -26,1 -29,7 ■25,3 -18,7 .14,3 1991 +12,4 +10,0 +3,1 +15,4 +21,4 Ingen av fondema uppvisar en negativ real värdeförändringluider 1991, Skr. 1992/93:18 De fem löntagarfondema har haft en genomsnittligreal värdeförändring Bilaga 10 av vilket är något lägre än börsen igenomsnitt Sydfonden och Västfonden visar de högsta värdena. Båda AP-fondemavisar högre real värdeförändring än börsen för Femte och förFjärde AP-fondcn. 2.5 Jämförelse med Findatasavkastningsindex Avsnittet i sammanfattning: -Löntagarfondemahar sedan starten tillsammans unvcklats lägre än Findatasavkastningsindex. -är avkastningen Ifigre än Findatas avkastningsindex. RRV har även jämfört fondstyrelsemas medelsförvaltningraed Findatas avkastningsindex (Fdax). En beskrivning av Fdax och beräkningsmetodmed kommentarer framgår av bilaga 2. Av tabell 5 och tablå 5 i bilaga 1, framgår attlöntagarfonderna sammanlagt utvecklats iSgre än index från att de startadesina verksamheter. Ingen löntagarfond uppvisar positiv differens. TrefondInvest visar det lägsta resultatet (-). Tabell 5: Jämförelse mellan entänkt indexportfölj (Fdax) och respektive löntagarfonds reala fondkapital +skuld till 1-3 AP-fondema från start till resp (procentuell avvikelse från index). Från start to m -4 -1 -7 '14 -3 -4 -4 -5 257 17 1992/93. Bilaga 10 Tabell 6 och tablå 5 i bilaga I, >nsaratt utvecklats bättre än index, iven FjärdeAP-fonden och Sydfonden visar goda resultat medan och Nordfondenvisar den lägsta avkastningen. Tabell 6: Jämförelse mellan utvecklingen av entänkt indexportfölj (Fdax) och respektive fonders reala fondkapital + skuldtill 1-3 AP-fondema under kalenderåren 1990 och 1991 (procentuell avvikelsefrån index). År SF VF TF MF NF 4:eAP 5:e AP Fondema,men inte index, belastas av omkostnader. Tom uppgick omsättningsskattentill för både försäljning och köp av aktier. Fr o m t o m 1990var omsättningsskatten och 0,5 %.Omsättningsskatten slopades . Viktiga omkostnadsposter är vidarecourtage och förvaltningskostnader. Omsättningsskatt och courtage redovisasinte av samtliga fonder. RRV uppskattar dock att omkostnadema förlöntagarfonderna totalt uppgick till 1991. Fjärde och FemteAP-fondemas motsvarande kostnader beräknas till ca . För att inå sammaavkastning som index måste fonderna - för att täcka omkostnadema - nå högreavkastning på sina värdepappersinnehav än börsens genomsnitt. Detta högreavkastningskrav uppgick enligt RRVs beräkningar genomsnitdigt till 0,25 å0,för fonderna sammantagna. 1991har avkastningen för likvida placeringar varit avsevärt högre än föraktiemarknaden som helhet. Ur avkastningssynpunkt har det därför ofta varitfördelaktigt att ha en hög likviditet. Samtliga fonder förutom Nordfonden harunder 1991 ökat sin lilcviditet. 2.6 Jämförelse med 1-3 AP-fonderna 1992/93:18 Bilaga 10 - Löntagarfondemas samlade förmögenhet har t o mår 1991 utvecldats lägre än om medlen hade placerats i räntebärande pappermed samma förräntning som inom 1-3 AP-fondema. Ettsätt att utvärdera löntagarfondemas medelsförvaltning är att jämföra hurfondförmögenheten (realt fondkapital och skulden till 1-3 AP-fonderna)utvecklats jämfört med om rekvirerade medel i stället placerats i räntebärandevärdepapper. Lämpligt kan här vara att jämföra med den förräntning som 1-3AP-fonderna lyckats åstadkomma. En beskrivning av metoden med kommentarerframgår av bilaga 2. Tabell7: Jämförelse mellan fondförmögenhet och en placering iräntebärande papper inom 1-3 AP-fondema från starten förlöntagarfondema (Mkr) Fondförmögenhet4 795 4 723 4 223 3 321 4 581 21 642 Alt placering i 1-3AP-fondema 5 871 5 838 5 874 3 786 5 836 27 205 Differens -1076 -1 115 -1651 -465 -1255 -5 563 Tabell 7 visar attlöntagarfondernas samlade fondförmögenhet utvecklats sämre änför räntebärande papper inom 1-3 AP-fonderna. Annorlunda uttryckt har fondemasvärdetillväxt varit 5,6 mdr kr lägre än om de hade placerats i räntebärandepapper (se bilaga 1, tablå 6). Sämst resultat redovisar som harhaft lägre avkastning på förvaltade medel än 1 -3 AP-fondema. Ingen avlöntagarfondema redovisar en positiv differens. Mellansvenska löntagarfondenredovisar det minst negativa värdet. Tabell8 redovisar en jämförelse mellan löntagarfondernas samladeförmögenhet och det samlade värdet för den tänkta alternativa placeringen inom1-3 AP-fonderna. 1991års mediokra utveckling på aktiemarknaden har haft betydande in- Skr.1992/93:18 verkan på årets resultat. Som jämförelse låg för perioden1984-1989 Bilaga 10 löntagarfondernas förmögenheter sammantaget överden altemativa placeringen i räntebärande papper. Tabell 8: Jämförelse mellan löntagarfondernassamlade fondförmögenhet och det samlade värdet av en tänkt"AP-portfölj" 1986-1991 (Mkr). 2.7 Jämförelse med allemansfonder Femteoch Fjärde AP-fondemas resultat är högre än de tio störstaallemansfondernas resultat medan löntagarfondernas resultat är lägre RRVhar valt att även göra en jämförelse med de större allemansfondernas resultat.Samtliga allemansfonder med fondkapital över två miljarder ingår i urvalet.Svensk Fondstatistiks sparöversikt har använts som underlag för jämförelsen. 1tabell 9 redovisas respektive fonds förmögenhet . Dessutom redovisasvad en "satsad hundralapp" i resp fond skulle varit värdvid utgången av 1991. Tabell 9: Värdet av en"satsad hundralapp" förräntad under förlöntagarfonderna. Fjärde och Femte AP-fonderna samt de tio störstaallemansfonderna Skr.1992/93:18 Bilaga 10 Femte och Fjärde AP-fonderna utvecklades väl under åretjämfört med ett genomsnitt för allemansfondema medan löntagarfonderna utveckladessämre. 2.8 Fondernas aktieportföljeroch andra placeringar Fondernas tio största innehav i noterade bolag svarar för57 % av den noterade aktieportföljen - alla bland "mest omsattaaktier" på Stockholmsbörsen. 2.8.1 Portföljsammansättning Skr. Tabell10 och tablå 7, bilaga 1, redovisar fondernas tillgångar. Tabell10: Fondemas totala tiillgångar (procent) SF VF TF MF NF 4:eAP 5:eAP Totalt Noterade aktier 1) 70,5 78,1 81,0 72,7 74,2 Onoterade aktier 1) 2,3 4,7 0,7 7,9 3,7 Utiändska aktier 1) OOOOO Likvida medel m m 27,2 17,2 183 19,4 22,1 100,0100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 1)Inkl konvertibler, köpoptioner, tekningsoptioner m m. Fondernahar av sina tillgånger placerade i noterade bolag på är placerade i onoterade företag. Det största innehavet ionoterade företag av tillgångarna har Mellansvenskalöntagarfonden. saknar helt tillgångar i onoterade aktier.Denna har placerat av tillgångama i utländska aktier medan motsvarandeandel för är . Placering i likvida medelm m utgör igenomsnitt av de totala tillgångama vilket är en ökning frånföregående år. 2.8.2 Sammanställningar överaktier och övriga placeringar RRVhar i likhet sammanställt fondemas aktieportföljer och övrigaplaceringar med utgångspunkt från årsredovisningarna. Sammanställningarna isin helhet redovisas i bilaga 3 enligt följande: Tablå 9.1 Aktier i noterade bolag (A1/A2,0TC ochövriga inofficiella aktier) samt utländska bolag Tablå9.2 Konvertibla skuldebrev i noterade bolag Tablå9.3 Aktier med köpoptioner/teckningsöptioner Tablå9.4 Aktier i onoterade företag Tablå 9.5 Konvertibla skuldebrev i onoteradebolag samt utländska konvertibler Dessatablåer redovisar portföljinnehavet för respektive fond med aktier- Skr.1992/93:18 nas totala marknadsvärden. Vidare har fondens andel av det totalakapi- Bilaga 10 tal- och röstvärdet i resp företag noterats. Samtligafonders innehav har därutöver summerats. 2.8.3 Aktier i de tio största innehaven Tabell11 redovisar fondernas tio totalt största engagemang. Tabell 11: Fondernas tiostörsta innehav Summa 34 506 100,0 Astraensamt representerar av fondemas totala noterade aktieinnehav.Motsvarande värden för de fem största aktieposterna är och för de tiostörsta . De 10 största företagens samlade marknadsvärde hos fondbörsen är51 %. Fondema har således jämfört med börsen koncentrerat sina innehav till destörsta företagen. 2.8.4 Jämförelse med fondbörsen som helhet Fondernastio största innehav tillhör de största företagen på , setabell 12. Tabell 12: Fondernas störstainnehav samt de största företagen avseende marknadsvärde och aktieomsättning påStockholms fondbörs Skr.1992/93:18 Bilaga 10 Fondernas tio största engagemang överensstämmer väl med detio aktier som har högst marknadsvärde på börsen. Av engagemangen ligger endastAGA utanför på en tolfteplats. Överensstämmelsen är god även med de bolag somhar störst aktieomsättning på börsen. De tillhör samtliga gmppen "mestomsatta aktier" inom Stockholmsbörsen. Fondemas andel av utgör av dettotala värdet på börsen. Fondemas röstmässigt största enskilda engagemang understigerde maximalt tillåtna under gällande regler. Fondernasandel av Stockholmsbörsen . Vidutgången av 1991 fördelades fondemas totala ägande vid fondbörsenligt följande: Tabell13: Fondemas andel av Stockholmsbörsen (Mkr) Listtyp Börsenstot.värde Fondemas andel % Al/A2-listan 540000 34 143 6,3 OTC-iistan 5300 71 1,3 O-listan 13100 292 2,2 SUMMA 558400 34 506 6,2 Fondernaslåga andel i företag från OTC-listan och O-listan är ytterligare en annanindikation på fondernas koncentration till de största företagen. Tillsammansvar fonderna ägare till aktier i totalt 119 företag av 230 på Stockholmsbörsen1991-12-31. Fondemas gemensamma röstvärde fördelades enligt följande: 5,1 -10,0 Andelenröster i de största engagemangen fördelas på följande sätt. Tabell 14: Agarengagemang med rainst röstandel samt i ; engagemanget) , , som ensam representant från den inofficiellalistan (O-listan), nyregistrerades 1990 och gick tidigju-e under benämningen UVShipping. Övriga företag ingår i Al/A2-listan. Det största innehavet , ligger i , vilket välunderstiger det maximalt möjliga, , med 1991 gällande regler. Tablå 8 / bdaga 1 visar branschsammansättning för fondemasaktieinnehav sam t antal engagemang. Kemi och läkemedels- samtverkstadsindustri är överrepresenterade medan förvaltningsbolag, banker samtfastighets-och byggbolag är underrepresenterade. Antalet engagemang har minskat obetydligt . 3 Uppföljning av tidigare utlåtanden - *992/93:i8 I utlåtandet medelsförvaltninguppmärksammade RRV bl a följande områden som har följts upp i åretsutvärdering: -Löntagarfondernasforetagaransvar i onoterade företag -Behov avlikformig årsredovisning 3,1 Förändringar i placeringsreglerna - harsamtliga fonder möjlighet att handla med optioner, terminer eller andraliknande finansiella instrument. Löntagarfonderna har imycket begränsad omfattning utnyttjat de nya möjligheterna. RRV har i tidigare utlåtanden efterlyst en precisering ireglementet av vilken typ av optioner som löntagarfonderna får bedriva handeli. Löntagarfonderna saknade tidigare den klart uttryckta rätten att placeramedel i vissa slag av optioner som tillkom Fjärde och Femte AP-fonderna(standardiserade köp- och säljoptioner av aktier i svenska aktiebolag). I regeringens proposition (1990/91:186) om ändringar ireglementet för allmänna pensionsfonden föreslogs följande förändringar iplaceringsreglerna -rätt för allafonder att handla med optioner, terminer etc, -viss rätt förlöntagarfondema att köpa utländska aktier, -möjlighet fördem samt Fjärde och Femte AP-fondema att placera i räntebärande värdepapper somär utställda i utländsk valuta. tillstyrkte endast den första punkten ochhänvisade i övrigt till det av regeringen aviserade förslaget om en mergenomgripande ändring i reglementet. Den nya rätten för fondema regleras i APR12a §: "Enfondstyrelse får handla med optioner och terminer eller andra likartadefinan- Skr. 1992/93: 18 siella instrument för att effektiviseraförvaltningen av fondens tillgångar eller föratt Bilaga 10 skydda fondenstillgångar mot valutakursförluster eller andra risker." Denya reglerna innebär - för alla fonder - en, i förhållande till vad somtidigare uttryckligen gällde för Fjärde och Femte AP-fonderna, utökad möjlighetatt handla i derivata instrument. Löntagarfondernahar endast i begränsad omfattning utnyttjat rätten att handla i derivatainstmment då regeländringen trädde i kraft . FemteAP-fonden bedrev ingen handel i optioner . -Samtliga fonder har upprättatinterna regler om anmälningsskyldighet etc i enlighet med bestämmelser i dennya insiderlagen som trädde i kraft . -, Sydfonden samtFjärde och Femte AP-fonderna har inte krävt att revisorerna skall omfattas avskyldigheten att anmäla innehav av fondpapper till resp fondstyrelse. -RRV anser att revisorerna böromfattas av anmälningsskyldigheten. Dennya lagstiftningen innebär en utvidgning av förbudet mot insiderhan-del. Denallmänna förbudsbestämmelsens utformning innebär att även personer som på gmndav sin anställning, uppdrag eller annan befattning hos en av fonderna hartillgång till icke offentliggjord kurspåverkande information omfattas avinsiderlagen. Detallmänna förbudet mot insiderhandel har kompletterats med ett krav påanmälningsskyldighet för personer med insynsställning i aktiemarknadsbolag somäven skall tillämpas på allmänna pensionsfondens styrelser. Bestämmelsema omanmälningsskyldighet har infogats i 44 § APR med följande lydelse: "Ledamöter och suppleanter i fondstyrelserna samt dearbetstagare och uppdragstagare hos styrelsen som styrelsen bestämmer skallskriftligen anmäla sitt innehav och ändring i innehavet av fondpapper som angesi 2 § insiderlagen (1990:1342). Styrelsenbestämmer hur anmälan enligt förstastycket skall ske." 1992/93: li Bilaga 10 Samtliga fondstyrelser har beslutat omvilka som skall omfattas av anmälningsskyldigheten och om rutinerna föranmälan. Fondstyrelsemas bedömningar av vilka uppdragstagare som skall omfattasav skyldigheten varierar emellertid. , Sydfonden samt Fjärde ochFemte AP-fonderna har inte krävt att revisorema skall omfattas av skyldighetatt anmäla innehav av fondpapper till resp fondstyrelse. 1insiderlagen 8 § anses även revisorema (i aktiemarknadsbolag) hainsynsställning som medför skyldighet att anmäla innehav av fondpapper. RRVanser att revisorerna bör omfattas av anmälningsskyldigheten. Det är därför,enligt RRVs mening, angeläget med en precisering i APR så attanmälningsskyldigheten även i denna lag uttryckligen omfattar revisorerna. 3.3 Plan för långsiktigt likviditetsbehov -Samtliga löntagarfonderpåbörjade och några hann avsluta arbetet med att ta fram planer för detlångsiktiga likviditetsbehovet . -Fjärde och Femte AP-fondenräknar med att kunna tillgodose det långsiktiga likviditetsbehovet genomrekvirering av medel. RRVhar såväl 1990 som 1991 framhållit behovet av att fonderna har en policy förhur det långsiktiga likviditetsbehovet skall tillgodoses. Syftetmed likviditetsplanen är bl a att ha en handlingsberedskap för offensivasatsningar, och att fömtse behov av likvida medel för att på så sättförhindra att "tvångsmässig" försäljning behöver göras till ofördelaktigakurser. Löntagarfondernastilldelning av medel upphörde vid utgången av 1990. Förutsättningarnaför löntagarfondemas placeringsverksamhet förändrades därmed så till vida attfonderna måste finansiera köp av aktier genom försäljning avaktieinnehav, utdelning, räntor eller genom minskning av Skr. 1992/93:18likviditeten. Därmed aktualiserades frågan om hur det framtida likvidi- Bilaga 10 tetsbehovet skulle tillgodoses och behovet även plan fördetta. Ettundantag var Mellanfonden som kunde ta i anspråk medel som varbeviljade . Under1991 påbörjade samtliga löntagarfonder ett arbete med att ta fram planer fördet långsiktiga likviditetsbehovet. Fond Väst och har under åretfattat beslut om planer. deklarerade regeringen attlöntagarfondema skulle avskaffas vid utgången av 1991. Mot den bakgmnden fannövriga löntagarfonder det lämpligt att avbryta arbetet med plan för långsiktigtlikviditetsbehov. Innan arbetet avbröts hade även Nordfonden fattatprincipbeslut om sådan plan och Sydfondens styrelseordförande godkänt principeroch limiter för placering på penningmarknaden. Fjärderesp Femte AP-fondens tilldelning av medel utgörs vardera maximalt av ettbelopp som motsvarar av det sammanlagda anskaffningsvärdet på de medel som1-3 AP-fonden förvaltar. Genomdenna konstruktion räknar Fjärde och Femte AP-fonderna med att även tillsvidare kunna tillgodose det långsiktiga likviditetsbehovet genom rekvirering avmedel. Rekvirering kan inom ovannämnda ram ske när som helst . Föröviig likviditetshantering har upprättat en plan. 3.4 Löntagarfondernasforetagaransvar i onoterade bolag - Företagaransvaret i (Fond Väst) kvarstår vid årskiftet men kommer enligt gällande avtal attawecklas . Förfondernas ägande i onoterade företag gäller att den enskilda fonden inte får tapå sig ett företagaransvsir dvs "ett fortlöpande ansvar för något företagsförvaltning" (prop 1983/84:50). Tabell 15 redovisasfondernas ägande i de tio röstmässigt största innehaven Skr. 1992/93: li av onoterade aktier. Tabell 15: Fondernas ägande och röstvärden för detio röstmässigt största innehaven i onoterade företag: Företag/aktie Fond Angivet värde (tkr) Röstandel (%) RRVrekommenderade föregående år att ägarandelen i som uppgårtill skulle reduceras. FondVästs engagemang i Komponentutveckling består av 65 919-tkr i aktier och 42 822tkr i konvertibler . Aktieinnehavet motsvarar av röstvärdet.