prop · GF03106 · 1992-01-01 00:00:00 — Rätten till närståendepenning En närstående som vårdar en svårt sjuk person i hemmet har rätt till ersättning från sjukförsäkringen och ledighet från sin anställning under högst 30 hela arbetsdagar. Dagantalet räknas för den person som vårdas. Bedömningen av om rätt till närståendepenning föreligger grundar sig till stor del på det läkarutlåtande som bifogas i ärendet. De läkarutlåtanden som genomgåtts har som regel varit utförliga och väl beskrivit sjukdomstillståndet. I samtliga ärenden har framgått att det förelegat ett släktförhållande mellan vårdaren och den sjuke. Det har därför inte funnits anledning för kassorna att utreda detta ytterligare. Vidare har den sjuke i de flesta fall kunnat lämna ett skriftligt samtycke till vården. Det har dock i ett fåtal ärenden förekommit att närståendepenning har betalats ut trots att det varken har funnits något skriftligt samtycke eller att det i ärendet framkommit att samtycke inte har kunnat lämnas av medicinska skäl. Vården av den sjuke har till övervägande del bedrivits i Detta har framgått av kassans utredning i ärendet eller av läkarutlåtandet. I vissa fall har ersättning i enlighet med gällande bestämmelser inte kunnat betalas ut p.g.a. att det framkommit att vården har bedrivits på sjukhus. Detta är fallet för av alla avslagsärenden . Det tycks föreligga viss oklarhet hos kassorna om möjligheten att få närståendepenning under tid då vårdaren annars skulle ha haft semester. Ett förtydligande av allmänna råden i detta avseende bör därför göras. Med tanke på det låga utnyttjandet av närståendepenningen, bör begränsningen att vården måste bedrivas i hemmet eller i annan enskild bostad tas bort och närståendepenning kunna utges oberoende av var den sjuke vårdas. 1991/92:106 Bilaga 1 Den statistik som finns tillgänglig visar att det inkom 2 589 ansökningar om närståendepenning, medan det inkom 2 007 ansökningar d.v.s. en minskning . Inför den nya lagens ikraftträdande gjordes en grov uppskattning av kommande försäkringskostnader. Dessa har visat sig vara för högt räknade, vilket har sin förklaring i att det inte fanns någon liknande försäkringsform att jämföra med när beräkningen gjordes. Av anslagna 30 milj.kr. för närståendepenning under /90 förbrukades 11 milj.kr. /91 förbrukades 9,9 miljoner av de för budgetåret avsatta 33,3 miljonerna. /92 beräknas utgifterna för närståendepenningen bli 9,6 miljoner jämfört med anslagna 20 milj.kr. förslag att närståendepenning skall kunna utges även när vården ges på annan plats än i hemmet eller annan enskild bostad kan med ett antagande om att närståendepenningen då skulle användas i ytterligare 6 300 fall innebära en kostnadsökning för försäkringen med ca 14 milj.kr. Ett genomförande av förslaget kan beräknas leda till att arbetsbelastningen hos försäkringskassorna ökar i en omfattning som motsvarar ca 10 årsarbetare. Information Det är viktigt att kassorna kontinuerligt informerar allmänhet, läkare och annan vårdpersonal om reglerna för närståendepenning. Detta kan ske i samband med olika informationsträffar men också genom att sprida broschyren om närståendepenning till olika läkarmottagningar och sjukhusinrättningar. 1991/92:106 Bilaga 1 Administrativa förenklingar inom föräldraförsäkringen (RFV ANSER 1991:7) 1 Sammanfattning har fått i uppdrag att utarbeta förslag till förändringar inom föräldraförsäkringens område. I uppdraget ingår dels att verket skall redovisa en samlad bild av föräldraförsäkringens kostnader och administration, dels att utarbeta förslag till förenklingar av föräldraförsäkringen. Som exempel nämns sambandet mellan föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning. Enligt direktiven bör verkets förslag vara kon- kreta och innefatta beräkningar av effekterna såväl kostnadsmässigt som personellt för och försäkringskassorna samt konsekvenserna för berörda försäkrade. Föräldraförsäkringens kostnader och administration Försäkringskostnaden för utbetald föräldrapenning i samband med barns födelse var för år . Antalet ersatta dagar ökade jämfört med . Detta beror på fler födda barn men även på att föräldrapenningen utökades med . Vid den specialbearbetning som har gjort över föräldrars uttag av föräldrapenning framkom att av fäder till barn födda hade varit föräldralediga. Dock var det genomsnittliga antalet uttagna dagar för fäder nästan oförändrat jämfört . För handläggning av föräldrapenningärenden behövs sammanlagt ca 740 årsarbetare. Den sammanlagda kostnaden för att administrera föräldrapenningen beräknas till vilket utgör av utbetalt belopp. Försäkringskostnaden för utbetald tillfällig föräldrapenning var för . Förmånen utnyttjades för drygt hälften () av barnen upp till . Antal uttagna dagar per barn var 1989 i genomsnitt 7,8 - dagar för de barn som ersättning togs ut för. Av det antal försäkrade som uppburit tillfällig föräldrapenning var män och kvinnor. För handläggning av den tillfälliga föräldrapenningen behövs sammanlagt 400 årsarbetare. Den sammanlagda kostnaden för att administrera den tillfälliga föräldrapenningen beräknas till , vilket utgör av utbetalt belopp. 1991/92:106 Bilaga 2 Förslag till regelförändringar som förenklar 1 Uppdelning av föräldrapenningdagarna mellan föräldrarna Föräldrapenning i samband med ett barns födelse eller adoption kan betalas ut under totalt sammanlagt för föräldrarna. När båda föräldrarna har den rättsliga vårdnaden om barnet har varje förälder rätt till minst 90 egna dagar av den totala ersättningstiden. En förälder som är rättslig vård- nadshavare kan överlåta sin rätt till föräldrapenning till förmån för den andra föräldern. En sådan överlåtelse görs genom en skriftlig anmälan till på försäkran för föräldrapenning. Uppdelningen av rätten till ersättningsdagarna mellan barnets föräldrar fyller i praktiken ingen funktion eftersom de 90 "egna" dagarna kan överlåtas till den andra föräldern. Detta förfarande är administrativt resurskrävande p.g.a. att den formella överlåtelsen ofta saknas när föräldrapenningen skall betalas ut. En komplettering måste då göras av den förälder som överlåter ersättningsdagarna, vilket i sin tur innebär att utbetalningen av föräldrapenningen fördröjs. Detta upplevs som byråkratiskt och svårförståeligt av föräldrarna som det innebär en betungande administration för försäkringskassorna. Mot denna bakgrund anser att föräldrarna skall ha möjlighet att själva bestämma hur föräldrapenningdagarna skall fördelas dem emellan utan att formellt behöva överlåta visst antal dagar. Hel föräldrapenning utgör lägst (garantinivå). En förälder har enligt AFL rätt till föräldrapenning med sjukpenningnivån av ersättningstiden om föräldern har varit sjukpenningförsäkrad över garantinivån före barnets födelse. Detta kvalifikationsvillkor innebär att alltid avräknas från de oavsett om ersättning betalas ut enligt garantinivån eller sjukpenningnivån. Av de övriga betalas enligt sjukpenningnivån utan krav på viss tids sjukpenningförsäkring över garantinivån och enligt garantinivån. kan tas ut utan särskild tidsföljd. Denna möjlighet har fått som resultat att föräldrarna ofta varvar dessa sjukpenningdagar med garantidagar för att få en jämnare inkomst under föräldraledigheten. Detta medför att handläggningen blir extra resurskrävande för försäkringskassorna eftersom en uppdelning av varje utbetalningsperiod med sjukpenningdagar och garantidagar måste göras vid varje utbe- talningstillfälle. 1991/92:106 Bilaga 2 föreslår att samtliga dagar som kan betalas enligt sjukpenningnivån måste tas ut först innan dagar enligt garantinivån kan tas ut. Eftersom ersättningsnivåerna hel, halv och fjärdedels föräldrapenning behålls kan föräldrarna ändå påverka den totala föräldrapenningen i kronor vid utbetalningen under större delen av den ersättningsbara tiden. 3 Hel, halv eller fjärdedels föräldrapenning Föräldrapenningen betalas ut beroende av hur mycket föräldern avstår från förvärvsarbete per dag i förhållande till den normalarbetstid som gäller för en heltidsarbetande inom förälderns yrke. Detta innebär att i de fall som en förälder arbetar oregelbunden deltid och önskar föräldrapenning med t.ex. varierande halv och fjärdedels belopp måste beräkna föräldrapenningens omfattning per dag med utgångspunkt från hur föräldern har sin arbetstid förlagd per dag. föreslår en förenkling av beräkningsförfarandet som innebär att om föräldern arbetar högst hälften eller tre fjärdedelar av normal arbetstid för vilken föräldern önskar föräldrapenning skall halv respektive fjärdedels föräldrapenning kunna utges för i perioden oavsett hur föräldern har förlagt sin dagliga arbets- tid. Härigenom får föräldrar större möjligheter att kunna förlägga arbetstiden på ett för dem lämpligt sätt utan att för den skull gå miste om ersättning p.g.a. att den dagliga arbetstiden inte är förkortad med hälften eller en fjärdedel av normalarbetstiden. blir beräkningen av föräldrapenningen enklare för försäkringskassorna. 4 Utbyte av föräldrapenning mot tillfällig föräldrapenning Tillfällig föräldrapenning kan betalas ut för vård av ett barn som inte fyllt (i vissa fall ) när en förälder behöver avstå från förvärvsarbete exempelvis när barnet eller barnets ordninarie vårdare är sjuk. För barn som är kan tillfällig föräldrapenning utges endast om speciella omständigheter föreligger. Denna restriktivare regel har införts eftersom det ansågs föra för långt att under en pågående och ekonomiskt kompenserad föräldraledighet ge föräldrar en generell möjlighet att byta till tillfällig föräldrapenning. Dock förekommer fortfarande utbyte av föräldrapenning mot tillfällig föräldrapenning under pågående föräldraledighet för vård av äldre barn. föreslår att den regel som gäller för barn som är kompletteras så att - oberoende av barnets ålder - tillfällig föräldrapenning utges för tid då annars föräldrapenning skulle ha uppburits endast om föräldern kan styrka att han skulle ha utfört förvärvsarbete eller om barnet vårdas på sjukhus. En sådan begränsning ger en väsentligt förenklad administration hos försäkringskassorna och innebär dessutom att den avsedda effekten med den redan införda restriktivare regeln uppnås fullt ut. 1991/92:106 Bilaga 2 5 Utbyte av föräldrapenning mot sjukpenning Enligt AFL finns det möjlighet för en förälder att vid sjukdom kunna byta ut föräldrapenningen mot sjukpenning. Enligt praxis skall då arbetsförmågans nedsättning bedömas i förhållande till det förvärvsarbete från vilket föräldern är ledig. För den förälder som redan är hemma från arbetet med ekonomisk kompensation i form av föräldrapenning bör en restriktivare regel införas beträffande rätten till sjukpenning. Verket föreslår att reglerna ändras så att vid bedömning av rätt till sjukpenning under tid då föräldern annars skulle ha uppburit föräldrapenning relateras arbetsförmågans nedsättning till förälderns förmåga att kunna vårda barnet. För att un- derlätta bedömning av rätten till sjukpenning i dessa fall bör arbetsförmågans nedsättning styrkas genom intyg från vårdgivare. Föreslagna ändringar beräknas reducera handläggningsarbetet motsvarande 172 årsarbetare hos försäkringskassorna. Försäkringskostnaderna beräknas minska med . Under förutsättning att förslagen kan behandlas under vårriksdagen 1991 kan ett genomförande ske . 1991/92:106 Bilaga 2 Innehållsförteckning Proposition 1 Propositionens huvudsakliga innehåll 1 Propositionens lagförslag 3 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 15 1 Inledning 15 2 Ersättning och ledighet för närståendevård 15 2.1 Bakgrund och gällande bestämmelser 15 2.2 Utvidgning av möjligheterna att erhålla ersättning och ledighet för närståendevård 16 3 Förenklingar i föräldraförsäkringen 17 3.1 Bakgrund och gällande bestämmelser 17 3.2 Utbyte av föräldrapenning mot tillfällig föräldrapenning 19 3.3 Utbyte av föräldrapenning mot sjukpenning 21 3.4 Uppdelning av föräldrapenningdagar mellan föräldrarna 22 3.5 Föräldrapenningens storlek 23 3.6 Hel, halv eller fjärdedels ersättning 25 4 Vårdbidrag för handikappade barn 26 4.1 Gällande bestämmelser 26 4.2 Vårdbidragets storlek 26 4.3 Vårdbidragets förmånsnivåer 27 4.4 Merkostnadsersättning vid helt vårdbidrag 27 5 Särskilt pensionstillägg till folkpension för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn 28 5.1 Bakgrund och gällande bestämmelser 28 5.2 Vårdrekvisitet 29 5.3 Lägsta antal vårdår och storleken på särskilt pensions- tillägg 30 5.4 Tillgodoräknande av vårdår för förälder född 30 6 Sammanslagning av försäkringskassor 31 6.1 Inledning 31 6.2 Nuvarande organisationsbestämmelser 31 6.3 Nya regler om försäkringskassornas organisation 32 7 Terminologisk ändring i 18 kap. 14 § AFL 34 8 Rättelse av vissa övergångsbestämmelser 35 9 Ikraftträdande 35 10 Anslagsfrågor 36 10.1C. Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m.m. 36 10.2D. Försäkring vid sjukdom, handikapp och ålderdom 37 11 Upprättade lagförslag 38 12 Specialmotivering till författningsförslagen 38 12.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård 38 12.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 38 1991/92:106 12.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:773) om särskilt pensionstillägg till folkpension för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn 42 13 Hemställan 43 14 Beslut 44 Bilaga 1 45 Bilaga 2 47