prop · GF03150 · 1992-01-01 00:00:00 — Borgensförbindelsen bör i övrigt vara baserad på de riktlinjer som lade fast i samband med behandlingen av prop. 1990/91:29 om verk- samhet med statliga garantier (FiU4, rskr. bör bemyndiga regeringen att inom ramen för ordinarie verksamhet med statliga garantier vid behov utfärda statlig borgen till de verksamheter som övertar statliga pensionsåtaganden. 4.3 Redovisning av statens samlade pensionsåtagande Min bedömning: Det är av stor vikt att statens upparbetade pensionåtagande för kompletteringspensioner kan redovisas i någon form. () och statens löne- och pensionsverk (SPV) bör ges i uppdrag att utarbeta ett förslag till för hur en sådan redovisning kan utformas. Skälen för min bedömning: De statliga pensionsavtalen innebär att staten har ett betydande samlat pensionsåtagande för kompletterande pensioner. Statens metod att enbart redovisa de löpande pensionsutbetalningarna innebär att statens samlade pensionsåtagande samt de framtida pensionsutgifterna till följd av redan gjorda åtaganden i princip är okända. De statliga pensionsutbetalningarna, som redovisas netto över statsbudgetens inkomsttitel , är för /93 beräknade till ca och av dessa kan ca hänföras till statliga kompletteringspensioner. Med utgångspunkt i de statliga pensionsavtalen samt personal- strukturen i den statliga sektorn är dessa pensioner en betydande utgiftspost även på lång sikt. Detta som utrymmet för ökade statliga utgifter är mycket begränsat. För att bl.a. skapa ett bättre underlag för en långsiktig strategi för de statliga utgifterna samt klargöra förutsättningarna för finansieringen av pensionsåtagandena bör statens samlade pensionsskuld redovisas samt de löpande utgifterna på medellång sikt uppskattas med en ökad noggrannhet. Den föregående regeringen redovisade sina bedömningar i denna fråga i prop. 1988/89:150 bil. 12 och avsåg att tillsätta en utredning i frågan. Någon sådan utredning har dock inte tillsatts. Det är även angeläget att - inom ramen för RRV:s arbete med att utveckla och införa en ny redovisningsmodell för staten - de av myndigheterna förvaltade tillgångar och skulder inkl. pensionsåtaganden kan redovisas. Arbetet bör inriktas bl.a. på att statens samlade pensionsåtagande skall kunna konsolideras utifrån en redovisning av respektive myndighet. Regeringen presenterade i prop. 1991/92:100 bil.1 principer för den finansiella styrningen av statsförvaltningen där det bl.a. anges att kostnader som förs upp gemensamt på statsbudgeten i stället bör redovisas i anslutning till resp. verksamhet. En redovisning av resp. myndighets pensionsåtaganden skall ses som en del i en sådan redovisning. Regeringen avser därför att ge RRV och SPV i uppdrag att utifrån tidigare nämnda riktlinjer utreda och lämna förslag till hur en redovisning av statens åtaganden i form av kompletteringspensioner inom statlig verksamhet kan utformas. Detta bl.a. för att klargöra de krav på finansiering som dessa pensionsåtaganden ställer på statsbudgeten. Uppdraget bör även innefatta att lämna förslag till utformningen av beräkningsmetoder som kan ligga till grund för redovisningen av varje års pensionsskuld och för att kunna göra beräkningar med ökad noggrannhet på medellång sikt. 5 Årsbokslut för staten /91 () har överlämnat en balansräkning som ingår i den kommande rapporten för staten /91. Detta årsbokslut omfattar de statliga myndigheterna inkl. affärsverken och myndigheter under . , som tillhör den senare kategorin, ingår dock endast med grund- fonden på i enlighet med särskilt riksdags- beslut. I övrigt ligger tillgångar helt vid sidan av den statliga redovisningen. 5.1 Balansräkning med noter Balansräkningen i årsbokslutet bygger på de tillgångar och skulder som redovisas i ovannämnda myndigheters bokslut. I dessa bokslut tas anläggningstillgångarna upp till anskaffningsvärden minskade med avskrivningar. Kravet på myndigheterna att redovisa materiella tillgångar har hitills varit begränsat. Endast myndigheter vars verksamhet till övervägande del är finansierad med avgifter (affärsverk och uppdragsmyndigheter) har varit skyldiga att i sin balansräkning ta upp sådana tillgångar. Inom myndigheterna nyttjas således tillgångar av betydande värde som inte finns med i tillgångsredovisningen. Bokföringsförordningen fick en delvis ny lydelse fr.o.m. . Samma regler gäller numera för alla myndigheter. Enligt dessa skall samtliga tillgångar redovisas i myndigheternas balansräkningar. De nya reglerna träder i kraft successivt. Eftersom några myndigheter tillämpat de nya reglerna redan fr.o.m. /91, har värdet av materiella anläggningstillgångar ökat redan i bokslutet . I årsbokslutet redovisas också tillgångarna upptagna till beräknade nukostnader. Nukostnad definieras som en tillgångs nyanskaffningsvärde minskat med avskrivningar grundade på detta värde. I beloppen för nukostnad ingår såväl de bokförda till- gångarnas nukostnad som värdet av vissa icke bokförda till- gångar. För att få uppgift om värdet av icke bokförda tillgångar samt nukostnad för bokförda tillgångar har RRV sänt ut förfrågningar till ca 100 myndigheter. Det inkomna materialet har bearbetats och sammanställts i kolumnen för nukostnad i balansräkningen. Uppgifter från några större myndigheter saknas. Bl.a. har underlag för beräkning av kapitalvärdet för tillgångar som används inom försvaret - flygplan, fordon och annan krigs- materiel - inte kunnat erhållas. Däremot redovisas ett beräknat värde för försvarets byggnader och mark i nukostnadskolumnen i balansräkningen. Värdet av museisamlingar, bibliotek m.m. ligger också utanför redovisningen. Den största tillkommande posten bland nukostnaderna är värdet av det statliga vägnätet, som här beräknats och tagits in i balansräkningen. Statens nettoförmögenhet är lika med skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas värde. Den negativa förmögenheten består i stort sett av ackumulerade nettounderskott i statsbudgeten. Nettoförmögenheten var positiv för att därefter bli negativ och snabbt fallande fram . Den fallande tendensen började då avta be- roende på främst minskande budgetunderskott . Per var den bokförda nettoförmögenheten -369,. Balansräkningen återges i något förkortad form i tabell 1. Balansräkning för staten, miljarder kronor Bokförda värden Beräknad nukostnad 1 TILLGÅNGAR Materiella tillgångar o och förråd 10,4 11,6 11,6 13,9 o Skepp, maskiner och inventarier2 65,3 34,7 130,9 66,7 o Byggnader och mark 71,5 92,5 199,5 231,1 o Statliga vägar 3 70,2 68,7 147,2 138,8 412,2380,5 Finansiella tillgångar o Aktier m.m. 4 55,2 44,5 55,2 44,5 o Skattefordringar5 23,4 16,912,510,3 o Övriga fordringar6 169,8 166,6 169,8 166,6 o Likvida tillgångar 59,7 41,159,741,1 308,1 269,3 297,2 262,6 Summa tillgångar 455,3 408,1 709,4 643,1 SKULDER OCH KAPITAL Statsskulden 7 o Lån i 525,4 478,7 525,4 478,7 o Lån utomlands 73,5 83,673,583,6 598,9 562,3 598,9 562,3 Övriga skulder o Kortfristiga skulder 91,9 90,4 91,9 90,4oLångfristiga skulder8 28,0 12,0 28,0 12,0 119,9 102,4 119,9 102,4 Donationskapital 4,0 3,8 4,0 3,8 Verkskapital o Konsoliderade avsätt- ningar i affärsverken9 37,6 45,8120,5118,5 o Fonder m.m.10 64,6 45,2 64,6 45,2 102,2 91,0 185,1 163,7 Statens nettoförmögenhet o Vid budgetårets början -351,4 -355,0 -189,1 - 192,8oFörändringar under budgetåret: -18,3 3,6 - 12,8 +3,6 - Därav verksamhetens netto-förändringar11 -43,4 +1,0 - Övriga kapitalför- ändringar +25,1 +2,6 Vid budgetårets slut -369,7 -351,4 -198,5 -189,1 Summa skulder och kapital 455,3 408,1 709,4 643,1 1 Nukostnad definieras som en tillgångs nyanskaffningsvärde minskat med avskrivningar grundade på detta värde. I beloppen ingår även värdet av icke bokförda tillgångar. 2 har ändrat princip beträffande benämningarna av balansposterna. En stor del av de poster som tidigare benämndes byggnader har flyttats till maskiner och inventarier . 3 Värdet på de statliga vägarna har beräknats med investeringarna i vägnätet under den senaste 40-årspe- rioden som underlag. Som investering har räknats utfallet på anslagen för byggande av statliga vägar. Till detta värde har lagts av anslagen till drift av statliga vägar. Erfarenhetsmässigt bedöms nämligen en så stor andel av anslaget utgöra värdehöjande förbättringsarbeten. De på detta sätt beräknade investerin-gsbeloppen har omräknats loppet har sedan reducerats med avskrivningar (avskrivningstid ). Anskaffningsvärdet för vägarna minskat med avskrivningar uppgår till . 4 Aktierna är upptagna till sina anskaffningsvärden. 5 Därav avser 19,7 miljarder kronofogdemyndigeternas skattemedel för indrivning. Enligt RSV:s bedömning kommer att krediteras p.g.a taxeringsändringar och att betalas. 6 Därav lånefodringar . Lånefordringarna har tagits upp till sina nominella belopp. 7 I de bokförda värdena, enligt redovisning, har skulder inom staten räknats bort. Utlandslånen upptas till den kurs som gällde på balansdagen. 8 Förändringen mellan budgetåren kan bl a förklaras av ökningen av affärsverkens avsättningar till pensioner. 9 Enligt de regler som tidigare gällde för flertalet affärsverk skulle återanskaffningen av anlägg- ningstillgångar finansieras med avskrivningsmedel. Avsättningar som tidigare gjorts i detta syfte kvarstår. När tillgångarna och skulderna omvärderas till nukostnad måste även kapitalposternaomvärderas. När det gäller affärsver nettoförmögenhet och värdestegringen i övrigt fördelats proportionellt mellan statskapital och konsoliderande avsättningar. 10 Förändringen mellan budgetåren kan förklaras dels av att arbetslivsfonden tagits med i balansräkningen med , fr o m 90/91 dels av att arbetsmarknadsfonden ökat med ca . 11 Verksamhetens nettoförändring framkommer enligt följande (milj. Statsbudgetens underskott - 34 500Finansiella transaktioner avseende utlåning m.m.- 9 286 Investeringstransaktioner + 426 Statsbudgetens nettounderskott- 43 360 6 Finansfullmakten har för innevarande budgetår bemyndigat regeringen att, om arbetsmarknadsläget kräver det, besluta om utgifter intill ett sammanlagt belopp om 2 500 milj. kr. 1990/91:150 bil. 1, FiU 30, rskr. Finansfullmakten får användas för att tidigarelägga, utvidga eller påskynda statliga investeringar som normalt finansieras med anslag på statsbudgeten. Regeringen kan också använda den för bidrag till kommunala projekt för investering och sysselsättning. Bidragsprocenten får därvid fastställas med hänsyn till ändamålet men inte överstiga . Vidare får finansfullmakten användas för bidrag till näringslivet och bostadssektorn. I dessa sammanhang får gällande bidragssatser tillfälligt höjas till högst , och för att inom bostadssektorn vidga vissa låneramar, t.ex. för tilläggslån till ombyggnad av vissa bostadshus m.m. liksom ramen för bidrag till samlingslokaler. Regeringen har vidare bemyndigats att utnyttja fullmakten för ytterligare två ändamål, nämligen arbetsmarknads- utbildning och för arbetsmarknadspolitiska insatser med anledning av handelsblockaden mot . Genom beslut utnyttjades finansfullmakten med 1 300 milj.kr. för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Jag anser att inför /93 behövs en beredskap för att kunna ta i anspråk finansfullmakten för ytterligare sysselsättningsåtgärder såsom ungdomspraktik för 18-24 åringar. För /93 förordar jag att en fullmakt begärs intill ett sammanlagt belopp av 2 500 milj. kr. 7 Vissa riktlinjer för den statliga budgetprocessen Min bedömning: Grundregeln att regeringen bör styra de statliga verksamheterna i treåriga budgetperioder bör ligga fast. Emellertid bör en ökad flexibilitet införas i fråga om den administrativa indelningen i tre s.k. budgetcykler. I syfte att främja långsiktigheten för myndigheterna bör regeringen kunna medge att en viss verksamhet får fortsätta i enlighet med redan fastlagda riktlinjer utöver slutåret . Ett sådant beslut kan fattas vid ytterligare två tillfällen. Sedan skall regeringen begära in sådant underlag från vederbörande myndighet att en fördjupad prövning kan genomföras. Avsikten är att mitt förslag till modifiering av budgetprocessen bör tillämpas redan i vår. Skälen för min bedömning: Den nya statliga budgetprocessen bygger på resultatstyrning. Det väsentliga är att analysera och värdera de resultat och effekter som verksamheterna givit upphov till. Inriktningen är att i princip samtliga statliga verksamheter skall underkastas fördjupad prövning . Av praktiskt administrativa skäl är de statliga myndigheterna indelade i tre s.k. budgetcykler (prop.1987/88:150, bil. 1 och prop. 1988/89:100, bil. I budgetförordningen (1989:400, ändrad 1991:1029) återfinns det grundläggande regelverket för resultatstyrningen. I förordningen återfinns de krav på redovisningar som regeringen ställer på myndigheterna. Redovisningarna skall avrapporteras dels i en s.k. fördjupad anslagsframställning, dels i en årsredovisning. Regeringen kan också begära in speciella analyser i form av en särskild rapport. Enligt budgetförordningen skall en fördjupad anslagsframställning lämnas och innehålla bl. a en resultatanalys som avser de senaste fem årens verksamhet. Årsredovisningen skall lämnas och innehålla dels myndigheternas uppföljning av verksamheten i form av en resultatredovisning, dels balans- och resultaträkning (årsbok- slut), anslagsredovisning samt finansieringsanalys. Budgetförordningen reglerar också omfattningen av dessa dokument. Budgetförordningen kan ses som en "bruttolista" med grundkravet att i princip allt i en myndighets verksamhet skall avrapporteras. I regeringens myndighetsspecifika direktiv och i regleringsbreven görs emellertid ett urval och en precisering av de krav som budgetförordningen ställer. Merparten av de myndigheter som ingår i budgetcykelsystemet har erhållit sådana direktiv. Sammanfattningsvis är regelverket uppbyggt så att om inte regeringen fattar något beslut med annan innebörd så skall varje myndighet obligatoriskt lämna en fördjupad anslagsframställning med en sammanfattande resultatanalys avseende alla verksamheter som den ansvarar för. I finansplanen budgetproposition (prop. 1991/92:100, bil. 1) markerade jag att resultatstyrningen är stommen i budgetprocessen. Emellertid bör budgetprocessen ges mer flexibla former, som åtgärder vidtas som leder till en mer konsekvent genomförd resultatstyrning. Den administrativa indelningen av myndigheterna i tre budgetcykler försvårar en flexibel verksamhetsanpassad resultatstyrning. Min uppfattning är att den administrativa indelningen på ett mindre ändamålsenligt sätt tagit över de verksamhetsmässiga övervägandena. Det bör vara statsmakternas ställningstaganden till verksamheten som skall avgöra den planeringsram som myndigheterna har att verka inom. Förändringar måste därför vidtas så att de verksamhetsmässiga skälen blir styrande på ett tydligare sätt. Dessa skall bestämma den planeringshorisont inom vilken respektive myndighet har att arbeta. skall de myndigheter som ingår i den första budgetcykeln enligt regelverket inleda sin andra omgång i budgetcykelsystemet. Myndigheterna skall erhålla myndig- hetsspecifika direktiv med sikte på avrapportering i en fördjupad anslagsframställning . Det är således lämpligt att nu initiera vissa korrigeringar på grundval av vunna erfarenheter. För att uppnå en ökad flexibilitet och verksamhetsanpassning föreslår jag följande utveckling av budgetprocessen för, i ett första steg, tillämpning redan i vår. Den fastlagda principen för resultatstyrning baserad på utvärdering och fördjupad prövning bör ligga fast. Detta är grundregeln. De frågor som bör belysas inför regeringens fördjupade prövning meddelas genom myndighetsspecifika direktiv. För många myndigheter kan det emellertid finnas verksamhetsmässiga skäl för regeringen att avvika från denna grundregel. Om regeringen gör bedömningen att en viss verksamhet på ett tillfredsställande sätt följer de riktlinjer som är fastlagda och att inga nya sakförhållanden har tillkommit som påverkar den bedömning som regeringen redovisade budgetproposition, så bör det vara möjligt att ge vederbörande myndighet beskedet att dess planering kan utsträckas till att omfatta utöver slutåret i löpande budgetperiod. Detta skulle innebära ett bibehållande av ett treårsperspektiv som de verksamhetsmässiga skälen är styrande. Verksamheten skall alltså i dessa fall bedrivas med oförändrad inriktning utöver angivet slutår i den löpande budgetcykeln. Därmed förstärks långsiktigheten i myndighetens arbete. Jag vill också påpeka att årsredovisningarna avseende det första budgetåret för myndigheterna i budgetcykel 1 - /92 - inkommer till regeringen först . Årsredovisningen är ett viktigt underlag för regeringens ställningstagande till om målen och resultatkraven för vederbörande myndigheter bör förändras. Min uppfattning är att för ett flertal verksamheter så bör innehållet i årsredo- visningarna inväntas innan några principiella förslag till förändringar initieras. Regeringens ställningstaganden vad gäller myndigheterna i nuvarande budgetcykel 1 bör anmälas för budgetproposition. Regeringen har för avsikt att uppdra åt att upprätta en förteckning över vilka myndigheter som enligt regeringens beslut skall genomgå fördjupad prövning och vilka myndigheter som på här angivet sätt bör tillåtas fortsätta sin verksamhet enligt redan fastlagda riktlinjer. Det bör vara möjligt att på motsvarande sätt besluta om förlängning för sammanlagt i högst . Men sedan skall regeln vara att en fördjupad prövning bör äga rum för att se om verksamheten når sina mål och om verksamheten utövas på ett effektivt sätt. Detta innebär att varje verksamhet - oavsett storlek - bör vara föremål för fördjupad prövning minst en gång under en tidsrymd av . För de myndigheter som ingår i nuvarande budgetcykel 1 innebär detta att slutsatserna från en fördjupad prövning av verksamheterna kommer att redovisas för senast budgetproposition - baserad på myndighetsspecifika direktiv avgivna . I en modifierad budgetprocess bör också årsredovisningen ges en mer central ställning och betraktas som det naturliga återrapporteringsdokumentet även för resultatanalysen. Enligt min uppfattning bör det vara i årsredovisningen som efter särskild begäran från regeringen - förutom den löpande återrapportering som sker i detta dokument under avsnittet resultatredovisning - en fördjupad resultatanalys bör redovisas. Vid beställning av mer omfattande effektanalyser av en myndighets verksamhet kan sådana med fördel redovisas i en särskild rapport. Avsikten är att den modifierade tillämpning av resultatstyrningen som jag nu har berört skall påbörjas redan i vår. Mot den bakgrunden vill jag att regeringen ger möjlighet att ta del av vad jag anfört om utvecklingen av den nya budgetprocessen. Hemställan Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen dels föreslår att 1. godkänna de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordats i det föregående, 2. godkänna de allmänna riktlinjer för budgetregleringen som förordats i det föregående, 3. godkänna beräkningen av statsbudgetens inkomster för /93, 4. godkänna beräkningen av förändringar i anslagsbehållningarna för /93, 5. godkänna beräkningen av Beräknat tillkommnande utgiftsbehov, netto för /93, 6. anta förslaget till inkomst- och utgiftsstat rörande Räntor på statsskulden, m.m. för /93, 7. till Räntor på statsskulden, m.m. för /93 anvisa ett förslagsanslag på 69 , 8. bemyndiga regeringen att ta upp lån enligt lagen (1988:1387) om statens upplåning, 9. bemyndiga regeringen att för /93, om arbetsmarknadsläget kräver det, besluta om utgifter i enlighet med vad som förordats intill ett sammanlagt belopp av 2 . 10. godkänna vad jag anfört om statlig borgen för överlåtna pensionsåtaganden (avsnitt 4.2.5) dels bereder tillfälle att ta del av vad jag anfört om 11. reglering av pensionsåtaganden i samband med överföring av statlig verksamhet till annan associationsform (avsnitt 4.2.2), 12. den skattemässiga situationen vid övertagande av statliga pensionsåtaganden (avsnitt 4.2.3), 13. skyldighet att trygga övertagna pensionsåtaganden (avsnitt 4.2.4), 14. redovisning av statens samlade pensionsåtagande (avsnitt 4.3), 15. årsbokslut för staten (avsnitt 5), 16. utnyttjandet av finansfullmakten (avsnitt 6), 17. vissa riktlinjer för den statliga budgetprocessen (avsnitt 7). . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1 1 Regeringens strategi för den ekonomiska politiken . . . . . . . . . . . . . . . . 1 2 Finanspolitikens inriktning . . . . . . . 5 3 Penningpolitiken . . . . . . . . . . . . . . . . 8 4 Den långsiktiga utgiftsstrategin . . . . . . . . . . . . . 9 4.1 Den långsiktiga konsekvenskalkylen (LK) . . . . . . . 9 4.2 1992 års långtidsutredning (LU . . . . . . . . . . 11 4.3 Regeringens långsiktiga utgiftsstrategi . . . . . . . 13 5 Omvandlingen av socialförsäkringssystemen . . . . . . . . . 15 6 Kommunernas omvandling . . . . . . . . . 19 6.1 Kommunernas roll i samhällsekonomin . . . . . . . . . . 19 6.2 Statsbidragssystemet läggs om . . . . . . . . . . . . . 20 6.3 Kommunalt självbestämmande och den enskildes valfrihet . . . . . . . . . . . . . . . . . . 20 6.4 Statens förändrade roll . . . . . . . 22 6.5 Riktlinjer för kommunernas ekonomi åren 1993-1995 . . . . . . . . . . . 23 7 bostadsfinansieringen . . . . . . . . . . . 24 8 Avregleringar och privatiseringar . . . . . . . . . . . . . 25 9 Skattepolitiken . . . . . . . . . . . . . . . . . 28 10 Arbetsmarknadspolitiska insatser . . . . . . . . . . . . . 31 11 Den ekonomiska utvecklingen 1992-93 . . . . . . . . . . . . 33 11.1 Den internationella ekonomin . . . . . . . . . . . . 33 11.2 Den ekonomins utveckling . . . . . . . . . . 36 11.3 Utvecklingen på de finansiella marknaderna och fastighetsmarknaden . . . . . . . 38 12 Avslutning . Statsbudgeten och särskilda frågor 1 Statsbudgeten budgetåren 1991/92 och 1992/93 . . . . . . . 42 1.1 Beräkningsförutsättningar . . . . . . . . . . 42 1.2 Statsbudgetens inkomster och utgifter under budgetåret 1991/92 . . . . . . . . . . . . . 42 1.3 Statsbudgetens inkomster och utgifter under budgetåret 1992/93 . . . . . . . . . . . . . 44 1.4 Statsbudgetens saldo för budgetåren 1991/92 och 1992/93 . . . . . . . . . . . . . . . . . 48 2 Underliggande budgetutveckling . . . . . . . . . . . . . . 49 3 Budgetunderskott och statsskuld . . . . . . . . . . . . . . 50 4 Statliga garanti- och pensionsåtaganden . . . . . . . . . . 52 4.1 Redovisning av statens garantiåtaganden . . . . . . . . 52 4.2 Statliga garantier för pensionsåtaganden i samband med överföring av statlig verksamhet till annan associationsform . . . . . . . . . . . . . . 53 4.2.1 Bakgrund . . . . . . . . . . . 53 4.2.2 Reglering av pensionsåtaganden i samband med överföring av statlig verksamhet till annan associationsform . . . . . . 54 4.2.3 Den skattemässiga situationen vid övertagande av statliga pensionsåtaganden . . . . . . . 55 4.2.4 Skyldighet att trygga övertagna pensionsåtaganden . . . . . . . . . 56 4.2.5 Statlig borgen för överlåtna pensionsåtaganden . . . . . . . . . 57 4.3 Redovisning av statens samlade pensionsåtagande 58 5 Årsbokslut för staten budgetåret 1990/91 . . . . . . . . . 59 5.1 Balansräkning med noter . . . . . . . 59 6 Finansfullmakten . . . . . . . . . . . . . . . . 62 7 Vissa riktlinjer för den statliga budgetprocessen . . . . . 63 Hemställan . Förord Den reviderade nationalbudget som härmed läggs fram, beskriver den internationella och den svenska ekonomins utveckling . Nationalbudgeten bygger på material från fackdepartement och olika verk och institutioner. För bedömningen av den internationella utvecklingen har material erhållits från bl.a. . Beskrivningen av den svenska ekonomin baseras främst på underlag från och på den prognos för som publicerade . Vidare har en grupp bransch- resp. konjunkturexperter hörts. Ansvaret för de redovisade bedömningarna åvilar dock helt ekonomiska avdelning. Ansvarig för den preliminära nationalbudgeten är departementsrådet . 1 Sammanfattning Konjunkturläget är fortfarande svagt. Den samlade produktionen av varor och tjänster faller på ett för svenska förhållanden dramatiskt sätt.