prop · GF0394 · 1992-01-01 00:00:00 — Regeringen förelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet för den åtgärd och det ändamål som framgår av föredragandens hemställan. I propositionen föreslås att ansvaret för särskolan och vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (särvux) förs över från landsting till kommuner. Överförandet skall kunna ske successivt men skall vara genomfört före utgången av . Huvudmannaskapet för Dammsdalskolan i , Salbohedskolan i samt den yrkesutbildning för hörselskadade psykiskt utvecklingsstörda som bedrivs i regleras särskilt. Särskolan som särskild skolform inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom behålls med uppdelning i en obligatorisk och en frivillig del. Den formella prövningen av personkretstillhörigheten behålls också. Varje kommun skall besluta om en elev skall tas emot i särskolan. Detta gäller elever såväl i kommunala som i fristående särskolor. Liksom i införs 9-årig skolplikt för särskolans elever. De elever som så önskar skall emellertid ha rätt till ett frivilligt tionde skolår i den obligatoriska särskolan. Varje kommun skall vara skyldig att erbjuda samtliga elever som fullgjort sin skolplikt i särskolan fortsatt fyraårig utbildning i den frivilliga särskolan. Elever, som gått i särskolan och som bedöms kunna tillgodogöra sig utbildning inom gymnasieskolans individuella program, skall beredas möjlighet till sådan utbildning. Den del av särvux som motsvarar grundsärskolan förändras efter modell av den nya grundläggande vuxenutbildningen i komvux. Särvux utvidgas till att omfatta även yrkesutbildning. skall svara för ärenden om godkännande av fristående obligatoriska särskolor. För överblickens och sammanhangets skull berörs även personalfrågor samt frågor om utveckling, utvärdering och tillsyn som inte fordrar beslut av . Nuvarande statsbidragssystem till särskolan och särvux behålls tills vidare. Regeringen avser att i särskild proposition till återkomma med förslag på grundval av förslag från kommunalekonomiska kommittén. Lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100) dels att 12 kap. 4 § skall upphöra att gälla, dels att i 12 kap. 5, 7 och 9 §§ orden "landsting" och "hemlandsting" i olika böjningsformer skall bytas ut mot "kommun" respektive "hemkommun" i motsvarande form, dels att 1 kap. 5 och 10 §§, 3 kap. 4, 10, 13 och 14 §§, 5 kap. 1, 5 och 13 §§, 6 kap. 3 och 5-7 §§, 9 kap. 1, 3 och 9 §§, 11 kap. 3 §, 12 kap. 1, 3, 6, 10 och 11 §§ samt 14 kap. 4 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 6 kap. 3 a § samt 9 kap. 2 a och 8 a §§, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. Allmänna föreskrifter För barn och ungdomar som inte kan gå i och gymnasieskolan därför att de är psykiskt utvecklingsstörda finns särskolan. Landsting och i vissa fall kommuner är huvudmän för särskolan. För barn och ungdomar som inte kan gå i och gymnasieskolan därför att de är psykiskt utvecklingsstörda finns särskolan. Kommunerna är huvudmän för särskolan. 10 § Kommuner och landsting är huvudmän för komvux. Landsting och i vissa fall kommuner är huvudmän för särvux. Kommunerna är huvudmän för sfi. Kommunerna är huvudmän för särvux och sfi. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. Skolplikt och motsvarande rätt till utbildning 4 § Huvudmannen för särskolan prövar om ett barn skall tas emot i särskolan under sin skolpliktstid. Fråga om mottagande får väckas av barnets vårdnadshavare eller av barnets hemkommun. Huvudmannen för specialskolan prövar om ett barn skall tas emot i specialskolan under sin skolpliktstid. Fråga om mottagande får väckas av barnets vårdnadshavare, barnets hemkommun eller huvudmannen för särskola där barnet har tagits emot. Om ett barn, som har tagits emot i särskolan, bedöms kunna gå över till , skall huvudmannen för särskolan besluta att barnet inte längre skall vara elev där. Motsvarande gäller för huvudmannen för specialskolan, om den som tagits emot i specialskolan, bedöms kunna gå över till eller särskolan. Styrelsen för särskolan i hemkommunen prövar om ett barn skall tas emot i särskolan under sin skolpliktstid. Fråga om mottagande får även väckas av barnets vårdnadshavare. Huvudmannen för specialskolan prövar om ett barn skall tas emot i specialskolan under sin skolpliktstid. Fråga om mottagande får väckas av barnets vårdnadshavare eller av barnets hemkommun. Om ett barn, som har tagits emot i särskolan, bedöms kunna gå över till , skall styrelsen för särskolan besluta att barnet inte längre skall vara elev där. Motsvarande gäller för huvudmannen för specialskolan, om den som tagits emot i specialskolan, bedöms kunna gå över till eller särskolan. Skolplikten upphör vid utgången av vårterminen det kalenderår då barnet fyller eller, om barnet har särskild skolplikt, . Skolplikten upphör vid utgången av vårterminen det kalenderår då barnet fyller eller, om barnet fullgör särskild skolplikt i specialskolan, . Om barnet tillfredsställande slutför högsta årskursen i eller motsvarande i någon annan skola där barnet får fullgöra sin skolplikt, upphör därmed denna. Skolplikten upphör också, om barnet vid särskild prövning visar att det har motsvarande kunskaper. Sådan prövning anordnas av styrelsen för utbildningen. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Beslut av styrelsen för utbildningen i ärende om skolpliktens upphörande får överklagas hos skolväsendets överklagandenämnd. Kommunen skall se till att skolpliktiga elever i dess grundskola fullgör sin skolgång. Kommunen skall också se till att skolpliktiga barn, som är bosatta i kommunen men inte går i dess grundskola, på något annat sätt får föreskriven utbildning. Huvudmannen för särskolan eller specialskolan skall se till att skolpliktiga elever i skolor under dess ledning fullgör sin skolgång. Kommunen skall se till att skolpliktiga elever i dess grundskola och särskola fullgör sin skolgång. Kommunen skall också se till att skolpliktiga barn, som är bosatta i kommunen men inte går i dess grundskola eller särskola, på något annat sätt får föreskriven utbildning. Huvudmannen för specialskolan skall se till att skolpliktiga elever i skolor under dess ledning fullgör sin skolgång. Om en skolpliktig elev i en skola utanför det offentliga skolväsendet för barn och ungdom är frånvarande i stor utsträckning utan giltig orsak, skall huvudmannen för skolan anmäla förhållandet till barnets hemkommun. Kommunen skall pröva om barnet skall åläggas skolgång i eller, om skäl föreligger, överlämna anmälan till huvudmannen för särskolan eller specialskolan, som skall pröva om barnet skall åläggas skolgång där. Om en skolpliktig elev i en skola utanför det offentliga skolväsendet för barn och ungdom är frånvarande i stor utsträckning utan giltig orsak, skall huvudmannen för skolan anmäla förhållandet till barnets hemkommun. Kommunen skall pröva om barnet skall åläggas skolgång i eller särskolan eller, om skäl föreligger, överlämna anmälan till huvudmannen för specialskolan, som skall pröva om barnet skall åläggas skolgång där. Beslut om att ålägga barnet skolgång får överklagas hos kammarrätten. 1 § I detta kapitel ges föreskrifter om sådan utbildning inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom som är avsedd att påbörjas av ungdomar efter avslutad grundskoleutbildning eller motsvarande fram till och med det första kalenderhalvåret det år de fyller . Denna utbildning bildar gymnasieskolan. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I 13 § ges dessutom föreskrifter om mottagande i gymnasieskolan av vissa elever från särskolan. Bestämmelserna i detta kapitel gäller endast ungdomar som är bosatta i landet, om inte regeringen föreskriver annat. Varje kommun är skyldig att erbjuda utbildning på nationella program för samtliga de ungdomar i kommunen som avses i 1 § förutsatt att de Varje kommun är skyldig att erbjuda utbildning på nationella program för samtliga de ungdomar i kommunen som avses i 1 § första stycket förutsatt att de 1. har slutfört sista årskursen i eller motsvarande och 2. inte har gått igenom utbildning på ett nationellt program eller likvärdig utbildning. Erbjudandet skall omfatta ett allsidigt urval av nationella program. Antalet platser på de olika programmen och deras grenar skall anpassas med hänsyn till elevernas önskemål. Erbjudandet skall avse utbildning som anordnas inom kommunen eller i en annan kommun eller ett landsting i enlighet med samverkansavtal. Två eller flera kommuner som gemensamt erbjuder en utbildning på ett nationellt program bildar ett samverkansområde för den utbildningen. Kommuner som har slutit samverkansavtal med ett landsting om en viss utbildning bildar ett samverkansområde för den utbildningen. Varje kommun är skyldig att erbjuda gymnasieutbildning i form av individuella program för de ungdomar i kommunen som avses i 1 § och som inte har tagits in på något nationellt program. I fråga om elever från särskolan gäller dock särskilda bestämmelser. Varje kommun är skyldig att erbjuda gymnasieutbildning i form av individuella program för de ungdomar i kommunen som avses i 1 § första stycket och som inte har tagits in på något nationellt program. I fråga om elever från särskolan gäller också sådan skyldighet, dock endast om eleven vid prövning enligt 6 kap. 7 § inte tas emot i särskolan, därför att eleven bedöms kunna gå i gymnasieskolan. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ett individuellt program bör motsvara ett nationellt program eller syfta till att stimulera eleven att senare gå över på ett sådant program. Utbildningen på ett individuellt program skall följa en plan, som skall fastställas av styrelsen för utbildningen. Särskolan omfattar grundsärskola, träningsskola och yrkessärskola. Grundsärskolan och träningsskolan skall ha tio årskurser. Av dessa utgör 1-3 lågstadium, 4-6 mellanstadium och 7-10 högstadium. Träningsskolan är avsedd för elever som inte kan gå i grundsärskolan. Styrelsen för utbildningen avgör om en elev som tas emot i särskolan skall gå i grundsärskolan eller träningsskolan. Yrkessärskolan bygger på grundsärskolan och träningsskolan. Styrelsen för utbildningen avgör om en elev i yrkessärskolan skall få yrkesutbildning, yrkesträning eller verksamhetsträning. Särskolan omfattar obligatorisk särskola (grundsärskola och träningsskola) samt frivillig särskola ( yrkesutbildning, yrkesträning och verksamhetsträning). Grundsärskolan och träningsskolan skall ha nio obligatoriska årskurser, årskurserna 1-9, och en för eleverna frivillig årskurs, årskurs 10. Av dessa utgör 1-3 lågstadium, 4-6 mellanstadium och 7-10 högstadium. Träningsskolan är avsedd för elever som inte kan gå i grundsärskolan. Styrelsen för särskolan avgör om en elev som tas emot i särskolan skall gå i grundsärskolan eller träningsskolan. Den frivilliga särskolan bygger på den obligatoriska särskolan. Styrelsen för särskolan avgör om en elev i den frivilliga särskolan skall få yrkesutbildning, yrkesträning eller verksamhetsträning. De ungdomar som har slutfört årskurs 9 i särskolan har rätt att få fortsatt utbildning i årskurs 10 i den obligatoriska särskolan. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 § För var och en som enligt denna lag har rätt att gå i särskolan skall hemlandstinget sörja för att sådan utbildning kommer till stånd. Motsvarande gäller för kommuner som inte ingår i något landsting. Ett landsting får komma överens med en kommun som ingår i lands-?tinget om att kommunen skall överta skyldigheten att sörja för särskoleutbildning såvitt avser barn och ungdomar i kommunen. Kommunen får därvid i sin särskola ta emot barn från andra kommuner om den som har att sörja för barnens särskoleutbildning medger det. Om en överlåtelse av huvudmannaskapet har skett får lämna ekonomiskt bidrag till kommunen. Har överlåtelse skett till samtliga kommuner i får kommunerna samverka med varandra för att anordna utbildningen och lämna ekonomiska bidrag till varandra, om det behövs för kostnadsutjäm-? ning mellan kommunerna. För var och en som enligt denna lag har rätt att gå i särskolan skall hemkommunen sörja för att sådan utbildning kommer till stånd. Denna skyldighet skall fullgöras genom att hemkommunen anordnar särskola i den omfattning som krävs för att bereda utbildning åt samtliga i kommunen som har rätt till sådan eller kommer överens med någon annan kommun att denna i sin särskola skall ta emot elever vars särskoleutbildning hemkommunen har att sörja för. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ett landsting får med bibehållande av huvudmannaskapet överlåta ledningen av en enhet av särskolan till den kommun där enheten är belägen, om kommunen samtycker till detta. Landsting och kommun som anordnar särskola är skyldiga att så långt det är möjligt organisera särskolan så att ingen elev blir tvungen att bo utanför det egna hemmet på grund av skolgången. Även i övrigt skall huvudmannen vid utformningen av sin särskoleverksamhet beakta vad som ur kommunikationssynpunkt är ändamålsenligt för eleverna. Varje huvudman är skyldig att för eleverna i sin särskola anordna kostnadsfri skolskjuts, om sådan behövs med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållandena, elevens handikapp eller någon annan särskild omständighet. Varje kommun som anordnar särskola är skyldig att så långt det är möjligt organisera särskolan så att ingen elev blir tvungen att bo utanför det egna hemmet på grund av skolgången. Även i övrigt skall vid utformningen av särskoleverksamheten beaktas vad som ur kommunikationssynpunkt är ända-?målsenligt för eleverna. Kommunen skall eftersträva att eleverna vid fördelningen på olika skolor placeras så att de får så kort skolväg som möjligt. Vårdnadshavares önskemål om att deras barn skall tas emot vid en viss skola inom kommunen med särskoleutbildning skall beaktas så långt det är möjligt med hänsyn till andra elevers berättigade krav på att få så kort skolväg som möjligt. Varje kommun är skyldig att för eleverna i sin särskola anordna kostnadsfri skolskjuts, om sådan behövs med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållandena, elevens handikapp eller någon annan särskild omständighet. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. finns föreskrifter om särskilda omsorger i form av boende i familjehem eller elevhem för barn och ungdomar som behöver bo utanför föräldrahemmet. Ungdomar som inte kan gå i gymnasieskolan därför att de är psykiskt utvecklingsstörda har rätt att efter skolpliktens upphörande tas emot i särskolan intill utgången av vårterminen det kalenderår då de fyller om de inte bereds utbildning i specialskolan. En elev som har påbörjat yrkesutbildning eller motsvarande i särskolan före utgången av vårterminen det kalenderår då eleven fyller , skall beredas möjlighet att fortsätta i särskolan till utgången av vårterminen det kalenderår då eleven fyller , om det behövs för att slutföra utbildningen. Ungdomar har rätt att efter skolpliktens upphörande tas emot i den frivilliga särskolan i utbildning som är avsedd att påbörjas fram till och med det första kalenderhalvåret det år de fyller om 1. styrelsen för särskolan i hemkommunen bedömt att de inte kan gå i gymnasieskolan därför att de är psykiskt utvecklingsstörda och 2. de inte bereds utbildning i specialskolan. Varje kommun är skyldig att erbjuda sådana ungdomar utbildning i den frivilliga särskolan. En elev som har påbörjat utbildning i den frivilliga särskolan före utgången av det första kalender-halvåret det år eleven fyller , har rätt att fullfölja utbildningen. 1 § Skolplikt får fullgöras i en fristående skola, om skolan är godkänd för ändamålet. Ärenden om godkännande för vanlig skolplikt prövas av statens skolverk. Såvitt gäller särskild skolplikt prövas 1. sådant godkännande som avser en skola som motsvarar särskolan av styrelsen för särskolan där skolan är belägen och 1. sådant godkännande som avser en skola som motsvarar särskolan av statens skolverk och Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2. sådant godkännande som avser en skola som motsvarar specialskolan av styrelsen för den specialskola som ansvarar för utbildning av samma handikappgrupp där skolan är belägen. Ett barn får fullgöra sin skolplikt i en fristående skola som är godkänd för särskild skolplikt och som motsvarar särskolan endast om styrelsen för särskolan i barnets hemkommun har bedömt att barnet har särskild skolplikt. Om ett barn har handikapp som enligt 3 kap. 3 § kan vara grund för särskild skolplikt, får barnet fullgöra sin skolplikt i en godkänd fristående skola endast om Om ett barn har handikapp som enligt 3 kap. 3 § kan vara grund för särskild skolplikt, får barnet fullgöra sin skol-?plikt i en godkänd fristående skola som motsvarar specialskolan endast om 1. skolan är godkänd för elever som har särskild skolplikt på grund av samma handikapp som barnet eller 2. huvudmannen för särskolan respektive specialskolan bedömer att barnet ändå kan tillgodogöra sig utbildningen vid skolan. 2. huvudmannen för specialskolan bedömer att barnet ändå kan tillgodogöra sig utbildningen vid skolan. Ungdomar kan tas emot i en fri-?stående skola som motsvarar den frivilliga särskolan, om styrelsen för särskolan i hemkommunen har bedömt att de är psykiskt utvecklingsstörda. 9 § Beslut av statens skolverk i ärenden om godkännande eller återkallande av godkännande för en fristående skola enligt 1, 4 eller 6 § får överklagas hos kammarrätten. Beslut av styrelsen för utbildningen i ärenden om godkännande eller återkallande av godkännande för en fristående skola för särskild skol-?plikt enligt 1 eller 6 § får överklagas hos kammarrätten. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Beslut av styrelsen för utbildningen i ärenden som avses i 3 § får överklagas hos skolväsendets överklagandenämnd. Beslut av styrelsen för utbildningen i ärenden som avses i 2 a, 3 och 8 a §§ får överklagas hos skolväsendets överklagandenämnd. Beslut som avses i 2 a § får överklagas endast av barnets vårdnadshavare. Beslut som avses i 8 a § får överklagas endast av eleven eller företrädare för denne. vuxenutbildning (komvux) Bestämmelserna om komvux gäller inte vuxna som behöver undervisning motsvarande grundsärskolans eller träningsskolans. Beträffande sådana vuxna gäller i stället lagens bestämmelser om särvux. Bestämmelserna om komvux gäller inte vuxna som behöver undervisning motsvarande den obligatoriska eller frivilliga särskolans. Beträffande sådana vuxna gäller i stället lagens bestämmelser om särvux. Vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (särvux) Särvux syftar till att ge vuxna som är psykiskt utvecklingsstörda kunskaper och färdigheter motsvarande de som ungdomar kan få i grundsärskolan och träningsskolan. Särvux syftar till att ge vuxna som är psykiskt utvecklingsstörda kunskaper och färdigheter motsvarande de som ungdomar kan få i den obligatoriska särskolan och i den del av den frivilliga särskolan som omfattar yrkesutbildning. Landstingen skall erbjuda särvux. De skall härvid sträva efter att erbjuda utbildning som svarar mot behov och efterfrågan. Ett landsting får överlåta till en kommun som ingår i att erbjuda särvux, om kommunen medger det. Kommunerna skall erbjuda särvux. De skall härvid sträva efter att erbjuda utbildning som svarar mot behov och efterfrågan. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 § Varje kommuninnevånare är behörig att delta i särvux om han är bosatt i landet och i övrigt uppfyller föreskrivna villkor, när han inte längre har rätt att gå i särskolan. Varje kommuninnevånare är behörig att delta i särvux om han är bosatt i landet och i övrigt uppfyller föreskrivna villkor, 1. det år han fyller , eller 2. när han har slutfört utbildning i den frivilliga särskolan. Regeringen får föreskriva att också den som inte är bosatt i landet skall vara behörig att delta. Föreskrifter om ytterligare behörighetsvillkor och om urval mellan behöriga sökande meddelas av regeringen. Bestämmelserna i denna paragraf gäller inte den som är intagen i kriminalvårdsanstalt. För sådan särvux som anordnas av någon annan än en kommun eller ett landsting gäller inte bestämmelserna i 2 kap. 4-7 §§. För sådan särvux som anordnas av någon annan än en kommun gäller inte bestämmelserna i 2 kap. 4-7 §§. Den som vill delta i särvux skall ansöka om detta hos styrelsen för utbildningen i sitt hemlandsting. Om ansökan avser en utbildning som en kommun eller ett annat landsting anordnar eller låter anordna skall styrelsen skyndsamt sända ansökan vidare till styrelsen för utbildningen där. Till ansökan skall styrelsen foga ett yttrande av vilket det framgår om hemlands-? tinget åtar sig att svara för kostnaderna för elevens utbildning, såvida det inte på grund av tidigare överenskommelse är onödigt. Den som vill delta i särvux skall ansöka om detta hos styrelsen för utbildningen i sin hemkommun. Om ansökan avser en utbildning som en annan kommun anordnar eller låter anordna skall styrelsen skyndsamt sända ansökan vidare till styrelsen för utbildningen där. Till ansökan skall styrelsen foga ett yttrande av vilket det framgår om hemkommunen åtar sig att svara för kostnaderna för elevens utbildning, såvida det inte på grund av tidigare överenskommelse är onödigt. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 14 kap. Skolhälsovård Eleverna i gymnasieskolan och i yrkessärskolan skall beredas tillfälle att genomgå minst en allmän hälsokontroll. Eleverna i yrkessärskolan skall också erbjudas särskilda undersökningar som föranleds av deras handikapp. Eleverna i gymnasieskolan och i den frivilliga särskolan skall beredas tillfälle att genomgå minst en allmän hälsokontroll. Eleverna i den frivilliga särskolan skall också erbjudas särskilda undersökningar som föranleds av deras handikapp. Denna lag träder i kraft . Landstingen får även efter ikraftträdandet vara huvudmän för särskolan och särvux men skall före utgången av till kommunerna i överlåta huvudmannaskapet för särskolan och särvux, om inte något annat följer av punkt 3. Fram till den tidpunkt då sådant överlåtande sker gäller följande bestämmelser i sin äldre lydelse, nämligen 1 kap. 5 och 10 §§, 3 kap. 4, 13 och 14 §§, 6 kap. 5-7 §§ samt 12 kap. 3-5, 7 och 9-11 §§. Vid tillämpningen av 6 kap. 7 § skall gälla som åldersgräns i stället . Huvudmannen är skyldig att erbjuda de ungdomar som avses där utbildning i den frivilliga särskolan. Om det finns särskilda skäl, får i stället bestämmelsen i 7 § första stycket i sin äldre lydelse tillämpas under /93. I fråga om Dammsdalskolan i , Salbohedskolan i kommun och den yrkesutbildning för hörselskadade psykiskt utvecklingsstörda elever som anordnas i kommun får utan hinder av 1 kap. 5 § behålla huvudmannaskapet. Regeringen får meddela de bestämmelser som behövs för befattning med sådan utbildning som avses i denna punkt. Bestämmelsen i 3 kap. 10 § i dess nya lydelse skall tillämppas först . För de elever som /94 börjar i årskurs 8 eller högre årskurs skall dock alltjämt bestämmelsen i dess äldre lydelse tillämpas. Bestämmelserna i 6 kap. 3 § andra stycket samt 3 a § skall tillämpas först . De nya bestämmelserna i 9 kap. 2 a och 8 a §§ skall tillämpas också när ett landsting är huvudman för särskolan. Vad som där sägs om styrelsen för särskolan i hemkommunen skall i stället avse huvudmannen för särskolan. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , , , , P. och Proposition om ändrat huvudmannaskap för särskolan och särvux m.m. 1 Ärendets bakgrund och dess beredning 1.1 Mål- och resultatorienterad styrning godkände de principer för en förändrad ansvarsfördelning och styrning på skolområdet som hade föreslagits i propositionen 1988/89:4 ( UbU7, rskr. beslöt att den statliga regleringen av tjänsterna som lärare, skolledare, biträdande skolledare och syofunktionär skulle upphöra med utgången av (prop. 1989/90:41, UbU9, rskr. Kommunerna och landstingen har således fr.o.m. ett helt och odelat arbetsgivaransvar för all personal i skolan.