prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Detta innebär attplane-ringsfömtsättaingama för verksamheten är givna, t.ex. i vad avserantaganden om krigsfall och krav på uthållighet. Även den ekonomiska ramen är iprincip given, med oljelagringen som ett viktigt undantag. Uppdraget tiU att, i enlighet med 1991 årsenergipolitiska beslut, utvärdera programmen för omställning ochutveckling av energisystemen omfettar inte energiberedskapen. Självfallet måstedcKk : s vericsamhet på detta område fortiöpande anpassas till ändradetekniska och marknadsmässiga förhållanden inom energisektom. Jag har redogjort för de allmännafömtsättningar som har gällt för fördjupade anslagframställning, bl.a.i fråga om kraven på resultatanalys. På beredskapsområdet finns uppenbarasvårigheter att mäta effekten av gjorda insatser. I anslagsframställningen görsheller inget försök till systematisk redovisning härav. Följaktiigen gerframställningen i denna del ett otillräckligt underlag för bedömningen avmåluppfyllelse ocb effektivitet. Jag fömtsätter att i samband med sittfortsatta arbete med resultatanalys prövar möjlighetema att tillämpa gängsemetoder för sådan analys CKkså på beredskapsverksamheten. Isin anslagsframställning redovisar en analys av pågåendeomvärldsförändringar, såvitt de har betydelse för verksamheten på bl.a.energiberedskapens område. I det globala perspektivet har under de senaste åreninträffat mycket snabba förändringar som sammantagna leder till storinstabilitet cKh osäkerhet. Det bedöms att tillförselsäkerheten även i framtidenkommer att vara en söategiskt viktig fråga för de ledande ländema ochmaktblocken. Beöäffande utvecklingen i pekas särskilt på denomstmkturering av elmarknaden som har inletts genom att harbolagiserats, som storkraftaätet har förts över från tiUAffärsverket . ÖCB pekar i missivet till programplanen för1993/94-1997/98 på vissa omvärldsförändringar av generell betydelse för det svenska civUa för svarets utveckling. En slutsats är au beredskapsförberedelsema i än högre grad bör koncentteras till krigssituationen och de villkor som då gäller, vilket CKkså är inriktningen enligt försvarsbeslut. ÖCBanser att det inte har varit möjligt att inom den gällande ekono- Prop.1992/93:100 miska ramen uppnå förstahandsmålet enligt regeringens anvisningar,näm- BU. 13 ligen att säkerställa försvarsförmågan under ett krig meUanstormakter med kort varaktighet. Enligt ÖCB:s uppfattaing har energi funktionenstörre uthållighet än vad som svarar mot detta förstahandskrav. Som fömtsätmingför en balanserad civil beredskap i enlighet med försvarsbeslut angerÖCB att inkomster av en utförsäljning av olja ur beredskapslagren tillförsprioriterade delar av det civUa försvaret . ÖCB avstårdock från att lägga firam ett konkret förslag om en sådan omfördelning. ÖCB redovisar för varje funktion mom det civilaförsvaret en bedömning av beredskapsläge m.m. För funktionen Energiförsörjningredovisas inga särskilda brister. Beträffande elberedskapen, som enligtförsvarsbeslutet är ett prioriterat område inom funktionen, görs dock någrapåpekanden om konsekvensema av bolagisering (Kh elmarknadensavreglering. Enligt ÖCB bör en klarare ansvars- (Kh rollfördelning mellanmyndigheter och företag på området eftersträvas. Vidare pekar ÖCB på att fråganom finansieringen av vissa uppgifter som tidigare svarade för ännuär olöst. Detta gäller bl.a. utbildningen av vapenfria tjänstepliktiga. Beöäffande verksamhet med oljelagring finnsnu underlag för en djupare bedömning än vad anslagsframställningen germöjlighet till. Dels har på regeringens uppdrag redovisat enplan för försäljning av delar av de statliga oljelagren jämte omstmktureringav lagringen (rapporten - ny stmktur ),dels har () genomfört en förvaltningsrevision av inom oljelagringsområdet (rapporten olja, F 1992:27). Bakgmnden till : s förslag är försvarsbeslut.I detta beslut ingick att den statiiga beredskapslagringen av olja förkrigssituationer skulle minskas. Skälet härtill var främst de antaganden somgjordes om krisers (Kh krigs karaktär. För totalförsvarets civila del innebardessa antaganden bl.a. att åtgärder med syfte att stödja försvarsmakten underett kortvarigt krigsskede borde prioriteras. Enligt försvarsbeslutet borde vidare det nuvarandesystemet med lagring främst i enbart statiiga anläggningar kunna ersättas medett system baserat på inlagring i oljehandelns depå- och detaljlager samtetablering av slut-användarlager på bensinstationer och flygplatser m.m. Ettsådant system skulle innebära förbättrad tillgänglighet. skulleomsättningen av lagren underlättas och därmed också riskeraa för inkuranselimineras. gcxikände en omstmktarering av de statiiga oljelagrenenligt dessa riktiinjer, varvid det dcKk fömtsattes att frågan om utformningenav det nya systemet borde närmare övervägas. Vidare bemyndigade regeringen attutförsälja olja från krigs lagren till en lägre säkerhetspolitiskt motiverad nivå. Medel som frigörs vid utförsäljnUigen får enligt beslut användas för investeringar i lagringsanläggningar. Influtna medel får också, användas för att finansiera uppbyggnaden av ett statiigt fredskrislager och för att stärka andra funk tioner inom den civila delen av totalförsvaret. Jag återkommer söax här- 80 tiU. nu föreliggande förslag till nylagringssttuktar bygger på de Prop. 1992/93:100 av g(xlkändariktiinjema. bedömer att den föreslagna BU. 13 decentraliserade stmkturenuppfyller kravet på tillgänglighet (Kh att den också är ekonomiskt fördelaktig,bl.a. genom att driftskostaadema minskar. Enligt kan omstmktureringengenomföras av åtta till . Erforderliga investeringarantas kunna finansieras helt genom utförsäljning av delar av de nuvarandekrigslagren. RRV:s granskning av oljelagringsverksamhetenomfettar såväl den statliga lagringen för krig som lagringen hos oljeföretag(Kh storförbmkare m.fl. för fredskriser. Beträffande krigslagringen redovisasett antal brister avseende bl.a. affärsverksamhetens bedrivande, beräkningen avlagringsbehoven och beredskapsläget. Förslag läggs fram till åtgärder för attkomma till rätta med problemen. Också beöäffande fredskrislagringen har RRVfunnit brister som bör åtgärdas. RRV:s granskningsrapport utmynnar i attregeringen bör överväga att tillsätta en särskild uttedning för att se översåväl drift- CKh depåverksamheten för krigslagringen som beredskapen förfredskris. för ny lagersttuktur harremissbehandlats. överbefölhavaren () anser det angeläget att planengenomförs. Enligt ÖB kommer den nya lagringsprincipen att väl tillgodoseförsvarsmaktens krav på hög tillgänglighet för drivmedel. ÖCB ställer sig ocksåpositiv till en omsttukturering enligt förslag. RRV intar en merkritisk ståndpunkt till förslaget. RRV finner att de frågor som RRV ställde isin revisionsrapport i stort sett lämnas obesvarade. RRV står därför fast vidsin uppfattning att ytterligare beslutsunderlag bör tas fram av en särskilduöedning. Enligt RRV bör därvid altemativa system för oljelagringen utvärderas. Enligtmin mening bör minskningen av de statliga krigslagren av olja kunna fullföljasi huvudsaklig överenstämmelse med de riktiinjer som har fastställt.Den plan för omstmkturering av lagren som har lagts fram av stämmer ocksåväl överens med dessa riktlinjer. RRV:s granskning av den statiiga lagringen harpekat på brister i den nuvarande vericsamheten. Till en del kan dessa bristeravhjälpas genom myndighetens egna åtgärder. Jag har erfarit att harvidtagit eller förbereder ett antal sådana åtgärder. Ett genomförande avlagringsplanen skulle också komma att väsentiigt förbättra tillgängligheten isystemet. Emellertid har också mer gmndläggande problem medverksamheten kommit genom RRV:s granskning. Ett sådant problem är denrådande oklarheten om gränsdragningen mellan lagring för civila CKh mUitärabehov. Också frägan om gmndema för beräkning av lagerbehoven kan behövaomprövas i ljuset av den nya inriktning av totalförsvarets planering somfastställdes genom försvarsbeslut. Jag avser att begäraregeringens bemyndigande att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att seöver dessa CKh andra frågor om beredskapslag- 1992/93. I awaktan på resultatet av en sådan översyn är jag inte Prop.1992/93:100 beredd att förorda ett g(xlkännande av . Enligt min mening utgör ett uppskov medställningstagandet till frågan om den framtida lagerstmkturen inget hinder fören fortsatt utförsäljning av olja från de statiiga krigslagren. Det är avbesparingsskäl angeläget att utförsäljningen genomförs i en något snabbare taktän vad har fömtsatt i sin anslagsframställning. Jag avser att återkommatill regeringen med förslag om uppdrag till . En given utgångspunkt är attlagernivån även efter en utförsäljning skall vara tillräcklig med hänsyn tiUde aktuella beredskapskraven. Också av besparingsskäl bör den uppbyggnad av ettstatiigt fredskrislager som ingick försvarsbeslut inte genomföras iden omfettning som fömtsattes vid beslutet, dvs. 200 000-300 000 m' olja iform främst av flygdrivmedel och dieselbrännolja. Även om fredskrislagret hållspå en lägre nivå räknar jag med att vid framtida stömingar på oljemarknadenkommer att kunna medverka aktivt till samordnade insatser inom ramen för detintemationella energiorganet (lEA). bör beredas tillfälle att ta delav vad jag här anfört. Som ÖCB påpekar i sin programplan harenergifunktionen en högre uthållighet än vissa andra funktioner inom det civilaförsvaret. Medel som frigörs genom utförsäljning av olja ur de statligakrigslagren bör liksom nu få användas för att stärka sådana funktioner. Därtillbör regeringen ha möjlighet att använda medlen för ändamål också inom denmiUtära delen av totalförsvaret. Härför krävs bemyndigande. I övrigt avser : s verksamhet medenergiberedskapsfrågoma huvudsakligen elförsörjningen. Därtill kommer åtgärderför att förbättra handlingsberedskapen. Jag konstaterar att såvitt gäller dessa områden nära ansluter tillprogramplanen för det civila försvaret. Emellertid bör enligt min mening NUTEKkunna genomföra sina uppgifter inom en något minskad resursram. Jag återkommerhärtill vid min anmälan av respektive anslag. I denna fråga har jag samrått medchefen för . 5 Verksamheten vid Trollhätte kanalverk Riksdagenbeslutade att överföra verksamheten i till ettav staten ägt aktiebolag. Är 1992 beslutade att den kanalrörelse somtidigare bedrivits inom skall drivas vidare som ett affärsverk medansvar för drift CKh förvalming av kanalverksamheten i Trollhätte och Säfflekanaler (prop. 1991/92:49, bet. 1991/92:NU10, rskr. 1991/92:92). Ansvaret iregeringen för verksamheten i Trollhätte kanalverk har åvilat chefen förNäringsdepartementet. För att möjliggöra fullständig kostaadstäckning utgårstatsanslag från sjätte huvudtitelns anslag Ersättning för viss kanaltrafik.Chefen för har ansvaret för kanalverkets anslag. Ansvaret i regeringen för verksamheten vidTrollhätte kanalverk överförs tillKommunikationsdepartementet. nikationsdepartementethar tidigare denna dag redogjort för skälen för Prop. 1992/93:100 detta. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.gcxlkänna vad jag har förordatom en förlängning av programmet för en effektivare användning av energi(avsnitt 1.3.2), 2.godkänna vad jag har förordatom inriktningen av stöd till vissa solvärmeanläggningar (avsnitt 1.3.3), 3.godkänna den föreslagnainvesterings- och finansieringsplanen för svenska kraftaät som enram för pericxlen 1993 -1995 (avsnitt 2), 4.godkänna att Afllarsverketsvenska kraftnät som en ram för rörlig kredit under /94 fåruppta riksgäldslån om högst (avsnitt 2), 5.bemyndiga regeringen att tecknaborgen till bolag i vilka förvaltar statensaktier intill ett sammanlagt belopp om (avsnitt 2), 6.bemyndiga regeringen att /94 besluta ifrågor som rör förvärv av alctier eller bildande av bolag inom Affärsverketsvenska kraftnäts verksamhetsområde inom en ram av (avsnitt 2), 7.bemyndiga regeringen att geAffärsverket rätt att självt besluta om förvärv och avyttringav aktier inom en sammanlagd ram av 10 000 (X)(avsnitt 2), 8.bemyndiga regeringen att geAffärsverket rätt att placera likvida medel i statspapper ienlighet med vad jag har anfört (avsnitt 2), 9.bemyndiga regeringen attdisponera influtna medel från utförsäljning av olja från statiiga krigslager ienlighet med vad jag har anfört (avsnitt 4). Vidare hemställer jag att regeringen berederriksdagen tillfälle att ta del av vad jag har anfört om 10.utvecklingen av energisystemetCKh de energipolitiska programmen (avsnitt 1.3), 11.fömtsättningama förnaturgasverksamhet i (avsnitt 3), 12.fredskrislagring av olja(avsnitt 4). 1991/92 Utgift 384 639 295 1992/93 Anslag 366 888 000 1993/94 Förslag 330 551 000 Frånanslaget betalas drifts- (Kh förvaltaingskostnader för den statiiga 83 beredskapslagringen avbränslen (Kh drivmedel för kriser (Kh krig. slagetomfettar även kapitalkostaader, huvudsakligen i form av räntekost- Prop.1992/93:100 nåderpå lagrade produkter. Också kostaader för räntor CKh avskrivningar Bil. föranläggningar ingår i de totala kapitalkostnadema. /93 har regeringen fastställt följande stat för anslaget. Personalkostaader 13 382 000 Övriga driftskostnader 60 514 000 Kapitalkostaader 292 992 000 Summa 366 888 000 Personalkostnaderaa för den regionaladepåorganisationen har beräknats utifrån högst 38 tjänster. Närings-(Kh teknikutvecklingsverket fördjupade anslagframställningen begär oförändrat anslag /94. För de två följande budgetåren beräknas samma belopp.Förslaget fömtsätter att förslag om en omstmkturering av de statligakrigslagren av olja genomförs. Medhänvisning bl.a. till vad jag har anfört om utförsäljningen av olja frånde statiiga krigslagren bedömer jag att anslaget för nästa budgetår kan minskasmed ca , varav ca avser driftskostnader cKhåterstoden kapitalkostnader. JaghemstäUer att regeringen föreslår att tiU Drift av beredskapslager för budgetåret1993/94 anvisa ert förslagsanslag på . Beredskapslagring och industriella åtgärder 1991/92 Utgift 133 487 177 Reservation 18 471 979 1992/93 Anslag 11 076 000 1993/94 Förslag 10 054 000 Anslaget är avsett för investeringar i prcxlukter(Kh anläggningar, för industriella åtgärder samt för åtgärder för attvidmakthålla CKh vidareutveckla handlingsberedskapen. NUTEKbegär under anslaget för beredskapsplanering och för stödtill industriella åtgärder i syfte att stärka försörjningssäkerheten medinhemska alteraativ. Debegärda medlen stämmer i princip överens med programplanen för totalförsvaretscivila del för perioden /94-1997/98. Behov av medel från anslaget beräknasenligt planen inte uppkomma för investeringar i produkter och anläggningarunder programperioden. Enligt min mening bör anslaget för budgetåret1993/94 minskas med 2 miljoner Icronor i förhållande till planeringsramen. Jagberäknar anslaget tiU inkl. pris- (Kh löneomräkning. JaghemstäUer att regeringen föreslår att tiU Beredskapslagring och industriella åtgärderför /94 anvisa ett reservationsanslag på . Särskilda kostnader för lagring av olja, motorbensin m.m. Anslaget är avsett för att täcka sådana oförutseddakostnader för beredskapslagring (Kh industriella åtgärder som inte kan täckasfrån reservationsanslaget E 2. Beredskapslagring och industtieUa åtgärder.Anslaget används även för kostaader i anslutaing till omstmkturering av destatiiga beredskapslagren. Dessa kostaader finansieras med medel från utförsäljningav olja ur lagren. Medlen tillförs statsbudgetens inkomstsida. Anslaget bör liksom tidigare tas upp med ettformellt belopp på . JaghemstäUer att regeringen föreslår att tiU Särskilda kostruiderför lagring av olja,motorbensin m.m. för /94 anvisa ett förslagsanslag på . Åtgärder inomdelfunktionen Elkraft Prop. 1991/92 Utgift 9 898 976 Reservation 63 041 023 ''' 1992/93 Anslag 61 665 000 1993/94 Förslag 63 946 000 Anslaget används för beredskapsåtgärder påelområdet. Bland annat lämnas bidrag till investeringar för att minskakänsligheten för stömingar i produktions-, överförings- (Khdistributionssystemen. Närings-(Kh teknikutvecklingsveiket NUTEKbegär under anslaget, som ingår i totalförsvarsramen. I den särskilda programplanen för funktionenEnergiförsörjning framhåller att avregleringen på elmarknaden kommer attpåverka de ekonomiska och organisatoriska fömtsättningaraa för planeringen. DelfunktionenElkraft planerades CKh finansierades till stora delar av förebolagiseringen . Fram tiU denna tidpunkt svarade bl.a.för kostnaderaa för utbildning av vapenfria tjänstepliktiga (VTP) tilldriftbiöäden. Dessa kostnader, jämte vissa kostnader för utmstning, ingick medca i driftsbudget. Under budgetåret1992/93 har medel från anslaget använts för VTP-utbildningen, öots attverksamheten inte ryms inom totalförsvarsramen. anser att en långsiktigfinansieringslösning utanför nuvarande ram eller inom en utökad ram bör åstadkommas.Också för vissa andra uppgifter som tidigare svarade för saknas detför närvarande finansiering. Debegärda medlen stämmer i princip överens med programplanen för totalförsvaretscivila del för perioden /94-1997/98. Jag räknar med att vissa kostaader förVTP-utbildningen kommer att få belasta anslaget även under /94. En särskild utredare har tillkallats för översyn avlagstifiningen på elområdet m.m. (N 1992:04). Enligt direktiven (dir. 1992:39)ingår i uppdraget att bedöma hur förslag till ändrade bestämmelser skullepåverka beredskapsverksamheten på elområdet. Uttedaren skall lämna de förslagtiU förändringar av elberedskapens organisation som kan föranledas därav. Anslaget för /94 bör minskas med 3miljoner kronor i förhållande till planeringsramen. Jag har beräknat anslagettill inkl. pris- ckU löneomräkning. Ätgärder för att stimulera kraft- ochdisöibutionsföretag m.fl. till beredskapsinsatser bör kunna planeraslångsiktigt. Regeringen bör därför uihämta bemyndigande att låtaNUTEK under /94 besluta om sådana åtgärder som innebär åtagandenunder en femårsperiod. För /94 bör åtagandena uppgå till högstanslags- beloppetför detta år, minskat med det belopp som avdelas för VTP-ut- Prop.1992/93:1(X) bildning. För budgetåren 1994/95-1997/98 bör åtagandena begränsastill Bil. 13 halva det i programplanen angivna anslagsbeloppet förrespektive år, efter avdrag för eventuella kostaader för VTP-utbildning. JaghemstäUer att regeringen föreslår att 1.bemyndiga regeringen att förbudgetåren 1993/94 - 1997/98 låta staten ta på sig ekonomiska förpUktelser isamband med planering av stimulansåtgärder för kraft- och distributionsföretagm.fl. med syfte att öka säkerheten i elsystemen i enUghet med vad jag haranfört, 2.att tiU Åtgärder inomdelfunktionen Elkraft för /94 anvisa ett reservationsanslag på63 . Täckande av förluster i anledning av statligagarantier inom energiområdet Fråndetta anslag betalas utgifter för förluster i samband med lånegarantier somhar lämnats enligt förordningen (1981:717) om statiig garanti för utvinningm.m. av olja, naturgas eller kol, förordningen (1983:1107) om statiigt stöd föratt ersätta olja, förordningen (1986:191) om statiigt stöd för utveckling ochinttoduktion av ny energiteknik, m.m. samt förordningen (1988:805) om statiigtstöd ur energiteknikfonden, m.m. Lånegarantierenligt förordningen (1988:805) om statiigt stöd ur energiteknikfonden, m.m.får lämnas intiU ett sammanlagt belopp av 300 miljonerIcronor, inräknat lämnade garantier inom programmet för utveckling ckU inttcxluktion av ny energitekniksamt minskat med ett belopp som motsvarar infriade garantier i systemet underföregående år (prop. 1987/88:90, bet. 1987/88:NU40, rskr. 1987/88:375). fanns inga utestående garantier enligt förordningen(1988:805) om statiigt stöd ur energiteknikfonden, m.m. Förordningen(1983:1107) om statiigt stöd för att ersätta olja, m.m. och förordningen(1986:191) om staUigt stöd för utveckling ckUinttoduktion av ny energiteknik, m.m. har upphört att gälla. Den30 var summan av utestående garantier inom oljeersättningsprogrammetca och inom teknikutvecklingsprogrammet . Ställda garantier enligt förordningen (1981:717) omsfetiiga garantier för Prop. 1992/93:100 utvinning m.m. av olja, natargaseller kol har avvecklats successivt (Kh Bil. 13 avser numera enbartverksamhet inom natargasområdef, huvudsakligen för AB:s lån. Dessa garantier är bundna genom avtal (prop. 1987/88:72). I enlighet med beslut (prop. 1991/92:100bil. 13, bet. I99I/92:NU25, rskr. 1991/92:271) minskades garantiramen från till fr.o.m. /93. Den30 uppgick summan av utestående garantier till . Det har inte uppkommit några förluster till följdav infriade garantier inom något av de nämnda programmen under budgetåret1991/92. Det ligger i sakens natur att förluster kan komma att uppstå underföljande budgetår. Anslaget bör därför föras upp med ett formeUt belopp på . JaghemstäUer att regeringen föreslår att till Täckande av förluster i anledning avstatliga garantier inom energiområdet för /94 anvisa ettförslagsanslag på I . Vissa åtgärder för effektivare användning av energi 1991/92 Utgift 40 472 966 1992/93 Anslag 150 000 000 1993/94 Förslag IOO 000 000 Över anslaget betalas utgifter för stöd enligtförordningen (1988:806) om statiigt stöd tiU utveckling, teknikupphandling (Khinttcxluktion av energieffektiv teknik. Stöd kan lämnas i form av bidrag CKhlån. Teknikupphandlingsstödet tillkom (prop. 1987/88:90, bet.I987/88:NU40, rskr. 1987/88:375). Det urspmngliga stödet avsåg teknikupphandlingav eleffektiva CKh elersättande produkter, processer och system. 1991 årsenergipolitiska beslut (prop. 1990/91:88, bet. 1990/9I:NU40, rskr. 1990/91:373)innebar att stödet utvidgades tiU att omfetta aU energieffektiv teknik. Dettastödsystem infördes den I99I och skall gälla under en femårspericxl.Medelsramen är . får inom denna ram fritt fördela sinaåtaganden över femårsperi(xlen. För /92 anvisades 150 miljonerkronor. Över anslaget anvisades vidare för budgetåret1991/92 till för samordning och utveckling av mformation rörande effektivenergianvändning till mindre och medelstor mdustri. överanslaget till som ett engångsbelopp över en femårs- Prop.1992/93:100 period för det fortsatta arbetet med energideklarationer m.m. Bil.13 Jaghar redovisat mina överväganden om de energipolitiska programmen föromställning och utveckling av energisystemet. Programmet för effektivareenergianvändning bör föriängas med , dvs. t.o.m. /98,inom en oförändrad anslagsram för teknikupphandlingsstödet på 750 miljonerkronor. För /94 bör anvisas . Kostaaderaa för deltagande i EG:s programför effektivare energianvändning bör finansieras över detta anslag.Möjlighetema att ansluta till detta program uöeds för närvarande.Kostnadema för deltagande i programmet kan därför inte anges medsäkerhet. För information är min bedömning att kankomma att behövas för detta ändamål. JaghemstäUer att regeringen föreslär att tiU Vissa åtgärder för effektivare användningav energi för /94 anvisa ett reservationsanslag på 100 000 000kr. Insatser för ny energiteknik 1991/92 Utgift 126 906 000 1992/93 Anslag 170 000 000 1993/94 Förslag 222 000 000 Över anslaget betalas utgifter för stöd enligtförordningen (1991:1099) om bidrag till vissa investeringar inom energiområdet,m.m. Vidare förs över anslaget medel till Energiteknikfonden. Föreskrifter föranvändningen av medel ur Energiteknikfonden har meddelats i förordningen(1988:805) om statiigt stöd ur energiteknikfonden, m.m. Enligt energipolitiska beslut (prop.1990/91:88, bet. 1990/91:NU40, rskr. 1990/91:373) skall investeringsbidraglämnas för kraftvärmeproduktion med biobränslen, vindkraftverk ochsolvärmeanläggningar. Detta stödsystem infördes den 1 juU 1991 och skall gällaunder en femårsperiod. Medel anvisas iform av årliga anslag på . Anslagspostema behandlas somsärskUda reservationsanslag och anvisades under /93 enUgtföljande. För bidrag tiU investeringar i vmdkraftverkanvisades 50 miljoner kro- Prop. 1992/93:100 nor. Medelsramen för periodenår . Medlen disponeras BU. För bidrag tiU investeringar i solvärmeanläggningaranvisades . Medelsramen för pericxlen är ,varav hälften disponeras av , som ansvarar för bidrag tillinvesteringar i solvärmeanläggningar i bostäder, (Kh hälften av , somansvarar för bidrag tUI investeringar i solvärmeanläggningar inom övrigaområden.