prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — 1992/93:170 IVA.-s och Energiforskningsgruppens rapporter Avsnitt 12 En expertgmpp (N 1991:51) fick regeringens uppdrag att medverkavid utvärdering av forskning cxh utveckling pä energiomridet samt att foedömaenergiforskningens effektivitet, samhällsrelevans cxh framticfe inriktning.Energiforskningsgruppen redovisade är 1992 rapporten (Ds 1992:122)Energiforskningens mäl och medel. Gmppen anser att energi- cxh mUjöfirägomas cUgnitet cxh komplexitet isamhäUet även i fortsätbiingen motiverar ett samfet sfetUgt nationeUtenergiforskningsprogram och föreslir att en viss omprövning av programmetsinrikming cxh sttuktur görs. Strategisk gmndforskning och teknikutveckling ärliksom systemstudter, enUgt gruppen, de viktigaste cxh naturUgaste omrädena förstatUga insatser. Mer maiknadsnära msatser kan ocksi foehövas, men där foehövernya former utvecklas i samverican med maiknadens aktörer. Statens ansvar iteknikutvecklingen foör koncentteras tiU stadter före prcxluktutvecklingen.Gmppen pekar dcxk pä att det, t.ex. inom mUjöomiidet, finns samhäUsmål som äröverordnade marknadens mäl cxh att det där kan finnas skäl för ett störreStatUgt engagemang. Vidare understryker gmppen foetydelsen av ökade msatser mom en energirefeteradsamhäUsvetenskapUg cxh systemvetenskUg forskning för att uppnä en foättreförsfeelse för energisystemet som en del av vär samhällsstruktur. rVA har under aren 1991 - 1992, pä eget initiativ men med statUgtfoidrag, genomfört en studie av det statUga energiforskningsprogrammet, kalladEnergi för kommande generationer. EnUgt IVA fordras pä sikt mer effektiva cxhför mUjön acceptabfe sätt att tillföra cxh använcfe energi. Bl.a. därför börenergiforskning, enUgt IVA, även fortsättningsvis utgöra ett särskUt statUgtforskningsprogram med eget ansfeg. FVA framhåUer att energiforskningen skaU ha en sidan bredd attUtbUdningssystemet kan förse avnämarna med kompetens inom samtUga relevantaomriden. Forskningen skaU ha ett sidant djup att den pi sUct kan skapa nykunskap inom nischer som är särskUt viktiga för det svenska energisystemetscxh den svenska industrins utveckling. För att leda tiU resultat mäste energiforskningsprogrammet ges eninrikbiing som är stabU . Det foör enUgt IVA inte utsättas förkortsUctiga kris-, konjunktur- eUer poUtiskt refeterade svängningar. Det mästeocksä utformas med starkt hänsynstagande tiU omvärlden. De organisatoriska fömtsättningama för samaifoete meUan högskofe cxhnäringsUv mäste stärkas genereUt. Direkt stöd tiU företag avseende utvecklingoch demonstration av specifika apparater cxh system bör dcxk enUgt IVAawecklas. Frigjorda medel bör omfördelas främst tiU gmndfeggande och tillämpadenerguefeterad forskning vid universitet cxh högskolor, ökad medverkan iintemationeUa forskningssamaibeten, samt utökat stöd tiU branschgemensamt ägdaFoU-projekt och FoU-företag pi energiområdet. Utökadkompetens är enUgt lYA särskUt viktig inom följande om- Prop. 1992/93:170råden: transportsektoms energianvändning, bioenergi, kämenergi - såväl Avsnitt 12 fusion som fission - samt bränsIe«eUer, efeckumufetorer cxhsolcelter. Myndigheter med ansvar inom energiforskningsprogrammet NUTEKhar i ansfegsframställniingen redogjort för planeracte insatser inomenergiforskningen - 1996. MUjöfrågoma och utvecklingen avenergisystemet mot högre energieffektivitet cxh mot ökad användning avfoiobiänsten (xh andra fömybara energisfeg kommer att vara utgängspunkter fördessa planer. En ökad inriktning mot kompetensuppbyggnad cxh utveckling avenergirefeterade foasteknologier, som kan Ugga tiU grund för utvecklingen avnya energitekniker i näringsUvet planeras. NUTEKavser att pröva nya former för kunskapsöverföring och samverican mellanhögskolor, institut och industrin. MöjUghetema tiU inter-nationeUt samarfoeteskaU tUlvsuatas. Samspelet meUan msatser för energiforskning och annan tekniskforskning skaU förstärkas ytterUgare. Viktiga forskningsområden ärföiforänningsteknik, umytande av foio-energi, vind, sol cxh geotermi samteffektivisering av den energiintensiva industrins energianvändning cxheneigiprcxluktion. för byggnadsforskning (BFR) planerar en fortsatt kraftfuUsatsning på forskning, utveckUng cxh experimenttiyggande avseende nyamUjövänUga energisystem, värmepumpar, solvärme och energifegring. Vidareerbjuder befoyggelsen möjUgheter tiU energieffektivisering som inte har tagitstiU vara. BFR anger att energifrågomas roU i den kommunafe planeringen cxh i självafoyggprocessen är viktiga områden. () stöder, med medel firänenergiforskningsprogrammet, gmndforskning av betydelse för energiomridet,främst för utvecklingen av fömybara energUcäUor cxh metcxler för effektivare energiomvandlingcxh -användning. Vidare ingär forskning om hur dagens energisystem påverkarmUjö cxh klimat. har en betydande satsning skett pårekryteringsstimulerande ätgärder i form av doktorand- cxhforskarassistenttjänster. Transportforskningsberedningen (TFB) har tiU uppgift att stödjamUjö-och energirefeterad transportforskning. Ett särskUt program genomförs somskaU belysa fömtsättningama för att genomföra strukturelfe förändringar inomttansportsektom i syfte att minska energiföifoiukningen cxh mUjöbefestningen.TFB dis]X)nerar cxksä särskUda ansfeg för utveckling cxh demonstration av delsenergibesparande motorteknik för bl.a. bussar, dels användning avmotoralkoholer. TFB föreslär i sin ansfegsfiramstäUning att energimiedlen skaUintegreras i beredningens ordinarie ansfeg. , som är ett dotterbofeg tiU , har programansvarför den kämtekniska forsloiingen cxh utvecklingsverksamheten. Syftet medverksainheten är dels långsiktig kunskapsuppbyggnad hos de deltagande partema,dels bevarande av kämkraftsindustrins kompetens. Stadigtstöd utgär tiU dels driften av forskningsreaktom R2, dels programmen Nykärnteknik cxh Övrig kärateknisk FoU. delter vidare i EG:sfusionsforskning inom ramen för etet asscxfetions-avtal som tecknademed Euratom . begär medel för nationeU delfinanstering fördeltagancte i den materialtekniska forskningen inom £G:sfusionsteknologiprogram. Programrådet vidStudsvik har tiU uppgift att bestälfe insatser inom omrädet för icke kämtekniskforskning och utveckling som finansteras med statsansfeg cxh som utförs av treföretag pi Sbidsvik. Frin ansfeget Energiforskning under tolfte huvudtitelnutgir statsanslag tUl distributionsteknik vid bofeget Fjärrvärmeutveckling FVUAB samt tUl mate-rialteknUc vid . Över ansfegetBioenergiforskning under nionde huvudtiteln utgir ansfeg tiU förgasnings- ochföiforännings-tekiuk vid . () fördelar inte nigra medel inom ramen förenergiforskningsprogrammet. TFR har emeUertid övertagit ansvaret för denenergirefeterade inomvetenskapUgt motiveracte tekniska gmndforskning somticUgare finansierades av bl.a. STU. Viden hearing pi har firamföraUtEnergiforskningsgmppens cxh IVA:s rapporter diskuterats. 1992/93:170Avsnitt 12 Näringsdep. De övergripandemålen för energiforskningen är att skapa vetenskapUg och teknisk kunskap cxhkompetens inom universiteten, högskolorna cxh i näringsUvet för utvecklingencxh omställningen av energisystemet i enUghet med rikscfegens riktlinjer förenergipoUtiken. EnUgt beslutär (prop. 1990/91:88, bet. 1990/91 :NU40, rskr. 1990/91:373) ärenergipoUtikens mål att pä kort cxh lång sikt trygga tiUgången pä el cxh annanenergi pä med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. EnergipoUtUcen skaU utgäfrån vad nabir cxh nuljö kan bära. Regeringens försfeg i foudgeqiropositionen(prop. 1992/93:100 bU. 13) innebär en utökning av insatsema på energiområdetunder nästa budgetär. Det är nödvändigt mednationeUa insatser för att firämja kvalificerad forskning cxh utveckling inomenergiområdet. Dessa insatser skaU möjUggöra utvecklingen cxh omställningen avenergisystemet i enUghet med 1991 irs energipoUtiska beslut. Betydelsen avenergiforskningen har fått ökad aktuaUtet genom att ramkonventionen omklimatförändringar undertecknades i är 1992. Energiforskningenhar stor betydelse för att ta fram energialternativ baserade på fömybaraenergUcäUor och effektiv energianvändning. För att tiUgcxiose dessa krav börforskningen ha en långsiktig och uthåUig inriktning. £>enbör syfta tiU att skapa en bred vetenskapUg cxh teknisk kompetens, sävälbeträffande tillförsel och användning av energi som i firåga om energisystemetsmUjökonsekvenser. En målinriktad forskning med hög kvaUtet är ennödvändig föiutsättnmg för att säkra en god kvaUtet Prop. 1992/93:170 på udiUdningen inom dessa områden. Regeringenanser att energifrågomas foetydelse för mUjö, klimat cxh Näringsdep. tiUväxt iekonomin utgör skäl för att hålfe den stadigt finansierade energiforskningensamman i ett program. Detta synsätt Ugger väl i linje med de synpunkter som harframförts av , IVA och Energiforskningsgmppen. foör även ifortsättningen vara ansvarig för samordningen mellan de programorgan somfördelar mectel inom ramen för energiforskningsprogrammet. Energiforskningenbör i högre grad än nu samordnas med annan forsknmg cxh utveckling, varvidmöjUgheter tUl ytterUgare rationalisering av veiksamheten foör tiUvaratas. Programmetfoör inriktas mot energirefeterad grundforskning cxh långsiktigkompetensuppbyggnad inom basteknologter på energiområdet samtenergisystemstudter, medan kraftindustrin och andra företag som verkar inomenergisystemet bör ta ett större ansvar för branschmriktad forskning cxhutvecklings- och demonstrationsvericsamhet. Regeringen har inhämtat att , , och SvenskaKraftnät har foUcfet ett gemensamt foofeg, Elforsk, för att foedriva forskningcxh utveckling inom omräden av foetydelse för prcxluktion, distrifoution,överföring cxh användning av elekt-riticitet. Inomområden där de konuneraelfe fömtsätmingama är svaga, men den lingsiktigainriktningen av Forskningom effektivare användning av energi är av väsentUg betydelse. Med hänsyn tiUatt transportsektorn stär för nämiare en Qärdedel av energianvändningen och cai50 % av oljeanvändningen cxh även svaiar för en mycket stor del avmUjöbefestningen i samband med energianvändningen foör denna sektoruppmärksammas. Regeringenhar tidigare föresfegit ökade satsningar på informationsteknologi ochfordonsteknisk forskning. Dessa satsningar foör fä relevans för bl.a.framticfe energitiUfiirsel cxh energianvändning. Medden här angivna uirikbimgen av energiforskningen är det enUgt regeringensmening möjUgt att minska ansfegen för dessa ändamil. 12.6 Fömyelse och effektivisering av byggforskningen Byggforskninganvänds som ett samlande begrepp för ett omfattande forsknings- cxh utvecklingsarbete (FoU) med tyngdpunkten i frågor som rör markanvändning, byggande, bosfedsförsöijning och förvalming. Dessa frågor är tiU sm karaktär sektorsövergripande och forslcningen finns företrädd inom flera vetenskapUga discipliner. Den forskning som bedrivs har duekt cxh induekt beitydelse när det gäUer konkurrenskraft, g välfärd,UvskvaUtet, foUchälsa och hushällning med naburesurser och Prop. 1992/93:170 nuljö. F)engmndfeggande forskningen bedrivs firämst inom ete tekniska Näringsdep.högskolorna men ocksi pä en rad instimtioner vid landets stora universitetsamt nigra regionafe högskolor. TiUämpad forskning och utveckling bedrivs ihuvudsak inom instimt cxh i företag. Byggforskningenhar en heterogen avnämargmpp, omfettende alfe de parter, som agerar inomsamhällsbyggande och förvalming, d.v.s. stat, kommuner, förvaltare,foyggherrar, arkitekter och konsulter, foyggent-reprenörer cxhbyggmaterialindustrin samt försäkringsbofegen. Branschen innehåUer en storandel smä företag. DenStatUga finansieringen av byggforskningen kanaliseras i huvudsak vfe Statensrid för byggnadsforskmng (BFR). Cida hälften av BFR:s medel fördelas tiUforskning vid universitet cxh högskolor. Resten gär tiU forskningsinstimt,enskUda förebig samt kommuner och StetUga instimtioner. Stetens instimt förbyggnadsforskning (SIB) är tUl övervägande del ansfegsfinansierat. Stetensrid för foyggnadsforskning (BFR) planerar, initterar, samordnar cxh finansterarforsknings- cxh utvecklingsarfoete. BFR:s verksamhets-onuäde definieras somFoU-verksamhet kring förändringen cxh utformningen av den byggda nuljön medhjälp av markanvändning, byggande och förvaltning. Utvärderingar avFoU-insatser och infomiation om FoU-resultet av ny teknik är viktiga delar avverksamheten. BFR skaU bl.a. verka för -längsiktig kunskapsuppbyggnadgenom satsning pä forskamuljöer och forskartjänster främst vid universitet cxhhögskolor, -utvecklings- ochexperimentverksamhet som ger byggsektom användbar kunskap. BFRär också programorgan mom energiforskningsprogrammet med ansvar för fol.a. nyenergiteknik i foebyggelsen. Stetensinstimt för byggnadsforskning (SIB) är ett forskningsutförande instimt inomsamhäUsbyggnadsområdet, tiU formen en myndighet (instruktion 1988:930).Verksaniheten är inriktad mot följande områden -bcxnde, bostedsförsörjning cxhbostedspoUtik, -planering och beslut om mark-cxh vattenanvändning, byggande cxh förvalming, -foyggnaders och byggmaterialstekniska egenskaper, -klimat- och instalfetionsfrågorsamt Chefen förNäringsdepartementet gav förre stetssekretera- ren vid UtbUdningsdepartementet, , i uppdrag att j göra en översyn avverksaniheten vid SIB. En rapport firin översynen Rapporten har remissfoehandfets. 1992/93:170 En sammanställning av remissvai-en finns tiUgängUg pi Näringsdeparte- Avsnitt 12 mentet. Somen följd av foeslut med anlednmg av 1990 ärs forskmngspoUtiska proposition(profi. 1989/90:90, foet. 1989/90:BoU19, rskr. 1989/90:339) har överfeggningarförts meUan förettädare för regeringen och näringsUvet om ökade insatser firinnäringsUvet för byggforskning. I kompletteringspropositionen vären 1991 (prop.1990/ 91:150, foU. n:10, foet. 1990/91 :]8oU6y, rskr. 1990/91:390) redogjorderegeringen för de förda överfeggnmgama och de resultet som hade uppnitts. Vidsin foehandUng av ])ropositionen noterade foostadsutskottet medtiUfredsstäUelse att överenskommelse om ett ökat engagemang kunnat ttäffas meddel av foranschen. Utskottet ansäg att överfeggningar-na foorde fortsätta.Riksdagen stäUde sig foakom utskottets försfeg. IenUghet med tidigare riksdagsfoeslut har överfeggningama därefter fortsatt.Dessa har förts av extrem fegkonjunkbtt som innefoär storasvärigheter för en betydande del av byggsektom. Trots byggforanschens problemhar proiiäema om ökad medverkan frän branschens sida mötts av en positivattityd. Behovet av satsningar pä forskning, UtveckUng och uAUdning harunderstmkits. Resulteten frän överfeggningama har redovisats förNäringsdepartementet i en särskUd rapport. Omvärldsförändringamainom bygg-, bosteds- och fastighetsmarknaderna är stora. IntemationaUseringenav byggmarknaden, och ett evenmeUt svenskt medlemssksip i EG öppnarnya möjUgheter som kraven pä de svenska företegen skärps.Kunskapsutveck-Ungen måste vara långsUctig samitidigt som den bör varaflexifoel och kunna anpassas tiU snabfot ändrade fömtsättningar. DetintemationeUa forsknmgssamarbetet växer i betj-delse. Det innebär att svenskaforskningsmUjöer måste fitunsfe som atttaktiva vid en intemationeU jämförelse. Päden inhemska marknaden präglas simationen av starka krav pä effektivisering ochfömyelse. Avregleringen inom byggandet, minskade bostedssufoventioner och ökadeiniTasttukmrsatsningar stäUer den svenska foygg-, foosteds- ochfastighetsmarknaden mför nya ubnamngar som kräver ny, häUbar kunskap. Denbyggda mUjöns foetydelse för lokal, regional och nationeU utveckling ärbetydande. Den spelar också en vUctig roU när det gäUer utiändskii företegs ochorganisationers vUja att investera och etablera sig i . Medhänsyn tiU den intemationelfe utvecklingen, fömtsätmingama i och sttävandena ab underfetta tiUväxt och konkurrenskraft bör 460 denfiamtida mriknmgen i ökad utsträckning syfta tiU stöd för en ut- Prop.1992/93:170 veckUng vars bärkraft Ugger i medveten resurshushäUning cxh integre- Avsmtt12 rade, mUjöanpassade lösningar. Idenna förändrade omvärld är svensk byggforskning av strategisk betydelse. Detfinns en växande insikt inom branschen om foehovet av ökat engagemang när detgäUer den tillämpade forskningen. Det stetsfinansieUa feget StäUer vidare kravpå fömyelse cxh effektivisering av de StetUga insatserna för byggforskning. DestetUga insatsema mäste ciärför samordnas cxh koncentreras. Regeringen harcxksä eten allmänna uppfettningen att sektorforskning ete. i viss utsträckningbör vara konkurrensutsatt. Förmigan att erhilfe extera finanstering kan sessom ett kvitto pi att forskningen har retevans. Stetensresurser för foyggforskning foör i firamtiden i huvudsak koncentreras tiU BFRoch de telcniska högskolorna. BFR foör, i egenskap ay ansvarigt sektoisoigan,ha tiU uppgift att samordna de stetUga resurserna för forskning cxh utvecklingavseende markanvändning, foygg-ande, anfeggmngsveiksamhet cxh förvaltning. BFRfoör vidare verka för en effektiv aifoetsfördelning mellan forskningsfinansierandeorgan inom angränsande forskningsomräden sä att dufofoelarfoete kan undvUcas. Moteten här angivna foakgmncten finner regeringen det vicfere angefeget att dennuvarande verksamheten vid SIB omstnikmreras. I det följande lämnas försfegtUl en förändringsstrategi. Huvuddragen i denna innefoär att en ny instimtionför foygg- och fiistighetsforskning bUdas med koppUng tiU KungUga TekniskaHögskolan (KTH) men med lokaUsering tiU . Försfeget innebär vidare attverksamheten vid SIB under kommande budgetär koncentreras päsamhäUsvetenskapUgt inriktad forskning samt att att denna forskning snarastutvärderas. Regeringen viU i sammanhanget betona vikten av att forskning om descxiafe aspektema kring den byggda nuljön har fortsatt hög prioritet. instimtion för bygg- och festighetsforskning bör bUdas den 1 juU 1993 medlokalisering tiU . Organisatoriskt foör instimtionen inordnas under KTH:snya delfakultet som kommer att foUdas av de nuvarande sektionerna förarkitekter, lantmäteri och väg- cxh vattenbyggnad. Instimtionen avses foU ettkomplement tiU och en förstärkning av delfekulteten. Verksainhetenvid den nya högskoleinstimtionen bör inriktas på forsk ningssamverkan inom områden med relevans för bygg- cxh fastighets sektorn. En följd av att nybyggandet av bosfeder och lokaler förväntas ininska folir att tyngdpunkten i byggandet förskjuts mot infirastnikmrinvesteringar. Frågeställningar om förvalming, dvs. drift, skötsel och underhåU av fastigheter samt av den byggda nuljön i övrigt, blir aUt vUctigare. E)et växande behovet av att i ökad omfatming mtegre ra det ekonomiska perspektivet i markanvändningsplanering, byggande och förvaltning stäUer krav pi forskningsinsatser inom bygg- cxh fastig hetsekonomi. Forskningsområden för den nya instimtionen kan vidare 461 inkluderaförvaltning txh boendekvaUtet. Andra vUctiga omräden är Prop. 1992/93:170materialforskning med inriktning mot beständighet cxh kvaUtet samt Avsnitt12 metcxler att uppnä god luftkvaUtet i både befintUga cxh nya byggnacter. Vidare är informationsteknologins användning i projektering,byggande cxh förvalming av säväl byggnader som infirastruktur ett viktigtFoU-område. nya instimtionen bör ingi den veiksamhet inom nuvarande SIB som passar in iKTH:s profil cxh har retevans för foygg- (xh festighete-sektora. E)etteinnefoär att motsvairande vericsamhet inom ramen för SIB upphör. Instimtionenbör inrymma ett antel professurer, bl.a. de som redan har tillsatte inom SIBsamt den professur i nationatekonomi som är under tillsättande. Genomatt instimtionen folir en del av KTH skapas en koppling mellan den forskningsom kommer att ttedrivas inom instimtionen cxh utbUdning och forskning inomövriga KTH. Professorer och forskare som kommer att tillhöra den nyainstimtionen foör defe sin tid mellan KTH i och Gävte. Teknologer ochforskare vid KTH fer möjUghet att umyttja de laboratorieresurser m.m. somkonuner att finnas vid instimtionen i Gävte för bl.a. examensaifoete. Dennya högskoleinstimtionen kommer att innebära en kompetens-mässig förstärkningav regionen som inrymmer utvecklingsmöjUgheter. Samverkan med högskolan i utvecklas. Personal vid instimtionen foör delte i uAUdningen iriomhögskolan. Vidare finns fömtsättningar för att instimtionen, bll&immansmed högskolan, skaU kunna medverka tUl att utveckfe en sädmciviUngenjörsutfoUdning med inriktning pä foygg- och festighetsekonomi som harföresfegits vid KTH. Närheten tiU Stetens lantmäteriverk (xh Centralnämndenför festighetscfete i innebär möjUgheter att inom instimtionen bygga uppnya FoU-nuljöer. Ambitionenär att den nya instimtionen inledningsvis fär en omsättning i ekonomiska termermotsvarande tvä tredjedelar av verksamheten vid SIB. Det är rimUgt att stetenvfe BFR tillskjuter en viss basfinanste-ring. Mot bakgmnd av den nyahögskoleinstimtionens föresfegna inriktning gör regeringen bedömningen attbranschen kommer att finansiera specifika forskningsprojekt vid instimtionen.Instimtionen kommer oclcsä, pä sedvanUgt sätt, att kunna söka särskUdaprojekbnedel hos forskningsråd eto. i konkurrens med andra forskiungsutförare.Omfettningen av verksamheten blir slutUgen beroende av i vUken utsträckningbeställare av forskning kommer att umyttja uistimtionens resurser. Regeringenavser att uppdra åt BFR att tUlsammans med KTH läinna försfeg tiU hur den nyahögskoleinstimtionen skaU utformas. SamhäUsvetenskapUgtinriktad forskrung vid SIB AvSIB:s verksamhet finns delar, bl.a. inom den samhäUsvetenskapUga forskningenavseende bostedspoUtik cxh bostedsscxiafe firägor, som inte namrUgen hör hemmainom den föresfegna KTH-instimtionen utan passarbättre tUlsammans med annan högskoleforskning. Forskning av Prop.1992/93:170 likartat sfeg bedrivs inom olika universitet cxh högskolor i landet. Regeringenhar redan tidigare betonat vikten av en samhällsvetenskap- Näringsdep. Ugforskning om bostadspoUtik cxh bostadsscxiafe frågor med hög kvaUtet. Denföresfegna omstruktureringen av foyggforskningen mäste därför ge fömtsättningarför fortsatte insatser pä etette område. Forskning av dette sfeg, i likhet medfoyggforskningen i övrigt, mäste i ökad utsttäckning foedrivas medstöd frin forskningsråd, sektorsorgan cxh andra intressenter. Detfinns inte nu tillräckUgt underfeg för ett slutgUtigt ställningstegande tiUframtiden för den samhäUsvetenskapUgt inriktade forskningen vid . Regeringenavser därför att fefe utvärdera denna del av SIB:s nuvarande vericsamhet ochpröva fömtsäbningama för dess fortsatte existens. Budgetaret1993/94 bör den samhäUsvetenskapUgt inriktade verksamheten vid SIB fortsattemen knytas tiU . TillräckUg finanstering bör garanterasunder detta är i awaktan pä ställningstegande tiU utredningens försfeg.Regeringen utesluter säledes inte att fortsatt StetUgt stöd i nägon omfattningkan ges därefter vfe . De föresfegna förändringarna innefoär att UtfoUdningsdepartementet 0jansvaret för den föresfegna KTH-instimtionen liksom för beredningen av fråganom den samhäUsvetenskapUgt inriktade forskningens omfattning cxh organisation.SIB bör upphöra den 1 juU 1993. 1. godkännerde föresfegna riktlinjema för byggforskningen, 2. gcxlkännervad regeringen anfört om awecklingen av Stetens instimt för byggnadsforskning samt bemyndigar regeringen att vidte erforderUga ätgärder för att aweckfe instimtet. 12.7Fördjupad prövning av FoU-myndigheter Närings-cxh teknikutvecklingsverket () är enUgt sin instruktion (1991:960) centralförvalmingsmyndighet för firägor om näringsUvete tiUväxt cxh fömyelse samt för omställningav energisysteniet. I budgetpropositionen 1992/93:100 foU. 13 s. 20-33 har redovisate enfördjupad prövning av verksamheten vid avseende verlcsamhetsområdenaUtredningar cxh utvärderingar, Företegsutveckling, Regional UtveckUng samt Energiförsörjning,energianvändning och elsäkerhet. Övergripande mäl, resultetfoedömning,fördjupad prövnmg, resurser m.m. för verksamhetsområdet forskning ochutveckling redovisas i det följande. Tekniskforskning och UtveckUng Prop. Avsmtt12 har i sin fördjupade ansfegsframstäUning för pericxten j. . . 1993/94- 1995/96 redovisat resulteten av verksaniheten samt försfeg tiU an g ep. omridet telaiisk forskning cxh utveckling. Motbakgmnd av den analys har genomfört av fömtsätt-