prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — Detfinns viktiga fektorer inom andra departementsområden som påverkar utgiftsnivånför rättsväsendet, för domstolarna exempelvis antelet socialtjänstemål,psykiatrimål och socialförsäkringsmål. Sedanrättehjälpslagen trädde 1972 har stetens utgifter för rättehjälpsuccessivt ökat kraftigt. Flera försök har gjorte för att dämpakostnadsutvecklingen dock utan större framgång. Rättehjälpskostnadema har /90 ökat från i anvisade medel (utfell 493miljoner kronor) till i anvisade medel för budgetåret1993/94. har fettet beslut i enlighet med regeringens förslag i prop.1992/93:109 om ändring i rättehjälpslagen m.m. om besparingar på ca 15iniljoner kronor. Beläggningenvid kriminalvårdsanstaltema har under innevarande' budgetår ökat kraftigt.Sedan augusti 1992 har beläggningssituationen vid ansteltema varit mycketansträngd och dessa har därefter i det närmaste varit fullbelagda. Beläggningenvid häktena har med nägot undanteg ökat stedigt . Underinnevarande budgetår har beläggningssituationen också vid häktena blivitalltmer ansträngd. Dessa har under långa perioder varit fullbelagda och vidflera tillfällen t.o.m. överbelagda. Till följd av denna volymökning behöverkriminalvården ett tillskott av såväl anstalte- som häktesplatser. Dennuvarande obligatoriska halvtidsfrigivningen avskaffes . De nyareglema om villkorlig frigivning innebär i huvudsak en återgång till det systemsom gällde före . Villkorlig frigivning skall nu kunna ske förstefter att två tredjedelar av strafftiden, dock ininst , haravtjänate. Reglema är fekultetiva, vilket iimebär att en prövning av denvillkorliga frigivningen skall göras i varje enskilt fell. De ändrade reglernamedför en ökad belastning på kriminalvården. Bilaga1.2 Inom skatteförvaltningen finns det 24 skattemyndigheter, en i varje län, medRiksskatteverket (RSV) som chefemyndighet och central förvaltningsmyndighet.Fr.o.m. den Ijuli 1993, svarar skattemyndighetema för allabeskattningsuppgifter inom landet utom såvitt gäller arvsskatt ochfordonsskatt. handhar skattemyndighetema ocksåfolkbokföringen. Genomrationaliseringar, utveckling av ADB-stöd samt införande av en ny organisationför skatteväsendet, kommer resursbehovet att minska med ca 250 miljoner kronorunder LK-periodens tre förste år. I dette arbete utgör de ytterligareförenklingar i deklarationsförferandet som beslutet om en viktigdel. En utgångspunkt vid beräkningen av anslagen har vidare varit att den sombetelar in skatt i fortsättningen skall svara för avgiften förbetelningsförmedlingen. Denna kostnad har hitfills steten svarat för. Inomexekutionsväsendet finns 24 kronofogdemyndigheter, med RSV som chefsmyndighetoch central förvaltningsmyndighet. Utöver verkställighet enligtutsökningsbalken m.fl. förfettningar svarar kronofogdemyndighetema bl.a. förhandläggningen av mål om betelningsföreläggande och handräckning (summariskprocess). Vissa av kronofogdeinyndigheter-na är också tillsynsmyndighet ikonkurs. Mängdenav mål och ärenden inom kronofogdemyndighetemas verksamheteområde har desenaste åren ökat kraftigt. Det finns f.n. inget som tyder på att den utvecklingenskulle vara på väg att brytas. För både innevarande budgetår och budgetåret1993/94 har kronofogdemyndighetema fått visst medelstillskott för att mötedenna utveckling. Tullverksamhetenhar genomgått ett omfettande fömyelse- och föränd-, ringsarbete. Sedan den 1november 1992 är Tullens omfettande datasystem i full drift, med undanteg förvissa delsystem. I budgetpropositionen 1991/92 uppställdes ett besparingskravpå totelt för tulldatasystemetefinansiering. De besparingar som redovisas i LK-kalkylen är planeradebesparingar för att finansiera tulldatasystemet. Ändamålsområdetomfetter drift- och underhåll av vägar och jämvägar, bidrag till post- ochtelekommunikationer samt till sjöfart- cx:h luftfert. Totelt uppgår utgiftemapå stetebudgeten till ca 15,6 miljaider kronor /94, däratöver tillkommeren utökad låneram i på ca . Toteltmotsvarar resursema av stetens utgifter. Drift- och underhåll av vägaroch jämvägar utgör av området. Investeringar i vägar och jämvägar harhittills huvudsakligen finansierate genom anslag på stetebudgeten. Diagram6.12 Stetens utgifter fdr kommunikationer (miljarder kronor i 1993/94års prisnivå) 1992/93:150 Bilaga1.2 i% av utg. t5% 87/88 89/90 91/92 93/94 95/96 97/98 Stetensutgifter för investeringar på kommunikationsområdet har stigit kraftigt påsenare år. Regeringen har i sin proposition om investeringar i infrastrukturm.m. (1992/93:176) lämnat förslag om inriktning och finansiering av framtidainvesteringar i trafikens infrastruktur. Investeringama föreslås finansierasgenom att lån tas upp i . För att finansiera räntor ochamorteringar av upptegna lån inrättas ett särskilt anslag för kapitalkostnademaför investeringama på stetebudgeten /94. Övergången till enlånefinsiering innebär en temporär förbättring av stetsbudgetens saldo. I dentakt investeringama sker kommer denna effekt att successivt ininska.Kapitelkostnadsanslaget beräknas uppgå till 1993/94 ochtill 5 miljarder /98. Dessa utgifter kommer att ingå som en del av stetenstotela ränteutgifter tUl följd av upplåningsbehovet för att täckabudgetunderskottet. /98 beräknas stetens totela ränteutgifteruppgå till ca . Detnya finansieringssystemet innebär inte att det skapas något realt utrymme somgör det möjligt att öka investeringama i samhället. Även finansiering viaanslag innebär, i den mån inte steteinkomstema räcker till, att lån upptas iRiksgäldskontoret. En omläggning till lånefinansiering innebär dock flerafördelar. Med lånefinansiering kommer de faktiska ränte- och amorteringskostnaderaa för investeringar i vägar- (x;h jämvägaratt tydliggöras på stetebudgeten. ingår kostnadema som Prop.1992/93:150 steten har för infrastrakturinvesteringar med ett okänt belopp i detotela Bilaga 1.2 räntekostnadema för steteupplåningen inom anslaget Räntorpå steteskulden. Lånefinansieringen iimebär vidare att en periodisering avanskaffhingsutgiftema görs pä stetebudgeten i stället för att dessa till fiillofår täckas med anslag det aktuella budgetåret. Ipropositionen föreslås att en planeringsram för perioden - 2003 inrättaspå . Därtill kommer finansieringen av 10 miljarder kronorför sådana projekt som redan har beslutete inom den av tidigarebeslutade planeringsramen om . Planeringsramen skallfördelas med 32 miljaider kronor för investeringar i stomjämvägar, med 40miljaider kronor för investeringar i riksvägar, med förinvesteringar i länstrafikanläggningar och med förbärighetsåtgärder på vägar. Denlångsiktiga inriktningen för väginvesteringama planeras för ekonomisk tillväxtoch ökad trafiksäkerhet med hänsyn tegen till miljö och regional balans.Jämvägsinvesteringama inriktas mot ökad tillgänglighet och bättre miljö. Motbakgrund av rådande arbetemarknadssituation och bovet av att snabbt göra ettantel strategiska infrastruktursateningar föreslås att utbyggnaden avinfrastrukturen påskyndas. Därför läggs en stor del av investeringama i börjanav tioårsperioden. Förbudgetåren 1993/94 - 1995/96 beräknas det totala lånebehovet till 36 miljarderkronor. Härtill skall läggas tidigare lånskulder om . Därmeduppgår låneramen för pericxlen 1993/94 -1995/96 till 42 miljarder kronor.Låneramen för /94 uppgår till varav 6miljarder kronor avser tidigare låneskulder. Kapitelkostnaderaaför /94 beräknas till varav drygt 480iniljoner kronor avser kapitalkostnader för tidigare upptegna lån. TabeU6.3 Lånebehav budgetåren 1993/94 -1995/96 (miljonerkronor i 1993/prisnivå) 1993/94 1994/95 1995/96 Banverketsskuld på grund 4 800 11 300 17 600 Vägverketsskuld på grund 5 720 12 600 18 400 Tidigarelåneskulder 6 000 6 000 6 000 investeringar 16 520 29 900 42 000 Ändamålsområdetomfettar biståndsramen, samarbetet med och Sverigesandel av EFTA:s fond för ekonomisk och social utjämning inom ramen förEES-avtalet. Biståndsramen utgör nämiare av området. Totelt uppgårändamålsområdet till ca /94, vilket motsvarar av stetens utgifter. Biståndsramen är föreinål för en besparing som innebärett temporärt avsteg från 1 %-målet. sker en successiv ökningsom innebär att 1%-inålet uppnås 1997/98. Samarbetet med Central- och Östeuropagrundar sig på beslut om en ram som sträcker sig t.o.m. /95. Vidberäkningen av LK-kalkylen har fömtsatte att denna förlängs . Diagram6.13 Stetens utgifter för internationellt bistånd (miljarder kronor i1993/prisnivå) 1992/93:150Bilaga 1.2 I % av utg i % avutg. 87/88 89/90 91/92 93/94 95/96 97/98 Ienlighet med de åtgärder för att stebilisera svensk ekonomi som regeringentidigare aviserat föreslås i proposition 1992/93: 100 bil. 4 en besparing på . Biståndsramen är därmed budgeterad att utgöra avBNI eller . För /94 fördelas ramen enligtregeringens förslag till bidrag till intemationella biståndsprogram, till utvecklingssamarbete genom SIDA samt till andra biståndsprogrambl.a. u-krediter, forskningsstöd, näringslivsbiständ, stöd tUl ekonomiskareformprogram, skuldlättnadsåtgärder och projektbistånd tiU vissa länder. Föradministration av biståndet beräknas av totelramen. För det svenska biståndet kvarstår de kriterier som särskilt betonadesi föregående års budgetproposition. Det innebär att mottagarländernas agerandeavseende demokrati, respekt för mänskliga rättigheter, utveckling avmarknadsekonomi och effektivitet i biståndet har betydelse för fördelningen avbiståndsmedlen. Både vad gällerbilateralt och multilateralt bistånd är effektiviteten i biståndet enprioriterad fråga som bl.a. konuner till uttiyck i pågående utredningar liksom i utredningar som regeringen ämnar tillsätte. 6 1992/93. Nr 150 Bil. Utvärderingssekretariatetsom sterter är ytterligare ett Prop. 1992/93:150 viktigt uttryck för strävanden att förstärka biståndete effektivitet. Sommedlem i EG kan bedömas komma att bidra med omkring 2 miljarder kronortill EGrs olika biståndsprogram. Grovt räknat skulle hälften utgöras avutbetelningar till , genom vilken biståndet underLomé-konventionen finansieras. Dessa bidrag skulle enligt nuvarande ordningbetalas ut över den svenska stetebudgeten. EG:sövriga bistånd finansieras över EG:s ordinarie budget. Den del av dette bidragsom avser u-landsbistånd fömtses bli finansierad med medel inom biståndsramen. Samarbetetmed ländema i baserar sig på ett treårigt programuppgående till sammanlagt /93 - 1994/95. Treärsprogrammetbaseras på övertygelsen att främjandet av stebil demokrati, ett ekonomisktsystem baserat på marknadsekonomi CKh en förbättrad miljö i de central- ochösteuropeiska ländema är av störste betydelse både för dessa steter själva CKhför hela . I denna utveckling behöver de central- cxh östeuropeiskaländema omvärldens stöd. Ienlighet med beslut koncentreras det bilaterala stödet till länderaai vårt eget närområde, dvs. de Baltiska stetema. och nordvästra med övriga länder löper huvudsakligen via multUaterala kanaler. Kunskapsöverföringär den främste stödformen i det bilaterala samarbetet. Genom och detpå nordiskt initiativ upprättede baltiska investeringsprogrammet lämnas ävenstöd till små- cxh medelstora företegs verksamhet i . Regeringenhar föreslagit en exportkreditgarantiram om för att främja enutvidgad handel med ländema i . Ramen avser menkan även användas för . Sverigedeltar aktivt i det muUilaterala samarbetet till stöd för ländema i Central-och . Här kan främst nämnas den s.k. G 24-grappen, , ,() och den europeiska återapp-byggnads- och (). Såsomframgår av ovanstående finns beslut om en ram för samarbetet med Central- ochÖsteuropa tfll och med /95. Ett fortsatt samarbete därefterföratsätter nya politiska beslut, baserade på bedömningar av den då rådandesituationen i regionen. Dehuvudsakliga verksamhetsområdena är tillståndsprövning avseende invandring ochmedborgarskap, överföring av flyktingar till , mottegande av asylsökandeoch flyktingar och åtgärder för invandrares långsiktiga integration i detsvenska samhället. De totela steteutgiftemaför området uppgår /94 till ca , vilketmotsvarar av stetens totela utgifter. beräknasstetens utgifter för invandring minska med i genomsnitt , för /98 uppgå tUl ca , vilket motsvarar ca 0,9 %av stetens totela utgifter. Diagram6.14 Stetens utgifter för invandring (miljarder kronor i1993/prisnivå) 1992/93:150 Bilaga1.2 87/88 89/90 91/92 93/94 95/96 97/98 Utgiftemapå invandringsområdet består främst av inkvartering av och försörjningsstödtill asylsökande deras asylsökningar prövas samt stetebidrag tillkommunema för mottegande av flyktingar. Dessa utgifter styrs främst av antaletasylsökande, asylprövningstiden samt beviljat antel uppehållstillstånd. Dengrundläggande utgiftetyrande fektom är tillströmningen av asylsökande.Korteiktigt är möjlighetema att styra asyltillströmningen begränsade (x;h kanendast ske genom t ex viseringsplikt och "signaler" om viUcakategorier som beviljas uppehållstillstånd i . Långsiktigt kan stymingenske genom ändrad invandringspolitik CKh intemationella överenskommelser. Från en nivå på 5 000 - 10000 personer i början av 1980-telet ökade antelet asylsökande successivtunder senare delen av 1980-telet CKh uppgick /90 till 38 700personer. Under /91 sjönk antelet asylsökande till 20 500 föratt /92 åter stiga kraftigt till 54 500 som en följd av händelseraa if d . Underinnevarande budgetårs förste har 62 500 personer sökt asyl iSverige. Av dessa kom från f d . Vid månadsskiftetmars/april månad bcxlde 83 300 personer i invandrarverkete förläggningar.En trolig utveckling för iimevarande budgetår är att det Prop. 1992/93:150 kommer totelt ca 70 000 - 80 000 asylsökande till . Iårete budgetproposition antogs för anslagsberäkningama avseende budgetåret1993/94 en inströmningsvolym om 30 000 asylsökande. Beräkningama i LK-kalkylenbaseras för hela pericxlen på en årlig inströmmning av 30 000 asylsökande. Konstnademaför Invandrarverkete förläggningsverksamhet påverkas, föratom av anteletasylsökande, bl.a. av handläggningstidema i asylprocessen, formen av boendevid föriäggningama, kapacitetsutnyttjande och innehåUet i verksamheten. , som på regeringens uppdrag genomfört en granskning avInvandrarverkete upphandling av förläggningskapacitet, bör en betydandekostnadseffektiv-isering kunna åstadkommas. Förhållandevisfå asylsökande medges uppehållstillstånd. gör att behovetav platser för kommunplaceringar av flyktingar inte är så stort. Översynen avmottegandet av asylsökande och flyktingar (SOU 1992:133) remissbehandlas undervåren 1993, med sikte på en proposition till senare sommöjliggör att förändringar kan genomföras . Förslagen omförändringar kan fä stor betydelse för utgiftsutvecklingen ,främst vad avser förläggningskostnadema. Enöversyn av invandrar-, invandrings- (x:h flyktingpolitiken (Dir 1993:1)påbörjas . Översynen skall vara slutförd senast den 1 mars 1994i den del som avser de invandrarpolitiska frågoma. Vad avser invandrings- ochflyktingpolitiken skall arbetet vara avslutet den 1 mais 1995. Resultetet avöversynen kan komma att fä stor betydelse för kostnadsutvecklingen under senaredelen av planeringsperioden. Stetensutgifter inom dette område går främst till olika former av branschstöd, främstinom jordbrukssektom. har betydande belopp utgått tillatt stödja det finansieUa systemet. är inga ytterligareutgifter inlagda för insatser i det finansiella systemet. I övrigt ingår iändamålsområdet bl.a. små företegsutveckling och bransch- ochkonsumentetödjande myndigheter. Utgiftema utgör av stetens totelautgifter /94. Diagram6.15 Stetens utgifter f9r näringsliv- och jordbruk (miljarder kronor i1993/prisnivå) 1992/93:150 Bilaga1.2 TT n I i _i ' . ' I ' ' I " ' I ' ""f" ■■■1"" ■■I'" '"V 87/88 89/90 91/92 93/94 95/96 97/98 Utgiftema har de senasteåren dominerate av stödet till det finansiella systemet och utgifter föromställningen av jordbruket. Det är regeringens mål attmed hjälp av lagstiftning och generella regler i stället för stetliga bidrag(Kh subventioner skapa föratsättningar för ett effektivt fimgerande näringsliv.1 huvudsak skall regleringar accepteras bara om de leder till effektiviseringav marknaderna. Stetligt ägande och branschstöd skall awecklas så långt det ärmöjligt. Huvudfrågan förjordbrukspolitiken är att reformera den svenskajordbruks- och livsmedelspolitiken cxh anpassa politiken till medlemskap i resultetet av ett eventuellt GATT-avtel. Regeringens förslag om enny skogspolitik innebär en betydande avreglering och en ökad frihet förskogsägama. Det stetliga ekonomiska stödet till skogsbruket föreslås minskakraftigt och huvudsakligen lämnas till ädellövskogsbmk och vissa natur- (x;hkulturvårdsåtgärder. (Kh skogsvårdsstyrelsemas oiganisationrationaliseras CKh anpassas till den nya skogspolitiken CKh myndighetemassektorsansvar för miljöfrågoma markeras tydligt. beslutede våren1990 om en ny livsmedelspolitik (prop. 1989/90:146, JoU25, rskr. 327).Omstälhiingen av jordbruket genomförs med siktet inställt mot en bättre balansmellan pnxluktion (Kh efterfrågan inom landet med en satening påalteraativ till dagens livsme- Eneffektiv näringspolitik kräver läste (Kh tydliga spelregler som ger Bilaga 1.2konkurrens på lika villkor och möjligheter för nya företeg att komma in påmarknaden. träder en ny skärpt konkurrenslag i kraft, sominnehåller förbud mot konkurrensbegränsande samarbete (Kh missbruk avdominerande ställning samt regler om kontroU av företegsförvärv. Den nya lageninnebär principiellt stora förändringar i den svenslca konkurrensrätten. Lagen(Kh de tillämpningsföreskrifter till den i form av gmppundanteg som regeringenutfärdar kommer successivt att följas upp. Ett omfettande avregleringsarbetekommer att bedrivas framöver. Arbetet berör ett flertel samhällssektorer.Ytterligare initiativ kommer att att tas till avreglering på nya områden (Khgenomförda reformer kommer att följas upp. Konsumentpolitikenses över av en parlamenterisk kommitté, . I uppdraget ingår att överväga konsumentpolitikens framtidainriktning, omfettning (Kh organisation. Utredningsarbetet skall avslutas underhösten 1993. Sverigesikter på en fiiUständig integrering med £G:s gemensamma jordbrukspolitik frånden dag blir mecUem. Ambitionen bör därvid vara att inga övergångsåtgärderskall behöva tillämpas sedan har blivit medlem samt att övrigakonkurrensbegränsande åtgärder undanröjs, i båda fellen på basis avömsesidighet. Jordbruket(Kh fisket hålls i stort sett utanför den integrationspiocess som blir följdenav ett EES-avtel. Ett EG-medlemskap kommer däremot att medföra storaförändringar med bl.a. anpassning till £G:s regelverk och deltegande i EGrsomfettande system. Umguayranda har på jordbruksområdet som mål att ledatUl ett avtel om successiv sänkning av stödet till jordbruket. Genom att sänkahandelssnedvridande exportstöd och gränsskydd är avsikten att få en stebilare(Kh mer livskraftig världsmarknad för jordbmkete råvaror. Enligtriksdagens beslut i behandlingen av skall öppna system för provningoch kontroU införas både för områden som regleras av EG-direktiv och för sådanasom regleras nationellt. Det innebär konkurrens mellan kompetensprövandeaktörer, som utför provning (Kh certifiering på affärsmässig bas. Utöverkompetensprövningen är marknadskontroUen ett stefligt åliggande. Enligt ennyligen genomförd utredning måste marknadskontroUen i förstärkas påinånga områden. Omslutningen i svensk marknadskontroU kan siktkomma att uppgä till något hundratal . Huvuddelen bör kunnafinansieras genom avgifter. 6.14 Vård och omsorg Underändamålet redovisas stetens utgifter för vård och omsoig. I huvudsak bestårdessa av vissa bidrag till hälso- och sjukvården, äldre-och handikappomsorgensamt missbrukar- (Kh ungdomsvården. Stetens utgifter inom dette område uppgårtill ca under /94, vilket motsvarar ca 1,av stetens totela utgifter. Stetens utgifter inomdette ändamål utgör endast en Uten del av de samlade utgiftema inom ändamåletdå ansvaret för vård och omsorg i förste hand är en angelägenhet.Vidare har de specialdestinerade stetsbidragen i stor uteträckning slopate isamband med den omläggning av stetens bidrag till kommunsektorn som skett år1993. Diagram6.16 Stetens utgifter för vård och omsorg (miljarder kronor i 1993/prisnivå) 1992/93:150 Bilaga1.2 utg. i mdkr 14i- av utg. 2, 87/88 89/90 91/92 93/94 95/96 97/98 Regeringenhar förelagt förslag om en handikappreform (prop.1992/93:159). Genom denna träder en ny rättighetelag ikraft, som ger funktionshindrade rätt tUl olika insatser, bl.a. till biträde avpersonlig assistent eller ekonomiskt stöd till sådan assistans. Reformensmerkostnad är ca . Regeringen har ocksåföreslagit att ett husläkarsystem mförs (prop. 1992/93:160). Detföreslås vara utbyggt till utgången av . För sjukvårdshuvudmännenskostnader föreslås ett stimulansbidrag från steten medtotelt . 1området ingår främst utgifter för kungliga hov- (Kh slottestetema. ,, , stebsmyndighetema och länsstyrelsema. De totela utgiftema förcentral förvaltning uppgår till ca under budgetåret1993/94, viUcet utgör av stetens totola utgifter. Diagram6.17 Stetens utgifter f9r central fSrvaltning (miljarder kronor i1993/prisnivå) 1992/93:150 Bilaga1.2 utg. i PTKdkr 10-r 87/88 89/90 91/92 93/94 95/96 97/98 Utgiftemainom dette ändamål har miskat . Anledningen är främst attanslaget för ADB-investeringar via Stetekontoret har upphört, samt debesparingar som gjorte inom förvaltningen. Inom länsstyrelsernasområden pågår ett stort antel stefliga utredningar som i större eller inindreuteträckning berör verksamheterna inom länsstyrelsema. Den viktigaste är denparlamentariska Regionberedningen som har i uppdrag att utforma förslag om denoffenfliga verksamhetens uppbyggnad (Kh inledning på regional nivå. Resultetetav arbetet skall redovisas . Det är således inte möjligtatt nu i verksamhetemässiga termer bedöma hur Regionberedningens förslag (Khannat utredningsarbete kan komina att påverka länsstyrelsemas uppgifter ochutgiftsbehov. 6.16 Fritidsverksamhet och kultur Inomändamålsområdet för fritidsverksamhet (Kh kultur anslås medel tUl kultur- ochmedieverksamhet, idrott, folkrörelser och kooperationen samt ungdomsfrågor. De totela steteutgiftemaför ändamålsområdet uppgår /94 till ca ,viUcet motsvarar av stetens totela utgifter. Diagram6.18 Stetens utgifter fOr firitidsverksamhet och kultur (miljarder kronor i1993/prisnivå) 1992/93:150 Bilaga1.2 i % av utg. Stetensutgifter till ändamålet har ökat stadigt . Den genomsnitfligareala ökningen uppgår till åriigen. UnderLK-perioden förändras inte stetens utgifter realt sett, mer än marginellt. Ettstort antel anslag inom området avser förvaltningskostnader. I övrigt bestårutgiftema bl.a. av produktionsstöd, konstnärsstöd (Kh aimat verksamhetestöd påkultur- och medieområdet, bidrag till oiganisationer och till olikaanläggningar för idrott (Kh friluftsliv inom idrottsområdet, bidrag till bl.a.allmänna samlingslokaler inom folkrörelseområdet, stöd till kooperativutveckling samt till bam- och ungdomsverksamheten. Detotela steteutgiftema för kultur- och medieverksamheten beräknas för budgetåret1993/94 uppgå tUl . Den av begärdapariamenteriska kommitten (Dir 1993:24) med huvuduppgift att utvärdera årskulturpolitiska beslut har tillsatte. Uppdraget skaU vara slutfört . 6.17 och intemationell samverkan Inomändamålsområdet för utrikesförvaltning (Kh intemationell samverkan anslåsmedel till m.m., bidrag till intemationellaorganisationer infomiation om i utlandet (Kh europeisk integration m.m.Totelt har ca budgeterate för dette ändamålsomrädebudgetår 1993/94, viket innebär att det utgör av stetebudgetensutgifter. Utgiftema minskar något dels till följd av nedläggningav utlandsmyndigheter, dels till följd av att vissa investeringar avslutas. Diagram6.19 Stetens utgifter för utrikesförvaltningen ocb intemationell samverkan (miljarder kronor i1993/prisnivå) 1992/93:150 Bilaga1.2 utg. i mdkr 5 i% av utg. -M:Utgifter i miljarder kronor f' '''V' ''T"' '"V 87/88 89/90 91/92 93/94 95/96 97/98 av utg. -0, Utgiftemaför utiandsmyndighetema, inkl. specialattachéer m.m. uppgår under budgetåret1993/94 till , varav 1 598 miljoner feller under UD:shuvudtitel. Ifest penningvärde har utgiftema för utrikesförvaltningen stigit .