prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — Därigenom återtas i viss mån marknadsandelar ivärldshandeln . En stor del av det förbättradekostnadsläget används dock till marginalförstärkningar Detta ska ses i ljusetav att den svenska exportindustrin inte genomförde några relativprishöjningarunder trots de kraftiga kostnadsökningama. Dessa togsig istället uitryck i sänkta marginaler och drastiskt försämrad lönsamhet. Dengoda lönsamheten i exportindustrin som uppstår kan också tänkas innebäraökade marknadsandelar av skäl som inte direkt är hänförliga tillprissänkningar, i.ex. ökade kvalitélssatsningar eller intensifieradmarknadsföring. Dessutom kan den svaga efterfrågan på hemmamarknaden väntasmedföra ökat intresse för exporisastningar I detta avseende var situationen denmotsatta under överhetlningsåren mol sluiet av dåefterfrågesituationen och prisutvecklingen på hemmamarknaden hämmade exporten.Under slutet av perioden upphör marknadsandelsökningen vilket innebär att dentotala exporten ökar med i genomsnitt 5,till1998. Diagram12:1 export, jämförelse och . Årligprocentuell förändring, priser. 1992/93:150 Bilaga1.1 , / I Export 1989-1998 | 1979/1989 1981/1991 1983/1993 1985/1995 1987/1997 Källor: och Storabytesbalansöverskott leder till viss appreciering Närden inhemska efterfrågan gradvis återhämtar sig stiger också importen. Dettaiimebär att nettoexportens bidrag till tillväxten successivt avlar underperioden. Icke desto mindre visar kalkylen all överskotten i utrikeshandelnblir betydande. Exportnettot, dvs. nettot av handeln med varor och tjänster,ökar från av BNP 1992 till ca 6,% 1995. Därefter väntas exportneliotligga kvar på denna mycket höga andel. Därmed kommer också bytesbalansen attvisa kraftiga överskott . Överskotten ibytesbalansen i kombination med den starka tillväxten och den låga inflationenbör innebära ett ökat förtroende för svensk ekonomi. Detta förhållandetillsammans med en låg kostnadsnivå i utgångsläget gör all det är högstrealistiskt att räkna med viss appreciering av kronan lill1998. Denna appreciering uppgår i kalkylema till 1,. Omfattningen avapprecieringen är självfallet mycket svårbedömd. En appreciering med 1,perår iimebär att svensk export håller oförändrade relativpriser under perioden.Delta sker dock genom en viss försämring eller "normalisering" avlönsamheten från den höga nivån 1994. Tabell 12.3 Industrin och utrikeshandeln Årlig procentuell förändring, priser -3,0 -0,8 -1,5 -10,0 -0,6 Övriga varor och tjänster -1,6 -1,1 -2,9 Övriga varor och tjänster 1992/93:150 Bilaga1.1 ' I procent av förädlingsvärdet. ' Exportpris/världsmarknadspris för bearbetade varor. '*Bearbetade varor, 'Förändring i procent av föregående års BNP. Världsmarknadsprisetpå bearbetade varor föratsätts öka med i utländsk valuta vilketinnebär en uppgång i svenska kronor med 1,. På motsvarande sätt skulle ocksåimportprisema öka med 1,om växelkurseffekten läggs tillvärldsmarknadspriset. 1 prognoserna väntas importprisema ökabetydligt långsammare än vad som motiveras av växelkursförändringar. Bakgrandenär att det svaga efterfrågeläget i väntas innebära en viss försiktigheti prissättningen och därmed försämrade marginaler för de utländska leverenlörerna.Dessa marginal försämringar kan inle väntas bestå när efterfrågeläget i Sverigeförbättras fro.m. Importprisema väntas därför öka snabbare änexportpriseraa vilket bidrar till att begränsa uppgången i exportnelto ochbytesbalans. Diagram 12:2 K och S-sektorn till 1998 1 K-sektorn | / '""■' /""""'" / ■ --■'' /" 1 S-seklorn \ 901981 1983 1985 1987 1989 1991 1993 1995 1997 Periodenkännetecknas alltså av att de utländska leverantöreraa till förstärkersina marginaler efter de stora försämringaraa efter deprecieringen islutet av 1992. Därmed höjs importpriseraa något mer än vadomvärldsinflationen och växelkursförändringen motiverar För den svenskaexportsektora är förhållandel det motsatta. Där sänks marginalerna vilketmöjliggör oförändrade relativpriser trots apprecieringen av kronan. Detotala brattoinvesteringarna i ekonomin beräknas vara lägre 1994 än1990. Brattoinvesteringaraas andel av BNP minskar därmed kraftigt. Mätt i 1985års priser minskar denna andel från 1990 lill 1994. 1 löpandepriser är nedgången ännu kraftigare, från till . En viss nedgångär naturiig i en lågkonjunktur men storleken här är exceptionell. Återhämtningenför investeringarna börjar i de exportberoende delarna. Investeringsaktiviteteni industrin väntas sålunda öka Den svaga inhemska efterfråganinnebär dock att uppgången för övriga investeringar kommer . 1995finns föratsättningar för en stark invesieringslillväxt. Industrinsinvesteringar fortsätter att öka som återhämtningen av den inhemskaefterfrågan då blir påtaglig. Stark lönsamhet, fallande ränlor samt kraftigproduktionstillväxt gör att föratsättningaraa för en expansion av näringslivetsinvesteringar är goda. fortsätter satsningaraa påinfrastrakturinvesteringar väntas de totalabrattoinvesteringaraa öka med och därmed vara den del av efterfrågesidan som Prop.1992/93:150 Bilaga 1.1 Det positiva bidraget fill BNP-tillväxtenuppgår dessa Prop. 1992/93:150 år till Bilaga 1.1 Diagram 12:3 BNP-tillväxten och dess användning1982-1998. Förändring i procent av BNP föregående år. Årliga genomsnitt, 1985års priser. 1982-1986 1986-1990 1990-1994 1994-1998 Källor: och Årlig procentuell förändring, 1985 ärs priser -11,0 -8,9 -5,7 -15,3 -16,8 -6,5 -3,5 -7,6 -28,4 -39,9 -5,0 3,0 15,0 8,0 0,0 3,0 15,0 8,0 5,0 3,0 Maskininvesteringar By ggnads investeringar -14,7 -7,8 -3,6 -13,3 4,8 -15,4 Trotsdenna uppgång ulgör investeringaraa av BNP 1998 jämfört 1990(löpande priser). Det finns flera faktorer som gör att denna andel inte når upptill nivå. Bostadsinvesteringarna väntas förbli mycket lågaunder perioden. Främst gäller detla nybyggandet där antalet påbörjadelägenheter uppgår till mellan 10 000 och 20 000 jämfört med ca 70 000 år1990. De höga investeringsnivåeraa under 1980-talel förkommersiella kontorslokaler, hotell och restauranger m.m. får knappast någonmolsvarighel . En utveckling från kapitalintensiv lillkunskapsintensiv industri kan väntas medföra lägre investeringsbehov. En godtillgång på arbetskraft kan också möjligen innebära att den arbetsintensivadelen av industrin ökar sin andel. Prisnivån i byggnadssektorn drevs upp kraftigtunder överhettningen i slutet av 1980-lalel. lill 1994väntas prisema på byggnadsinvesteringar falla med totalt . Därefterutvecklas investeringspriserna i paritet med övriga priser i ekonomin. Detkraftiga fallet i investeringskvoten inkluderar således också enpriskomponent. Diagram 12:4 Investeringskvot samt bruttosparande1970-1998 Andelav BNP, % 26 24 22 20 18 16 14 12 10 \ I Investeringskvot I 1970 1974 1978 1982 1986 1990 1994 1998 Källor: ochFinansdepartementet Detär viktigt att se det kraftiga bylesbalansöverskottet i ljuset av dennainvesteringsutveckling. Som framgår av diagram 12.4 är brattosparandet iekonomin 1998 inte onormalt högt. Skillnaden mellan brattosparandet ochinvesteringsnivån, som definitionsmässigt utgör bytesbalansen, är dock betydande.Under en period med så låg investeringsnivå är det naturligt att en del av detinhemska sparandet kanaliseras fill utlandet, vilket tar sig uttryck i ettbytesbalansöverskott. 1992/93:150 Bilaga1.1 Diagram 12:5 Bruttoinvesteringar (LP) samtbruttoinvesteringar exklusive Prop. 1992/93'150 bostäder (FP), andelar av BNP R'1 11 22 20 18 16 14 12 10 Inklusive bostäder(LP) | I Exklusive bostäder(FP) | 1970 1974 1978 1982 1986 1990 Källor: Statistiska centralbyrånoch 1diagram 12.5 framgår att de totala brattoinvesteringama som andel av BNP ilöpande pris faller kraftigt och att motsvarandeåterhämtning är tämligen begränsad. Den undrekurvan visar utvecklingen i fasta priser och med bostadsinvesteringnaexkluderade. Med detta mått är nivån 1998 nästan i paritet med nivå.Slusatsen som kan dras utifrån diagram 12:5 är att skillnaden iinvesteringskvot till övervägande del kan förklaras meddet lägre bostadsbyggandet i kombination med det prisfall påbyggnadsinvesteringar som diskuteras ovan. Måttligökning av den privata konsumtionen Hushållensreala inkomster växer lill 1998 med 1,. Deminskade transfereringaraa och de höjda skattema som ingår i kalkylensföratsättningar ger ett negativt bidrag till realinkomstutvecklingen somuppgår lill . Den privata konsumtionen beräknas öka medi genomsnitt 2,Denna konsumtionstillväxt kan alltså endast uppnåsgenom ett minskat sparande. Hushållens nettosparkvot minskar från 7,1994till 1998. Således är hushållens sparandeminskning avungefär samma storleksordning som den totala effekten av besparingsprogrammet. Sparbeteendet en stabiliseringspolitisk nyckelfråga De dramatiskaförändringama i hushållens sparbeteende gör att det är mycketvanskligt att bedöma sparkvotens utveckling i detta tidsperspektiv. Samtidigtär denna fråga ytterst väsentlig för den ekonomiska utvecklingen urstabiliseringspolitisk synvinkel. 9Riksdagen 1992/93. Nr 150 Bil. förhushållssparandet som skisseras i kalkylen kan i flera avseenden karaktäriserassom gynnsamt. Om sparkvoten istället skulle fortsätta att stiga under t.ex.1995 riskerar återhämtningen av den inhemska ekonomin att fördröjas väsentligt.Visserligen sker en stark tillväxt av exporten och därmed sysselsättning ochinvesteringar i den konkurrensutsatta sektorn. Denna är emellertid för litenför att ensam kunna bryta trenden med ökad arbetslöshet i ekonomin som helhet.Om den privata konsumtionen blir alltför svag uteblir också uppgången av detotala brattoinvesteringaraa och därmed återhämtningen i ekonomin som helhet.Man kommer då in i en ond cirkel där de offentliga finanseraa förämrasylterligare, vilket i sin tur kan öka hushållens osäkerhet om framtidapensioner, försäkringssystemen m.m. och leda till elt ännu högre sparande. Åriigprocentuell förändring, priser 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1992/93:150 Bilaga1.1 Real disponibel inkomst Nettosparkvot Privat konsumtion Offentlig konsumtion 3,1 8,1 -1,9 0,3 -4,2 7,4 -3,5 -1,0 -0,2 7,5 -0,2 -1,4 1,6 7,0 2,0 -1,0 1,7 6,2 2,5 -1,0 1,8 5,2 3,0 -1,0 1,8 4,1 3,0 -1,0 -1,1 -2,6 -0,6 ' Hushållens totala nettosparande i procent av disponibelinkomst. Omsparkvoten når mycket höga nivåer och detta beteende inte har någon egentliggrand i den långsiktiga incitamenlsstrakturen etc riskerar också så småningomhot om ett motsatt slabiliseringpoliliskl problem alt uppstå. Potentialen försnabba och kraftiga ökningar av den privata konsumtionen blir då mycket stora.När denna potential till slut realiseras kan efterfrågeeffeklen bli så våldsamatt en överhettning hotar. En ytterligare utdragen lågkonjunktur innebär ocksåökade inslag av långtidsarbetslöshet med åtföljande utslagning. Därmed kan ensådan överhettning inträffa vid relativt höga arbetslöshetsnivåer Ett scenariomed denna karaktär presenterades i . harekonomin försvagats väsentligt. Detta gör alt en sådan hotbild inte är aktuelli ett så närliggande tidsperspektiv som i LU-scenariot, där överhettningeninträffade . Å andra sidan innebär ovanstående all enutveckling med överhettning etc. kan bli mycket dramatiskt i ett senare skede. Denoffentliga konsumtionen hålls tillbaka Kalkylenbygger på föratsättningen alt utgifteraa för den skattefinansierade offentligakonsumtionen skall vara realt konstanta. Detta innebär att utgifterna får ökahögst i takt med den allmänna prisutvecklingen -BNP-deflatora. Eftersommerparten av utgifteraa för offentlig konsumtion utgörs av lönekostnader, vilkaberäknas öka snabbare än BNP-deflatora lillföljd av produktivitetsökningar i den privata sektora, ökar i kalkyleraa Prop.1992/93:150 priset för offentlig konsumtion jämfört med BNP-deflatora med 1 %per Bilaga . För att de skattefinansieradeutgifteraa för den offentliga konsumtionen skall vara realt oförändrade krävsdärför att volymen av de resurser som används för skattefinansierad offentligkonsumtion minskar lika myckel som det relativa priset ökar. Mot denna bakgrandräknas i kalkyleraa med en årlig minskning av den offentliga konsumtionsvolymen såväl den statliga som den kommunala under perioden 1995-1998.Innebörden i detta är att antalet arbetsfim-mar som används för produktion avskattefinansierad offentlig konsumtion måste minska Enminskning av den relativa lönen jämfört med den privata sektora reducerarvolymminskningen. Dendemografiska utvecklingen iimebär en press på en snabbarekonsumtionsutveckling. När kommunema inte kan tillfredställa denna efierfråganär det troligt att den privata konsumtionen av samma slags tjänster ökaristället. Denna typ av tjänsteproduktion är ofta arbetsinten-siv. Om sådanproduktion i högre grad också produceras inom den privata tjänstesektom innebärdet att den genomsnittliga produktiviteten i näringlivet av detta skäl blirlägre. Denna sammansättningseffekt dämpar alltså tillväxttalen för produktiviteteni näringslivet. Denöppna arbetslösheten väntas uppgå till av arbetskraften Samtidigtulgör antalet personer i arbelsmarknadspoltiska åtgärder också avarbetskraften. Således väntas av arbetskraften stå utanför denreguljära arbetsmarknaden . När den ekonomiska tillväxten enligtkalkylen tar fart fro.m 1995 börjar också arbetslösheten att minska. Det firmsdock en rad skäl till att nedgången kommer att bli tämligen långsam. Tabell 12:6 Arbetskraftens produktivitet 1975-1982 1982-1986 1986-1990 1990-1994 1994-1998 Näringslivet 2,0 2,2 0,9 2,4 2,0 varav industri 1,7 3,8 1,9 4,2 2,6 Produktivitetenhar föratsättningar att utvecklas gynnsamt Det finns en stor potential tillökat arbetskraftsutbud när efterfrågan på arbetskraft tar fart. En växandegrapp människor har inte ansett del vara lönt all aktivt söka jobb underkrisåren och därmed inte heller registrerats som arbetslösa (de s.k. latentarbetslösa). Till detta kommer avvecklingen av den temporära utbyggnaden av detreguljära utbildningssystemet som genomförts . En kraftig expansion sker i K-sektora somt.ex kommunerna gör stora neddragningar. Därmed blir ekonomin mer kapitalintensivoch mindre arbetsintensiv. Neddragningama i den offentliga sektom slår därmedhårdare på sysselsättningssidan än vad försörjningsbalansens volymutvecklingarantyder Inslaget av strakturomvandling är påtagligt. Det ärinte samma typ av kompetens som kommer att efterfrågas som . Risken är uppenbar att långtidsarbetslöshet ochutslagning inte går att undvika. Därmed skulle jämviktsarbetslöshetensuccessivt öka även om en ambitiös arbetsmarknadspolitik börinnebära att utvecklingen inte behöver bli lika allvarlig som i iövrigt. Diagram 12:6 BNP-tillväxt och arbetslöshet 1992/93:150 Bilaga1.1 /\.. / / / / / 1980 1983 1986 1989 1992 1995 1998 Arbetslöshetenminskar i kalkylen med . Produktivitetstillväxten inäringslivet är i genomsnitt . Detta innebär att näringslivetssysselsättningsexpansion totalt uppgår till ellerca 270 000 personer faller den offentliga sysselsättningenmed ca 60 000 personer. Den lotala arbetslösheten (inkl personer i åtgärder)minskar från av arbetskraften till 1998. Med antagandetom oförändrad relation mellan antalet öppet arbetslösa och antal iarbetsmarknadspolitiska åtgärder kommer den öppna arbetslösheten mot slutet avperioden att uppgå till . -2,9 -4,0 -0,7 -4,1 -4,1 -1,0 -1,9 -2,5 -0,9 1992/93:150 Bilaga1.1 Procent av arbetskraften. Braitosparandeti den svenska ekonomin, dvs. summan av det reala och det finansiella sparandel,var relativt stabilt . En viss uppgång i brattosparandets andelav BNP skedde mot slutet av decenniet främst genom att de reala investeringaraaoch den offentliga sektoras brattosparande då steg påtagligt. Under 1990-taletsinledning har brattosparandets andel av BNP gått ned till följd av attinvesteringaraa och sparandet i den offentliga sektora sjunkit. Det totala finansiellasparandet i den svenska ekonomin, vilket är lika med bytesbalansens saldo,förbättrades första hälft men minskade under slutet av1980-talet främst på grand av att det finansiella sparandet i den privatasektom föll. Avregleringen av kreditmarknaden medfördeen kraftigt ökad utlåning. Hushållens sparande sjönk från av dendisponibla inkomsten 1985 till ca -. stegden offentliga sektoras sparande, framför allt islutet av , bl a genom att de nominella skattebaserna växte kraftigtoch genom att utgifterna för arbetsmarknadspolitiska åtgärder var relativtlåga. Efterhandsom överhettningen avtog bröts den negativa sparalveck-lingen i den privatasektora. Fallande fastighetspriser och värdeminskningar på andra tillgångarunder 1990-talets början, det nya skattesystemet, den stigande arbetslösheten,en ökad osäkerhet etc. bidrog till att vända det privatasparandets utveckling. Hushållens sparkvot steg härmed snabbt och låg under1992 kring . Förelagens finansiella sparande har också ökat markant, främstpå grand av låga investeringar. För den offentliga sektomutvecklades det finansiella sparandet från början av 1990-lalet åt motsatthåll. Överskottet i den konsoliderade offentliga sektom under slutet av1980-talet har inledning övergått i ett växande underskott,vilket beräknas motsvara av BNP. Konjunktumedgången harmedfört alt skatteinkomstema minskat som kostnaderaa för arbetsmarknadspolitikenoch ersättningen till de arbetslösa liksom stödet lill banksektorn stigit. Deväxande underskotten har också inneburit att ränteutgifterna ökat kraftigt. Växlingeni utvecklingen mellan den privata och den offenlliga sekloras Prop. 1992/93:150finansiella sparande har emellertid inte varit helt symmetrisk. Den Bilaga 1.1kraftiga nedgången av sparandet i den privata sektom under slutet av 1980-taletmöttes inte fullt ut av den offentliga sektoms sparandeuppgång. Detta bidrog ihög grad till den överhettning som uppstod i den svenska ekonomin under slutetav 1980-talel. Bristen på sparande avspeglades i ett ökat underskott ibytesbalansen. har den extema balansen successivt förbättratsoch underskottet väntas ha eliminerats 1993. Utifrånde kalkyler över den reala ekonomiska utvecklingen somredovisats tidigare beräknas brattosparandet i den svenska ekonomin öka somandel av BNP . Såväl investeringama som denoffentliga sektoms brattosparande stiger avsevärt. Braitosparandet i denprivata sektom, vilket är mycket högt, beräknas minska som andelav BNP. Det antas emellertid ligga klart över 1980-talets nivå . Nedgångi den höga sparkvoten men ändå ett högt sparande sett i historiskt perspektiv Hushållenssparande har stigit kraftigt under 1990-lalets inledande år uppgicksparkvoten till 8,, vilket är en mycket hög nivå historiskt sett. En vissnedgång föratses . Den konsolidering av hushållens skulder somsker efter den kraftiga låneexpansionen under senare delen av 1980-lalet tordeefterhand minska i styrka. Detta tillsammans med den påtagligt förbättradeBNP-tillväxlen, de ökade realinkomstema och den sjunkande arbetslösheten kanväntas medföra en fortsatt nedgång i hushållens sparkvot under perioden1995-1998. Tlabell 12:8 Hushållens disponibla inkomster, konsumtionoch sparande 1992-1998 Procentuell förändring Löpande priser Transfereringar från off. sektor Övriga inkomster netto Direkta skatter och avgifter 644 347 135 286 -1,5 6,5 5,1 1,7 5,4 -1,0 13,1 6,1 -1,3 11,4 6,0 -0,3 8,5 5,8 Nettosparkvot, nivå i % Flerafaktorer talar emellertid för att denna nedgång blir begränsad och att sparkvotenkan väntas komma att ligga på en förhållandevis hög nivå framtill 1998. En sådan faktor är att den ekonomiska krisen under 1990-talelsinledning sannolikt har en "demonstrafions- effekt" som innebäratt sparbenägenheten ökar Enligt kalkyleraa minskar arbetslösheten underperioden, men arbetslöshetsnivån beräknas, även vid slutet av perioden ligga påen för del hög nivå. Detta tillsammans med kraven på nedskämingar ochförändringar i de offentliga transfereringssystemen medför sannolikt attbenägenheten att spara, för att sörja för den sociala tryggheten, ökar. Detviktigaste långsiktiga sparmotivel, de framtida pensionema, kan också väntas fåökad betydelse . Dessutom innebär den demografiska utvecklingen attden andel av befolkningen som är i de åldrar som är särskilt sparbenägna växerunder . Vidare torde den lägre skatten på kapitalinkomster ävenlångsiktigt stimulera ett högt sparande. Häratöver innebär de ökade kraven påegeninsats vid köp av bostad ett skärpt sparkrav, vilket sannolikt blirmärkbart framför allt i de yngre åldersgrapperaa. Under1993 och 1994 beräknas hushållens sparkvot ligga kring 7 1/. I kalkylema harantagits att denna i utgångsläget historiskt sett mycket höga sparkvot sjunkersuccessivt och stannar vid 1998. Diagram 12:7 Hushållens sparkvot 1980-1998 1992/93:150 Bilaga1.1 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1995 1998 Källor: Statistiska centralbyrånoch Gynnsamkonkurrenskraftsutveckling medför god vinstutveckling i den konkurrensutsattasektom Delfinansiella sparandet i företagen, som länge varit negativt, har förbättratsunder 1990-talets inledning och beräknas bli positivt 1993. Minskadeinvesteringsvolymer, dämpade lönekostnader, en förbättradproduktivitetsutveckling samt deprecieringen av kronan är bidragande faktorerhärtill. Vinstandelamai näringslivet, vilka var påtagligt tillbakapressade , steg1992 och återhämtningen beräknas fortsätta . Den därmed uppnåddavinstnivån, vilken är i paritet med den som uppnåddes i början av 1970- och1980-talen, kalkyleras bli ungefär oförändrad fram lill 1998.Enligt kalkylema skulle härmed det finansiella sparandet i de icke-finansiellaföretagen ungefärligen ligga kvar på den nivå som uppnåtts 1993, dvs. motsvara2-3% av BNP . Denna utveckling kan huvudsakligen föras tillbakapå en låg kostnadsutveckling samt en, trots kraftiga ökningar ,förhållandevis låg investeringsnivå.Det är framför allt i industrin som enstark utveckling är att vänta genom den avsevärda konkurrenskraftsförstärkningsom skett och den härigenom genererade exportledda tillväxten. För de finansiellaföretagen, vilka drabbats mycket hårt av fallande tillgångsvärden,kreditförluster etc, kalkyleras det finansiella sparandet däremot sjunka. (Finanskrisen och dess effekter i ett medelfristigt perspektiv behandlas ikapitel 13). Näringslivets investeringar,som har minskat i rad, beräknas öka avsevärt . Härigenomsjunker företagens finansiella sparande som andel av BNP mot slutet avkalkylperioden. Tabell 12:9 Företagens inkonister 1992-1998 1992/93:150 Bilaga1.1 Procentuell andel av BNP Driftöverskott, brutto Transfereringar, netto Investeringar 181 -11 167 12,6 -0,8 11,6 16,6 1,5 9,1 8,9 16,1 -0,1 Förbättringav den offentliga sektorns finanser Denoffenlliga sektoms finansiella sparande har försämrats kraftigt under1990-talels inledande år. beräknas underskottet i det finansiellasparandet för sektom som helhet uppgå till och därmedmotsvara av BNP. Inemot av detta underskott beräknas vara avstrakturell karaktär, dvs ej hänförligt till det låga kapacitetsutnyttjandet iekonomin. I den reviderade finansplanen presenteras en plan för hur denoffentliga sekloras strakturella underskott kan minskas successivt ochelimineras . Programmet innebär årliga budgetförstärkningar med10 miljarder i fasta priser samt realt oförändrade offentligakonsumtionsutgifter . Skattekvoten,dvs skatteraa och avgifteraas andel av BNP som uppgår till ,beräknas vara ungefär oförändrad . Som nämndesinledningsvis föratsätts ett ökat skatteuttag från hushållen somett led i konsolideringen åV den offenlliga sektorasfinanser Vid oförändrade skatteregler sjunker skattekvoten. Härtill bidrar fördet första den "duala" utvecklingen av ekonomin , dvs konkurrensutsatta sektora beräknas växa snabbare än den skyddade sektora.Detta har en dämpande effekt på skatteintäkteraa på grand av att denkonkurrensutsatta sektora genererar förhållandevis låga skatteintäkter bl.a. genomatt mervärdeskatt inte utgår på den förhållandevis snabbt växande exporten.Vidare är vissa punkt-skaller bestämda i kronor och ören i stället för iprocenl av värdet. Prisökningar medför därför realt sjunkande punktskatter,vilket leder till en sänkning av skattemas andel av BNP. Tabell 12:10 Den offentliga sektorns inkomster ochutgifter 1992/93:150 Bilaga1.1 -7,8 -13,4 -11,1 -10,5 -9,0 -6,1 -3,6