prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — organisationen attadrainistrera bidrag. Stödet kan då också samordnas med j>rop 1992/93-100 R/WV:s ordinarie bidragsgivning till vård av kulturhistorisktvärdefull bebyg- gjj 12 gelse. En annan faktor är att belastningen påstatsbudgeten framgår direkt Enomvandling av stödet till ett rent kulturbidrag ger möjligheter till klararestyming av insatsema. Det nuvarande stödet ingår som en del av bostadsfinansieringssystemet,som bl.a. syftar till alt förbättta bostäder ur bostadssocial synvinkel. Ivissa avseenden kan detta innebära en målkonflikt. De kulmrhistoriska kraven påautencitet och små ingrepp kan stå i motsats tUl de de bostadssociala kraven påutrymmes- och hygiensiandard. LUcaså har det hittillsvarande systemetskonstmktion styrt mot stora engångsinsatser där fönsterbyten, omfattandeinteriörförändringar med flera kulturhistoriskt oönskade åtgärder har ingått.Den frikoppling av kulturstödet frän bostadsfinansieringen som här föreslåsger däremot raöjligheter att rikta de statiiga kulturbidragen till sådanaåtgärder som är kulturhistoriskt motiverade och önskvärda. För kulturmiljövården är det väsentiigt att kunnabistå ägare med stöd till renovering och underhåll. För att husenskulturhistoriska värden skall bevaras på bästa sätt är det en fördel om huseni stället för att byggas ora underhålls och raoderaiseras varsamt efter handsom nya behov uppstår. Sannolikt kommer del nya generella bostadsfinansieringssystemetatt få den ur kultur-miljösynpunkt positiva konsekvensen att ombyggnaderna iframtiden blir mindre genoragripande än de varit. Det oravandladekulturstödet bör i fortsättningen inte bara kunna utgä vid orabyggnad, utanockså för att täcka antikvariska överkostnader vid renovering och underhäll.Stödet bör benämnas Kulturstöd vid ombyggnad m.m. Enannan fråga är om det är berättigat att även i fortsätmingen ge kulturstödriktat tiU en bestämd byggnadskategori, dvs. Bland annat med hänsyntill de redovisade stora behoven inom detta oraråde anserjag att det finnsanledning att förbehålla stödet för insatser i det äldre bostadsbeståndetKulturstödet bör dock inte vara formellt knutet till statens generella stödtill bostadsbyggandet även ora det i första hand skall utgå i samband med ombyggnadersom delfinansieras med de generella räntebidragen. Kulturstödvid orabyggnad bör lämnas inom en ärlig beslutsram pä joner kronor. Beloppet kan jämföras med den gällande ramen för tilläggslån och förhöjt bidragsunderlag ora . Jag har emellertid funnit all det nya bidraget bör beräknas till den något lägre nivån, dels raed hänsyn till att ett bidrag bör vara av störte värde för en fastighets ägare än ett raotsvarande tilläggslån, dels raed tanke på att en del av kultur stödet bör utgå genom en möjlighet för fastighetsägaraa all i vissa fallerhålla 138 elt förhöjtbidragsunderlag inom ramen för den generella bostadsfinansieringen. Jagåterkommer senare till frågan. Beträffande remissinstanseraas kritUc mot attkulturstödet beräknas alltför knappt vill jag erinra om att den uttedning, varsförslag jag här har redovisat och bedömt, har haft lUl uppdrag alt klargöralämpligheten av och formeraa för en omvandling av det existerande kultursiödeitill bidrag. Mot den bakgrunden har säledes inte någon samlad värdering avstödbehovet gjorts. Prop.1992/93:100 Bil. 3 Stöd till sammanhållna bostadsmiljöer Mittförslag: Bedöraning av antikvariska överkosmader skall tillärapas efter sammaprinciper sora gäller för befmtiigt byggnadsvårdsbidrag. I fortsätmingen börstöd utgå till bostäder och koraplementbe-byggelse i vid mening. Kommitténsförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstansernas synpunkter: Samtiigaremissinstanser sora yttrat sig i frågan tiUstyrker förslaget Skälen för mitt förslag: Det är angeläget attfrämja bevarandet av hela och sammanhållna bostadsmiljöer. Mot bakgmnd av dettabör begreppet bostäder ges en vid definition. Kriteriema för vad som ärstödberättigad överkostnad bör jämställas med kriteriema för det befmtiigabidragssystemet för byggnadsvård, som handhas av RAÄ. I fortsätmingen bör stödsålunda utgå tiU komplementbebyggelse i vid raening, under fömtsätming attbostäder är dominanta i miljön. Säledes bör stöd exempelvis kunna utgå tiUlokaler i bostadshusens bottenvåningar i en stadsmiljö, eller till en matbodsom ligger intill mangårdsbyggnaden på landsbygden. Stöd bör också kunna utgåtiU bevarandet av en miljöbild vid sidan av själva bostadshusen, som parkytor,staket gatubeläggningar och dylikt 4 Differentierat stöd till byggnader med olika kulturhistoriskt värde Mitt förslag:Byggnadsminnesvärd bebyggelse och byggnader i oraråden av riksinttesse skallkunna ges bidrag raed av de kulturhistoriska raerkosmaderaa.Byggnader av störte kulturhistoriskt värde i allmänhet skall kunna ges bidragmed av de kulturhistoriska överkostnadema. Kommitténs förslag:Överensstämmer med raitt förslag. Remissinstansernas synpunkter: Saratiigaremissinstanser som ytttat sig i frägan tiUstyrker förslaget. Skälenför mitt förslag: Inom det befintiiga systemet för byggnadsvårdsbidrag hanterasbidragen i två nivåer. Byggnadsminnesvärd bebyggelse och bebyggelse inomområden av riksintresse kan få bidrag med upp tUl av de kulturhistoriskaöverkostnaderna, och byggnader med störte kulturhistoriskt värde i allmänhetkan få bidrag av över-kosmaden. Dessa regler är enkla atthantera och förstå, och de har därför fungerat på ett tillfredsställande sättFör att få ett administtativt lätthanterligt system är det därför rimligt attbyggnadsvårdsbidragets regler för differentiering överförs och tiUämpas inomdet nya omvancUade stödet tiU bostadshus. Bettäffandebebyggelsen inom områden av riksintresse kan förtydligandet göras att med dettaavses sådana byggnader som är av betydelse för de kulturvärden som konsumerarriksintresset Prop.1992/93:100 Bil. 5Krav och villkor för stöd Min bedömning:Bestämmelser om krav och villkor för stöd bör regleras i en förordning. Det ärangeläget att byggnadsminnesförkla-ringar genomförs. Kommitténs bedömning: Har förordat ett striktarekrav på att bygg-nadsminnesförklaringar skall genomföras i saraband raed attstörte bidrag utgår. Remissinstansernassynpunkter: Frågan ora skydd för de byggnader som fått kulturstöd diskuteras avde olika antikvariska myndighetema. Syn-pimkterna kan sammanfattas med att enbred enighet råder om att det är angeläget att byggnader som fått stadigt stödbevaras för framtiden. SärskUt länsstyrelserna framhåller emellertid att enstrikt tillämpning av ett krav på byggnadsminnesförklaring i samband med bidragsgivningenriskerar att göra stödsystemet alltför svårt att administrera. Flera instanserförordar att frågan ora skyddsbestämmelser övervägs ytterUgare. Skälenför min bedömning: Bestäraraelser ora krav och villkor för stöd bör regleras ien förordning. Det ankommer dämtöver på RAÄ att utfärda erforderliga allmännaråd. I bostadsfinansieringssysteraet har något formellt skydd inte införts föratt säkerställa det statiiga kulturstödet dvs. för att garantera att den stöddaåtgärden inte omintetgörs genom exempelvis en ny ombyggnad.Byggnadsminnesförklaring och skyddsbestämmelser i detaljplan är deskyddsinstmraent som har en rättsligt bindande verkan, raen ingendera har ipraktiken koramit till användning i någon störte utsttäckning i samband medlånegivningen. Jag anser att en sttävan bör vara att de statiiga insatsema iökad utsttäckning n7ggas genom byggnadsraiimes-förklaringar. Läns- ochlandsantikvariema har dock framfört farhågor för att man inte kommer att hinnagenomföra erforderliga byggnadsrainnesförkla-ringar. Mot denna bakgrund, ochraed hänsyn till alt det nuvarande systemet har fungerat tillfredsställande ochinga uppgifter har framkommit ora att hus sora har fått kulturstödhar förstörts, bör formerna för byggnadsminnesförklaring ochskyddsbestämmelser övervägas ytterligare. I ett sådant sammanhang bör ocksåförhållandet mellan kulturstödet och lagens (1988:950) ora kulmrminnen m.m.(KML) regler om ersätming till fastighetsägare vid byggnadsminnesförklaringbehöva ses över. Länsstyrelsenhar möjlighet att med stöd av 3 kap. 6 § KML besluta om anmälningsplUct tilllänsstyrelsen innan en byggnad som kan komraa i fråga förbyggnadsrainnesförklaring rivs eller väsentiigt ändras. Jag vill erinra ora attlänsstyrelsema kan använda denna bestäramelse i samband med att ett merOmfattande kulturstöd ges till en ombyggnad och en byggnadsminnesförklaring avolika skäl inte kan genomföras i samband raed uppmstningen. Prop.1992/93:100 Bil. 6 Ansvaret för stödetoch anslagsform Mittförslag: Stödet bör så längt möjligt anpassas till formema förRiksantikvarieämbetets befintUga byggnadsvårdsbidrag. Medel för kulturstödetbör anvisas som ett förslagsanslag som disponeras av EnårUg beslutsram bör fastställas. Komnutténsförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstansernassynpunkter: Samtiiga remissinstanser som ytttat sig i frägan tiUstyrkerförslaget Skälen för mitt förslag: har Boverketansvaret för anslaget tiU förhöjt bidragsunderlag och tilläggslån, medan RAAhar ansvaret för hur tiU-styrkanderamen umyttjas. I och med att stödetomvandlas till ett rent kulmrbi-drag bör överta hela ansvaret för anslaget har ett system förbyggnadsvårdsbidrag med väl inarbetade mtiner för hantering och handläggning.Det nya kulmrbostadsstödei bör så långt möjligt anpassas till formema för . Detnuvarande kulturstödet disponeras genom ett förslagsanslag, som är kopplat årUg beslutsram. Det är väsentiigt att budgettekniken på denna punkt inteändras när RAÄ övertar anslaget. Beslut om stöd och reservation av medel görsinnan bygget startar, medan det normalt dröjer rainst ett eUer innanombyggnaden kan slutbesiktigas och medlen betalas ut Mittförslag: bör ha ett sammanhållande ansvar för anslagetsanvändning, men bör delegera kulturstödsramen tUl länsstyrelsema.Länsbostadsnäranderaa bör bittäda länsstyrelsemas kulturrailjöenheter ihancUäggningen. Fastighetsekonomisk kompetens bör tillförasRiksantikvarieämbetet för rådgivning, uppföljning, utvärdering m.m. ErforderUgaresurser för administtationen bör garanteras. Prop.1992/93:100 Bil. Kommitténsförslag: Överensstämmer med raitt förslag. Remissinstansernas synpunkter: SamUigaremissinstanser sora ytttat sig om möjUgheten att delegera besluten om stödfrån tiU länsstyrelsema ställer sig positiva till förslaget.Remissinstansema anser att länsstyrelsema kommer att vara väl skickade att handläggaärendena ora länsbostadsnämndema inttegreras inom länsstyrelsema. Förettädareför länsstyrelsema framhåller emellertid att uppgiften innebär en inteobetydUg belasttiing på vars kostnader måste täckas. Skälen för mitt förslag: Jag har tidigare i mittförslag under anslaget Kulturmiljövård redovisat mina överväganden om att låtaRAÄ delegera beslut om förekommande bidragsmedel till länsstyrelsema /94. En delegering av beslut om kulturstöd vid orabyggnad bör ikonsekvens med detta genomföras saratidigt. Jag avser alt senare återkomma tiUregeringen om bemyndigande för att göra en sådan delegering. Jag föreslår att delegeringen av kulturstödethanteras på följande sätt. Medlen bör anvisas över anslag. bör i sintur fördela ramen och delegera beslutanderätten till länsstyrelsema. Varjelänsstyrelse bör få en egen rara med ett visst garanterat gmndbelopp för entteårsperiod i taget. Detta gmndbelopp baseras på statistik över medelsbehovenunder de närmast föregående åren. Gmndbeloppet omprövas ellervid störte anslagsförändringar. En mindre del av det totala anslaget börfördelas vid varje budgetårskifte ttU exttaordinära satsningar i vissa län detåret Ett system med tteåriga planeringsramar komraersannolikt att innebära stora fördelar när det gäller ombyggnadsstödet. Förmånga länsstyrelser kommer det att underlätta arbetet när möjlighet ges attkunna långtidsplanera och ha en bättre framförhåUning. Detföreslagna nya systemet kommer att innebära en del väsenUiga förändringarbettäffande handläggningen som en följd av att kulturstödet frikopplas från dengenereUa bostadsfinansieringen och att medlen och besluten föreslås blidelegerade frän RAÄ till länsstyrelsema. Ett nära samarbete raellan länsstyrelsemaskulturmiljöenheter och länsbostadsnämnderaa fömtsätts finnas kvar. Jagvill i detta sammanhang erinra om Statskontorets utredning om inordning avlänsbostadsnämndema i länsstyrelsema. förslaget genomförs komraerhandläggningen att helt skötas inom länsstyrelseraa och deras samlade ansvarför bidragets hantering och utbetalning bhr entydig. Detnya systemet för kulturstöd komraer att innebära att utbetalning av stödetöverförs från till kulturmUjövårdens organisation. I den mån kosmademaför utbetalningama inte ryms inom ordinarie förvalmings-resurser torde defå belasta bidragsanslaget Minaförslag fömtsätter även ett visst resurstillskott till RAÄ. Jag har vid minberäkning av RAÄ:s anslag tagit hänsyn tiU detta behov. Prop.1992/93:100 Bil. Enansökan om stöd till ombyggnad av ett kulturhistoriskt värdefullt hus passerari dag många instanser. Mitt förslag innebär en reduktion med tre eUer fyrainstanser viUcet i sig medför en påtagUg förenkling. Dennya bostadsfinansieringen fömtsätter inte någon medverkan genora des.k. En delegering av beslutanderätten över medlen från RAAtill länsstyrelsema föreslås. Alla kulturstödsärenden kommer atthandläggas av länsstyrelsemas kulturmiljöenheter, med länsbostadsnämnden somremissinstans vid behov. Om myndighetsansvaret för stödet dessutom överförsfrån till RAÄ försvinner ytterligare en instans. Denplanerade delegeringen i kombination med reduceringen av antalet handläggandeinstanser koramer att innebära en avsevärd effektivisering. Dubbelarbeteförsvinner, handläggningstider kortas och raan komraer att få ett bättte greppom den totala resursanvändningen. 8 Vissa insatser inom ramen för bostadsfinansieringen Mittforslag: En viss begränsad kulturinsats bör finnas inom ramen för den generellabostadsfinansieringen. Kulturhistoriskt motiverade anpassningskostnader vidombyggnad skall kunna medföra en höjning av bidragsunderlaget Kommitténsförslag: Överensstäraraer med mitt förslag. Remissinstansernas synpunkter: RAÄ, , , Länsstyrelsema i , och länsamt och Föreningen tillstyrkerförslaget anser att förslaget är alltför begränsat, eftersom detenbart gäller s.k. anpassningskosmader. avstyrker utredningensförslag i denna del. Verket anser art det inom det nya beslutadebostadssystemet inte finns någon möjlighet att inräkna sådana anpassningskostnadersom utredningen syftar på, eftersom åtgärdema i sig själva inte är bidragsberättigade.Boverket föreslår i stället att man inom ramen för det nya prop 1992/93-IOO bostadsstödet tar bort maxgränsen på 120 kvm för de kulturhistorisktvärde- gjj j 2 fuUa bostadshusen, eftersom det sannolUct inte kommer att bliraöjligt att förränta överkosmaden för stora lägenheter på marknadsmässigavillkor. Skälen för mitt förslag: En möjUghet tillförhöjning av det ordinarie bidragsunderlaget för ombyggnad, upp tiU samma nivåsom gäller för nybyggnad, för den kulmrhistoriskt värdefulla bebyggelsen kange stora vinster i administtation och effektivitet till en rimlig kosmad. I en enkät till länsantikvariema har framkommit atthuvuddelen av den stora mängd ärenden där ett statiigt kulturstöd ryms inom detordinarie bidragsunderlaget är ärenden som avser ansökningar om bidrag medmindre belopp. Den omläggning som genomförs komraer sannolUct art medföraatt en mängd ansökrungar om sådana mindre belopp kommer att uppkomraa somanspråk på kulturtamen. Jag har utifrån dessa förhållanden dragitslutsatsen att det, utan att det äventyrar målsätmingen om avregleringen avbostadssubventioneraa, kan vara rationellt att inom det nya stödets ram behållaen viss möjlighet till förhöjt bidragsunderlag för antikvariska merkostnader.Detta åstadkoms pä följande sätt En förhöjning bör kunna utgå endast förkulturhistoriskt motiverade anpassningskostnader. Anpassningskostnader kanuppstå när nödvändiga ingrepp skaU utföras på sädant sätt att de märks sålitet som möjUgt. Det bör här enbart vara fråga omanpassningskostnader som sammanhänger med stödberättigade åtgärder, dvs. ätgärdersora ingår i bidragsunderlaget. Sora tidigare redovisats bör man i övrigtnormalt inbegripa anpassningsätgärder vid ombyggnader i de åtgärder som fallerunder det generella varsamhetskravet i plan- och bygglagens 3 kap. 10 §. Sådanaanpassnings-åtgärder bör därför inte bettaktas som kulturhistorisk överkosmadoch vara berättigat tiU kulmrstöd. Förhöjningen bör vara förbehållen ombyggnader soraär av den omfattningen att projektet i kosmadshänseende överskrider gränsenför schablonen för ombyggnad, dvs. bidragsunderlaget kommer att uppgå till 80 %av bidragsunderlaget för nybyggnad. I detta fall bör finansieringsulrymmet motsvarandeupp till de återstående inom bidragsunderlaget för motsvarande nybyggnadkunna umyttjas för att täcka de antikvariskt motiverade anpassningskostnaderaa. För en sådan ordning talar att"80-procentsbegränsningen" motsvarar elt teoretiskt beräknatmarkvärde som ingår i nybyggnadsschablonema. Rivning och ändrad markanvändningbör emellertid inte ses som nägot generellt alternativ till ombyggnad av dekulturhistoriskt värdefulla bostadshusen. Avsikten är ju att de skall bevarasoch nybyggnadsrätten är följaktiigen utsläckt i detaljplanen. Detär därmed i mänga fall tveksamt om tomtmarken isolerat över huvud taget kanåsättas något faktiskt värde. Intyg om det antikvariska värdet bör vara enförutsätming för att det extra stödet skall kunna utgä. Förhöjningen bör interambegränsas. Beträffandemindre omfattande ombyggnader där de sammanlagda kostnaderaa inte när upp till"80-procentstaket", bör en fördyring på gmnd av anpassningsåtgärderkopplade tiU ombyggnaden på ett naturUgt sätt kunna ingå i denskälighetsbedömning som sker inom ramen för beräkningen av bidragsunderlagetför räntebidrag. Redan själva gmndkosmaden för åtgärden måste juskälighetsbedömas eftersom det inte finns några bidragsschabloner att tUlämpaför den underUggande stödberäkningen. Efter hand sora bostadssubventionema minskar kommervärdet av stödet att minska. kan ett stort antal mindre bidrag, somannars skulle gå över kulturtamen, hanteras pä ett enklare sätt Mitt förslag innebär vissa ändringar i förhållandetill tidigare ställningstagande om stödet tiU bostadsfinansieringen(prop. 1991/92:150 bil. 1:5, bet. I99I/92:BoU23, rskr. 1991/92:343) enligtviUcet ett förhöjt bidragsunderlag som jag nu förespråkat inte skulle kunnautgä. Jag har i denna fräga samrått med statsrådet . Prop.1992/93:100 Bil. 9 Utformning och hantering av stöd till arkeologiska undersökningar vidbostadsbyggande Mitt förslag:Tilläggslånen för undersökning av fast fomlämning omvandlas till bidrag.Nuvarande regler för stödet behålls i huvudsak, men bidrag bör inte utgä omexploatering står i motsats tiU antikvariska värden. Kommitténsförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstansernassynpunkter: Det är enligt mycket vUctigt att det finns klarakriterier för när RAÄ eUer skaU kunna vägra bidrag när särskildaantikvariska värden kan komma att skadas. Skälenför mitt förslag: En omvandling av tilläggslånen för undersökning av fastfomlämning uU engångsbidrag innebär administtativa fördelar av likartat slagsom jag tidigare redovisat bettäffande tilläggslånen för bostadshus. Genoraatt saraordna beslut enligt kulturrainneslagen om tillstånd tUl ingrepp i fastforalämning och bidragbeslutet inom en myndighet , kan väsentUgaadrainisirativa rationaliseringsvinster uppnäs. Motsvarandegäller även en samordning med det föreslagna decenttaUse-rade bidraget enligtförordningen (1988:1189) om kulturminnen m.ra. till kostnader för undersökningm.m. av fast fomlämning. De båda bidragen bör samordnas så långt som raöjUgtvid handläggningen. Överföringar raeUan anslagspostema bör kunna göras. Jaghar inte funnit anledning art ändra vilUcoren för stödet En viss justering avreglema och ett förtydligande av ändamålsbeskrivningen behövs dock. Densakkunskap som finns inom länsbostadsnämnderna kommer även i fortsättningen attbehövas för att ta fram underiag för art beräkna bidragets storlek. K) 1992/93. LUcsomtidigare bör stödet begränsas tiU enbart visst bostadsbyggande och /93 -100 endast avse direkta arkeologiska kostnader. Kostnader för maskineroch gjj 12 grovarbetskraft, liksora kringkosmader av olika slag, börbetalas av förelaget Stödet bör begränsas till att avse undersökningarav foralämningar utan synligt märke ovan jord. Sådana fomlämningar kan i vissafall vara svårare för företagen att fömtse konsekvensema av, jämfört medfomlämningar med tydligare upplevelsevärde. Stödet bör vidare kunna avse ävenkosmader till skydd för fomlämningen, tiU exempel överkosmader för så kalladskonsam gmndläggning enUgt av godkänd metod. Bidrag bör inte utgå ora särskUda antikvariskavärden skadas av företaget Det kan röra sig ora att delar av en fomlämning ärsärskilt värd att bevara, t.ex. vissa partier av kulturlagren i en äldrestadsbildnmg, eUer att en planerad nybyggnad kräver rivning av en byggnad medstort kulturhistoriskt värde. TiU bidraget bör även kunna knytas villkor omförbätttade antikvariska lösningar av planerad nybebyggelse, exempelvisbegränsning av våningsantal. 10 Tid för ikraftträdande och övergångsregler Den1 träder de förändringar i bostadsfinansieringssystemet i kraftsom jag redogjort för. De förslag sora jag här har presenterat kan avtidsskäl inte genomföras men jag föreslår att de ttäder i kraft såsnart som möjligt, dvs. Möjligheten att bevilja förhöjtbidragsunderlag försvinner den . Konsekvensen av detta blir attunder kan enbart tilläggslän för byggnadsminneshusbeviljas. Detta medför inga formeUa problem eftersom det inte i dagens systemfinns krav på förhöjning innan tUläggslån kan utgä, även om det oftasttillärapas så i praktiken. Däremot kan under detta halvår inte något stöd beviljastiU hus som är klassificerade som kulturhistoriskt värdefulla, men som inte ärav byggnadsminnesklass. 11 Behov av vidare utredningar Underarbetet raed uttedningen om kulturstöd vid orabyggnad aktuaUserades någraföljdfrågor som inte fick en slutiig behandling. -förhåUandet mellankulturbidragen och om ersätming i saraband medbyggnadsminnesförklaringar, -korapetenskrav i samband medombyggnad, -bedömningar av dekulturpolitiska konsekvensema av förslagen om fortsatt reforraering avbostadspolitiken samt -behovet av att utfallet av ettnytt kulturstöd utvärderas efter är 1995. Det ankommer på Riksantikvarieämbete att ta uppdessa frågor tiU övervägande på lämpligt särt. JaghemstäUer art regeringen föreslär art Bil. 1.godkänna de gmnder förstatsbidrag till kulturstöd vid ombyggnad m.m. som jag förordat, 2.medge en ram för deantikvariska myndighetemas tiUstyrkanden av kulturstöd vid orabyggnad avkulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse ra.m. på /94, 3.medge att av denna ram högst får disponeras för bidrag till arkeologiska undersökningskosmader isamband med bostadsbyggande, 4.godkänna vad jag förordat omförhöjt bidragsunderlag för kulturhistoriska anpassningskosmader (avsnitt 8), 5.till Kulturstöd vid ombyggnadm.m. för /94 anvisa ett förslagsanslag på . Museeroch utställningar Prop. 1992/93: ioo BiL 12 Centrala museer Decenttala museemas verksamhet redovisas saralat under denna mbrik. Medlenberäknas under två anslag. Centrala museer: Myndigheter och Centtala museer:Stiftelser. För de centtala museer som är statliga myndigheteranges de övergripande målen för verksamheten i följande bestämmelser:förordningen (1988:1131) med instmktion för och Statenshistoriska museer, förordningen (1988:677) med instruktion för Statenskonstmuseer, förordningen (1988:1183) med instruktion för Livmstkammaren,och förordningen (1988:1249) medinsttuktion för , förordningen (1990:571) medinsttuktion för , förordningen (1988:1185) medinstruktion för - emografiska, förordningen (1988:1186) medinstruktion för samt förordningen (1988:1184) med instruktionför Statens musiksamlingar. För stiftebema och Tekniska museetgäUer stadgar som har fastställts av regeringen resp. den 9november 1989.