prop · GG03230 · 1992-12-31 00:00:00 — En del remissinstanserhävdar att förslaget minskar valfriheten för eleverna och avstyrker därför. CSNoch de flesta kommuner tillstyrker förslaget om begränsning av elevers hemresoroch inackordering. CSN menar att om kommuner blir tvungna att ersätta eleversresor och inackordering som valt att gå i en annan skola än den kommunenanvisat kan det leda till försämringar i utbildningsutbudet för mindrekommuner. CSN tillstyrker också förslaget om en begränsning av kommunernasskyldighet att ersätta elevemas hemresor till 1/30 av basbeloppet för varjekalendermånad, men understryker att ersättningen i många fall bör vara högre. Länsstyrebeni anser att förslaget är en skälig och logisk koppling mellan enbegränsning av kommunernas ersättningsskyldigheter och elevernas ökadevalmöjligheter. i avstyrker en begränsning.Landstinget menar att elever som valt en annan skola än den kommunen anvisatbör få ersättning för hemresor alternativt inackorderingstillägg om de hadevarit berättigade tUl stödet om de hade valt den skola hemkommunen anvisat.Göteborgs kommun och Verkstadsindustrier menar att förslaget minskarvalmöjligheterna. 4 Valfrihet inom särskolan Arbetsgruppenföreslår i promemorian att elever skall beredas plats på olika särskolor inomhemkommunen, alternativt samverkanskommunen, i huvudsak enligt deras val avskola. En kommun bör dock inte vara skyldig att tillgodose elevens och vårdnadshavarensönskemål, om dessa är förenade med betydande ekonomiska och organisatoriskasvårigheter. Kommunens skyldighet att sörja för kostnadsfri skolskjuts skallinte omfatta sådana elever som väljer att gå i en annan särskola än densom kommunen/samverkanskommunen skulle ha erbjudit. munens skyldighet attinformera om valmöjligheterna inom särskolan Prop. 1992/93:230 skall lagfastas. De flesta kommuner har tillstyrkt förslaget medan organisationersom företräder föräldra-, elev- och handikappintressen har avstjfrkt. Kommunförbundetanser att valfriheten inom skolan i princip måste gäUa alla, även elever isärskolan. Det är dock viktigt, enligt , att kommunernakompenseras för kostnadsökningar i samband med ökad valfrihet på detta område.SRF m.fl. anser att samma valfrihet måste gälla elever i särskolan som igrundskolan. SRF ser ingen anledning till att kommunerna skall kunna hänvisatill organisatoriska och ekonomiska svårigheter vid placering av elev isärskola. RHS menar att föräldrarnas val skall vara det avgörande och intepersonalens bedömning om vilken skolform som lämpar sig bäst för den enskildeeleven. TCO menar att det finns en risk för att särskolans elever kan komma attmissgynnas i en decentraliserad skola. TCO föreslår vidare att ges iuppdrag att särskilt följa utvecklingen och utvärdera verksamheten utifråndessa barns behov. Arbetsgruppenföreslår i promemorian att kommuner och landsting får sluta avtal med ettaktiebolag, ett handelsbolag, en ekonomisk förening, en ideell förening elleren stiftelse om att utföra vissa av de uppgifter som kommunerna och landstingenansvarar för enligt skollagen i fråga om anordnandet av grundskola,gymnasieskola, särskola, komvux, särvux, sfi samt skolhälsovård. Dock får inteuppgifter som ankommer på styrelsen för utbildningen överlämnas till annan. Ipromemorian föreslås också att det för att tillförsäkra kommunen insyn i skolansamt för att utföra vissa av rektors uppgifter som innebär myndighetsutövning, t.ex.utfärdande av betyg, skall finnas en kommunanställd tjänsteman som har tilluppgift att utöva den direkta tillsynen över utbildningen. Utbildning somlagts ut på entreprenad skall ingå i det offentliga skolväsendet. Debestämmelser som enligt skollagen och andra författningar gäller för detoffentliga skolväsendet skall i princip gäUa för utbildningar som läggs ut påentreprenad. Arbetsgruppen föreslår också att de regler som gällerangående handlingsoffentlighet och sekretess på skolområdet också skall gällade utbildningar som läggs ut på entreprenad. Avde remissinstanser som har yttrat sig i frågan har den övervägande delen iprincip tillstyrkt förslaget. Ungefär en tredjedel av de som tillstyrktmotsätter sig vissa delar eller har förslag till ändringar i ursprungsförslaget. Skolverketbetonar att den nationeUa uppföljningen och utvärderingen inte får försvårasav förslagen om entreprenad. Verket menar också att avtalen med entreprenörenmåste vara så utformade att huvudmannen (kommunen) kan genomföra sin egenuppföljning, utvärdering och tillsyn. RRV anser att frågan om entreprenad inomskolområdet skall utredas ytterligareeftersom konsekvenserna inte är belysta i promemo- Prop. 1992/93:230 rian:"I promemorian finns ingen diskussion av i vilken utsträckning Bilaga 1det finns behov av entreprenadlösningar. - Enligt förslaget skall kommunenalltjämt vara ansvarig huvudman i skollagens mening. Promemorian berör intehur kommunen skall kunna leva upp till detta ansvar om en entreprenör, somtagit över driften av en eller flera skolor, går i konkurs". RHS avstyrkerförslaget eftersom ansvarsfrågan, enligt förbundet, är oklar. Kommunförbundetanser att det är viktigt att genom regelverket öppna möjligheter tillmellanformer mellan skola i förvaltningsform och fristående skolor. Förbundetmenar vidare att en förutsättning för konkurrens är att olika intressenter harlikvärdiga förutsättningar. anser att detta inte föreligger. LRavstyrker förslaget om entreprenad eftersom man anser att villkoren förlärarpersonalen är otillfredställande när det gäller anställning tills vidareeller för begränsad tid. TCO avstyrker också förslaget. TCO menar att det inteförts någon debatt om konsekvenser av entreprenadavtal inom skolområdet. StatskotUoretär positivt till förslaget om entreprenad. Statskontoret tar liksom Skolverketupp avtalens betydelse och vikten av att de rättsliga relationerna mellankommunen och entreprenören klart preciseras. Likaså är 5AF positivt tillförslaget om entreprenadavtal. SAF menar att entreprenadalternativet på mångasätt är intressant för företagen och deras utbildningar. LO kan se att detfinns motiv för entreprenadavtal i vissa utbildningar, t.ex. musik. Av dekommuner som har behandlat frågan är den övervägande delen positiv tillmöjligheten att sluta entreprenadavtal på skolområdet. Flera av landstingenmenar att det även skall kunna gå att sluta entreprenadavtal inom skolområdetmed landsting. Angåendefrågan om myndighetsutövning samt handlingsoffentlighet och sekretess anserSkolverket att förslaget om inspektör "framstår som komplicerat".Verket anser att det finns starka skäl för att rektorn skall vara anställd avhuvudmannen, dvs. Statskontoret ifrågasätter också förslaget ominspektör. Statskontoret menar att kontrollen av betygssättningen ändå kantillgodoses genom uppföljning och utvärdering. Flera av de andraremissinstanserna som yttrat sig i frågan, främst kommuner, avstyrker ocksåförslaget om inspektör. menar att förslaget ominspektör borde utredas ytterUgare framför allt vad gäller befogenheter ochansvar. anser att entreprenadskolan bör utfärda betygen.Göteborgs kom-mtm menar att promemorians förslag angående frågan om myndighetsutövningvid entreprenad är krånglig och otydlig vad gäller ansvaret. Kommunen anservidare att man inte skall föregripa lokaldemokratiutredningen i frågan omregler för offentlighet och sekretess på skolområdet. 6 Förslag till nytt regelsystem för friståendeskolor Prop. 1992/93:230 över grundskolenivå Bilaga l Ipromemorian föreslås att de fristående skolorna skall delas upp i två kategorier: 1, Skolorvars utbildningar "motsvarar" gymnasieskolans nationella eller specialutformade program. Skolorvars utbildningar "kompletterar" gymnasieskolans utbild ningar och som bedöms vara av nationellt intresse. 6.1 Skolor "motsvarande" kommunala gymnasieskolor Arbetsgruppenföreslår att offentligt stöd via kommunen bör utgå till skolor som erbjuderutbildningar som motsvarar den kommunala gymnasieskolans nationella eller specialutformadeprogram. Stödet bör endast utgå för elever som kommunen är skyldig att erbjudautbildning enligt 5 kap. 5 § skollagen. Ärenden om offentligt stöd i form avbidrag alternativt statlig tillsyn prövas av regeringen. Ansökan om bidrag avoffentliga medel eller enbart om statlig tillsyn skall göras före åreiinnan beslutet avses träda i kraft. Före beslut om bidrag och tillsyn skallyttranden inhämtas från berörda kommuner, länsstyrelse samt . Bidragoch tillsyn bör kunna beviljas redan från skolstart. Om en huvudman intefullgör sina skyldigheter i fråga om skolan, kan regeringen återkallabidrags/tillsynsbeslutet. På skolan skall ställas vissa kvalitetskrav. Skolanmåste också delta i reguljära uppföljning. Skolans elevavgifterbör vara skäliga med hänsyn till kostnader för verksamheten. I promemorianföreslås att regeringen fastställer bidragsnivån för de fristående skolor varsutbildningar motsvarar den kommunala gymnasieskolans och som av regeringenförklarats berättigade till bidrag. Bidragen föreslås bygga på kostnader för deolika studievägarna. Bidraget för varje studieväg föreslås vara medelvärdet avkommunema i den nedre kostnadskvartilen inom samma kostnadskJass. Skolornafår rätt till medel för verksamheten av elevernas hemkommuner. Deflesta tillstyrker i huvudsak förslaget. De synpunkter som instansema för framberör främst konstruktionen av ersättningen. Länsstyrebeni anser att man kan bidra med bedömningar av konsekvenser urett vidare regionalt perspektiv och över flera samhällssektorer, och attSkolverkets undervisningsråd besitter kunskaper om det offentligaskolväsendet. menar dock att dess uppgift i frågan om etablering avmotsvarandeskolor enbart skall vara att sammanställa de regionalamyndigheternas yttranden. Vad gäller bidragskonstruktionen anser Skolverketatt förslaget kräver ytterligare utvecklingsarbete vad avser de uppgifter sommåste samlas in för att bestämma ersättningsnivån. menar attmed den lagstadgade resurstilldelning som de fristående skolorna garanterasundanröjs de incitament som är en förutsättning för samhällsekonomisk effektivitet.SAF anser att förslaget innebär möjligheter för företagen och dess branscheratt kunna erbjuda elever bra utbildning i företagsskolor eller 7Riksdagen 1992/93. Stockholmskommun menar att en etableringskontroll av Prop. 1992/93:230 fristående skolorär nödvändig för att förhindra en överetablering av fri- Bilaga 1 ståendeskolor. TCO instämmer i arbetsgruppens förslag om att erbjuda friståendegrundskolor och gymnasieskolor likartade förutsättningar. TCO anser dock inteatt fristående skolor skall tillåtas att ta ut elevavgifter eftersom avgifter,enligt TCO, har en snedvridande effekt på urvalet av elever. kommunbetonar att det är viktigt att verksamheten i de fristående skolorna verkligenhar en varaktighet, så att inte elever stäUs utan undervisning om en skolaupphör. De enskilda vänder sig kraftigt mot uppdelningen avde fristående skolorna i motsvarandeskolor och kompletterandeskolor. Förbundetmenar vidare att det bästa vore att få bidrag direkt från staten, eftersom kommunemahar en ökande motvilja att ge bidrag till de fristående skolorna. Riksföreningenför Waldorfpedagogik menar att friheten inte tycks gälla individens val utan istället kommunernas och länsstyrelsernas godtycke av vad de har råd med. Manförordar vidare en bidragskonstruktion som baseras på de samverkansavtal somkommunerna sluter med varandra. m.fl. menar att en schabloniseringav bidragen vore olycklig. Vadgäller tiden när ansökan om etablering av fristående gymnasieskola skall varainkommen finns det olika åsikter. anser att det utifrånkommunens planerings- och budgetarbete är bra att en gräns för ansökanfastställs till . anser det också lämpligt att fastställaen tidsgräns. Bl.a. menar att är alltför senteftersom det kommunala utbildningsutbudet då är fastställt. 6.2 Skolor som "kompletterar" kommunala gymnasieskolor Arbetsgruppenföreslår i promemorian att statligt stöd bör kunna utgå till ett begränsatantal skolor av god kvalitet, vars utbildning ej leder till gymnasiekompetens,men som ändå av samhället bedöms vara av nationeUt intresse. Regeringen börbesluta om en skola med kompletterande utbUdning skall förklaras varaberättigad till statsbidrag eller enbart statiig tillsyn. Det statliga stödetbör vara tidsbegränsat. Ansökan om statsbidrag eller enbart om statlig tillsynskall göras före året innan beslutet avses träda ikraft. Statsbidragoch statlig tillsyn bör kunna beviljas och redan från skolstart. Omen huvudman inte fullgör sina skyldigheter i fråga om skolan, kan regeringenåterkalla beslutet om statligt stöd. I promemorian föreslås att statsbidragutbetalas direkt till skolan. Bidraget beräknas med belopp per årselevplatsinom en av regeringen fastställd elevplatsram. Beloppet per plats fastställs avregeringen. Deallra flesta har tillstyrkt förslaget. Många remissinstanser, framför alltkommuner, har i förbigående yttrat att detta är statens angelägenhet och attförslaget därför inte behöver kommenteras ytterligare. Skolverketmenar att det är inkonsekvent att ha en restriktiv linje vid beviljandet av kompletterandeskolor.Några skolor menar att det utöver ett statligt stöd bör utgåett kommunalt stöd. 1992/93:230 att alla kompletterandeskolorbör räknas som högskolor för att inte ta Bilaga 1 resurser som skall tillförasgymnasieskolan. tillstyrker förslaget men betonar att bådesamhällsekonomin och samhällsnyttan måste väga tungt vid godkännande avskolorna. Kommunen anser också att ingen form av krav på att kommunerna skallsvara för stöd till dessa skolor får uttalas. Några fristående skolor menar attersättningsnivån inte är tillräcklig. Skoloma vill att hemkommunerna står fören del av utbildningskostnaderna, alternativt att det statliga bidraget blir påen sådan nivå, att det tar hänsyn till skolornas faktiska kostnader. Avde kommuner som yttrat sig i frågan om bidragskonstruktionen har de fiestakonstaterat att detta är en statlig angelägenhet och att kommunerna inte börbelastas med kostnader för dessa skolor. Några remissinstanser, främstfristående skolor, har ändringar i förslaget eller avstyrker. Bl.a. Nyckelvikskolanföreslår att kommunerna rekommenderas att ge bidrag till kompletterandeskolorna. 6.3 Riksinternatskolor och internationella skolor Arbetsgruppenföreslår i promemorian att statsbidrag till riksinternatskolorna lämnas genomdirekt riktade statsbidrag och avser dels allmänt finansiellt stöd tillskolverksamhet för elever med i utlandet bosatta svenska föräldrar, dels tillkostnader för elevhems-, fritids- och elevvårdspersonal dels ock för densärskilda IB-utbildningen. Hemkommunen blir skyldig att betala förutbildningskostnaderna för en elev som har föräldrar bosatta i påsamma sätt som for en elev vid en fristående skola, vars utbildning motsvararden i den kommunala gymnasieskolan. Arbetsgruppenföreslår i promemorian att offentligt stöd till internationella skolor kan skeantingen enligt reglerna för skolor med utbildning motsvarande den kommunalagymnasieskolans eller enligt reglerna för kompletterande skolor. Regeringenbestämmer från fall till fall vilken grupp skolan tillhör. Avde som yttrat sig speciellt i frågan om riksinternatskolor har de fiestaavstyrkt. Båda riksinternaten samt . anser att riksinternaten sedan gammalt har ensärställning i skolsystemet. Verksamheten är dessutom småskalig och känslig förkonjunkturväxlingar. Lundsbergs skola avstyrker också förslaget. Lundsbergsskola vill dessutom bli riksinternat. kommun anser att riksinternaten ärstatens angelägenhet och att enbart statsbidrag bör utgå till riksinternaten.Jönköpings kommun vill att om förslaget i promemorian genomförs så skallkommunen kompenseras i statsbidraget. tillstyrker förslagetangående riksinternaten. Kommunen anser det vara särskilt viktigt att de kostnadersom staten sparar in på vissa elever vid riksinternatskolorna återförs tillkommunerna för att täcka de nya kostnader kommunema får i och med förslaget. LRanser att det är viktigt med ett enhetligt bidragssystem. Bidragssystemet fårinte utformas så att riksinternatskolorna får dels statliga bidrag förelever med föräldrar bosatta i , dels bidrag Prop. 1992/93:230 från hemkommunen för samma elever. Ettfåtal remissinstanser har yttrat sig speciellt i frågan om intemationeUaskolor. Av de remissinstanser som har uttalat sig har de flesta inte haft någrainvändningar mot förslaget. Lagrådet Prop- 1992/93:230 Bilaga2 Utdrag ur protokoll vid sammanträde Per Jermsten, justitierådet , regeringsrådet LeifLindstam. Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslagtill lag om entreprenadförhållanden inom skolan. Förslagethar inför lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Lagrådetlämnar förslaget utan erinran. Lagrådsremissenslagförslag Prop-1992/93:230 Bilaga 3 Förslag till Lag om entreprenadförhållanden inom skolan 1 § Kommuner och landsting får sluta avtal med enenskild fysisk eller juridisk person om att denne skall bedriva undervisninginom gymnasieskolan. Avtalet får dock endast avse undervisning i sådana ämnen somingår i de ämnesblock som i bilaga 2 till skollagen (1985:1100) betecknas somestetiska ämnen, ekonomiska ämnen, tekniska ämnen och yrkesämnen. 2 § Om det finns särskilda skäl får regeringen påansökan av en kommun eller ett landsting i andra fall än som anges i I § medgeatt en kommun eller ett landsting får sluta avtal med någon annan om att bedrivaundervisning inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. 3 § Om en kommun eller ett landsting med stöd avdenna lag överlämnar uppgiften att bedriva undervisning till en enskild fysiskeller juridisk person, får kommunen eller till denne överlämnaockså den myndighetsutövning som hör till uppgiften. 4 § För undervisning som bedrivs med stöd av 1 och 2 §§gäller inte bestämmelserna i 2 kap. 3-5 §§ skollagen (1985:1100). 1 stället för2 kap. 3 § skollagen gäller att för undervisningen skall användas lärare somhar kompetens för den undervisning de skall bedriva. 5 § Den som är eller har varit verksam inom enskildverksamhet som bedrivs med stöd av 1 och 2 §§ får inte obehörigen röja vad hani den elewårdande verksamheten har fått veta om någons personliga förhållanden.Han får inte heller obehörigen röja uppgift i ärende om tillrättaförande av enelev eller om skiljande av en elev från vidare studier. 6 § Regeringen eller den myndighet regeringenbestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om undervisning som bedrivsenligt 1 och 2 Dennalag träder i kraft . Sammanfattningav betänkandet (SOU 1992:38) Prop. 1992/93:230 Fristående skolor. Bidrag och elevavgifter ®'' ' Ibetänkandet har länmats förslag i vissa frågor om bidrag och elevavgifter vidfristående skolor för skolpliktiga elever. I uppdraget ingick att bedömaeffekterna av det nya statsbidragssystemet på resurstilldelningoch överväga vilka krav staten borde ställa på fristående skolor för skolpliktigaelever. Vidare skulle utredningen redovisa konsekvenserna av ett fortsattavgiftssystem. Särskild utredare har varit , skoldirektören iStockholm. 1 Kartläggning och analys Medutgångspunkt från de fristående skolornas verkliga arbetsförhållanden ochekonomi har fömtsättningama för ett fortsatt avgiftsuttag m.fl. frågeställningaranalyserats. Således har en karUäggning av de fristående skolornas förhållandenbildat bakgrund för en analys och ett antal förslag som presenteras ibetänkandet. Mångafristående skolor, deras personal, föräldrar och elever har ofta haft en otryggtillvaro med brist på pengar, låga löner och stora ideella insatser.Följaktligen har de flesta skolorna tagit ut elevavgifter av varierandestorlek (medianvärde ). De kommunala bidragen vid kartläggningstillfälletvar ofta av varierande storlek och beroende av kommunpolitikernas välvilja. Utredningenhar konstaterat att den genomsnittliga elevkostnaden vid de fristående skolornaär lägre än genomsnittskostnaden vid de kommunala skolorna framför alltberoende på lägre lön och lokalstandard. 2 Bidrag till fristående skolor Detbeslut som fattade , som innebar att av dengenomsnittliga elevkostnaden i kommunen skulle utgöra ett minimibidrag till defristående skolorna, medför enligt utredningens analys en risk för att defristående skolorna får gynnsammare förutsättningar att driva verksamhet än dekommunala skolorna. Det är angeläget att skapa likvärdiga villkorför både fristående skolor och kommunala skolor. Detta kan enligt utredningenbli möjligt vid en lägsta bidragsnivå på . För extra åtaganden sominte täcks av det offentliga bidraget skall de fristående skolorna erhållaytterligare bidrag efter samma principer som gäller för de kommunala skoloma. Ävenom det offentliga bidraget läggs på en nivå som i princip innebär att kommunalaoch fristående skolor tillåts konkurrera på likvärdiga villkor har utredningeninte kunnat finna belägg för att skäliga elevav- Prop. 1992/93:230 gifterskulle vara segregerande. Utredningen finner att andra faktorer Bilaga 4såsom t.ex. bostadssegregation och initiativrika föräldrar är mer betydelsefullafaktorer i detta sammanhang. Vidaretorde de flesta fristående skolor kunna täcka sina kostnader med det nubeslutade offentliga bidraget, varför av skolorna skulle saknaekonomiska motiv för att ta ut elevavgifter vid en bidragsnivå på (och ca80 % vid en bidragsnivå på ). Enligt utredningens uppfattning kommermöjligheten att ta ut skäliga elevavgifter inte att missbrukas, eftersomkonkurrensen om framtida elever förmodas bli hård mellan olika skolor. 4 Förslag som presenteras i betänkandet 1.De fristående skolor som inte fårvissa nödvändiga kostnader helt täckta med skattemedel, skall ha möjlighet attta ut en skälig avgift, med bibehållet offentligt bidrag. 2.Sedan vid godkännande av enfristående skola bedömt elevavgiftens storlek som skälig, föreslås kommunenansvara för kontinuerlig skälighetsbedömning av avgiftsuttaget. 3.Kommunen föreslås ha rätt att reduceraden fristående skolans offentliga bidrag, om kommunen bedömer attelevavgifterna är oskäligt höga. 4.Utredningen föreslår att två kriterierför elevintag/urval fastslås -anmälningsdatum och sociala skäl. Eventuellaundantag fastställs av redan vid godkännande av skolan (t.ex. vissaintagningskrav på grund av skolans särart). Övriga kriterier skall anses varadiskriminerande. 5.Nationella prov, som sammanställs förhela rikets skolor, bör även gälla för fristående skolor - men med hänsyn tagentill resp. skolas uppläggning av sin undervisning och andra omständigheter ianledning av sin särart. 6.Utredningen föreslår att kommunen gesrättighet att följa upp och utvärdera samt marknadsföra de fristående skolornasprestanda och organisation för föräldrar/elever i kommunen. Detta bör dock skei den utsträckning som är rimlig i förhållande till den läroplan, som resp.skola verkar efter. 7.Den grundläggande och lagfästabidragsprocenten tUl fristående skolor måste sättas så att konkurrensen mellankommunala och fristående skolor sker på lika villkor. Dess lägsta gräns kan dåenligt utredningens analys inte överstiga av kommunens genomsnittskostnadper elev. För extra åtaganden, som inte täcks av det offentliga bidraget, skallfristående skolor av kommunen erhålla ytterligare bidrag efter exakt sammaprinciper som gäller för de bidrag som utgår till kommunala skolor. 8.Skollag och övriga skolförfattningarföreslås ändras så att möjlighe-att bilda kommunfriskolor öppnas. Sammanställningav remissyttranden över Prop-1992/93:230 betänkandet (SOU 1992:38) Fristående skolor. ""a 5 Bidrag och elevavgifter 1 Remissinstanser överbetänkandet (SOU 1992:38) "Fristående skolor. Bidrag och elevavgifter"har efter remiss yttranden avgivits av . förhandikappfrågor i skolan (), Statskontoret, (),kommunerna - , , , , , ,, , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , samtSvenska kommunförbundet. i (LO), (), Akademikers (),(), och Skola (RHS) ochElevorganisationen i .