prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — (RÄLS) har de centrala partema avsatt medel till en partsgemensamstiftelse. , som ger råd och stöd i övertelighetsfrågor ochsom ansvarar för användningen av de medel som har avsatts. F.n. finns ca 500miljoner kronor i fonderade medel. Av dessa är en stor del redan beslutedetrygghetsåtgärder. I kompletteringspropositionen 1991/92 gjorde jagden bedömningen att mellan 24 000 och 25 000 personer riskerar att bliöverteliga under de närmaste tre budgetaren. Jag avser att återkomma tillriksdagen med en samlad bild av de personalpolitiska konsekvensema som blir enföljd av förslagen i årets budgetproposition. Partema har i RÄLS 1991-93 avsatt avlönesumman fr.o.m. . I avtalet om 1992 års löner har avsatts0,av lönesumman, dock lägst 57kr, fr.o.m. . Jag har med Prop. 1992/93:100 ledning av avtalet beräknat medelsbehovet för /94 till Bilaga8 Jagherastaller att regeringen föreslår att till Trygghetsåtgärder för statsanställda förbudgetaret 1993/94 anvisa ett reservationsanslag på . Tjänstepensioner för skolledare och lärare Nyttanslag (förslag) 2 444 492 000 Medel till dette ändaraål är för innevarandebudgetar beräknat under åttonde huvudtiteln sora anslagspunkter förlönekostnadspålägg under anslagen B 8. Bidrag till driften av det kommunalaoffentiiga skolväsendet och B 9. Bidrag till driften av särskolor m.m. med . Till följd av omläggningen av bidragen tillkonununema förordar jag, efter samråd med statsrådet , att dessa medel ifortsättningen skall beräknas under ett anslag på sjunde huvudtiteln. I likhetmed vad som gäller för motsvarande anslagspunkter skallmedlen på dette anslag tillföras inkomsttiteln 5211 Stetliga pensionsavgifter,netto på stetsbudgetens inkomstsida. Stetens kostnader fortjänstepensionsförmåner till bland andra skolledare och lärare belaster nämndainkomsttitel. Anslaget bör uppföras med samma belopp som motsvarandeanslagspunkter är uppförda med för innevarande budgetar. Jagherastaller att regeringen föreslår att till Tjänstepensioner för skolledare och lärareför budgetaret 1993/94 anvisa ett anslag på 2 . G. Bostadsväsendet Prop. Bostadspolitikenmåste inordnas i de allmänna ekonoiniska fömtsättningar som gäller för denekonomiska politiken. Även bostadspolitiken skall medverka till att hållainflationen på en låg nivå och minska stetens utgifter så att det skapasfömtsättningar för ett markant lägre ränteläge. Endast på dette sätt är detmöjligt att mera varaktigt uppnå raålet för bostedspolitiken, dvs. att allaskall ha möjlighet till en bra bosted till rimligt pris. En politik med dennainriktning kommer efter hand att ge hushållen ökade möjligheter att själva bärade verkliga kostnaderaa för boendet. Med sådana förhållanden kan också raåletatt var och en skall ha inflytande över sin egen bostedssituation uppnås. Det bostedspolitiska handlandet raåste alltså nuinriktes på att angripa alla de faktorer sora fram till nu mer eller mindreautomatiskt har genererat prisökningar för de boende. Det gäller framför alltatt genom allmän ekonomisk politik, i vilken bostedspolitiska åtgärder måsteinordnas, tvinga ner räntoraa. Det gäller att slå vakt ora den lågainflationstakt vi nu har uppnått. Det gäller att stebilisera kredit-raarknaden.Det gäller att sätte press på produktionskostnaden bl.a. genora att skärpakonkurrensen och bryte monopolen i produktion och förvaltning och se till attvinstema av dette når fram till de enskilda människoma. Det gäller att skapaett klimat där bostedsföretegen raöter risken för kostnadsökningar med ökadeffektivitet och produktivitet i stallet för raed ökade hyreskrav. Statensekonoiniska ansvar för fastighetsförvaltning och bostedsbyggande måste minskaför att i motsvarande mån öka för festighetsägare och byggherrar. Det gälleratt röja undan det som hindrar rörlighet och motverkar en fungerandebostedsmarknad inom det ansenliga och väl utmstede bostedsbestånd som Sverigefaktiskt har. Utan dessa åtgärder kvarstar de problem sorasammanhänger med höga boendekostnader, låg kostnadseffektivitet och begränsadrörlighet på bostadsmarknaden. Underhösten 1991 inleddes ett omfattande förändrings- och förenklingsarbete medovannämnda inriktning inom det bostadspolitiska området. Arbetet har hittillsresulterat i bl.a. följande åtgärder i korthet. En rad av de tidigare kravenför statligt stöd vid ny- och ombyggnad har slopats redan den I januari 1992.Det gäller bl.a. de s.k. mark- och konkurrensvillkoren, kommunalbostadsanvisningsrätt och den s.k. produktionskostnadsprövningen. Vidare stotiigt reglerade bostadslånegivningen upphört och ersatts av ett systemraed statliga kreditgarantier för lån på kreditraarknaden i ett raotbostadslånet svarande säkerhetsläge. Saratidigt har kopplingen mellan stetligaräntesubventioner Räntebidrag lämnas i princip från och Prop. 1992/93:100 med husetsfardigstallande och oberoende av husets faktiska finansiering. har vidare beslutat om en ny ordning förstetliga räntesubventioner för ny- och ombyggnad av bostader från och raed år1993. Beslutet innebär en radikal omläggning och förenkling av det sätt påvilket den statliga räntesubventionen skall beräknas. I stallet för denkomplicerade metoden med s.k. produktionskostnadsanpassad belåning för attfaststalla bidragsunderlaget vid nybyggnad införs en enkel schablonmetod därunderlaget bestams med ledning av två schablonbelopp - ett för de första 35m/lägenhet och ett för yta dämtöver upp till maximalt 120 m/lägenhet. Vid ombyggnadbestams bidragsunderlaget med ledning av orabyggnadskostnaden, dock högst 80 %av nybyggnadsschablonen, minskad med värdet av byggnaden före ombyggnaden.Den årliga räntesubventionen lämnas med en viss procentuell andel av ettberäknat räntebelopp. Räntebeloppet utgörs av bidragsunderlaget raultipliceratmed den s.k. subventionsräntan, som motsvarar marknadsräntan förbostadsobligationer. Subventionens procentuella andel av räntebeloppet rainskarårligen raed ett visst antal procentenheter, både i det enskilda bidragsärendetoch för varje ny årgång som byggs. Vissa ändringar har också beslutats i fråga omstetliga kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostader. Genomriksdagens beslut om ändrade villkor för stotens stöd till ny- och ombyggnadhar ett stort steg togits i riktning mot en ordning med bättre fömtsättningarför lägre boendekostnader och därmed större valfrihet ochinflytande för de enskilda hushållen över sitt boende. Det ekonomiska ansvaretför bostadsbyggande överförs i högre grad från staten till fastighetsägaren.Förändringsarbetet är dock långt ifrån avslutat. De generellabostadssubventionema påverkar boendekostnaderaa i ny- och ombyggda festigheter.Boendekostnadema i hela fastighetsbeståndet påverkas av beskattningen avboende och fastighetsägande. Dämtöver finns det ett antal andra statiigaregelsystem som påverkar ekonomiska och andra villkor för boendet ochbostedsbyggandet. Ett omfattande beredningsarbete har påbörjats i regeringskanslieti syfte att se över beskattningen av boende och fastighetsägande samt attgenomföra ytterligare avregleringar och förenklingar i regelstemen. Eninterdepartementel delegation för bostedsfrågor m.ra. har inrättets.Delegationen skall samordna förändringsarbetet som rör byggande,bostedsförsörjning och boendekostnader. I delegationens uppgifter ingår ocksåatt fortlöpande följa utvecklingen på bygg- och bostedsmarknaden och teinitiativ till sådana förändringar som kan behövas med hänsyn till regeringensbostedspolitiska mål. : Förvaltningskostnader Prop.1992/93:100 Bilaga 8 1991/92 Utgift 137 303 952 1992/93 Anslag 144 787 000 1993/94Förslag 144 787 000 handlägger frågor sora rör boende,byggande och stedsmiljö samt fysisk planering och hushållning mednaturresurser. Verket svarar också för den centrala administrationen av stetensstöd till bosteds-försörjningen. De övergripande raålen för är att arbeteför en effektiv hantering av de stetliga stöden för bostedsfinansiering.Boverket skall vidare arbete för ett effektivt, säkert och hälsosamt byggandesamt inom ramen för ökad valfrihet och stärkt inflytande för de boende verkaför att bra bostader kan erbjudas till rimligt pris och för att den fysiskaplaneringen främjar en god hushållning med naturresurser och en godbebyggelsemiljö. Regeringen beslutede om direktivtill en utredning raed uppdrag att se över arbetsuppgifter ochresursbehov. Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallade jag den 18 juni1992 en särskild utredare (. Utredaren har nyligenavlämnat betänkandet (SOU 1992:127). Betänkandet remissbehandlas förnärvarande. Jag avser att återkomma tillregeringen med förslag till en särskild proposition till i frågan oraBoverkets framtida arbetsuppgifter och resursbehov. Jag komraer i dettesammanhang även att läinna förslag ora anslag förförvaltningskostnader. Vad gäller den av under förra riksmötetaktualiserade frågan om det s.k. nettoaviseringssysteraet (bet. I99I/92:BoU23s. 31-32, rskr. 1991/92:343) vill jag i sararaanhanget anmäla att beredningenav frågan inte har kunnat slutföras . Jag räknar dock med att kunna läinnaden begärda redovisningen i anslutning till den aviserade propositionen omBoverket. Anslaget för har budgeterats utan hänsyntill de tekniska justeringar som raåste göras till följd av ändringen av nivånpå lönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen för Stetshälsan, övergångentill lån i samt de nya principeraa för budgeteringen avanslagen. Riktlinjeraa för dessa förändringar har tidigare denna dag redovisatsav chefen för (bilaga I, Stetsbudgeten och särskilda frågor,avsnitt 2.2). Det belopp som kommer att stallas till rayndighetens dispositionkomraer slutligt fastställas enligt de redovisade riktlinjema och kan därföravvika från det nu budgeterade beloppet. Jaghemstaller att regeringen föreslår att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet,till : Förvaltningskostnader för budgetaret 1993/94 beräkna ettramanslag på . : Uppdragsverksamhet Prop. Bilaga 8 1992/93 Anslag I 000 1993/94Förslag I 000 Verksamhetema inora uppdragsfmansieradeverksamhet omfatter typgodkännande och tjänsteexport. Uppdragsverksamheten ärhelt självfinansierad genom avgifter. Vadgäller uppdragsverksamhet hänvisar jag till vad sora anförtsunder verkets förvaltningsanslag beträffande utredningen om framtidaarbetsuppgifter och resursbehov. I dette sammanhang görs även övervägandenbeträffande uppdragsverksamheten. Jag hemstaller att regeringen föreslårriksdagen att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet,till : Uppdragsverksamhet för budgetaret 1993/94 beräkna ett obetecknatanslag på I . 1991/92Utgift 63 200 046 1992/93Anslag 126 066 000 1993/94Förslag 126 066 000 Länsbostadsnämnder fmns i alla län utora Gotlandslän. Nämnden är länsmyndighet för frågor om statens stöd tillbostadsförsörjningen. I fiillgörs motsvarande uppgifter avlänsstyrelsen. I samband raed behandlingen av vissa förslag i 1992års kompletteringsproposition (prop. 1991/92:150, bil. 1:5) uttalade sigbostadsutskottet (bet. 199I/92:BoU23) för att övervägandena i fråga omlänsbostadsnämndema bör göras med utgångspunkt i att ansvaret för dekvarvarande uppgiftema på regional nivå anförtros länsstyrelseraa. anförde har gett regeringen till känna. Med anledning av riksdagsbeslutet uppdrogregeringen den II åt Stetskontoret att utreda överföringen av vissauppgifter i samband med stetens stöd för bostedsfinansieringen till länsstyrelseraa. Stetskontoret har redovisat sina förslag ifrågan. Jag avser att återkomma ifrågan så snart remissbehandlingen är avsluted. Anslaget för Länsbostedsnämnderaa har budgeteratsutan hänsyn till de tekniska justeringar som måste göras till följd avändringen av nivån på lönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen förStetshälsan, övergången till lån i samt de nya principema förbudgeteringen av anslagen. Riktlinjema för dessa förändringar har tidigaredenna dag redovisats av chefen för (bilaga 1, Stetsbudgetenoch särskilda frågor, avsnitt 2.2). Det belopp som kommer att stallas tillmyndighetens disposition kommer slutligt faststallas enligt de redovisaderiktlinjema och kan därför avvika från det nu budgeterade beloppet. Jaghemstaller att regeringen föreslår Prop.1992/93:100 att, i awaktan på särskild proposition i ämnet,till Länsbostads- Bilaga 8 närtmdema för budgetaret 1993/94 beräkna ettramanslag pä . 1991/92Utgift 29 074 700 000 1992/93 Anslag 29 310 000 000 1993/94 Förslag 31 180 000 000 Från anslaget betelas räntebidrag för ny- ochombyggnad av bostäder. Enligt gällande regler lämnas ett årligt räntebidrag fördette ändamål, till den del den beräknade räntekostnaden för investeringenöverstiger en s.k. garanterad ränte. Till gmnd för ränteberäkningaraa liggerett i varje ärende faststallt bidragsunderlag som skall motsvara en skäligproduktionskostnad för det aktuella huset. Den beräknade räntekostnaden förinvesteringen bestams schablonmässigt genora att bidragsunderlaget multiplicerasraed den s.k. subventionsräntan, som motsvarar räntan på bostedsobligationermed en återstaende löptid av . Den garanterade räntan beräknas genom attbidragsunderlaget multipliceras med en av faststalld räntesats - dengaranterade räntesatsen. Denna räntesats höjs med ett visst antelprocentenheter. Denna s.k. upptrappning av den garanterade räntan medför atträntebidraget uttiyckt som en andel av den beräknade räntekostnaden minskaröver tiden. I absolute tel kan räntebidraget dock öka om räntoma påbostedsobligationer stiger. Omvänt rainskar räntebidraget i absolute tel omobligationsräntoma sjunker. För hyres- och bostadsrättshus färdigställda år1986 och senare lämnas dessutom ett räntebidrag raotsvarande en viss andel avräntekostnaden på den del av investeringen sora överstiger av den förhuset schablonmässigt beräknade produktionskostnaden (s.k. reduceraträntebidrag). Fr.o.m. är andelen . Det reduceraderäntebidraget lämnas endast så länge räntebidrag enligt huvudregeln lämnas.Närmare bestammelser om beräkning och utbetelning av nu nämnda räntebidragfums i dels förordningen (1991:1933) om stetliga räntebidrag för ny- ochombyggnad av bostader, dels den numera upphävda nybyggnadslåneförordningen förbostader (1986:692), resp. ombyggnadslåneförordningen för bostader (1986:693),dels ock i bostadsfmansieringsförordningen (1974:946) och motsvarande äldrebestammelser. Från anslaget betalas vidare räntebidrag för vissaunderhalls- och förbättringsåtgärder i hyres- och bostadsrättshus. Bidrag fördette ändamål lämnas med en viss andel av den beräknade räntekostnaden förbidragsberättigade underhålls-, reparations- och energisparåtgärder i sådanahus. Fr.o.m. den är andelen . Till gmnd för ränteberäkningenligger en i huvudsak schablonmässigt beräknad kostnad för utförda åtgärder.Räntekostnaden beräknas sedan genom att den beräknade kostnaden multiplicerasraed en räntesats som bestaras efter samma gmnder sora nyssnämndasubventionsränte. Bidragstiden är 10 eller 20 Prop. 1992/93:100 år beroendepå hur åtgärdema kan nyttiggöras. Närmare Bilaga 8bestammelser finns i förordningen (1983:974) om statligt räntestöd vidförbättring av bostadshus. Från anslaget betalas också s.k. 33 -ersättningtill kommuner. Enligt en del låneavtal ingångna ärsteten under vissa fömtsättningar skyldig att i efterhand ersatte kommunen fördess kostnader att tacka förvaltningsförluster för hus sora uppfördes med stödav statliga lån . Kommunen har rätt till ersättning raed avkostnaden. Grandläggande bestammelser om 33 §-ersättiiing finns ibostedslånekungörelsen (1962:537) och motsvarande äldre lånebestammelser. Från anslaget betelas dessutom vad som återstar ifråga ora statliga bidragsåtaganden enligt en rad stödsystera som är underavveckling. Det gäller räntebidrag enligt förordning (1977:332) om statligtstöd till energibesparande åtgärder i bostadshus m.m. (upphävd 1980:334),förordning (1982:644) om lån för byggnadstekniska åtgärder i bostedshus(upphävd 1991:1929), förordning (1983:40) om räntebidrag för underhåll i vissafall (upphävd 1992:1050), förordning (1984:614) ora lån för förvärv av vissabostedshus sora har förköpts enligt förköpslagen (upphävd 1992:411) samtföronining (1987:258) om stöd till flerbarasfarailjer för köp av egnahem(upphävd 1991:410). Det gäller vidare bidrag enligt förordning (1982:1285) omstetsbidrag till hyresrabatter i bostedshus (upphävd 1992:413), förordning(1986:1399) ora bidrag vid nybyggnad av vissa bostader (upphävd 1992:414), förordning(1985:352) om lån m.m. för gatukostnadsersättning i vissa fall (upphävd1990:648) och förordning (1986:1398) om bidrag till bostadskostnader efterombyggnad (upphävd 1992:415). Från anslaget skall slutligen även betalas de nyaräntesubventioner som enligt beslut (prop. 1991/92:150 bil. 1:5,bet. 1991/92: BoU23, rskr. 1991/92:343) tillämpas i fråga om ny- och ombyggnadav bostader fr.o.m. den . Gmndläggande bestammelser för dessaräntesubventioner finns i förordmng (1992:986) ora statlig bostadsbyggnadssubvention.Bestamraelseraa innebär i korthet följande. För ny-och ombyggnad som påbörjasfr.o.m. den lämnas ett årligt bidrag med ett belopp sommotsvarar en viss andel av ett för året beräknat räntebelopp. Detta räntebeloppfaststalls på i princip samma sätt som den beräknade räntekostnaden förräntebidrag enligt gällande regler, dvs. genom att ett bidragsunderlagmultipliceras med den s.k. subventionsräntan. Nuvarande metod för beräkning avbidragsunderlag har dock, såvitt gäller nybyggnad, ersatts av ett enkeltschablonsystem. Det bestar av två schablonbelopp, ett på . per m förytor upp t.o.m. 35 ra per lägenhet och ett på . per m för återstaendeytor inora 120 m per lägenhet. För ombyggnad gäller att bidragsunderlaget iprincip skall motsvara skälig faktisk orabyggnadskostnad, dock högst avnybyggnadsschablonen, minskad med byggnadens värde före ombyggnaden.Bidragsandelen är högst för projekt som påbörjas år förhyres- och bostadsrättshus och 422/för egnahem. Bidragsandelen minskar Prop. 1992/93:100 därefter såvälinför varje nytt bidragsår i det enskilda bidragsärendet som Bilaga 8 förvarje nytillkommande årgång. Den årliga sänkningen i bidragsärendet är bestamdtill 4 resp. 5 1/. Sänkningen för ny årgång är bestamd till 5resp. 6 2/. Boverkethar i sin anslagsframstallning för budgetaret 1993/94 redovisat omfattandeberäkningar av utgiftsbehovet för räntebidrag för ny- och ombyggnad denärmaste åren under olika antaganden i fråga om de faktorer sora påverkarstorleken på utgifteraa. Verkets beräkningar innebär sararaanfattningsvis attstatens utgifter för i förste hand räntebidrag enligt bestammelser ochmotsvarande äldre regler förväntes koraraa att öka ytterligare de närraasteåren. För budgetaret 1993/94 beräknar verket utgiftema under anslaget tillsammanlagt . Av beloppet avser 33 240 miljoner kronorräntebidrag för ny- och ombyggnad av bostader, räntestödför underhåll och förbättring av hyres- och bostadsrättshus samt IOO iniljonerkronor övriga ränte- och bidragsstöd under aweckling. Räntebidragför ny- och ombyggnad av bostader svarar för huvuddelen av statens utgifterunder ifrågavarande anslag. utgör av de totala utgiftemaunder anslaget utgifter för dessa räntebidrag. Utvecklingen av statens utgifter för räntebidrag m.m. åren 1985/86-1992/93 Räntebidrag m.m. enligt stats- (miljarder kr., löpande priser) 1985/86 (utfail) 1986/87 (utfall) 1987/88 (utfall) 1988/89 (utfall) 1989/90 (utfall) 1990/91 (utfall) 1991/92 (utfall) 1992/93 (prognos) De totala räntebidragen för ny- och ombyggnad avbostader för fördelar sig på hyres- och bostadsrättshus och på egnahem. Av räntebidragen till hyres- och bostedsrättshus avser 70 %nybyggnad och ombyggnad. Motsvarande fördelning mellan ny-och ombyggnad ärför egnahemmen till nybyggnad och till av detotela räntebidragen för ny och ombyggnad av bostader avser hus somfärdigstallts . 1992/93:100 Bilaga 8 Räntebidragens fördelning på årgångar m.m. bostadshus kr/m Preliminäravärden Källa aviseringsstatistik Källa SCB:s låneobjektstatistik Som framgår av tabell 2 beror statens utgifter förräntebidrag enligt gällande regler väsentligen på tre faktorer,nämligen antalet bostader som byggs eller byggs om, till vilken kostnad detsker och till vilka räntor investeringen kan lånefinansieras. Denokontrollerade utvecklingen av statens kostnader för bostedssubventioner ärhänförlig till gmndläggande brister i det hittillsvarande subventionssystemet.Ett system som innebär att räntebidraget blir större ju dyrare man bygger kanaldrig tillräckligt väl motverka produktionskostnadsökningar. Inga eller lågakrav på egen kapitelinsats tillsammans med sättet att beräkna räntebidragethar inneburit att fastighetsägaren blivit okänslig för högt ränteläge. Dessagmndläggande brister tillsammans med den politiska stymingen mot ett omfattandebostadsbyggande under slutet av 1980-telet i en konjunktur med kraftigt ökadeproduktionskostnader och stigande räntor har ökat stetens utgifter dramatisktunder . En rad åtgärder har satts in för att begränsautgiftsökningen i systemet. Sedan ingången av har räntesubventioneraapå helårsbasis härigenom skurits ner med sammanlagt ca 6,6 miljarder kronor.Med de nya reglema för stetens stöd för ny- och ombyggnad av bostader, somgäller för bostedsbyggande , undanröjs många av det hittillsvarande systemets brister. Fömtom en betydande förenkling iimebär de nyareglema en sterk press nedåt på produktionskostnadema och större ansvar förfastighetsägaraa. Genom de nya reglema skapas bättre fömtsättningar förboendekostnader som de boende kan acceptera , även med minskadebidrag. De förändringar som genomförts och beslutets att genomföras år1993 har redan lett till en annan Ökningstakten när det gäller produktionskostnadenför bostader är Btiaga 8 ungefår densamma som inflationen. Dettainnebär ett kraftigt trendbrott jämfört med dåproduktionskostnadema har stigit ungefär dubbelt så snabbt som inflationen. Trots vidtagna åtgärder fortsätter utgiftema attöka. Enligt Riksrevisionsverkefs senaste budgetprognos, som bygger påberäkningar av , kommer utgifteraa under räntebidragsanslaget att uppgåtill sammanlagt innevarande budgetar. Det är en ökningraed jämfört med anvisat anslag. Ökningen beror huvudsakligen på förändrademarknadsräntor och att utgiftsbegränsningen till följd av den beslutadesubventionsminskningen per den tidsmässigt kommer något senareän beräknat. har (prop. 1992/93:50, bet.1991/92:SkU 18, rskr. 1991/92:158) beslutat att bostadssubventioneraa från den1 reduceras med netto, dvs. sedan hänsyn tegitstill en trolig ökning av bostedsbidragen. Effekteraa på hyran skall fördelas sårättvist som möjligt. Det itmebär att en kostnadsutjämning bör eftersträvasmellan yngre och äldre årgångar i bestånden av bostader. Minskningen avräntesubventioneraa är en nödvändig åtgärd för att minska underskottet istatsbudgeten. Genom att minska budgetunderskottet skapas fömtsättningar förett lägre ränteläge och på så sätt kommer boendekostnaden att kunna minskas iframtiden. Det är enligt min mening nödvändigt med hänsyn till den förväntadeanslagsutvecklingen att vidta ytterligare utgiftsbegränsande åtgärder inomräntebidragsanslaget. De ytterligare åtgärder som bör komma ifråga böremellertid avse att förhindra kraftiga utgiftsökningar . De förslag jagnu vill te upp är, dels ett förslag att slopa räntebidrag för nyaunderhålls-och reparationsåtgärder i hyres- och bostedsrättshus, dels ettförslag att slopa räntebidrag för nya ombyggnader av småhus. Ett förslag om att slopa räntebidrag för reparationoch underhåll av hyres- och bostadsrättshus, det s.k. RBF-stödet, har förtsfram av utredningen om stetens stöd för bostedsfmansieringen i betänkandet (SOU1992:47) Avreglerad bostedsmarknad Del II. Förslaget förs fram i anslutningtill vissa förslag om ändrad beskattning av boende och fastighetsägande.Utredningens förslag i avseende på reparation och underhåll av bostedshusbygger sammanfattningsvis på tanken att ägare av hyreshus genominkomstbeskattning av husen enligt konventionell metod och med realistiskaavskrivningsplaner för urspmngsinvesteringar generellt sett ges förmåga attsjälv fmansiera nödvändiga reinvesteringar.