prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — CSNföreslår att reglerna skall utformas på ungefär samma sätt som i liknande förmånssystem.Förslaget innebär bl.a. att studiestöd som uppburils på felaktiga grunderskall kunna återbetalas på två sätt. Beslut om återkrav kan fattas då enstuderande har förorsakat en felaktig utbetalning. Beslul om direktålerbelalning kan fattas om studiestöd har up|)hurils felaktigt av någon annanorsak. CSN beräknar utgiften för studiemedel i form avsluiliebidrag till 3 /94. Del är en ökningi förhållande till innevarande års anslag med . Ökningenberor främst på alt CSN räknar med elt ökat antal studerande med studiemedelpå gymnasial nivå, eftergymnasial nivå och utomlands. Den lolala utlåningenberäknas också öka även om CSN bedömer all lånebe-nägenheten sjunker något.Utflödet av studielån kommer att uppgå lill 6 , vilket är355,mer än vad CSN räknat med för innevarande budgetår. Dennaulgift belastar inte statsbudgeten. Utgiften för räntesubventioner och avskrivningar ökarkrafiigt under /94 och beräknas till . Detär mer än vad som anvisats för innevarande budgetår. Totalt för studiemedel beräknar således CSN utgiften underbudget- Prop. 1992/93:100 /94 till 6 . Riksrevisionsverkels (RRV) budgetprognos 1 för budgetårel1992/93 lyder på all anslaget är underbudgeleral med . Förklaringenär all finna i all anlalel studerande har ökat jämfört med vad som harberäknats i budgetpropositionen. Även utnyttjandegraderna, dvs. den andel avmaximibeloppet för studiemedel som de studerande faktiskt utnyttjar, har ibudgetpropositionen underskattats. Underbudge-teringen kan även förklaras medatt kostnaderna för räntesubvention och avskrivningar har ökal beroende på delökade ulfiödet av lån och räntehöjningar. I propositionen om åtgärder för alt stabilisera densvenska ekonomin (prop. 1992/93:50) anmäldes alt inom studieslödsområdelberäknades ändrade studiemedclsförmåner leda till en besparingseffekt om ca 300miljoner kronor-. Hur en sådan besparing skulle las ul skulle närmarepresenteras budgetproposition. Jag återkommer till denna fiåga. Enligt nu gällande besiämmelser (4kap. 13 § sludieslödslagen) ulgår studiemedel av basbeloppet förvarje hel, sammanhängande tidsperiod för vilken den sluilerande har rätt lillstudiemedel. Tidsperioden skall omfalla för hellidssluderande 15 och fördeltidsstuderande . innebär alt en heltidsstuderande uppbärstudiemedel med högst av basbeloppet för nio månaders studier. Jag anserall den lidigare angivna besparingen inom sludiemedelsområilel lämpligast kantas ul genom all det totala sludiemeilelsbeloppel för nio månaders studiersänks fiån av basbeloppet lill . Jag ulgår ilå från basbeloppetminskat i enlighet med socialförsäkringsulskotlets förslag lill ändringav I kap. 7 § sludieslödslagen (1973:349) i bet. 1992/93:SfU9, Utifrån detanlal sluderande som jag .senare kommer all redovisa blir bes|)aringen ca 310miljoner kronor uniler /94. Förslaget kräver ändring av 4 kap.13 och 24 $§ sludieslödslagen. Den minskning av studiemedlen som jag nu harförordat bör genomföras . Enligt gällande bestämmelser kanemellertid ett beslul om tilldelning av studiemedel avse en längre lid än eltkalenderhalvår, 1 ell sådant beslul anger CSN storleken av utgående bidrag ochlån. Det skulle därför kunna ifrågasättas om minskningen, ulan en särskildövergångsbestämmelse, skulle komma alt gälla även i fråga om elt beslut somfallas före ikraftträdandet och som avser t.ex. studiemedel för såvälvårterminen som . Enligt min mening är emellertid - medstudiemedelssystemets uppbyggnail - storleken av utgå- endestudiemedel beroende av de gällande reglerna Prop.1992/93:100 härom. Detta framgår bl.a. av det förhållandet att en ändring avbasbe- Bil. 9 loppet direkt påverkar studiemedlens storlek. Mot bakgrund avdet sagda anser jag att det inte bör knytas någon övergångsbestämmelse till deifrågavarande ändringarna i studiestödslagen. Studiemedel beviljas för med ett belopp på . Av beloppet utgörs 1 996 krav studiebidrag. Med nu föreslagen ändring kommer studiemedel för alt beviljas med , varav studiebidrag med 1 881kr. SfU har vidare i ovan nämndabetänkande anfört att den av utskottet föreslagna minskningen av studiemedlenp.g.a. reduceringen av basbeloppet skulle kunna ersättas med en alternativ ochstörre besparing inom studiemedelssystemet fr.o.m. . Därvidborde övervägas alt minska bidrag.sdelen inom studiemedelssystemet med fyraprocentenheter så att det totala studiemedelsbeloppel uppgår till avbasbeloppet. Vidare borde övervägas att slopa studiemedel vid deltidsstudier. Jag vill med anledning av vad SfUanfört anföra följande. Enligt SfU:s förslag kommer den nuvarande relationen,resp. , mellan bidragsdel och lånedel att förändras lill 28 %resp. Det innebär att den sluderande får låna mera och får mindre bidragav det totala studiemedelsbelopp som medges. Jag har vid minakostnadsberäkningar av SfU:s förslag kommit fram till att den studerande får utca mer i studiemedel än vad han eller hon skulle få enligtmitt förslag. Jag har vidare vid mina beräkningar kommit fram till all bidragsdeleni båda förslagen blir i stort sett densamma. Del innebär att den studerandemåsle låna yllerligare ca för all nå upp till det totalbeloppsom SfU angett som lämpligt. Det har i debatten kringstudiemedlen ofta framförts alt de studerande får alltför höga studieskulder,som de får svårt att kunna betala tillbaka med ekonomiska påfrestningar som följdbåde för den enskilde och samhället. I jämförelse med mitt förslag innebärSfU.s förslag uppenbarligen alt skuldbördan för den enskilde ytterligareriskerar all öka. I gengäld kan den sluderande upprätthållaen någol högre standard än vad mitt förslag innebär. Jag har vid min bedömningfunnit att övervägande skäl talar för att man så långt som möjligt är börsträva efter alt hålla låneskulden nere. Vad gäller kostnaderna underanslaget för budgetårel 1993/94 är SfU:s förslag och mitt förslag i slort settkostnadsneulrala. Enligt mina beräkningar skulle, om endasl hänsyn logs tillvad SfU föreslagit beträffande nivån på studiemedlen, kostnaderna för SfU:sförslag bli ca högre än milt förslag. På några års siktskulle skillnaden bli något större, eftersom räntesubventionen skulle kommaalt beräknas på en högre låneslock. Skulle på så säll SfU föreslagitäven studiemedlen för dellidssludier las bort skulle de båda förslagen bli islort sett likvärdiga .sett ur kosl- nadssynpunkt.Vad gäller denna fråga anser jag dock att den bör ytterli- Prop.1992/93:100 gare analyseras innan slutlig ställning las. Som jag tidigare nämnt iinledningen avser jag all återkomma till regeringen med förslagom en proposition till om ett reformerat studiefinansieringssyslem. Idet sammanhanget bör frågan om studiemedel för deliid.sstudier prövas. Jag beräknar alt ca 214 500 studerande kommer all uppbärastudiemedel och ca 212 000 . Jaghar därvid beaktat alt reglema för polisaspiranteis studieförmåner ändrais såatt deras studiefinansiering under grundkurs 1 kommer alt ske med studiemedel.Utgiften för studiebidrag beräknar jag mot denna bakgrund till 3 457 miljonerkronor och kostnaden för avskrivningar och räntesubventioner till . Jag har därvid beräknat all studielån kommer' all utbetalasmed sammanlagt ca . I della belopp inkluderas studielånsom del av särskilt vuxenstudiestöd. Reglerna för återkrav av studiestöd är gemensamma för destudiestöd som regleras i sludieslödslagen och har i sak varit oförändradesedan studiemedelssystemets tillkomst . CSN anger all de förändringarsom ägt rum av de administrativa rutinerna inom CSN har försvåratlillämpningen av bestämmelserna, varför CSN föreslår att reglerna ändras såall de får ungefär samma utformning som i likartaile förmånssystem. Jag hartidigare anfört alt studiestödssyslemct för närva-ranile är föremål för översyninom . Enligt min mening bör därför de tämligenomfattande föränilringar av reglerna för återkrav som CSN nu föreslär anstålills vidare och las upp till prövning först i samband med den lagreglering somkan bli aktuell med anledning av elt nyll stuiliestöils,system. Jag vill slutligen erinra om vadjag har anfört uniler anslaget . Centrala sludiestödsnämnilen m.m.beträffande u[)pläggningsavgif-ter för studielån. Mina förslag lill ändring avsludieslödslagen finns samlade under- anslaget F 8. Särskilt vuxensluiliestödtill studerande vid vissa läiai utbildningar. Jag hemställer att regeringen föreslår 4. all till Studiemedel m.m. /94 anvisa etl förslagsanslag på 6 . F 5.Vuxenstudiestöd m.m. Prop. 9 1991/92 Utgift 1626 472 294 Reservation 4 096 710 1992/93 Anslag I 341 300 000 1993/94 Förslag 1078 600 000 Från anslaget betalas utgifter förkortlidsstudieslöd, internatbidrag och särskilt vuxenstudiestöd i form avvuxenstudiebidrag enligt 5, 6 och 7 kap. studiestödslagen (1973:349). Från anslaget betalas ocksåutgifter för särskilt vuxenstudieslöd i form av vuxenstudiebidrag förarbetslösa. Bestämmelserna återfinns i lagen (1983:1030) om särskiltvuxenstudieslöd för arbetslösa. inträffade stora förändringar påvuxenstudieslödsområ-det. Statsbidraget till uppsökande verksamhet på arbetsplatserupphörde liksom möjligheten till kollekliva ansökningar av koritidsstudiestödoch internatbidrag. Anslagen till koritidsstudiestöd och internatbidrag minskades.Förändringarna sker som efterfrågan på utbildning och studiestödbl.a. som en följd av arbetsmarknadssituationen ökar kraftigt. Konkurrensen omvuxenstudieslöd kommer att bli mycket hård. ()anser det därför nödvändigt alt mer resurser avsätts till vuxensludiesiödenoch föreslår därför all hela ulbilil-ningsavgiften används tillvuxensludiesiöden och dess administration under budgetårel 1993/94. CSN beräknar utrymmet frånutbildningsavgiften till vuxenstudieslöd m.m. till förbudgetårel 1993/94. Av detla belopp föreslår CSN all 45,0 miljoner kronorreserveras för administrationskostnader. Efier avdrag föradministrationskostnader återstår . CSN utgår från attkoslnderna för timersättning liksom tidigare skall finansieras ur dessa medel.Dessa kostnader beräknas till . Efter avdrag även förkostnaderna för timersättning återslår 1 tillvuxensludieslödsanslagel /94. CSN föreslår ett återinförande avstatsbidrag lill uppsökande verksamhet på arbetsplatser och alt 50 miljonerkronor anvisas för delta ändamål. Medel skall kunna sökas för projekt somsyftar lill all inventera utbildnings- och kompetensbehov i företag och därkartläggningen är en del av den uppsökande verksamheten. Ansökan om medelföreslås göras av lokal facklig organisation och arbetsgivare i samverkan. CSN föreslår att möjligheten för defackUga organisationerna all ansöka kollektivt om korttidsstudiestöd ochinternatbidrag återinförs. CSN föreslår i första hand altkorttidsstudiestödel inkomslrelaleras och som alternativ att det höjs från 68kr till . Internatbidraget föreslås höjas från 305 krtill . För kortlidsstudieslöd och internatbidrag föreslår CSNalt det anvisas 250 miljonerkronor, vilket är mer än vad som anvi- Prop.1992/93:100 sats /93. CSN föreslår att det anvisas för vuxenstudiebidrag /94. Del är 44,5miljoner kronor mer än /93. CSN föreslår att oförändrat belopp,, anvisas till vuxenstudiebidrag för arbetslösa under1993/94. Under anslaget F 4. föreslår CSN ändrade regler för återkrav av studiestöd. Dessa förslaggäller även för vuxenstudiestöden. Genom beslut i anledning av propositionen omåtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin kommer utbildningsavgiftenatt avvecklas (prop. 1992/93:50, bet. 1992/93:FiUl, rskr. 1992/93:134). Det innebäratt utgifterna för vuxenstudieslöd m.m. i fortsättningen måsleskattefinansieras. Till grund för medelstilldelningen under /94ligger en beräkning av del utrymme som skulle ha funnits om avgiften hade varitkvar. Hänsyn har också tagits till att slutregleringen av avgiften /92 ger ett underskott på . Jag förordar all beloppet i korttidsstudiestödel höjs från68 lill . Internatbidraget bör räknas upp från 305 till 315 kr.per dygn. Förslagen kräver en ändring i 5 kap. 5-6 §§ och i 6 kap. 5 §studiestödslagen. Mol bakgrund av behovet avbesparingar i statens utgifter förordar jag att resurserna förkortlidsstudieslöd och internatbidrag minskas . Medlen under dennaanslagspost föreslås uppgå till under /94. Särskilt vuxenstudiestöd och särskiU vuxenstudieslöd förarbetslösa Chefen för kommer senare allredovisa förslag som avser läggas kompleileringsproposition om ensänkning av kompensationsnivån i arbetslöshetsförsäkringen från avden inkomst som den arbetslöse hade före arbetslöshetens inträde. En sådanförändring påverkar också totalbeloppet och vuxenstu-diebidragel ivuxenstudiestödet för de sluderande vars bidrag är knutet tillarbetslöshetsersättningen. Jag förordar att resurserna förvuxenstudiestöd minskas med hänsyn härtill. För /94 föreslår jagatt anvisas för särskilt vuxenstudiestöd och 67,5miljoner kronor för särskilt vuxenstudieslöd för arbetslösa. Under anslaget för /94 bör tas upp 1 078,6miljoner kronor med följande fördelning: Mkr Korttidsstudiestöd och internatbidrag 61,0 Särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa 67,5 Förslag om ändring av studiestödslagen finns samlade underanslaget F 8. Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissalärarutbildningar. Jag hemställer att regeringen föreslår att 5. till Vuxenstudieslöd m.m. lörbudgetårel 1993/94 anvisa elt reservationsanslag på 1 . Timersättning vid vissa vuxenutbildningar Från anslaget betalas utgifter förtimersättning lill sluderande som deltar i vuxenutbildning för psykisktutvecklingsstörda (särvux) eller i svenskundervisning för invandrare (sfi)enligt förordningen (1986:395) om timersättning vid vissa vuxenutbildningar. Från anslaget betalas ävenstudiesocialt stöd vid vissa kurser i teckenspråk. () föreslår i första handall timersättningen inkomslrelaleras och som alternativ alt den höjs från 68kr lill . CSN föreslår all 70,4 miljonerkronor anvisas för timersättning och att anvisas förstudiesocialt stöd vid vissa kurser i teckenspråk. Jag förordar all beloppet i timersättning höjs frånnuvarande 68 till . Kostnaden för timersättning lillsluderande i sfi beräknas lill och för sluderande isärvux lill . försöksverksamhetenmed sluiliesociall stöd vid vissa kurser i tecken- Prop. 1992/93:100 språk har jag beräknat . Jag hemställer att regeringen föreslår alt 6. till Timersättning vid vissavuxenutbildningar fiir /94 anvisa ell förslagsanslag på . Bidrag till vissa studiesociala ändamål Inom bereds frågoi somgäller Bidrag lill vissa sludiesociala ändamål. Avsikten är all dessa fiågorskall behandlas i en särskild proposilion som skall föreläggas riksdagenuniler . Medelsanvisningen uniler anslagetBidrag till vissa sludiesociala ändamål uppgår uniler innevarande budgetårtill , varav anvisats som engång.sanvisning tillTalboks- och för ell projekt med ny lalboksleknik. Föralt möjliggöra fortsäll arbete med della projekt har jag beräknat 750 000 krsom engångsanvisning under nästa budgetår. I avvaktan på att beredningen avden särskilda propositionen slutförs, föreslår jag att anslaget förs upp medett i förhållande lill nuvarande budgetår oförändrat belopp, ökal med 425 000kr, dvs. Jag hemställer all regeringen föreslår 7. all, i avvaktan på särskildproposition i ämnet, till Bidrag lill vissa Sludiesociala ändamål /94 beräkna elt förslagsanslag på . F 8.Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa Prop. 1992/93:100 lärarutbildningar' Bil. 'Ny rubrik. Ulbildningsarvoden till sluderandevid vissa lärarutbildningar. Från anslaget betalas utgifter förutbildningsarvoden till sluderande vid handels- och koniorslärarlinjen,industri- och hantverkslärarlinjen, vårdlärarlinjen och special[iedagogiskapåbyggnadslinjen samt vid utbildning av vissa forskarutbildade lärare enligt 7a kap, sludieslödslagen (1973:349). Utgiften /92 översteg kraftigt del anslagnabeloppet. () har beräknat utgiften förbudgetårel 1993/94 till . På regeringens uppdrag har CSN utvärderat reglema omulbildningsar-vode lill studerande i vissa yrkeslärarutbildningar. I uppdragetingick att överväga om någon annan mer kpstnadseffekliv form av studiefinansieringkunde införas utan att rekryteringen lill utbildningarna ifråga hotades. CSNhar redovisat sin utredning i en rapport . Av rapporten framgår att drygt 80 %av de sluderande vid yrkeslärarlinjerna är mellan 35 - . Av samtligastuderande är kvinnor. Utbildningsarvodel logs bort 1983/84 avbesparingsskäl vid de då aktuella linjerna utom speciallärarlinjen. Arvodelåterinfördes emellertid i två steg 1987/88 och 1988/89. däremellanhänvisades de sluderande till studiemedelssystemet. Någon säker tendens lillrekryteringsproblem kan inte avläsas enligt CSN:s rapport, men det finns ändåtecken som tyder på att rekryteringen under dessa år påverkades i negativriktning till följd av försämringen av studiestödet. De tillgängliga platsernakunde inte fyllas, vilket kan ha medförl alt antagningskraven sänktes. Manulgår emellertid från att även andra faktorer påverkade rekryteringen, bl.a.arbetsmarknadsläget. För antagning tillyrkeslärarlinjerna krävs verksamhet inom yrket ifråga, I rapportenpekar man på att krav på yrkeserfarenhet också ställs för antagning tillyrkesteknisk högskoleutbildning (YTH). De sluderande vid YTH-linjerna har rättlill särskilt vuxenstudieslöd. CSN föreslår all studiestöd som har till uppgiftatt vara särskilt rekryterande beräknas på samma sätt som det nuvarandesärskilda vuxenstudie- stödet och att regeringen beslutar om vilka utbildningarsom kan ge rätt Prop. 1992/93:100 till studiestöd med en sådan högre bidragsdel. Jag anser alt studiestödet lillstuderande vid de ifrågavarande lärarutbildningarna i fortsättningen börberäknas enligt reglerna om särskilt vuxenstudieslöd i 7 kap. studiestödslagen.Vuxenstudiestödei består delvis av lån. För den som är medlem i enarbetslöshetskassa varierar stödets storlek beroende på inkomsten förestudiernas början. För den som har en låg arbetslöshetsersättning eller intetillhör någon arbetslöshels-kassa gäller bestämmelser om en miniminivå. Del istödet ingående bidraget är hälften så ston för den som inle tillhör enarbetslöshetskassa. I några avseenden bör emellertidundantag göras från bestämmelserna om vuxenstudiestöd. Alla som antas lillutbildningen bör t.ex. ha rätt till stöd. Det innebär att reglerna om urvalbland sökande inte blir tillämpliga och inte heller regeln om en övreåldersgräns. Någon minskning av bidragets andel för den som inle tillhör enarbetslöshetskassa bör inte ske. I fråga om barntillägget i vuxenstudiestödeianser jag all det inte bör beviljas till de studerande som här avses. Den sombörjat studierna under budgetårel 1992/93 bör få stöd enligt de lidigare reglernaför slutförande av utbildningen. Av följande sammanställning framgårförändringen ifråga om stödets storlek räknat belopp. Skatt (tab.30) Flertalet studerande som här avseshar sannoUkt en så hög inkomst före studierna att den högsta beloppsnivånkommer ifråga. Som framgår av tabellen blir i dessa fall det totalt disponiblabeloppet inklusive lånedelen högre än nettobeloppet i utbildningsarvode enligtde nuvarande reglerna. Jag beräknar att utgifterna förbidrag kommer att minska med . Medelsbehovet /94beräknas uppgå lill IOO . Medel för bidrag bör anvisas underett förslagsanslag med beteckningen F 8. Särskilt vuxenstudieslöd tillstuderande vid vissa lärarutbildningar. För studielån har jag beräknat medelunder anslaget F 4. En förändring av det slag jag nuredovisat innebär att 7a kap. i studiestödslagen (1973:349) omutbildningsarvode kan upphävas. bör vissa konsekvensändringar göras istudiestödslagen och i övergångsbestämmelser till den. Däremot bör inteändringar göras i lagen om allmän försäkring m.fl. författningarmed hänsyn till alt ut- bildningsarvodetföreslås finnas kvar under ännu för de sluderan- Prop. 1992/93:100 desom slutför en redan påbörjad utbildning. I övrigt bör förändringen Bil. 9lagtekniskt göras så att det i 7 kap. 1 § sludieslödslagen lämnas ett bemyndigandeför regeringen alt meddela föreskrifter om rätt lill särskilt vuxenstudiestödför sluderande vid vissa lärarutbildningar där del finns behov av att förbättrarekryteringen. Där bör också anges alt regeringen i sådana föreskrifter fårgöra undantag från bestämmelserna i samma kapitel i bl.a. de avseenden jag harnämnt tidigare. Slutligen föreslår jag en språkligförändring i sludieslödslagen. I lagen anges i 3, 4 och 7 kap. alt studiestöd utgårtill studerande vid läroanstalter och utbildningslinjer som regeringenbestämmer. Med hänsyn lill all uttrycket linje efter en övergångstid försvinnerinom såväl gymnasieskolan som den grundläggande högskoleutbildningen, börordet utbildningslinje bytas ut mot utbildning i berörda paragrafer i nämndakapitel. De förslag jag nu lagt fram under anslagen . Studiehjälp m.m. - F 5. Vuxenstudiestöd m.m.samt F 8. Särskilt vuxenstudieslöd lill sluderande vid vissa lärarutbildningarkräver i fråga om sludieslödslagen (1973:349) dets alt 7a kap. skall upphöraall gälla, dels all i 3 kap. 1, 12 och 22 §§, 4 kap. 1-2, 6 och 7 §§ ordet"utbildningslinje" i olika böjningsformer skall bytas ul mol "utbildning"i motsvarande form, dels ändring av 1 kap. 1 §, 3 kap. 11 och 13 §§, 4 kap. 13och 24 §§, 5 kap. 5 och 6 §§, 6 kap. 5 §, 7 kap. 1 §, 8 kap. 6 §, 9 kap. 2 och2b §§, punkten 6 i övergångsbestämmelserna till studiestödslagen samt punkten2e i övergångsbestämmelserna till lagen (1988:877) om ändring istudiestödslagen, deb att del införs en ny paragraf, 9 kap. 2c § saml iövergångsbestämmelserna till lagen (1988:877) om ändring i studiestödslagen enny punkt, 2m. I enlighet med vad jag anfört underdelta anslag saml under anslagen . m.m., F 3.Studiehjälp m.m., F 4. Studiemedel m.m. samt F 5. Vuxenstudieslöd m.m. har inomUtbildningsdepartementet upprättats förslag till lag om ändring isludieslödslagen. Lagförslaget bör fogas till detta protokoll som bilaga 9.2. Jag hemställer att regeringen föreslår all 8. anta förslag till lag omändring i studiestödslagen (1973:349), 9. till SärskiU vuxenstudieslödtill studerande vid vissa lärarut bildningar för budgetårel 1993/94 anvisa ett förslagsanslag på . GLokalförsörjning m.m. Prop. Inredning och utrustning av lokaler vidhögskoleenheterna m.m. Medelsanvisningen under detta anslag uppgårinnevarande budgetår till . I bereds förnärvarande frågor om grundläggande högskoleutbildning, forskning ochforskarutbildning. Arbetet bedrivs med sikte på att två propositioner skallkunna föreläggas . I awaktan på att beredningen slutförs föreslår jagatt anslaget förs upp med oförändrat belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår att, i awaktan på särskilda propositioner, tillInredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m.m. för budgetåret1993/94 beräkna ett reservationsanslag på . Lag om ändring i skollagen (1985:1100) 1992/93:100 Bil. Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100)'dels att 2 kap. 4 §, 5 kap. 27 och 33 §§, 11 kap. 20 och 21 §§, 14 kap. 8 §samt punkt 2 i övergångsbestämmelserna till lagen (1992:598) om ändring inämnda lag skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 11 kap.24 §, samt närmast före 11 kap. 24 § en ny rubrik av följande lydelse. För att få anställas som lärare i det offentligaskolväsendet utan tidsbegränsning skall den sökande uppfylla ett av följandekrav: Sökanden har genomgått svensk ellerdärmed jämställd nordisk lärarutbildning med huvudsaklig inriktning mot denundervisning anställningen avser. Sökanden har genomgått annanhögskoleutbildning som av förklarats i huvudsak motsvarasådan lärarutbildning som avses under 1. För att få anstäUas som lärare i det offentligaskolväsendet utan tidsbegränsning skall den sökande dels behärska svenskaspråket, om det inte finns synnerliga skäl att medge annat, deb ha nödvändigainsikter i de föreskrifter som gäller beträffande det offentliga skolväsendet,särskilt de föreskrifter som anger målen för utbildningen, dels ocksåuppfylla ett av följande krav: