prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Den ekonoiniska och ekonomisk-historiskaforskningen tillmäter institutionema och etiken en viktigare roll än så.Framväxten av nya associationsformer och tydliga äganderegler skapadeföratsättningar för marknadsekonomins utveckling. Rättsregleraa har utvecklats i ett nära samspel medetiska och religiösa gemensamma normeraa underlättede det förtroendemellan aktöreraa som var en föratsättning för att långväga handel ochfinansiella transaktioner skulle komma till stånd. Det är sannolikt att sådana fektorer även gynnatden svenska ekonomins utveckling. En restriktion för marknadsekonomins tillväxtkraftär transaktionskost-naderaa. Dessa kostnader ökar när ekonomins förankring i engod etik är svag. Samhällets svar på dette är lagar och andra offentligaingrepp. Även om dessa kan motiveras utifrån den rådande situationen är detalltid effektivare om de ekonomiska aktöreraa själva reducerartransaktions-kostnaderaa. Ett sådant handlingssätt grandläggs genom en etisktsammanhållen och förankrad politik. De senaste årens utveckling och debatt harunderstrakit institutioneraas, rättsregleraas och etikens betydelse för en välfungerande ekonomi. En etik som också betonar det personliga ansvaret bidrartill att lösa problem uten hämmande detelj regleringan Fleraav de problem som den ekonomislca utvecklingen kan skapa, t.ex. på miljönsområde, beror på att institutioner och rättsregler inte utformats för attbeakte sådana effekten ägandeförhållanden skapar en tydligansvarsfördelning, som gör det lättere att undvUca negativa följder av detekonoiniska livet. Intemationaliseringenav ekonomin och samhället innebär att olika kulturer och etiska normer alltoftare möts vid marknadens transaktionen Densvenska ekonomins oförmåga att möte det växande efterfrägetrycket mot1980-telets slut låg delvis på det insfitutionella och efiska planet. Inteininst skattereglemas utformning hade frätt påvärderingama av arbetets och sparandets betydelse. Förtjänstmöjlighetema iavregleringens spår innebar frestelser, som aktöreraa inte alltid visade sigkunna motstå. Varken inom näringslivet eller inom den offentliga sektora varinstitutionema och kontrollsystemen rastede att möte de påfrestningar som detteledde tiU. Regeringsförklaringen betonar de etiska värdenas grandläggande Prop. betydelse för det svenskasamhället. Dessa värderingar hämter inte sin Bilaga 1 kraft från steten, utanfrån medborgaraa själva. på att skapa långsiktigaoch stebila spelregler, inom det ekonomiska livet såväl som på andraområden, syfter till att stärka det samspel mellan samhällets värderingar ochoffentliga ingrepp, som ger institutionema och etiken den livskraft somen god samhällsutveckling kraven Enviktig del i en politik för tillväxt är att stärka kvinnors ställning iekonomin och att öka jämställdheten mellan kvinnor och män i samhället. En ökadtillväxt är också en föratsättning för att kunna vidareutveckla välfärden ochjämställdheten. Hur de ekonoiniska resursema fördelas är därvid av storbetydelse. har i ett historiskt och intemationelltperspektiv, kommit långt när det gäller jämställdhet mellan män och kvinnonSvenska kvinnors förvärvsfrekvens är bland de högste i världen. Det är enstyrka för i förhållande till inånga andra länder, där man inte påsamma sätt tillvarater kvinnors kompetens i arbetslivet. Familjepolitikenbidrar till dette. Ändå återstår mycket att göra för att uppnåjämställdhet mellan kvinnor och män i . Det firms en stor tillväxtpotentiali att bättre te tillvara kvirmors kompetens i arbetslivet och på andra områden.En sådan utveckling underlättes när strakturer förändras och konkurrensen ökar,t.ex. i kommuner och landsting. Ett moderaa tjänstesamhälle som svarar mot dekrav medborgaraa - både kvinnor och män - ställer, kräver en förayelse avarbetsorganisationen som uppmuntrar till initiativ och ansvar kan ocksåstimulera även mer traditionella produktions-inriktede organisationer tillförändringan Möjligheteraa till förayelse och entreprenörskap är nu större änvad som varit fellet. Därmed fmns också goda möjligheter att ökajämställdheten, t.ex. genom att förbättra kvinnors villkor på arbetsmarknaden,inte minst inom områdena vård och omsorg. För dette krävs emellertid ett aktivtoch målmedvetet arbete. Det är angeläget att kommuner och landsting ökaduppmärksamhet mot arbetsvillkoren för de anställda kvinnoraa samt uppmuntraroch stöder de kvinnor som vill te ett ökat eget ansvar för verksamheten. Utbildning och baraomsorg är grandläggande förjämställdheten. Det är därför värdefullt att utbyggnaden av olika typer avbaraomsorg kommit så långt i . Inom utbildningen är kvinnor fortferandeunderrepresenterade inom t.ex. tekniska yrken och överrepresenterade på t.ex.vårdutbildning. Det leder ofte till senare löneskillnaden Det är väsentligt attfrämja ett urval till högre utbildning som grandar sig på kompetens och inte påkön. 9.2 Skattepolitik för tillväxt Regeringensskattepolitik innebär att skattetrycket successivt sänks. Takten ochomfettningen måste avvägas mot de samhällsekonomiska föratsättningaraa.I förste hand skall tillväxthämmande skatter sänkas Prop. 1992/93:100 elleravskaffes. Hänsyn måste också tes till att utrymmet för avvikande Bilaga 1skatteutteg vad avser interaationellt lättrörliga skattebaser krymper successivt. Genom den nödvändiga marginalskattereform somgenomfördes lades en god grand för fortsatt reformering avskattesystemet. Bolagsbeskattningen reformerades genom en sänkning avskattesatsen på en motsvarande breddning av basen. har därigenom fåttOECD-områdets mest konkurrenskraftiga bolagsbeskattning enligt en nyligenpublicerad studie. I betydande utsträckning eliminerades genom skatteförändringaraa1991 också snedvridningar genom en mera enhetlig beskattning av olika slag avinkomsten Efter den nya regeringens tillträde hösten 1991fettedes en rad beslut som bidragit till att ytterligare förbättra villkorenför sparande och kapitelbildning och därmed tillväxt i den svenslca ekonomin.Förmögenhetsskatten på arbetende kapitel i mindre och medelstora företeg harslopats. Förmögenhetsskatten i övrigt tes ut med en enhetlig skattesats på 1,5procent och slopas helt . Den för riskkapitelförsörjningenskadliga omsättningsskatten på aktiehandel har slopats, liksom den allmännalöneavgiften och skogsvårdsavgiften. Arvs- och gåvoskatten sänktes kraftigt ochbeslut togs om att sänka den generella skattesatsen för kapitelinkomsten genomfördes en omläggning avenergibeskattningen som innebär att konkurrenskraften för den svenska industrinstärks kraftigt. Denna omläggning var motiverad från såväl tillväxt- sommiljöpolitiska utgångspunkten Löneskatteraa, som uppgicktill av lönesumman, reduceras ytterligare genom denbeslutede sänkningen på från . Dennaåtgärd medför, föratom en omedelbar förbättring av konkurrenskraften, attsnedvridningar fill följd av skattesystemets uppbyggnad minskas. Sänkningen avlöneskatteraa har i förste hand avsett sådana som i ekonomisk mening utgörrenodlade skatten minskar beskattningen av en extra arbetsinsats. Detfmns sterka skäl att gå vidare på derma väg. Den svaga kopplingen mellanavgifter och förmåner i systemet för löneskatter bidrar fill en alltför högtotel marginalskatt på arbetsinkomsten En sterkare förmånsanknytning är därförmycket angelägen. Den förestående reformeringen av pensionssystemet är ocksåbetydelsefull från denna utgångspunkt. Sammanteget har skatteraa sänkts för produktion ochkapitelbildning med ca 40 miljarder kronon Finansieringen har i huvudsak skettinom skattesystemet. Totelt har dock beslut fettets om minskade skatter med ca10 miljarder kronon I ett längre tidsperspektiv och i samband med ettkommande svenskt medlemskap i är det vidare angeläget, främst för attundvika besvärande gränshandel, att den svenska konsumtionsbeskattningenreduceras genom en sänkning av den generella skattesatsen. Egenföretegare och delägare i handelsbolag som ärfysiska personer Prop. 1992/93:100 beskattes hårcfere för sina inkomsterän vad som gäller för aktie- Bilaga 1 bolagen. Som aviserades redan ianslutning till marginal skattereformen bör dette förhållande undanröjas. Under1993 kommer ett system att föreslås som ger egenföretegaraa och delägare ihandelsbolag likartede skatteregler, och därmed samma möjlighet till expansionsom aktiebolag. De nya regleraa är avsedda att träda i kraft fno.m. den 1januari 1994. I avvaktan på att de nya regleraa kan träcfe ikraft kommer vissa lindringar i beskattningen för enskilda näringsidkare ochfysiska personer som är delägare i handelsbolag att föreslås . Förslagen innebär en tillfällig höjning av underlagetför inkomstbaserad skatteutjämningsreserv samt en senareläggning avåterföringen av tidigare obeskattede reserven Genom dessa åtgärder lindrasskatteutteget som likviditeten förbättras. Dubbelbeskattningen av aktiebolagens vinster utgören hämmande faktor vad avser företegens försörjning med riskvilligt kapitel.Det nuvarande systemet iimebär att en lånefinansiering blir billigare än enfinansiering genom eget kapitel. skapar problem särskilt för de mindreföretegen där företegarens eget sparande har stor betydelse för företegetsexpansion. En särskild utredare kommer att presentera förslag omlättnader i dubbelbeskattningen. bör ändringar i bolagsbeskattningen göraspå grundval av betänkandet (SOU 1992:67) Fortsatt reformering avföretegsbeskatt-ningen. Skatten på sterkare alkoholdrycker höjs så attpriset på dessa drycker anpassas till KPI-utvecklingen för varor och tjänster iallmänhet. Dessutom bör en ytterligare differentiering av skatten påalkoholsvagare drycker göras. Ytterligare skattesänkningar inom ramen för denovan angivna prioriteringen kommer att föreslås under våren 1993.Utgångspunkten är att förbättra utvecklingskraft och att vidte sådanaskatteförändringar som är motiverade med hänsyn till den ökade ekonomiskaintegrationen inom . gäller bl.a dieselskatten, charterskatten ochskatten på dryckesförpackningar De ytterligare skattesänkningar som blirakttiella är fullt fmansierade. 9.3 Riskkapital för tillväxt Enav grandstenaraa i regeringens politik för tillväxt är ett livskraftigt små-och nyföretegande. Regeringen har som mål att skapa gocfe generellaförutsättningar för nyetebleringar och tillväxt i företegen. En viktigföratsättning för ett expansivt ny- och småföretegande är en fungerande privatriskkapitelmarknad för småföreteg. På grandval av propositionen om kapitel förtillväxt har beslutet om rikUinjer för utskiftning av akfier i tvåportföljbolag och åtte riskkapitelbolag som kapiteliserats med medel från deföratvarande löntegarfonderaa (prop. 1992/93:41, FiU1992/93:3, rskn 25). Dessamedel skall via särskilcfe riskkapitelbolag tillföras små och medelstora företeg i form avriskvilligt kapitel. Riskkapitelbolagen skall ägas privat Prop. 1992/93:100och drivas på strikt affärsmässiga granden Riskkapitelmarknaden tillförs Bilaga I 6,5 miljarder kronon Stetens medverkan vid finansiering avföretegsetebleringar och utvecklingsprojekt i unga företeg liksom stetens insatserför att utveckla en väl fungerande privat riskkapitelmarknad förstärks ocheffektiviseras genom bildandet av Industri- och nyföretegarfonden. Denna fondersätter Industrifonden och erhåller även medel från StiftelsenSmåföretegsfonden samt från utvecklingsfondema. Industri- och nyföretegarfondenskall bl.a. ge förmånliga lån vid eteblering av nya företeg i samarbete medprivate finansiärer (prop. 1992/93:82). 9.4 Avregleringar för tillväxt del av den svenska ekonomins växtkraft finns i de nya företegen, i deinindre företegen - och i de företeg som ännu inte kommit igång. Men inånga avde som skulle kunna växa tvekar eller avstår, när de möter uppgiften attforcera svårhanterliga regelverk. Därför måste det offentliga regelsystemetständigt omprövas och regler som inte är ändamålsenliga mönstras ut. som gör en översyn av den arbetsrättsligalagstiftningen har följande övergripande mål: förslagen skall lecfe tillenklare bestämmelser, de skall ge ökade möjligheter till information ochinflytande för den enskilde arbetstegaren samt innebära en förskjutning avinfonnation och förhandlingar till det lokala planet. Kommittén skall särskiltbeakte de mindre företegens intressen. Förslag kommer att redovisas i ett delbetänkandevåren 1993. Delbetänkandet kommer att omfette anställningsskyddet och vissafrågor i medbestämmandelagen. Förslag baserade på utredningens arbete förberedsinom . Kommitténs arbete förväntes vara helt slutfört föreutgången av 1993. Regeringen har också beslutet om översyn avledighetslagstiftningen. Utredningen om avskaffende avarbetsförmedlingsmonopolet har avlämnat sitt slutbetänlcande. Ettomfettande arbete har inletts med syfte att skapa enklare skatteregien Nyaregler om s.k. F-skatt har beslutets av och kommer att tillämpas frånoch med . De nya reglema gör det möjligt för en arbetsgivareatt på ett enkelt sätt få vete huravida han är skyldig att göra skatteavdragoch betela arbetsgivaravgifter eller inte. Med början genomförs vissa förenklingar påinkomstskatte-sidan genom att skattefrihet införs för vissa förmåner vidtjänstereson Ytterligare förenklingsförslag kommer . Ettförenklingsarbete pågår också när det gäller festighetstexeringen. 4 1992/93. Regeringen tillsatte en utredningför att se över Prop. 1992/93:100 mervärdesskattelagen från konkurrensneutralitetssynpunkt.Utredningen 1 har länmat ett delbetänkande som bl.a.behandlar vissa sjukvårdsfrågor, uthyraing av festighet och vissamervärdesskattefrågor inom bank- och försäkringsväsendet. Betänkandet kommerenligt planeraa att leda till lagstiftning . Fler förslagkommer att presenteras . Deninrikes flygtrafiken avreglerades . Erfarenhetema av dennaavreglering är att det uppstått en ökad konkurrens som skapat ettstörre utbud och lägre prisen Jämvägstrafiken avregleras successivt. Riksdagenhar beslutet att upphandling av interregional persontrafik på järaväg skall skei konkurrens. En utredning om att tilläte konkurrens på spåren avlämnas ibörjan av . Enligt förslag i proposition 1992/93:132 skallpostmarknaden slutligt avregleras genom att brevmonopol avskaffes.Förslag om postlag och bolagisering av Posten kommer att presenteras. Avregleringen av telemarknaden fortsätten En ny tillsynsmyndighet-Telestyrelsen - har inrättets. kommer att föreläggas ettsamlat förslag om telelag och bolagisering av . Isyfte att i förste hand öka valfriheten för hushållen och stimulera tillkonkurrens om pensionssparandet har regeringen i en lagrådsremiss föreslagitutökade möjligheter för hushållen att pensionsspara. Ett individuelltpensionssparande med samma skatteregler som för sparande i pensionsförsäkring,skall kunna ske på inlåningskonto i bank, i värdepappersfonder eller ienskilda värdepappen Sparandet skall vara bundet för pensionsändamål men kutmaflyttes mellan tillåtna sparformen Det nya sparsystemet föreslås att införasden . Regeringens och kommuners rätt att utse offentligastyrelseledamöter i bankaktiebolag slopas . Bestämmelsen attregeringen skall godkänna valet av styrelseordförande i bankaktiebolag tesockså bort. Utlänningsförbehåll som integits i bolagsordningar förbankaktiebolag och försäkringsaktiebolag liksom i de allmänna akfiebolagen tillvilka övriga aktiebolag på kreditmarknaden räknas upphör att gälla den 1januari 1993. Alla akfier blir således fria . Från och får en bank dels utföra vissa posttjänster, dels låte vissabanktjänster utföras av annan än bankens egen personal i exempelvisbutikslokalen från EES-området får efter avteletsikraftträdande driva verksamhet i efter ett anmälningsförferande. En proposition som föreslår viss avreglering påförsäkringsområdet kommer att presenteras . Försäkringsföretegfrån kommer att kunna eteblera sig i genom filialer och utenkrav på deposition av tillgångan Vidare kommer sådana företeg att kunna driva fri handel medtjänster till utan att vara eteblerade här i Prop. 1992/93:100landet och, med vissa undanteg, utan tillstånd av svenslca myndigheten 1 Riksdagenhar på regeringens förslag beslutet om en ny ordning för stetligaräntesubventioner för ny- och ombyggnad av bostäder från och med år 1993.Beslutet innebär en radikal omläggning och förenkling av de stetligasubventioneraa. Regeringen prövar en rad ytterligare förslag ochsynpunkter från utredningen om stetens stöd för bostedsfinansieringen vad avserplanprocessen, kraven på byggnader, bygglovsförferandet samt kommunalbostedsförsörjning och bostedsförmedling. genomför en översynav nybyggnadsreglerna. Syftet är att te bort alla detelj föreskrifter ombostäders utformning och utrastning och ersatte dessa med föreskrifter omfunktionen Ettarbete pågår för att genom ökad konkurrens på elmarknaden uppnå ett merrationellt resursutnyttjande och erbjuda kunderaa flexibla leveransvillkor ochlägre prisen Utredningsförslag om ny ellag och svensk kraftbörs avlänmas undervåren. Enöversyn och totel genomgång av skogspolitiken har genomförts av skogspolitiskakommitté. Kommittén föreslår en långtgående avreglering och förenkling avskogsvårdslagen. Regeringen har för avsikt att senare under dette riksmöteåterkomma till med förslag om skogspolitiken och den stetligaskogsvårdsorganisationen. Ioch med att stetsbidragssystemet till kommuneraa lagts om vid årsskiftet harde regler som följt de specialdestinerade stetsbidragen försvunnit. Dessaersätts med en påse pengar som fördelas enligt ett antel faktorer som relaterastill kostnadsstraktur och inkomststraktur i form av skattekraft. ger storfrihet för kommunema att använda sina medel på ett effektivt sätt. Inom har ett arbete inletts somsyfter till att öka den ideella sektoms möjligheter att i större utsträckningte över och driva verksamheter som av tradition har varit kommunala. har presenterat en rapport sombeskriver hindren för utveckling mot private driftsformer samt ger förslag pååtgärder som undanröjer eller begränsar onödiga hinder. Regeringen kommersuccessivt att lägga fram förslag som underlätter altemativa verksamhetsformen Avreglering påutbildningsområdet Prop. Bilaga 1 Från och med den tilldelasfristående skolor på grandskole- ochgymnasienivå medel av kommuneraa. Regeringen avser att lägga en proposition omeleveraas möjlighet att välja skola, de ekonoiniska villkoren för friståendegymnasieskolor och kommuneraas möjlighet att lägga ut utbildning på friståendehuvudmän. Även forskningen och utbildningen på högskolenivåavregleräs. Bland annat introduceras inför /94 ett nyttresurstilldelningssystem som ökar konkurtensen mellan högskolor ochuniversitet. 9.5 Konkurrens för tillväxt Konkurrensoch likvärdiga konkurrensvillkor är grandläggande för att nationell ochinteraationell handel skall kunna utvecklas till samhällsekonomins ochkonsumenteraas fördel. Ett utökat interaationellt samarbete med eliminering avhandelshinder och en intemationalisering av företegandet ställer krav på enkonkurrenspolitik på den nationella marknaden som ligger i fes med vad somgäller på de interaationella marknadema. kommer genom EES-avtelet att te ett viktigtsteg mot att ingå i det europeiska samarbetet. kommer därmed attanslute sig till de spelregler för en effektiv konkurrens som återfiims iRomfördraget. innebär väsentligt förstärkt konkurrens bl.a. genomeliminering av hinder för interaationell rörlighet för varor, tjänster, arbeteoch kapitel. Nya regler kommer att gälla för bl.a. offentlig upphandling. För svensk del innebär en offensivkonkurrenspolitik bl.a. att den offentliga sektora i störte utsträckningutsätts för konkurrens. gäller inte minst verksamhet. En offensivkonkurrenspolitik iimebär vidare att fidigare skyddade sektorer avregleras ochöppnas för konkurrens samt att feste och tydliga spelregler skapas förkonkurrensen i den private sektora. Här kan noteras att ett av de viktigastehindren för fritt marknadstillträde ofte är olika typer av regleringan Ett sätt att öka inslaget av konkurrens är attupphandla varor och tjänster på den öppna marknaden i konkurrens. Betydandekostnadsminskningar kan uppnås när den offentliga verksamheten utsätts för konkurrens.En föratsättning för användande av entreprenader är dock att det finns verkligkonkurrens mellan flera aktörer på den lokala marknaden. 1992:93:43 harregeringen klargjort föratsättningaraa för ett ökat inslag av entreprenader ochkonkurrens i den kommunala verksamheten. har beslutet i enlighet medregeringens förslag. I många fall kan potentieU konkurrens varatillräcklig för att uppnå adekvat konkurrens. Det centrala är att privateproducenter får konkurrera på helt likvärdiga villkor uten några öppna ellerdolda eteble-ringshinden Upphandling genom anbudstävlingar bör tillämpas ilångt större utsträckning än vad som skett. En departementspromemoria(Ds 1992:121) med ett förslag till rättslig reglering av iimebörd att viss verksamhetsom bedrivs i egen regi skall utsattes för konkurrens, har presenterats av och remissbehandlas för när- Prop. 1992/93:100 varande. Ett förslag till ny konkurrenslagstiftning harnyligen antegits av (prop. 1992/93:56, NU17, rskn 144). Den nyakonkurrenslagen träder i kraft . Lagen iimebär att demateriella konkurrensreglerna har utformats med utgångspunkt i EG:s konkurrensregleri och EES-avtelet. Den s.k. missbraksprincipen överges fill förmånför den s.k. förbudsprincipen. innebär att lagen innehåller uttryckligaförbud mot särskilt angivna typer av konkurrensbegränsningar Överträdelse avförbuden kan medföra ekonoiniska sanktioner på av företegetsårsomsättning. Lagen skall tillämpas av det nya och prövasytterst av . 9.6 Privatisering av statligt ägda företag Under1980-telet har det enskilcfe sparandet ökat bl.a. genom sparande i olikafonder, konvertibellån och aktieförsäljningar riktede till de anställda. Det ärbra för viteliteten i svensk ekonomi om många rnäimiskor såsom ägare engagerarsig i hur det går för företegen, strävar efter att påverka deras utvecklingsamt bidrar till utbudet av riskvilligt kapitel. Försäljningen av stetligaföreteg ter därför sikte på att ge många människor möjligheter att spara iaktier och bli delägare i dessa företeg. En utförsäljning av stetliga tillgångar inbringarbetydande belopp. För att inte minska stetens förmögenhet bör dessa medelanvändas dels för infrastrakturinvesteringar, dels för att amorterastetsskulden. Utförsäljningaraa ger givetvis inte något utrymmeför ökade offentliga utgifter utan innebär främst en ändrad sammansättning avstetens förmögenhetsportfölj genom att aktier i stetliga företeg ersätts medandra tillgångar eller reducerad stetsskuld. Privatiseringen ger dock ettsamhällsekonomiskt överskott i form av effektivitetsvinster genom ökadkonkurrens. I den mån dessa vinster tillfeller steten bör de använcfes för attreducera det strakturella underskottet och inte för att öka de offentligautgifteraa. Regeringens privatiseringsprogram inleddes sedanrikscfegen bifellit regeringens proposition om privatisering avstetligt ägda företeg, m.m. (prop. 1991/92:69, bet. 1991/92:NU10, rskn1991/92:92) och bemyndigat regeringen att sälja stetens aktier i 35 helt ellerdelvis ägda bolag. I rikscfegsbeslutet om nyteckning av aktier i (prop. 1991/92:21, bet. 1991/92:NU4, rskn 1991/92:8) fick regeringenbemyndigande att sälja aktieraa i banken. Arbetet med bolagisering av stetlig verksamhet somen förberedelse för privatisering har fortsatt. /92ombildades Stetens till . överfördesverksamheten vid till aktiebolagsform. har steten utfärdat och sålt köprätteravseende sitt innehav () i . Svenska folketsefterfrågan på SSAB- paket blev mer än tregånger större än efterfrågan. Även kvoten för Prop. 1992/93:100 institutionella placerare övertecknades kraftigt. fullföljdes privatiseringen av SvalöfAB, som arbeter med växtförädling inom lantbrak och trädgård. I augusti 1992sålde steten merparten av sitt aktieinnehav i ,, till .