prop · GG03179 · 1992-12-31 00:00:00 — Jaghar uppskattot att detto innebär att ökningen av den globafe medeltemperaturenmte bör överstiga 0,1 giad per decenium eUer sedan industriaUsmensbörjan. För att stobiUsera koldioxidhalten i atmosfären och för att motverkaaUvarUga effekter bör enUgt min mening de globala utsläppen av koldioxid minskamed mom en . Dessa angivna nivåer bör läggas tiU gmnd förden svenska klimatpoUtiken. KlimatpoUtiken skaU utformas på ett kostaadseffektivtsätt. GenereUa styrmedel i form av t.ex. koldioxidskatter kommer därför även ifortsättaingen att ha en central roU i den nationeUa mUjöpoUtiken. För attunderlätto den omfattande omställning av samhäUsstrukturen som krävs på siktoch för att minska anpassningskostnaderna bör de genereUa styrmedlenkompletteras med riktode insatser främst inom energi-och transportområdena. Svenskaåtgärdsprogram bör enUgt det synsätt jag redovisat mledningsvis utformas så att de i samklang med msatser i övriga UidustrUänder inkl. länderaa i bidrar tiU en kosttiadseffektiv global sttategi for att minska kUmatpåverkan. 1992/93:179Bilaga 1 Minbedömning: bör ratificera klimatkonventionen. Därmed skaU utsläppen avsamtiiga klimatpåverkande gaser begränsas. bör genomförakostnadseffektiva insatser såväl nationellt som interaationellt. En nationell strategi bör vara attkoldioxidutsläppen från fossUa bränslen stobiliseras i enlighet medkJimaticonventionen tiU nivå . Koldioxidskattbör i nytillkommande anläggningar utgå även vid elproduktion. Skatten bör uppgåtill /kg koldioxid och utgå från . förslag: Förslaget om utsläppsmålöverenstämmer i princip med min bedömning. Remissinstanserna: De flesto remissinstansertillstyrker en nationeU stebilisering. Väg- (x;h trafikinstitutet anser attdenna ambition är för låg. Skälen för min bedömnmg: har ienlighet med energiöverenskommelsen verkat för en överenskommelse mellanOECD-ländema om i förste hand stebilisering av koldioxidutsläppen till år 2000samt att åtgärdema vidtes på ett kostnadseffektivt och intemationellt rättvistsätt. Arbetet med att utforma nationella klimatstrategierpågår i de flesto . Svårighetema att vidtoåtgärder utan intemationell samordning har visat sig vara betydande. DenintemationeUa lågkonjunkturen har ytterligare minskat utrymmetför åtgärder som på kort sikt riskerar att försämra det egna landetskonkunenskraft. Det är i stort sett endast de nordiska ländema och Nederländemasom beslutet om konkreto åtgärdssttategier genom införande av koldioxidskatter.I övriga är kli mätstrategierna fortfarande i beredningsstodiet. presenterade ettförslag om kombinerad koldioxid- och energiskatt som ett led i en strategi föratt stobiUsera de samlade utsläppen nivå. Något beslutom införande av denna skatt har ännu inte träffats. Ett villkor för att skattenskall införas är att andra som och också beslutar ommotsvarande åtgärder. Vidare bör enligt kommissionens förslag flera undanteggöras, bl.a. för energiintensiv industri. I kommer, tiU skillnad frånflera andra länder, den övervägande delen av koldioxidutsläppen frånvärmeförsörjning och transportsektom, medan en liten del av utsläppen kommerfrån elproduktion. För att begränsa utsläppen av koldioxid i Sverigeoch i andra länder med liknande förhållanden i elproduktionen krävs åtgärderfrämst inom transportområdet, inom industrin och i uppvärmningssektom. har liksom och högmarginalkostnad för utsläppsbegränsningar av koldioxid. Även om länder somDanmark, Nederländema och skulle minska utsläppen kommer defortfarande att ha ett utsläpp per invånare som överstiger dagens svenskanivå. A andra sidan överstiger dagens svenska utsläpp per 3 1992/93. invånareden nivå som krävs för att nå de långsUctiga målen som jag Prop. 1992/93:179 redogjort för tidigare. Vid en kämkraftsaweckUng, som innebär att hälftenav den nuvarande elproduktionen ersätts med ny energitiUförsel eUer med energihushållningsåtgärder,kommer ansträngningama för att begränsa koldioxidutsläppen att bli kännbaraför svensk del. Som ett räkneexempel kan anges att även om tte fjärdedelar avde nuvarande reaktoremas elproduktion kan ersättas med biobränslen, annanfömybar energi och effektiviseringsåtgärder, motsvarar den återståendefjärdedelen knappt koldioxid, om dette elbehov skulletiUgcxloses vid naturgas-baserade kondenskraftverk. Detta skulle innebära enökning av koldioxidutsläppen med jämfört med nivå. Enligt energiöverenskommelsen måste omställningenav energisystemet, vid sidan av säkerhetskraven, ske med hänsyn till behovet avelektrisk kraft för upprättiiållande av sysselsättaing och välfärd. Närkämkraftsawecklingen kan inledas och i vilken takt den kan ske avgörs avresultoten av hushållning med el, tillförseln av el från miljöacceptobelkraftproduktion och möjlighetema att bibehåUa intemationeUt konkunenskraftigaelpriser. har Sverigeminskat sina utsläpp av koldioxid med . har dessutom infört enkoldioxidbeskattning, som ligger väsentiigt högre än den föreslagna EG-nivån.I den allmänna debatten har det bl.a. framförts att borde avvaktoinförandet av åtgärder som ger motsvarande effekter i andra innannya beslut tos om att höja ambitionsnivån i den nationeUa klimatpolitiken. De beräkningar som åberopar i sinrapport visar emellertid att det finns gocfe möjligheter att stebilisera denationella utsläppen nivå. Vid beräkningama har sammamodell använts som långtidsuttedning. Modellstudiema utgår från engenomsnittiig tillväxt av bmttonationalprodukten mellan år 1985och . Resultoten visar att en stobiUsering av koldioxidutsläppen inte gernågra stöne effekter på bmttonationalprodukt och bmttonationalinkomst oavsettom motsvarande åtgärder vidtas i andra länder. En stebilisering till år 2000fömtsätter enligt en höjning av koldioxidskatten och ettåterinförande av energiskatt för icke energiintensiv industri.Naturvårdsverkets bedömning har här gmndat sig på prognoser som visat relativthöga utsläpp. prognoser har visat att utsläppen kan antes bU väsentiigtlägre tiU följd av justeringar av tillväxtantegandena. Jag anser mot denna bakgmnd att den nationeUastrategm bör vara att koldioxidutsläppen från fossila bränslen stebiUseras tiU1990 års nivå . Den svenska energipolitiken bör i enUghet medenergi överenskommelsen utformas så att den stimulerar tiU en ekonomiskt försvarbar utbyggnad av ny kraft som är gmndad på fömybara energislag och som utayttjar teknik med hög energieffektivitet, såsom kraftvärme. Som en följd av den höga energieffektiviteten har kraftvärmen också 34 påtegliga miljöfördelar.Chefen för kommer senare art föreslå särskilda medel för att främja utbyggnaden av fjärrvärmenäten. Detär angeläget att de investeringar som görs i kraftvärmen i ökad utsträckningbaseras på användning av biobränslen. Sådana investeringar främjas genom detinvesteringsbidrag för biobränslekraftvärme som inrättedes . Enkoldioxidskatt på elproduktionen skulle ytterligare stärka biobränslenaskonkunenskraft i ny kraftprcxluktion. har föreslagit ensådan koldioxidskatt på /kg koldioxid. RemissbehandUngenav Biobränslekommissionens betänkande har visat att opinionen är delad i dennafråga. Bl.a. framhåller flera remissmstanser att en svensk koldioxidskatt ielproduktion skulle störa det nordiska kraftutbytet och verka prishöjande påden svenska elmarknaden. Andra remissinstanser instemmer iBiobränslekommissionens slutsats att en koldioxidskatt på elproduktion kanmedverka till en viss margineU minskning av koldioxidutsläppen. Vidare menarremissinstansema att en koldioxidskatt på elproduktion kan medverka till attsända signaler inför nyinvesteringar i elproduktionskapacitet. Mångaskäl kan emellertid anses tala för att införa en koldioxidskatt ielproduktionen fr.o.m. . Denna bör vara /kgkoldioxid. Med tanke på vad som framkommit i remissbehandlingen bör skattenendast gälla nya anläggningar. Enbeskattning enligt de linjer som här har redovisats innebär vissakomplikationer av bl.a. teknisk natur. Inom görs förnärvarande en översyn av kraftvärmens beskattning i en särskUd arbetsgmpp.Koldioxidbeskattningen i elproduktionen bör beredas vidare i denna gmpp.Regeringen bör senare återkomma till med sina överväganden i dennafråga. Sverigeinleder insatser i de baltiska ländema i syfte att effektiviseraderas energisystem. 1 framtiden kan sådana svenska insatser i utiandet ienlighet med klimatkonventionens stedganden om så kallat gemensamt genomförandetill del räknas som svenska insatser mot klimatpåverkande gaser. På så sättupprätthålles kostnadseffektivitet i de svenska insatseraa. 1992/93:179 Bilaga 1 Min bedömning:Satsningar från svensk sida på att utveckla sänkor bör ses som kompletterandeåtgärder till huvudstttegin att minska utsläppen av koldioxid. Remissinstansema:Vattenfall, KRAFTSAM, , m.fl. anseratt den svenska klimatpoUtiken bör inriktes på sänkoma för koldioxid. Skälenför min bedömning: i den svenska skogen ökar. Med en fortsattgod skogsvård kommer dette att kunna fortsatte i ytterligare 20 - . OmskogstiUväxten är stöne än virkesuttaget fungerar skogen som en sänka förkoldioxid. Den svenska skogens nettoupptag av kol motsvarar ca tvåttedjedelar av de samlade koldioxidutsläppen från fossUa bränslen i Sverige.Med hänvisning tiU denna sänka skulle i och för sig kunna hävda att ettmål om att StebUisera koldioxiutsläppen kan nås utan särskUcfe åtgärder. I denallmänna debatten har också förekommit argument som gått ut på att åtgärder föratt minska koldioxidbelastaingen enbart borde riktas mot att öka uppteget avkol i den svenska skogen och utveckla andra sänkor. Jag avvisar sådana förslag av flera skäl. Densvenska skogens långsUctiga - och viktigaste - roll i klimatpoUtiken är attbidra med produkter som ersätter fossila bränslen. Skogens förmåga att fungerasom sänka är enbart temporär. Densvenska skogens produktionsförmåga hotes dessutom av försuming och övergödningtiU följd av svavel- och kvävenedfeU med urspmng i andra länder. Insatser föratt begränsa utsläppen från energi- och trafikområdena kommer att åtföljas avgynnsamma effekter också för att minska de miljöproblem som står högt i dennationeUa prioriteringen. Om inte åtgärder vidtes för att minska depositionenav svavel och kväve riskerar skogen att förlora sitt värde både som kolsänkaoch som bas för utteg av fömybara bränslen eller råvaror tillindustriproduktionen. Dessutom kommer den biologiska mångfalden att gåförlorad. Växt- (x;h djurarter kommer att gå förlorade. Denenda åtgärd som varaktigt kan minska risken för klimatföränringar är en globalminskning av koldioxidutsläppen på . En satsning på att utvecklasänkoma kan vara en möjlighet att vinna tid för att utforma tekniska och mindrekostsamma lösningar för att åtgärda koldioxidutsläppen från fossU förbränning.Men, är det enUgt min bedömning en uppenbar risk att en ensidigsastaing på sänkor fördröjer åtgärdsarbetet utan att bidra med några nyalösningar på huvudproblemet, dvs. att begränsa koldioxidutsläppen från fossilabränslen. Jag gör därför bedömningen att satsningar på att utveckla sänkor frånsvensk sida i förste hand skaU ses som kompletterande åtgärder tiUhuvudstrategin att minska koldioxiutsläppen. Prop.1992/93:179 Bilaga 1 Min bedömning:Metanutsläppen från avfallsupplag bör minska tiU år 2000.Åtgärdsstrategier för de totala metanutsläppen och för övriga växtiiusg;iserbör anstå tills dess att kompletterande ny kunskap tegits fram om förekomstm.m. samt om resp. växthusgas potentieUa betydelse i klimatsammanhang. Naturvårdsverketsförslag: Överensstämmer i princip med min bedömning. Remissinstanserna:Remissinstansema har haft mycket få kommentarer till andra växthusgaser änkoldioxid. Skälenför min bedömning: I energiöverenskommelsen festslogs att en Svenskåtgärdssttategi skaU omfetta samtiiga växtiiusgaser och samtiigasamhäUssektorer. Kunskapsunderlaget om andra växthusgaser än koldioxid ärfortfarande bristfälligt. För metan bör ett mål preciseras för de utsläpp somkommer från avfallsupplag. Enligt min mening är återvmning av meton från avfellsupplagett sätt att minska användningen av fossila bränslen samt en del i sttategm attkretsloppsanpassa samhäUsutvecklingen. För övriga växthusgaser vid sidan avkoldioxid instämmer jag i de bedömningar som gjort angåendemöjligheten att på kort sikt fastställa åtgärdssttategier. Beträffande utsläppav dUcväveoxid bör utvecklingen noga följas och åtgärder övervägas med hänsyntill möjlighetema att reducera utsläpp av såväl kväveoxider somdikväveoxid. Naturvårdsverkethar ställt sig tveksam tiU att göra sammanvägningar av alla växthusgaser ochatt sätte upp mål för utsläppsreduktioner i form av koldioxidekvivalenter. Jagdelar bedömning att det inte finns tillräcklig kunskap föratt på kort sikt väga samman oUka utsläpp. Man kan dessutom behöva beaktekostaadema för skilda åtgärder över tiden. anser jag att man mte böruteslute att sådan kunskap kan tes fram. Många länder har i det intemationellaförhandlingsarbetet förespråkat en sammanvägning för att kunna genomföra enkostaadseffektiv klimatpolitik. Det gäller främst länder där storametanutsläpp sker i samband med produktion av fossila bränslen eller i ländermed omfettande nötköttsproduktion. bör inte minst för att underlättedet fortsatte intemationella förhandlingsarbetet delte i arbetet med attfestställa koldioxidekvivalenter för aUa växthusgaser. 1992/93:179 Bilaga 1 Min bedömning:Åtgärdsprogram för att minska utsläppen av växthusgaser skall utgöra enintegrerad del av det framtida samhäUsbyggandet och i arbetet med attmiljöanpassa olika samhäUsaktiviteter. Klimatespektema bör beaktas mgående mförenergi- och ttansportsystemens framticfe utbyggnad, bostodemas och arbetsplatsemaslokalisering och utformning och bU en drivkraft för den tekniska utvecklingen. Naturvårdsverketsförslag: Överensstämmer med min bedömning. Remissinstansema:Remissinstansema har i allmänhet inte närmare kommenterat inriktaingen av målenpå medeUång sikt. Skälenför min bedömning: Jag delar bedömning att redan nu -paralleUt med de åtgärder som föreslås på kort sikt -bör inrikte sig på attutveckla långsiktigt håUbara system. En tidig omställning torde ocksåmnebära ekonomiska fördelar för de länder som tidigt börjat ställa om sinasystem. Genom en målmedveten satsning på nya tekniska lösnuigar kananpassningskostaadema begränsas och långsiktigheten bäddarockså för att omställningen kan ske med bibehållen Prop. 1992/93:179 stobilitet i samhällsutvecklingen. Jag delar också bedömning att detinte är meningsfullt att festställa ytterligare kvantitetiva mål vid sidan avatt stobiUsera utsläppen fram . De åtgärder som behövs för attvidmakthålla stebila koldioxidutsläpp är som jag tidigare redovisat i hög gradberoende av kämkraftsawecklingen. I energiöverenskommelsen sägs bl.a.:"uttalade (prop. 1979/80:170, bet. 1979/80:NU70, rskr.1979/80:41) att kämkraften skaU awecklas i den takt som är möjlig med hänsyntiU behovet av elektrisk kraft för att upprätthåUa sysselsättaing cKh välfärd.Vidare angav att den sisto reaktom skaU stängas . En ttovärdig politik för omstollning och utveckUngav energisystemet fömtsätter konkreto åtgärder som förenar en stobU ochtillräckUg tiUförsel av energi med energipolitikens ö\'ergripande mål. SttängamUjökrav skaU gälla för all el- och värmeproduktion." För att kombinera dette med en stebilisering avkoldioxidutsläppen krävs djupgående och kostsamma förändringar. Enligtberäkningar låtit genomföra skuUe en koldioxidskatt på ca 1kr/kg behövas för att stabilisera koldioxidutsläppen under enkämkraftsaweckUng. En reduktion av koldioxidutsläppen tUl år 2005skulle tillsammans med en IcämkraftsaweckUng kräva än högre koldioxidskatt ochmedföra kännbiira kostaadsökningar för hushåll och näringsliv. Utvecklingen moten integrerad elmarknad innebär svårigheter för enskilda länder att införa högaskatter på bränslen tiU elproduktion. En hög svensk beskattaing skuUe då kunnaleda tiU en import av fossUbaserad el från länder med lägre skattesatser. En fömtsätming för att begräns.aökningen av koldioxidutsläppen vid en kämkraftsaweckUngär att stärka satsningama på energieffektivisering och att öka inslaget avvind- och solenergi samt biobränslen i energisystemet. För att få till stånd kraftfuUasatsningar på fömybara energislag är det av stor betydelse att de program somfinns för utveckUng av dessa energislag genomförs enligt planema och attprisrelationema meUan fossUa bränslen och fömybar energi korrigeras genomskatter eUer särskUcfe stödåtgärder. Fortsatte åtgärder för att stödja användningen avvind- och solenergi samt biobränslen bereds fortiöpande inom regeringskansUet. För att begränsa utsläppen från transportsektornkrävs bl.a. åtgärder som avser fordon och bränslen. Sådana åtgärder återkommerjag tiU längre fram. För att åstedkomma ett mUjöanpassat transportsystem är detdämtöver nödvändigt att lägga fast en strategi för utvecklingen avinvesteringar i bebyggelse (x;h transportinfrastmktur samt åtgärder för attfrämja övergång tiU miljövänliga transportsätt. En sådan strategi bör utarbetasav den särskUda utredning om trafik- och mUjöfrågor som chefen förKommunikationsdepartementet föreslår i sin föredragning. Vid en beferad ökning av koldioxidutsläppen isamband med kämkrafts awecklingen bör , med stöd av bestämmelsema om gemensamt genomförande i kUmaticonventionen, ha hög beredskap för att genomföra motsvarande insatser för att minska koldioxidutsläppen företrädesvis i 38 därmarginalkostaadema för åtgärder är lägre än i . Sverigebör vidare också mtemationeUt verka för att uifrastmktur och Prop.1992/93:179 teknik utvecklas som underlättar omställningen av energi- cx;htrafiksys- Bilaga I temen. Satsningar på nya fordonstyper och altemativabränslen är centtala i dette sammanhang liksom utveckUngen av föraybaraenergiformer. Jag har erferit att chefen förKommunikationsdepartementet och stetsrådet Hömlund senare kommer att föreslåregeringen att fördjupade studier görs för åtgärder inom transportsektom ochför att främja användningen av fömybara energikäUor. 6 Det fortsatta internationella samarbetet påklimatområdet Klimatförändringarnaär ett globalt problem som kräver samverkan mellan alla jordens nationer föratt komma närmare en lösning. Klimatkonventionen utgör basen för det fortsattemtemationeUa samarbetet, men klimatfrågans vittomfettande karaktär kommer attfå konsekvenser i en rad intemationeUa sammanhang, t.ex. i samband med Sverigesförestående förhandlingar med EG, i det nordiska elsamarbetet, vid utformningenav regler för intemationeU handel, i biståndet tiU fettiga länder ete. De industrialiserade ländema svarar exempelvisför av koldioxidutsläppen. För att minska de totala koldioxidutsläppen ochför att ge utvecklingsländema möjlighet att öka sin energianvändning kommer påsikt mycket omfettande åtgärder att krävas av de mdustriaUserade länderna. har tillsammans med övriga industriländerett särskUt ansvar för att ge klimatfrågan en framskjuten plats i detintemationeUa samarbetet och särskilt i relation tUl de där effektemaav eventueUa klimatförändringar kan förväntas bU särskilt aUvarUga.Biståndsministern avser att utfärda särskUda riktiinjer tiU SIDA, BrrS ochSAREC om att klimatespektema skall beaktas i det svenska biståndet. Enframtida svensk anslutaing tUl EG och utvecklingen mot en integrerad energi- och transportmarknad i innebär att en långsUctig svensk klimatsttategi blir beroende av utvecklingen inom EG. har enligt energiöverenskommelsen eftersttävat ett samarbete med EG och EFTA- ländema för att få tiU stånd en stebiUsering av de totala Västeuropeiska koldioxidutsläppen och att utveckla kostaadseffektiva styrmedel. Det intema arbetet inom EG har emeUertid bara delvis lett tiU konkreto resultot och fortferande saknas beslut om en gemensam handlingsUnje när det gäller koldioxid- och energiskatter. EFTA-ländema har bl.a. genom samarbete inom ramen för EFTA:s mUjögmpp vidarebefordrat synpunkter och erfarenheter av de gällande systemen i , cx;h och de planer som finns i cx;h . Det är enUgt min -g mening ytterst angelägetatt verkar pådrivande för att få tiU stånd en kostnadseffektiveuropeisk strategi för att begränsa koldioxidutsläpjien Prop. 1992/93:179 innefattande bl.a. miniminivåer för en koldioxidskatt. 1enlighet med vad chefen för aviserade i sin anmälan tillpropositionen om kUmatfrågor m.m. (prop. 1992/93:99) kommer nu att sökauppnå deltagande i EG:s program för att utveckla fömybara energikällor ocheffektivisera energisystemen t.ex. THERMIE, ALTENER och SAVE. deltaräven i ECE:s program Energy Efficiency 2000 som i avser att stärka samarbetetmeUan de väst-och östeuropeiska ländema på energiområdet. Vad gäller trafikfrågorna bör aktivt drivapå arbetet med att få till stånd effektiva gemensamma regler för utsläpp avkoldioxid från i förste hand lätte fordon inom EG. Vidare bör vi följa ochdriva utvecklingen inom EG i fråga om övergång tiU energisnåla hushållsapparaterm.m. Förberedelsemainför den förste partskonferensen i klimatkonventionen har redan påbörjats iden förhandlingskommitté som på mancfet från generalförsamlingen i FNförhandlat fram klimatkonventionen. Den förste partskonferensen skall besluteom en rad frågor bl.a. metcxiologier för rapportering av utsläpp och upptjig isänkor av växthusgaser, kriterier för gemensamt genomförande, konventionenssamspel med GEF, den globala miljöfonden, samt om arbetet i konventionens olikadelorgan. Den försto partskonferensen skaU också pröva om i-ländemas åtagande äräncfemålsenliga och en andra översyn rörande i-ländemas åtagande skaU görassenast . En centtal fråga inför det fortsatta arbetet är ocksårelationema till IPCC (x;h inriktning. IPCC och har fått i uppdrag att utarbete demetodologier och mtiner som skall tillämpas vid rapporteringen av i-ländemasåtaganden enligt konventionen. bör i dette sammanhang kraftfullt hävcfeatt t.ex. koldioxidutsläpp från biobiänsleförbränning inte skaU räknas in ibmttoutsläppen av koldioxid i länder som bedriver ett utaålUgt skogsbmk. Detankommer i förste hand på och att medverka i dettearbete. har spelat en framträdande roU iIPCC genom professor uppskattede ordförandeskap. Det är angelägetatt den svenska medverkan i IPCC kan vidmaktiiållas på en ambitiös nivå såvälnär det gäller att bidra med forskningsresultet om det globala kUmatsystemetsom att medverka i analyser av åtgärdsstrategier. Den samrådsgrapp förklimatforskning som jag återkommer tiU senare kommer att få en central roll föratt samordna den svenska medverkan i bl.a. IPCC Här fömtsätts även en aktiv ochbred insats från myndigheter och organisationer med kompetens inom detsamhällsekonomiska området. En inventering av pågående svensk forskning medanknyttiing tiU kUmatområdet bör genomföras. bör vid översynen av konventionsåtagandenaverka för att industiiländema gemensamt åtar sig att minska utsläppen av koldioxid och 40 andra växthusgaser eUer -om det visar sig möjligt med hänsyn tiU nya kunskaper - utsläppen avkoldioxidekvivalenter enligt en preciserad tidtebeU. Industtiländemasgemensamma åtagande bör vidare fördelas på ett kostnadseffektivt och rättvistsätt mellan industriländema. bör verka för att ekonomiska styrmedel, iförste hand Ukformiga koldioxid-och energiskatter för aUa samhäUssektorer,mförs gemensamt. MöjUgheter-na att långsiktigt införa ett system medöverlåtbara kvoter bör ytteriigare analyseras. bör även verka för attkonkrete åtgärdsplaner och kvantitetiva åteganden faststäUs för så många ländersom möjUgt efter principen om att klimatarbetet är en gemensam fråga för aUaländer och att ländema skaU bidra tiU det gemensamma målet utifrån sma egnafömtsättningar av social och ekonomisk natur. 1992/93:179 Bilaga 1 6.3 Övrigt intemationellt samarbete InomNordiska ministenådet har ett stort antal projekt beröringspunkter tillklimatområdet. Det är angeläget att samordna nordiska insatser t.ex. när detgäller att bedöma framtida klimatförändringars effekter på kUmatet i våraländer. Det hittillsvarande nordiska elsamarbetet momNordel har haft stor betydelse för vår gemensamma elförsörjning.