prop · GG0310 · 1992-12-31 00:00:00 — anser att institutets import av vuxenfihn bör avvecklas och att de medelsom går till denna verksamhet i stället skaU kanaUseras som stöd tiU friaimportörer av kvalitetsfilm. och ,som båda representerar extema filmimportörer, anser dessutom att institutetsimportverksamhet inte bedrivs på konkurrensneutt-ala viUkor. Skälen för regeringensförslag: Liksom verksamheten riktad till bam och ungdom kan denna verksamhetockså indelas i en intem och en extem del. De extema stöd som utgårfrån avdelningen är import- och lanseringsstöd, visningsstöd samt repertoarbreddningsstöd.Samtiiga dessa extema stödpro- gram har presenteratsunder föregående avsnitt och har samma form och syfte Prop. 1992/93:10 härfrånsett att de här avser vuxenfilm. Utöver dessa stöd finns inom denna del ettstöd tiU återkommande kortfilmsmanifestationer. Filminstitutetbedriver ett omfattande eget regionalt filmutvecklingsarbete för att stödjafilmens roll i del lokala kullurUvel. Arbetet är rikstäckande och syftar tiUatt stärka samspelet mellan biografer, föreningar och kommuner och till atthitta metoder för att öka publiken på biografema samt att bredda utbudet avfilm. Föratt bredda utbudet av film bedriver institutet också en egen distributionsverksamhetför såväl lång- som kortfilm. Verksamheten bedrivs på så sätt att man köper inrättigheter för nyproducerade filmer, dels övertar rättigheter för äldrefilmer när andra distributörer på kommersiella villkor inle är villiga att föriängarättighetema. Verksamheten har lett till att institutet har kunnat bygga upp enbank av filmer som man kan erbjuda biografer, skolor och institutioner atthyra. Främjandetav visning och spridning av värdefull film utgör en central del iFilminstitutets filmkulturella verksamhet. Regeringen anser att verksamheten börfortsätta i samma omfattning som tidigare, vilket innebär att den bör erhållaett bidrag på för tiden den - . Filminstitutetbegär i sin anslagsframställning för /94 en förstärkning på 2,5miljoner kronor för införandet av ett nytt stödprogram för att stödjauppkomsten av regionala filmverksläder ute i landet. Regeringen anser inte attdet finns en tillräckligt genomarbetad behovsanalys för att införaett sådant nytt stödprogram. Filminstitutethar tidigare bedrivit en egen import av vuxenfilm. Denna importverksamhet ärexempel på sådan verksamhet som bedrivs såväl av institutet som av andra extemaaktörer. Som framgår under avsnitt 6 punkt C anser regeringen att Filminstitutetinte skall bedriva sådana verksamheter som bedrivs eller kan bedrivas av andravisningsorganisationer eller företag. Vad gäller institutets filmimport hardenna problematik accentuerats genom att flera fria fihnimportörer hävdar attFilminstitutets verksamhet har bedrivits på ett sätt som mte ansetts vara konkurrensneutraltgentemot övriga importörer. Motbakgrund av vad som framkommit ovan anser regeringen att FUminstitutetsimportverksamhet av vuxenfihn bör avvecklas. Det medel som härigenom frigörsbör i stäUet förstärka stödet tUl extema filmimportörer. Sammantagetbör Filminstitutets avsätta för import- ochlanseringsstöd för tiden tiU , viUcet innebär en kraftigförstärkning av stödet jämfört med dess nuvarande omfattning. Övrig extemverksamhet bör bedrivas i samma omfatttiing som . 6.5 Styrelse och ledning Prop. Regeringensförslag: Staten lämnar bidrag till finansieringen av ledningoch styrelse motsvarande den del av institutets totala verksamhet som avser detfihnkultureUa uppdraget. Skälentill regeringens förslag: Den dagliga ledningen för institutet sköts av enverkställande direktör. Till sin hjälp har denne en vice verkställandedirektör som också fungerar som administtativ chef för verksamheten. Institutetsledning utses av dess styrelse. Sområdgivande organ har instittitets ledning och styrelse förvaltningsrådet sombestår av representanter för olika intressegmpper inom film, , och videobranschen. Iavvaktan på den fördjupade anslagsframställningen inför /95beräknar regeringen att bör utgå till ledning och styrelsevad gäUer den filmkulturella verksamheten. Regeringensförslag: Staten lämnar bidrag till finansieringen av Fihninstitutetsadministrativa service motsvarande den del av institutets totala verksamhet somavser det filmkultureUa uppdraget. Skälentill regeringens förslag: Verksamheten innefattar en personal- och enekonomiavdelning som bedriver normala för sådana avdelningar förekommandearbetsuppgifter. Tillverksamheten hör också reception, vaktmästeri, transport och FUmhusets egnabiografer. Kostnadema för dessa avdelningar belastar dock inte denna verksamhetutan fördelas ut på institutets övriga verksamheter. Regeringenanser att institutets administrativa service i stort bör ha samma omfattningsom . Till verksamheten bör därför utgå ett bidrag på 785 (X)0 kronorför tiden - . Regeringen utgår vidare ifrån attverksamheten tillskjuts medel från de områden som nedan presenteras underavsnitt 6.7. Regeringen bedömer att den administrativa servicen på detta sättkan tUlskjutas ytterUgare för tiden - den 30juni 1993. Införkommande verksamhetsår bör den nya styrelsen se över institutets administrativaservice för att klargöra hur verksamheten bör utformas för att bäst tjäna sittsyfte. 6.7 Affärsdrivande verksamheter m.m. finns det ett antal verksamheter som bedrivs under näst intillkommersiella villkor. Dessa verksamheter är filmhusateljéerna, Rotebrolaboratorietfastighetsavdelningen samt institutets extema biografer i , Göteborgoch . Gemensamtför dessa verksamheter är att de får betydande intäkter från privatkunder,företag eller institutioner som nyttjar deras tjänster. Sammantaget beräknasdessa verksamheter ge en vinst med för verksamhetsåret1993/94. Som berörts ovan anser regeringen att dessa medel bör tiUförasavdelningen för admirustt-ativ service. Filmhusateljéemaär ett dotterbolag som ägs till fullo av FilminstitutetVerksamheten är föriagd tiU där man bedriver uthyming av ateljéer,teknisk utmstning samt biträder med ateljépersonal. Verksamheten bedrivs påfullt kommersieUa villkor. Rotebrolaboratorietrenoverar skadad film men bedriver också en verksamhet som syftar till attförebygga skador och slitage på filmer. Vidare erbjuder man museer och andrainstitutioner reprofotografering. FUminstitutetsfastighetsavdelning är den avdelning inom institutet som ger störst överskott,ca . Överskottet beror på det faktum att man hyr utnästan halva till andra verksamheter; största hyresgästen ärDramatiska Institutet. har meddelat att avgiften för tomträttsavgäldenkommer att höjas med ca och att man som kompensation fördetta har för avsUct att kräva höjda anslag. Regeringenanser att en eventuell höjning av tomträttsavgälden skall, liksom alla ickeförväntade merkostnader, bemötas med allmänna besparingar av institutetsverksamhet mom ramen för de prioriteringar som satts upp. Filminstitutetsextema biografverksamhet i , och har delvis tillkommitsom ett led i den egna distributions-verksamheten. Genom att vara bådedistributör och biografägare kan institutet garantera visning av filmer manköpt in. En annan orsak tiU institutets biografverksamheten är att man inteäger visningsrättighetema till alla de äldre filmer som man har i sitt arkiv.Dessa filmer kan därför endast visas för sluma sällskap i egna biografer. 6.8 Bidrag till konstnärsnämndens filmstöd Regeringensbedömning: Staten bibehåller ansvaret för finansieringen av Konsttiärsnämndensstöd tUl kortfilmsproduktion m.m. Utredarensförslag: anser att staten stöd tUl filmproduktion umyttjasbäst om det koncentreras tUl och menar därför att det StatUgastödet tiU konsmärsnämndens kortfilmsstöd bör avvecklas. Remissinstanserna: Remissinstansemaär övervägande positiva tiU ett fortsatt statiigt bidrag tUl Konstnärsnämndensstöd tiU kortfilmsproduktion. Skälenför regeringens bedömning: filmstöd är ett projektstöd som främstinriktas mot stöd för produktion av kortfilm. fördeladesstödet på 19 olUca projekt Konstnärsnämndenkonstaterar i sin anslagsframstäUning för /94 att efterfrågan påfilmstödet vida överstiger dess storlek och begär därför en förstärkning avstödet med Regeringen anser detvärdefullt att det finns en miljö utanför tiU viUcen filmare kanvända sig för att söka stöd för sina kortfilmsprojekt. Vi anser därför att det stafligastödet tUl bör kvarstå i samma omfatming som hittiUs varitfallet. Medel för för verksamheten vad avser finnsbudgeterade under anslaget Fihnstöd. Regeringenförslag: Anslaget till Filmstöd ersätts fr.o.m. nästa budgetår av två nyaanslag. Stöd till svensk filmproduktion m.m. samt Stöd tiU filmkultureUverksamhet. För dessa ändamål till anslåstvå motsvarande anslag på tilläggsbudget om respektive . Skälenför regeringens förslag: I statsbudgeten för /93 finns underelfte huvudtitelns uppfört ett reservationsanslag. Filmstöd, på 65 513 000 kr.Då det nya filmavtalet väsentiigen förändrar det statiiga filmstödetsutformning bör stödet i fortsätmingen, dvs. från och med nästa statsbudgetdelas upp på två oUka anslag, kallade Stöd tiU svensk filmproduktion m.m. samtStöd tUl filmkulturell verksamhet. I avvaktan på ett nyttfilm- och videoavtal har utbetalningar från det nuvarande anslaget skettendast för perioden den 1 juti - . Anslaget har därvidbelastats med sammanlagt för de olUca stödformema varför det nu återstår32 att disponera under resten av /93. Ändamålet medvissa anslagsposter under anslaget kommer att finnas kvar i det nyabidragssystemet Detta gäller anslagspostema Främjande och spridning avvärdefull film. Filmkulturella insatser för bam och ungdom samt Bidrag tillprojekt på filmområdet, den sistnämnda posten disponeras av Konstnärsnämnden.De ifrågavarande anslagspostema bör därför kunna användas för sådana ändamålunder resten av innevarande budgetår. Även om ändamålet för anslagspostema treoch fem kvarstår, avser postema delvis andra verksamheter för resterande del avbudgetåret, vilket förklarar skillnaden i anslagspostemas storlek mellan förstaoch andra delen av budgetåret. För övrigadelar av det nya filmstödet finns däremot inte direkta motsvarigheter på detnuvarande anslaget Filmstöd. Därför bör medel för dessa tas upp på de två nyaanslag som fr.o.m. nästa budgetår skaU inrymma hela fihnstödet. På det sättetkommer eventtieUa anslagsbehålhimgar att direkt flyta in i på rätt anslag viddet kommande Medelsbehovetför /93 framgår av följande sammanställning. Det är att märkaatt anslaget Filmstöd kommer att belastas med endast underinnevarande budgetår och att det följaktiigen uppkommer en besparing på 14 0(X)i förhåUande tiU det belopp med viUcet det anslaget finns uppfört istatsbudgeten. Denna besparing bör dras ifrån begärda anslagsbelopp på tUläggsbudgetnär merkosmaden för det nya filmavtalet under innevarande budgetår räknasfram. Bidrag till Filmfonden 15 080 000 Främjande och spridning av VärdefuUfilm 5 538 000 6 000 000 Bidrag till filmkulturella ändamäl 3 586 000 Filmkulttirella insatser för baraoch ungdom 3 653 000 11 000 000 Stöd till biografer 2 600 000 Bidrag projekt på filmområdet 1 114 000 1 114 000 Beräknade bidrag från anslaget Stöd till svensk Statsbidrag film- och videoavtalet Beräknade bidrag från anslaget Stöd tiU film- Det nya fUmavtalet leder tiU en helårskosmad för staten på129 , vilket innebär en ökning med i förhållande tilldet tidigare. Regeringen återkommer budgetproposition när det gällermedelsbehovet för /94. 8 Ärendettill Prop. 1992/93: lo 1. godkännerde ekonomiska förplUctelser som följer av det nya film- och videoavtalet (avsnitt 5.1) 2. bemyndigar regeringen att medverka vid bildandet avstiftelsen i enlighet med särskUt avtal (avsnitt 5.5). 3. godkänner att staten övertar ansvaret förfinansieringen av olUca filmkultureUa verksamheter hos (avsnitt6.1 - 6.4). 4. godkänner gmndema för bidragsgivnuig tdl fmansieringenav och ledning samt admmistt-ativa service (avsnitt6.5 och 6.6). 5. till Stöd till svensk filmproduktion mm. påtilläggsbudget till statsbudgeten för /93 under elftehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på (avsnitt 7). 6. till Stöd tiU filmkultureU verksamhet på tiUäggsbudgettiU statsbudgeten för /93 under elfte huvudtitehi anvisar ettreservationsanslag på 16 035 (X)(avsnitt 7). Utredningenssammanfattning av betänkandet Prop.1992/93: lo filmproduktionoch filmkulturell verksamhet i ''8 I utrednmgensdirektiv mgår det att jag skall belysa behovet av ett stafligt ansvarstagandeinom filmområdet, samt att redovisa altemativa modeller för framtidakulturpolitiska insatser. Dessutom ingår det i uppdraget att analysera detnuvarande filmstödet och att belysa fömtsättningama för ett nytt film- och videoavtal. 1 Utgångspunkter för arbetet laghar arbetat med följande utgångspunkter i samband med utredmngens genomförande. Svenskfilm har finansieringsproblem genom att intäktema till minskar.Detta har inneburit att jag har sökt efter nya och stabUa intäktskällor förinstitutet. Effektiviteteni stödsystemet har ifrågasatts Alltfler hävdar att konstruktionen av nuvarande stödsystem varken stimulerar produktionenav kvalitetsfilm eller ger något stöd för att utveckla en lönsam fUmindustri. Filminstitutetsverksamhet innefattar ett stort antal områden. Institutet delar både ut stödtill filmproduktion och är själv involverad som finansiär och producentInstitutet lämnar stöd för import av utiändsk ftim till , men uppträderockså själv som importör. Institutet ansvarar också för hela den s.k.fUmkulturellaverksamheten. Dethar inte varit möjligt att värdera effektiviteten i verksamhetpå den korta tid som stått till mitt förfogande. En viktig del i mina förslagär dock att jag anser att verksamhet tydligare bör uppdelas,så att frågor som berör stödet tUl fihnproduktion hanteras tydUgt avskilt frånde filmkulturella frågoma. lag anser vidare att styrelsen skall få ett tydligareansvar för hela verksamheten. Genomde förslag till finansiering som lämnas kommer styrelse och led ning att ges bättre fömtsättningar att också bedöma effektiviteten i verksamhe ten. Jag fömtsätter att den styrelse som utses är beredd att ta detta större an svar. Krav på kvalitet Förutsätteren lönsam svensk fllmindustri Prop. 1992/93: 10 Den svenska filmpolilikensyftar tiU att stimulera produktion och distribution avvärdefull svensk film. Detta antas av en del stå i motsats tiU att den film somproduceras också skall vara kommersieUt lönsam. Jag anser att det svenskastödet för svensk filmproduktion också i fortsättningen skall baseras på önskemålom att stödet skaU stimulera produktion av konsmärligt värdefuU film. Samtidigtstår det fullständigt klart att inget stödsystem ensamt kan garantera att deti framtiden ges möjligheter för svensk filmproduktion. Ett stödsystem måsteockså stimulera till produktion och marknadsföring av filmer som drar en sådanpublik att rimlig lönsamhet kan uppnås i branschen. Först då skapas fömtsättningarför en långsUctig uthållig svensk filmproduktion. Delhar inte legat inom ramen för utredningen att analysera den svenska bio-grafstmkturenbl.a. med avseende på ägarstmkturen och konkurrensförhållandena, varför jaghar arbetat med fömtsättningen att biografstmkturen är oförändrad. Det är dockvärt att påpeka att de båda stora biografkedjoma svarar för avmarknaden om man räknar antalet biografbesökare. 2 Sammanfattning av utredningens förslag Ettnytt fllmavtal bör och kan träffas Jaghar haft i uppdrag att föra formella förhandlingar med olika parter Efteromfattande samtal och överläggningar anser jag att del finns förutsättningar förett nytt film- och videoavtal, samt att det finns fömtsättningar för en stabil finansieringav verksamhet. Utan ett samarbetsavtal mellan staten ochbranschens parter finns det små fömtsättningar för en svensk filmproduktion. Etlsådant altemativ har jag bedömt vara vare sig önskvärt eller realistisktSverige skulle då riskera att inom vara det enda land som inte hade enegen filmproduktion. I kapitel 7 beskriver jag möjligheten för att staten taröver ansvaret för finansieringen av sådant altemativ ärekonomiskt genomförbart med de fömtsättningar jag redovisar. Jag fömtsätterdock att mitt förstahandsaltemativ kan genomföras. Jagföreslår att upphovsrättslagen ändras, så att det utgår en ersättning till upphovsmännen för den hemkopiering som sker. Ersättningen till upphovs männen bör ske genom en upphovsrättslig avgift på oinspelade video- och ljudkassetter. Avgiften föreslås bli per videokassett och två kro nor per ljudkassett. Det ligger inte inom ramen för mitt utredningsuppdrag alt 29 självständigtutreda den upphovsrätisliga lagstiftningen. Mitt förslag till än- Prop.1992/93:10 dring av upphovsrättslagen läggs fram under fömtsättning attupphovsmän- Bilaga 1 nen är beredda att avsätta en del av sin ersättning tUl FihninstitutetDet ligger i upphovsmännens egna intressen att stödja den svenskafilmproduktionen. Efter överläggningar med de upphovsrättsliga organisationemabedömer jag att av den upphovsrättsligt gmndade ersättningen förvideokassetter kan avsättas tiU Denuvarande avtalspartema fömtsätts lämna bidrag i samma omfatming som . Förslagetinnebär vidare att och blir nyaavtalsparter och att de deltager på lUca viUkor. Ett rimligt årUgt bidrag frånSveriges är och från 10miljoner kronor TiUskottet från den upphovsrättsliga avgiften cx;h fråntelevisionsföretagen på sammanlagt ca innebär attinstitutet får en ny långsiktig finansieringsgmnd, som är ett vUlkor för attden svenska filmproduktionen skall få en tiUräckUg omfattning. Jagföreslår att det införs ett nytt stödsystem för den svenska filmen. Mitt förslaginnebär att det kommer att finnas ett förhandsstöd och ett efterhandsstöd ochatt de i kronor räknat blh lika stora. Förhandsstödetbestår av stöd för spelfilm och ett särskilt stöd för kortfilm. I förhandsstödetför spelfilm ingår både stöd för traditionell spelfilm och s.k. dokumentärfilm.Också stödet till kortfilm inrymmer stöd till alla slags kortfilmer inkl.dokumentära kortfilmer. På samma sätt ingår i dessa stödformer stöd tiU filmerför bam och ungdom. Jag fömtsätter att särskiltbevakar att filmer för bam och ungdom utvecklas och produceras. Förspelfilm gäller att förhandsstödet kan utgå med högst av pro-duktionskoslnadenoch vara högst . Jag förutsätter att samma krav på kvalitetsom hittiUs har uppställts skall gäUa och att därför begreppet"värdefull" spelfilm kan kvarstå. Innanförhandsstödets ram skall det avsättas resurser för distribution och marknadsföring.En riktpunkt för filmens distribution bör vara att den kan ha premiär pååtminstone tio platser Totaltberäknas förhandsstödet kunna uppgå tiU , varav 26miljoner kronor utgör stöd tiU svensk kortfilm. Efterhandsstödetför spelfihn beräknas uppgå tiU 85 mUjoner kronor och varje fUmkan få ett maximalt stöd på . En fömtsättning för att efterhandsstödskall utgå är att filmen har fått en biografpublik på minst 30 000 betalande besökare.Har den publiksiffran uppnåtts utgår ett stöd på 4 Prop. 1992/93: 10 milj.kr.för att successivt öka till när publik.siffran är 110 Bilaga 1 000 betalande besökare. Branschslödetökar och i synnerhet ökar biografslödet Biografstödet kompletteras med ettstöd som innebär att biografema får ett stöd i relation tUl sin publUc.Förslaget innebär att också de biografer som inte betalar någon avgift tillFilminstitutet får ett visst stöd för sin verksamhet Summan av dessa stödinsatserinnebär att det ekonomiska stödet till den svenska filmen ökar kraftigt Inuläget kan stödet beräknas till ca 92 milj.kr., viUcel skall jämföras med mittförslag att stödet skall vara ca 170 mUj.kr. En sådan ökning ger erforderligaekonomiska resurser för en framgångsrik svensk fUmproduktion. Ökatansvar för stiftelsens styrelse Stiftelsensstyrelse får ökat ansvar och ökad självständighet. Enligt min uppfatming ärdetta en vUctig fömtsättning för all styrelse och ledning skall kunna ta ansvarför helheten och därmed också för effektiviteten både ifråga om filmstödet ochinstitutets egen verksamhet. Styrelsen bör därför få en mer självständigsammansättning. Detta innebär bl.a. att styrelsen inle skall ha en sammansätmingdär avtalels parter är representerade. Förden konstnärliga bedömningen av filmer som skall få förhandsstöd skallinstitutet ha anställda konsulenter. Konsulentema skall ha tidsbegränsadeanställningar pä högst . StatenFinansierar den fllmkulturella verksamheten Imitt förslag tUl nytt film- och videoavtal föreslår jag att genom avtalet finansierasenbart produktion av film, samt visst branschstöd och ett visst bio-grafslöd.Det innebär att det inte avsätts några medel för den filmkulturellaverksamheten och att staten inte lämnar några bidrag till avtalets ändamål. Slatensvarar i stället helt för den fihnkultureUa verksamheten. Jag räknar med attstaten bibehåller sitt totala ekonomiska stöd och att det stödet avsätts förfilmkulturella ändamål. Stödet är för /92 och detger erforderligt utrymme för en filmkulturell verksamhet Genom en ändradansvarsfördelning finns det icke oväsentUga rationaUseringsmöjligheter, varförden totala filmkulturella verksamheten bör kunna öka. bör tex.inte skaffa sig ytterligare egna biografer och bör inte heller bedriva en egenimportverksamhet av film. Jag fömtsätter att statens beställning av innehålleti den filmkulturella verksamheten blir målstyrd och långsiktig. Del bör inteankomma på staten att föreskriva medlen för tex. i form av antaltjänster m.m. Ett helt statligtfinansierat alternativ Prop. Visardel sig inle möjligt att få till stånd ett nytt film- och videoavtal föreslårjag att finansieringen av verksamheten i sin helhet blir ett statiigt ansvar. Iett StatUgt altemativ utgår jag ifrån att verksamheten skall ha sammaomfattning, som jag skissat i avtalsaltemativet Jag föreslår att statenfinansierar ett sådant altemativ genom att biografbiljetter beläggs medmervärdesskatt och att den särskilda skatten på videokassetter bibehålls. Sammanställningav remissytranden över Prop. betänkandetfilmproduktion och filmkulturell ''s* verksamheti (SOU 1991:105) Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av , ,, Arkivet för ljud och bild. Kommerskollegiet, ,och konkurrensverk. , , FoUcets HusföreningamasRiksorganisation, , ,Föreningen , ,Videohandelns samarbetsorganisation, Videouthyramas samarbetsorganisation,, , TV 1000, Stiftelsen ,. , Filmcenimm, SverigesFörenade Filmstudios, förenade barn- och ungdomsfilmstudios, , Copyswede, Svenska Tonsättares Intemationella Musikbyrå (),Svenska Artisters och Musikers (), Konstnärliga ochLitterära (), Svenska gmppen av The (), , , ,(), och . Härutöverhar skrivelser som berör utredningen inkommh från ,film, , Radiobranschens samarbetsråd, film, , . samt en gmpp välkändafilmare, , , , , , , , du Rées, , BoWiderberg (nedan benämnda m.fl.) Radiobranschenssamarbetsråd och instämmer i det yttrande somlämnats av Svenska Magnetband Instimtet Copyswede,, , KLYS och IFPI har lämnat ett gemensamt yttrande i frågan om upphovsrätlsUgavgift på tomkassetter. TiU yttrandet har bifogats ett avtal mellan Copyswede,IFPI och Föreningen rörande fördelningen av deavgifter som skulle inkomma om utredningens förslag om upphovsrätisligaavgifter genomfördes. 3 1992/93. 2 Inledning Prop. Avde 52 remissinstanser som beretts möjlighet att yttra sig över filmutredningensslutbetänkande har 40 instanser inkommit med yttranden. Hämtöver har 9 spontanaskrivelser inkommit med anledning av utredningen. Förslagetom en upphovsrättslig avgift på tomkassetler samt de föreslagna förändringamavad gäller fördelningen av produktionsstödei är de frågor som generelltupptagit den största delen av remissinstansemas svar. Destatliga myndighetema har främst inriktat sig på problematiken runt den föreslagnaupphovsrättsliga avgiften medan film- och visnings organisationema också lagtstor vikt vid de övriga finansiella och filmkulturella frågoma. Många av avtalspartemahänvisar till de kommande förhandlingama och har därför valt att vara mycketkortfattade i sina remissvar. Utredningenfår av flera film- och visningsorganisationer lovord för sin beskrivning avkort- och dokumentärfilmens betydelse inom svensk film.