prop · GF0396 · 1992-01-01 00:00:00 — Beräknad kostnad 1992/93: 14 milj.kr. 4.3 Smågrisproduktionen områdeskalkyler har också använts för att bedöma lönsamhetsutvecklingen inom smågrisproduktionen för perioden /90 -- 1991. Beräkningsmetodiken är i stort sett densamma som för fläskproduktionen. Beräkningarna visar en något stigande lönsamhet för samtliga stödområden. föreslår därför samma stödnivå 1992/93 som 1991/92. Inom smågrisproduktionen förekommer en begränsning som innebär att stöd utgår till högst 60 suggor per företag. Någon sådan övre gräns förekommer inte inom någon annan produktionsgren. föreslår att denna begränsning slopas. Denna förändring medför ökade kostnader för stödet om ca 1,5 milj.kr. Omr Stödnivå, kr/sugga 1991/92 1992/93 1 1 455 1 455 2 995 995 3 615 615 4 350 350 Beräknad kostnad 1992/93: 8 milj.kr. 4.4 Getskötseln För getstödet föreligger inte tillräckligt noggranna kalkyler för en beräkning av stödbehovet. har därför utgått från en schablonmässig beräkning grundad på kostnadsutvecklingen och föreslår en höjning av stödet baserad på utvecklingen av PM-index. Stödet föreslås öka från . per mjölkande get 1991/92 till . 1992/93. Beräknad kostnad 1992/93: 2 milj.kr. 4.5 Äggproduktionen Liksom för getter finns inga speciella kalkyler för äggproduktionen och stödbehovet har beräknats schablonmässigt. Kostnaderna har beräknats öka som PM-index, vilket tillsammans med en nedgång i producentpriserna ger ett ökat stödbehov. Stödet föreslås öka från . per insatt höna i område 1 och 2 /92 till . /93 samt från . i område 3 och 4 till . Beräknad kostnad 1992/93: 3 milj. kr. 4.6 Matpotatis På samma sätt som gäller för getter och ägg saknas speciella kalkyler över lönsamheten i potatisodlingen. har därför även här utgått från en schablonmässig beräkning. Ökningen av avräkningspriserna har vida överstigit ökningen av kostnaderna (approximerad med PM-index). Inom matpotatisområdet är stora prisvariationer vanliga beroende på skördevariationer. Det är därför svårt att bedöma prisutvecklingen framöver. ser inga skäl att nu ändra stödet utan föreslår oförändrat stöd mellan 1991/92 och 1992/93, nämligen /ha i och de inre delarna av samt /ha i övriga delar av och i , och . Beräknad kostnad 1992/93: 7 milj.kr. 5 Förädlingsindustrins intransporter -- förslag till stödnivåer 1992/93 5.1 Mejerier Mejeriernas intransportkostnader och volymen invägd mjölk har inhämtats genom en enkät till företagen. Intransportkostnaderna i de delar av landet som ligger utanför stödområdet har dock räknats upp med ett index som belyser kostnadsutvecklingen för biltransporter. Uppgifterna avser i konsekvens med att stödet /92 baserades på förhållandena och att fullständiga data för inte förelåg då uppgifterna inhämtades. Invägningen har antagits minska /93. Mot denna bakgrund föreslår jordbruksverket följande kostnadstillägg till mejerierna: {tab} , öre/kg invägd mjölk 1991/92 1992/93 Norrmejerier 9,5 9 NNP 9,5 11 5 3 Gefleorten 4 3 Beräknad kostnad 1992/93: 42 milj.kr. 5.2 Slakterier På samma sätt som för mejerier har uppgifter om intransportkostnader och slaktvolymer inhämtats genom enkät. Resultatet ligger som grund för jordbruksverkets förslag till kostnadstilllägg enligt nedanstående tablå. Slaktvolymen har antagits bli oförändrad /93. Till slakterierna i norra utgår också ett sanitetstillägg i form av ett belopp per djur. föreslår en oförändrad nivå på detta. {tab} Omr Stödnivå, öre/kg Sanitetstillägg, kr/djur 1991/92 1992/93 1991/92 1992/93 A 110 100 350 350 B 70 60 250 250 C 30 30 100 100 Beräknad kostnad 1992/93: 22 milj.kr. 5.3 Äggpackerier Även för äggpackerier har uppgifter om intransportkostnader och invägd volym inhämtats med hjälp av en enkät. Med utgångspunkt från dessa uppgifter föreslår jordbruksverket nedanstående kostnadstillägg. Omr Stödnivå, öre/kg invägda ägg 1991/92 1992/93 1--4 30 35 Beräknad kostnad 1992/93: 2 milj.kr. 6 Ändrad områdesindelning Framställning om förändring av stödområde har inkommit till jordbruksverket från kommun som tillhör stödområde 4. Skrivelsen (bilaga 3) överlämnas till regeringen för beslut. föreslår regeringen att framställningen från kommun avslås. Denna fråga får tas upp i samband med en senare total översyn av områdesgränserna. 7 Kostnader för stödet 1992/93 I det delbetänkande som lämnats av arbetsgruppen för översyn av stödet till jordbruket i norra (Ds 1991:80) anges att de ökade kostnaderna skulle komma att uppgå till ca 300 milj.kr. Stödbehovet påverkas i stor utsträckning av utvecklingen för intäkter och kostnader. föreliggande beräkningar visar en lägre kostnadsökning. Priserna på mjölk har sedan den preliminära beräkningen gjordes utvecklats mer gynnsamt än vad som då bedömdes. Sammantaget innebär detta ett lägre stödbehov än vad som tidigare beräknats. {tab} Aktuell Prognos prognos 1991/92 1992/Mkr Stöd till jordbruket: mjölk 611 672 kött 172 197 smågrisar 7 8 potatis 7 7 getter 2 2 ägg 3 3 Summa 802 889 Stöd till industrin: mejerier 46 42 slakterier 27 22 äggpackerier 2 2 Summa 75 66 TOTALT 877 955 I delbetänkandet från arbetsgruppen för översyn av stödet till jordbruket i norra föreslås att inriktningen för stödet delvis ändras till att mer se till landsbygdsföretaget än till jordbruksföretaget. Finansieringen av sådana åtgärder föreslås av arbetsgruppen ske inom ramen för ett framräknat totalbelopp som bl.a. baseras på tidigare nämnd modell. Om medel tillförs för sådana åtgärder kan därför pristilläggen/djurbidragen komma att begränsas i motsvarande mån. 8 Förslag föreslår, vad gäller jordbruket och livsmedelsindustrin i norra , att statsmakterna beslutar att begränsningen till 60 suggor i stödet till smågrisproduktionen slopas samt att de belopp som redovisas i nedanstående tablå skall gälla fr.o.m. . {tab} Produkt 1 2a 2b 3 4 JORDBRUKET Pristillägg: Mjölk, öre/kg 110 91 71 47 24 Kött av nöt, kalv,får o lamm, öre/kg 835 570 345 120 Kött av gris, öre/kg 205 150 60 -- Djurbidrag: kr./mjölkko 3 610 3 160 3 kr./ungnöt 560 /lamm 85 /slaktsvin 45 40 35 20 Övrigt: Suggor, kr./sugga 1 455 995 615 350 Ägg, kr./insatt höna 13:45 13:45 4:90 4:90 INDUSTRIN Kostnadstillägg: Äggpackerier, öre/kg 35 35 35 35 Getter, kr./mjölkande get i , Väster- bottens, , , Gävle- borgs, och 750 Matpotatis, kr./ha i -- samt delar av Väster- bottens län 4 340 -- Övriga samt , och 2 600 Slakterier i område: A B C -- kostnadstillägg, öre/kg 100 60 30 -- sanitetstillägg, kr./djur 350 250 100 Mejerier, kostnadstillägg, öre/kg -- Norrmejerier 9 -- NNP 11 -- 3 -- Gefleorten 3 9 Beslutsmening Detta ärende har avgjorts av generaldirektören efter föredragning av enhetschefen . I ärendets slutliga handläggning har vidare deltagit överdirektören , avdelningscheferna , beredskapschefen samt utredarna . 1 Norrlandsmodellen (för mjölkföretag) Inledning Med modellens hjälp beräknas kostnader och intäkter för typföretag i norra . Typföretaget förutsätts vara effektivare än ett genomsnittligt företag, vilket kommer till uttryck i avkastningsnivåerna. Täckningsgraden beräknas därefter som den del av kalkylerade kostnader för arbete och kapital som täcks av överskottet mellan totala intäkter och övriga kostnader. Slutligen beräknas stödbehovet som det tillskott som behövs för att typföretaget skall uppnå en önskad täckningsgrad (1989/nivå). Beräkningarna bygger på uppgifter på skördeområdesnivå, vilka sedan vägts samman till stödområden. Typföretaget vid typföretaget är inriktad på produktion av mjölk och kött från en besättning på 21 mjölkkor, egen rekrytering och en uppfödning av 7 grovfodertjurar . Arealen vall, bete och fodersäd har framräknats efter företagets behov av fodersäd, hö och bete. Detta i sin tur är uträknat med hjälp av foderstater för djur som ingår i typföretaget. 1/3 av fodersädsbehovet förutsätts tillgodoses inom företaget. Mjölkavkastningen förutsätts vara högre än genomsnittligt. Således har mjölkavkastningen antagits vara /ko att jämföra med ett genomsnitt på drygt . För spannmåls- och vallskördarna har SCB:s normskördar med ett tillägg om använts. Särkostnader Följande kostnader betraktas som särkostnader och räknas per djur resp. hektar. Djur: Arealer: Inköpt fodersäd (PxQ) Kvävegödsel (PxQ) Koncentrat (PxQ) PK-gödsel (PxQ) Semin/kontroll (/ko) Lejd tröska (P/ha) Div. kostnader (/djur) Torkn. (avk./ha xP) Driv- o smörjm. (tim/ha xP) Div. kostnader (/ha) Särkostnaderna multipliceras med antal djur resp. hektar. Från summan dras den intäkt som 7 sålda kalvar ger. Samkostnader Samkostnader utgörs av -- avskrivningar och underhåll av maskiner och ladugård; för maskinerna är kostnaderna korrigerade för arealen (vall + spannmål) i relation till en normalareal -- underhåll av övriga byggnader -- underhåll av markanläggningar, arealanknutet -- diverse kostnader, arealanknutet. Kalkylerad kostnad för arbete och kapital I beräkningarna åsätts arbete och kapital, lantarbetarlön resp. kalkylränta. Arbetsåtgången beräknas med hjälp av normtal per djur resp. hektar samt ett tillägg för gemensamma arbeten på . Intäkter av mjölk Beräknas som antal mjölkekvivalenter (antal kor x avkastning per ko + kött omräknat till mjölk, dvs. antal kg kött multiplicerat med nio) gånger ett mjölkpris som är summan av -- grundpris till jordbrukarna -- det för landet gemensamma kobidraget omräknat till kr./kg mjölk -- statligt pristillägg i resp. stödområde -- extra utjämningsbidrag i resp. stödområde. Mjölkpriset (grundpriset) är i ett alternativ enhetligt för alla stödområden, i ett annat differentierat per stödområde (med ledning av skillnader i mejeriföreningarnas avräkningspriser). Djurbidrag Summan av -- extra kobidrag i resp. stödområde x antal kor -- djurbidrag avseende kött (generellt + för resp. stödområde) x 21 djur. Inkomststöd Fodersädsarealen x arealstödet i resp. område. För såväl djurbidrag som arealstöd antas utbetalningar avse budgetåret och stödet är periodiserat därefter. Utbetalningen antas avse . Täckningsgrad Summa inkomster minus sär- och samkostnader ger ett överskott för att täcka kostnader för arbete och kapital. Detta överskott sätts i relation till den kalkylerade kostnaden för arbete och kapital och resultatet blir täckningsgraden. I nedanstående sammanställning redovisas lönsamhetsutvecklingen för typföretaget i de olika stödområdena. I det ena alternativet har beräkningarna utförts med ett grundpris (pris utan pristillägg) som är lika för samtliga stödområden (enhetligt pris). I det andra alternativet har priserna differentierats i de olika stödområdena. De skillnader som redovisas i täckningsgrad med enhetligt pris är delvis en effekt av att priserna ej differentierats. De faktiska täckningsgraderna för typföretagen i resp. område överensstämmer bättre med de som redovisas i alternativet med differentierade priser. Resultat av beräkningarna: {tab} Omr Täckningsgrad, procent Enhetligt pris Differentierat pris 1989/90 1990 1991 1989/90 1990 1991 1 46,9 47,3 41,2 44,4 44,5 39,7 2a 46,4 46,0 39,8 44,7 44,8 39,8 2b 42,1 41,4 33,9 41,7 39,3 28,5 3 40,1 39,2 31,2 42,4 42,3 34,2 4 40,5 38,9 28,8 42,9 42,7 32,0 Stödbehov Stödbehovet inom resp. område beräknas som det överskott som behövs 1991 komma upp till 1989/täckningsgrad minus faktiskt över/underskott exkl. Norrlandsstödet. Detta stödbehov divideras sedan med antal mjölkekvivalenter och uttrycks då i öre/kg. Stödbehovet för kött har beräknats genom att stödbehovet för mjölk multiplicerats med nio. Stödbehovet i stödområde 4 har reducerats med en tredjedel. Orsaken är att område 4 liksom tidigare betraktas som ett avtrappningsområde. För mjölkproduktionen har stödbehovet beräknats med ett tillägg för det belopp som statsmakterna beslutade skulle utgå för att höja lönsamheten efter tvåprissystemets avskaffande . Detta tillägg motsvarar en ökning av det totala stödet med ca 65 milj.kr. (en justering har skett beroende på förväntad minskning av produktionen om -- 68 x 0,95 = 65 milj.kr.). I modellen har täckningsgraden därför satts till motsvarande /90 + . Resultat av beräkningarna Skillnaderna mellan beräkningarna med olika förutsättningar visar sig som skillnader i djurbidragen. Pristilläggen förutsätts oförändrade i alla alternativ. Antalet mjölkkor och mjölkinvägningen har antagits minska /93 medan antalet ungnöt och lamm liksom slaktvolymen antagits bli oförändrad. Kostnaden för pristilläggen beräknas med dessa antaganden till 401 milj.kr. för mjölk och 109 milj.kr. För djurbidragen har följande alternativ beräknats: 1 Enhetligt mjölkpris i Täckningsgraden som 1989/90+4,(mjölk) Kostnad 345 milj.kr. 2 Enhetligt mjölkpris i Täckningsgraden som 1989/90 Kostnad 279 milj.kr. 3 Differentierat mjölkpris i Täckningsgraden som 1989/90+4,(mjölk) Kostnad 338 milj.kr. 4 Differentierat mjölkpris i Täckningsgraden som 1989/90 Kostnad 272 milj.kr. Djurbidragen i de olika alternativen samt /92, kr./djur: {tab} Område Mjölkkor 1 2a 2b 3 4 1991/92 3 150 2 540 1 700 995 475 Alt 1 3 610 3 160 3 Ungnöt 1 2 3 4 1991/92 460 375 240 85 Alt 1--2 560 525 330 200 3--4 540 540 320 160 1 2 3 4 1991/92 70 55 40 15 Alt 1--2 85 80 50 30 3--4 80 80 50 20 Bilaga 4 Sammanfattning av betänkandet (SOU 1991: 99) av utredningen om utredning av statistikbehovet inom livsmedelssektorn 1 Inledning fick jag som ensamutredare i uppdrag att se över statistikbehovet inom livsmedelssektorn. I enlighet med direktiven lämnade jag ett delbetänkande . Detta delbetänkande ("Statistikbehovet inom livsmedelssektorn -- vissa förslag till förändringar på kort sikt", SOU 1990:99) innehöll en kartläggning över nuvarande statistikproduktion samt en genomgång av statistikbehoven på kort sikt. Jag lämnade också förslag till begränsade neddragningar av jordbruksstatistiken för det närmaste budgetåret. Efter avrapporteringen i delbetänkandet har jag ytterligare analyserat statistikbehoven med utgångspunkt från både ett kort- och långsiktigt perspektiv. Jag har gjort en delvis ny indelning av statistikbehoven som i stort ansluter till den grundsyn på behoven man arbetar efter i utredningen om den statliga statistikens styrning, finansiering och samordning m. m. (dir. 1990:68). En indelning har härvid gjorts i basstatistikbehov och vad jag benämnt målinriktade statistikbehov. Med basstatistik avser jag sådan statistik som krävs för att tillgodose behoven inom följande områden: -- nationalräkenskaper (NR) och långtidsutredningar -- /-- näringspolitiska förhandlingar -- internationella organ (vari även beaktas kommande EG-krav) -- allmän information -- forskning och utbildning. Med målinriktad statistik avser jag sådan statistik som krävs för att tillgodose behoven inom följande områden: -- för att följa upp den livsmedelspolitiska reformens effekter -- för administrativa verksamheter (i samband med bl. a. direktstöd till jordbrukare) -- för beredskapsplanläggning -- för landskapsvård och miljöskydd samt djurskydd -- för stödområdesstudier avseende norra . 2 Jordbruk och trädgård 2.1 Genomgång av behoven För att närmare kunna bedöma vilken omfattning på statistiken som krävs har jag för jordbruk och trädgård gjort en detaljerad genomgång av statistikbehoven inom resp. behovsområde. Det är endast de samhällsmotiverade behoven som jag tagit fasta på i behovsgenomgången. Specifika statistikbehov för t. ex. näringen får bekostas av denna och har därför inte tagits in i bedömningen. Ett resultat av den behovsområdesvisa genomgången har varit att jag kunnat skapa mig en totalbild av hur behoven ser ut inom olika statistikområden enligt följande indelning: -- strukturstatistik/registeruppgifter -- produktionsstatstik -- ekonomisk statistik -- övrig statistik. I det följande redovisar jag resultaten av min genomgång av behovet av jordbruks- och trädgårdsstatistik med uppdelning på nu redovisade statistikområden. Registeruppgifter över aktiva jordbrukare behövs för viss administrativ användning samt för urvalsundersökningar. För det senare behovet är det inte nödvändigt att ha tillgång till uppdaterade registeruppgifter. För administrativa behov kan detta dock vara nödvändigt för vissa typer av stödutbetalningar m. m. För trädgårdsföretag är registeruppgifter på kort sikt inte aktuella för administrativ användning. Strukturstatistik är viktig att ha tillgång till för praktiskt taget samtliga upptagna behovsområden. Skillnader finns dock i fråga om behov av geografisk indelning. NR och internationell rapportering är det tillräckligt med rikssiffror eller riksområdessiffror. För flertalet övriga behov är det önskvärt att ha tillgång till en finare geografisk indelning t. ex. län. För att belysa vissa landskapsvårdsfrågor är det önskvärt att åtminstone intermittent ha tillgång till siffror på så låg regional nivå som församlingsnivå. För skördeskadeskyddet har jag inte gjort någon detaljanalys eftersom jag anser att detta behov bör tillgodoses av branschen. används vissa strukturdata på den regionala nivån skördeområde. Även produktionsstatistik behövs för praktiskt taget samtliga behovsområden. Större delen av behoven täcks genom uppgifter från företag och organisationer. Jag har inte närmare analyserat behovsbilden för denna del utan allmänt konstaterat att dessa uppgifter även kommer att behövas framöver. Efter kontakter med branschföreträdare har jag bedömt möjligheterna att få in uppgifter från företag och organisationer som goda och något behov av att gå in på denna statistik har jag därför inte bedömt finnas. Den produktionsstatistik som inte tas fram med hjälp av uppgifter från företag och organisationer utgörs i huvudsak av skördestatistik. Behov av sådan statistik finns för flera viktiga behovsområden bl. a. för att täcka kommande EG-krav. Det är tillräckligt att ha tillgång till siffror för riket, riksområden och län för att täcka dessa behov utom för skördeskadeskyddets behov och viss administrativ användning (arealutbetalningar) där siffror på längre regional nivå kan krävas. Två övergripande behov kan urskiljas inom området ekonomisk statistik nämligen behov av underlag för s. k. sektorkalkyler (jordbrukssektorns samlade inkomster och utgifter) och behov av underlag för företagsekonomiska kalkyler samt i anknytning till detta beräkning av jordbrukarfamiljernas inkomstutveckling. För sektorkalkylerna begränsar sig behovet av ekonomisk statistik till prisstatistik. Volymunderlag för olika inkomst- och kostnadsposter hämtas från annat håll (i huvudsak från produktionsstatistik grundad på uppgifter från företag och organisationer). Behov av underlag för företagsekonomiska kalkyler och beräkning av jordbrukarhushållens inkomster hänför sig till följande behovsområden: -- internationella organ (vari även beaktas kommande EG-krav) -- forskning och utbildning -- för att följa upp den livsmedelspolitiska reformens effekter -- stödområdesstudier avseende norra . För samtliga av de nu uppräknade behovsområdena krävs någon form av statistik grundad på bokföringsundersökning eller annan undersökning där ekonomiska uppgifter insamlas från enskilda jordbruksföretag eller jordbrukarhushåll. Kraven på statistik kan skilja sig från behovsområde till behovsområde. EG ställer krav på någon form av bokföringsundersökning. Styrande för utformningen av ekonomisk statistik är enligt min bedömning dels behov av statistik för att följa den livsmedelspolitiska reformens effekter, dels EGs krav. För både sektorkalkyler och företagsekonomiska kalkyler är det viktigt att ha tillgång till en omfattande prisstatistik. Denna statistik har också ett egenvärde för uppföljning av reformen. Inom det område som jag i utredningen benämnt övrig statistik finns behov av statistik över sysselsättning, investeringar samt förbrukning av förnödenheter m. m. Jag bedömer att övrig statistik i första hand behövs för NR-beräkningar, uppföljning av reformens effekter samt EG-behoven. Någon närmare analys har inte gjorts av behoven av statistik över jordbrukets insatsvaror. Denna statistik bedömer jag liksom vara möjlig att få fram genom uppgifter från företag och organisationer till låga produktionskostnader. Ett viktigt behovsområde som inte tillgodoses genom uppgifter från företag och organisationer är miljöskyddets behov av statistik över förbrukning per hektar av gödsel- och bekämpningsmedel. Behov av sysselsättningsstatistik har jag helt hänfört till en del av statistikbehoven för uppföljning av reformens effekter. På kommer sannolikt också EG att ställa krav på sådan statistik. 2.2 Alternativa metoder att ta fram statistik Parallellt med genomgången av behoven har jag studerat alternativa metoder för att få fram statistik inom de viktiga statistikområdena strukturstatistik/registeruppgifter och skördeuppskattningar. Nuvarande kostnad för att ta fram statistik inom dessa områden uppgick för senaste budgetåret till ca 35 milj. kr. vilket motsvarade av SCBs totala budget för jordbruksstatistiken (i vilken även trädgård ingår) detta år. För statistikområden ekonomisk statistik och övrig statistik har jag inte funnit det motiverat att studera andra metoder än vad som tillämpas. Jag har här valt att se på vilka förändringar av nuvarande undersökningar som är lämpliga att göra mot bakgrund av min behovsinventering. Inom området strukturstatistik/registeruppgifter har jag studerat dels olika begränsningar av nuvarande lantbruksregister (LBR), dels intermittenta undersökningar baserade på uppgifter från fastighetstaxeringen. Översiktligt har jag också berört en metod som utgår från att man utnyttjar administrativa registeruppgifter som upprättas för t. ex. stödutbetalningar samt en metod som utgår från branschföretagens leverantörsregister. Sammantaget konstaterar jag att metoder som bygger på nuvarande LBR-teknik är relativt dyra men ger en hög behovstäckning. Förutom för statistiska ändamål är metoderna användbara också för flera typer av stödutbetalningar om kompletteringar görs med någon form av uppgiftskontroll. Som mest går det att spara ca 5 milj. kr. jämfört med nuvarande LBR (som under det senaste budgetåret kostade ca 15 milj. om någon förenklad form av LBR tillämpas. För att täcka EG-kraven måste speciella djurräkningar göras . I nuvarande LBR görs inte detta och inte heller i de metoder som utretts och som bygger på LBR-teknik. Jag har räknat med att sådana djurräkningar skulle kosta ca 2 milj. kr. att genomföra vilket således tillkommer i de alternativ som studerats. Den ena av metoderna som grundar sig på fastighetstaxeringsuppgifter har jag helt anpassat till EGs krav, vilket innebär att totalräkningar skall genomföras lägst och urvalsundersökningar för åren däremellan. Kostnaden för denna metod har jag uppskattat till 6--7 milj. kr. Till detta kommer kostnaden för särskilda djurräkningar med ca 2 milj. kr. Metoden har stora begränsningar vid administrativ användning. Den andra metoden bygger på en urvalsundersökning med fastighetstaxeringsregistret som bas. Metoden är resurssnål men har låg behovstäckning. Den är dock tillräcklig för att uppfylla NR-behovet. Övriga metoder för strukturstatistik måste utredas vidare innan det går att bedöma deras användbarhet. När det gäller skördeuppskattningar har jag i tre metoder utrett neddragningar av nuvarande metod, objektiva skördeuppskattningar (). I den ena av dessa metoder har jag begränsat skördeuppskattningarna till enbart spannmål. Kostnadsbesparingarna uppgår då till ca 3 milj. kr. i förhållande till nuvarande kostnad för , 19 milj. kr. I den andra metoden har jag begränsat den regionala redovisningen till endast riksområden vilket innebär kostnadsbesparingar med 6--7 milj. kr. Den tredje metoden bygger på att genomförs i samma omfattning som men endast vart 3--. Några kostnadsberäkningar har inte gjorts av denna metod som har stora arbetsmässiga nackdelar. Utöver modifieringar av har jag också studerat en metod som bygger på att skördeuppgifter inhämtas från jordbrukarna själva (den s. k. danska metoden). Kostnaden för en sådan undersökning har jag uppskattat till ca 2 milj. kr. om den utformas med samma grödtäckning och geografisk täckning som .