prop · GG03130 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93:130 om vissa jordbrukspolitiska frågor Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokolletden för de ätgärder och det ändamäl som framgår avföredragandens hemställan. 1propositionen föreslås att medel anvisas direktbidrag till jordbruket.Utöver de besparingar pä detta belopp som aviserades budgetpropositionföreslås nu ytterligare besparingar. Sammanlagt kommer därmed direktbidragenatt uppgä till för /93. Det innebärentotal besparing på i förhållande till detursprungliga kompensationsbeloppet som lades fast livsmedelspoUtiskabeslut. Ipropositionen aviseras också åtgärder för att påbörja en anpassning av densvenska Uvsmedelssektom till de förhållanden som råder inom EG. 1 1992/93. Utdragur protokoU vid regeringssammanträde Närvarande:statsministem Bildt, ordförande, och statsråden . , ,, , , , , , , , ,, , , , , , P. Proposition om vissa jordbrukspolitiska frågor 1 Inledning Iårets budgetproposition (prop. 1991/92:100 bil. 10) gjordes bedömningen altenöverenskommelse inom ramen för pågående GATT-förhandUngar GJni-guay-randan) varnära förestående. Jag anförde därför att ett stäUningstagande tiU jordbruketskompensationsbelopp och de s.k. direktbidragen för /93 skulleanstå till dess förhandlingama var avslutade. Jag anförde vidare attövervägandena vid ett ställningstagande skuUe ske med beaktande av attanpassningen av svenskt jordbrak och svensk jordbrukspolitik tiU EG inte fårförsvåras. aviserades en besparing /93 med 175miljoner kronor på direktbidragen. Ävenom GATT-förhandlingama skuUe bU klara snart kan inte resultatet av dem verkställasunder innevarande budgetår, varför jag nu viU ta upp frågan om direktbidrag /93. JagvUl emeUertid inledningsvis kort beröra vissa frågor om en anpassning avsvenskt jordbrak till förhållandena inom EG. Förberedelsernaför ett svenskt medlemskap i är en av de viktigaste frägomapä jordbmksomrädet. Regeringens målsätming är att skaU bU medlem i EG fr.o.m.den 1 januari 1995. Integration i den gemensamma jordbmkspolitiken blir ett avhuvudelementen vid inträde som medlem i EG. Arbetet medförhandlingsförberedelser pågår och regeringen har i redovisat förhandUngsmålpå bl.a. jordbruksområdet. Det övergripande förhandlingsmålet bör vara att enfullständig integrering med EG:s gemensamma jordbrukspolitik skall ske från dendag blir medlem. Utgångspunkten är att vid integraUonen skalluppnå så stora ix>-sitiva samhällsekonomiska effekter som möjUgt med hänsyntagen tiU både behovet av en stark och konkurrenskraftig jordbruksnäring och tiUkonsumenter- nasoch skattebetalamas intressen. En ambition bör därvid vara att inga över- Prop.1992/93:130 gångsåtgärder skaU behöva tUlämpas sedan bUvit medlem samtatt övriga konkurrensbegränsande åtgärder undanröjs, i båda faUen på basis av öm-sesidigheL Ettmål är ocksä att upprätthälla en fortsatt hög ambitionsnivå på det regionalpolitiskaområdet. SverigevUl också behåUa den höga ambitionsnivå som vi har på bl.a. miljö- och djurskydds-/djurhälsoområdeL Detbetyderatt redan pä relativt kort sUrt, dvs. fr.o.m. , blirSveriges jordbruks, trädgårdsnärings och Uvsmedelsindustris konkurrenskraft iEG avgörande för dess framtida omfattning. En anpassning mot de totalt settlägre pris-, stöd- och kostnadsnivåer som gäller inom EG måste därföromedelbart påböijas. Även vad gäUer andra vUUcor som styr marknadsförhållandenabör en anpassning tiU EG eftersträvas. Härigenomminimeras behovet av övergångsåtgärder, viUcet mnebär att de samhällsekonomiskafördelar som ett EG-medlemskap innebär, snabbare uppnäs. Anpassningen till EG:slägre priser, kostnader och härdare konkurrens föratsätter en fortsatt omstäUningav Uvsmedelssektom för att skaU ha en konkurrenskraftig jordbmks- och Uvsmedelsnäringvid inträdet i EG. Anpassningen bör också ge ökat marknadstiUttäde, lägrekonsumentpriser och en minskad belastning på statsbudgeten. Produktionen inomjordbraket och Uvsmedelsindusöin bör kunna behällas pä ungefår nuvarande nivåom dessa sektorer ges samma vilUcor som motsvarande sektorer inom EG. Rentallmänt innebär en anpassning i stort sett oförändrad pris- och stödnivä för vegetabiUeproduktionenjämfört med dagens nivå, medan nivåema måste sänkas inom animalieproduktionen.Kosmadsnivån måste sänkas inom samtliga produktionsinriktningar. Med hänsyntill den mycket korta tid som står tiU förfogande för en anpassning av densvenska livsmedelsproduktionen mäste ätgärder vidtas möjligt sä att livsmedelsproducentemafår de signaler som krävs för att anpassningen skaU kunna inledas och fuUföljastill tidpunkten för ett svenskt medlemskap. Sedan EG beslutade om enrefoim av den gemensamma jordbmkspoUtiken, som bl.a. innebär införandet av ettarealbidrag med ttädeskrav inom vegetabilieodlingen, framstår det som uppenbartatt beslut om livsmedelspolitiken i sig är otiUräckUgt för attåstadkomma den anpassning som krävs tiU förhåUandena inom EG. Densärskilda som fått regeringens uppdrag att förbereda enavstämning av livsmedelspolitiska beslut har nyUgen avgivit ettdelbetänkande som i första hand behandlar vegetabiheproduktio-nens villkor framtill ett EG-medlemskap. 1 viss utsttäckning har kommissionen även beaktatbehovet av förändringar inom animaliesektom som ytteriigare förslagvad bettäffar denna sektor enligt kommissionen skall behandlas i kommandebetänkande. Det skulle enligt min mening vara en fördel om villkoren för såväl vegetabilie-som animalieproduktionen kunde klargöras i ett sammanhang. EnUgt vad jag harerfarit är det möjUgt för att ocksäredovisa förslag rörande animaUeproduktio- Därmed bUr det möjUgtatt på ert samlat särt ta ställning tiU hela Uvsme- Prop. 1992/93:130delspolitiken vid ett och samma tillfälle. Jag har därför för avsUct att i minanmälan tiU budgetproposition återkomma med förslag om grandema fören successiv anpassning av livsmedelspolitiken där bl.a. frägan om villkorenför vegetabiUe- och animalieproduktionens anpassning kommer att behandlas.Därvid kommer också att tas upp mälsänningama för de sänkningar avkonsumentpriser och produktionskosmader som är fömtsättningen för en sådananpassning. Jag kommer i det sammanhanget även att ta upp frägan om storlekenpå direktbidrag för /94 och därmed också utrymmet för enanpassning tiU EG:s system med arealbidrag och därtUl hörande trädes-vilUcor.Med hänsyn tiU vUcten av en tidigt påbörjad anpassning är det dock nödvändigtatt redan nu börja vidta olika ätgärder för art sänka prcxiuktionskostnadema.Detta är av särskilt stor betydelse eftersom det föreligger en naturligeftersläpning innan sänkta kostnader kan fä genomslag i en näring somjordbruket. Vadbettäffar fortsatta arbete vill jag i detta sammanhanganföra följande. Kommissionen har i uppdrag art lämna förslag tUl erforderUgaförändringar i gäUande beslut för att i första hand åstadkomma en smicUganpassning av svenskt jordbrak och svensk livsmedelsindustri riU EG. uppdrag hör emellertid ocksä bl.a. att göra en avstämning avbesluten avseende mäl och medel för art bevara ett öppet (x:h levandekulturlandskap. Utöver en utvärdering av existerande landskapsvårds-stöd skallkommissionen därvid CKkså pröva frägan om arealersättning som en metcxl attbevara öppna landskap. Denreformerade gemensamma jordbmkspoUtUcen inom EG har kompletterats med fleraåtgärder där inriktningen i viss utsträckning ansluter tiU syftet med detsvenska landskapsvårdsstödet. Även dessa kompletterade åtgärder bör beaktas gör sin avstämning pä detta omräde. 1.2 Sänkt gränsskydd på fodermedel Somett första steg i den nödväncUga kostnadsanpassningen, tiU den del den fallerpä staten, avser jag att föreslå regeringen att fr.o.m. den 1 januari1993 sänka införselavgiften pä proteinfodermedel . EG har inget giänsskyddfor dessa typer av fodeimedel och de svenska fcxlerkosmader-na ligger därföravsevärt över foderkosmadsnivän inom EG. En sänkning av gränsskyddet och dännedden svenska prisnivån är ett vUctigt steg i anpassningen tUl vUUcoren somgäller inom EG. Animalieproducentema kan därmed sänka sina kosmader, vilket isin tur ger utrymme för en sänkt stödnivå inom denna sektor. Effektemaav en gränsskyddssänkning på proteinfcxiermedel är en ökad användning av dessafcxiermedel inom animalieprcxiuktionen på bekosmad av framför aUt spannmålen. Undanträngningenav spannmål är dcx;k beroende av Ävenanvändningen av andra inhemska fodermedel, som Prop. 1992/93:130 t.ex. foderfrän raps, kommer att påverkas. Jag har för avsUct att återkomma också tilldenna fräga i samband med budgetpropositionen då Omställningskommissionensandra delbetänkande föreligger. 1.3 Avskaffad prisregleringsavgift på handelsgödsel och bekämpningsmedel prisregleringsavgiften på handelsgödsel cx:h bekämpningsmedel, vars syfteär att bidra tiU fmansieringen av överskottsexporten av spannmål, har ingendirekt motsvarighet i EG. Avgiftens storlek och därmed jordbrukets kostnaderför denna uppgår tiU ca per är. I enUghet med har föreslagit bör, som ett led i anpassningen tiU de förhåUandensom gäller inom EG, kosmadsnivån inom reduceras genom attprisregleringsavgiften på handelsgödsel och bekämpningsmedel avskaffas.Kommissionen har föreslagit art detta bör ske frän den 1 juU 1993. Den,tiU följd av torkan, mycket låga skörden är 1992 innebär att exportkostnademaför överskott i det närmaste uteblir för denna skörd /93. Därmedär finansieringsbehovet inte längre lUca stort som ticUgare och granden för attbelasta jordbraket med denna kostnad bortfaller. Prisregleringsavgiften kan ciärföravskaffas redan fr.o.m. . Jag har för avsikt art återkommatill regeringen med förslag i denna fräga. YtterUgareätgärder för art anpassa växtcxUingen är nödvändiga och jag avseratt återkommamed förslag tiU anpassningsåtgärder i samband med att stäUning tas tUl enanpassning av både animalie- (x;h vegetabilieprcxluktionen. Enligtmin bedömning kommer åtgärderna innebära att fömtsätmingama för en extensifieringinom vegetabiliecxUingen ökar. Intensiteten i vegetabilieodlingen påverkasfrämst av relationema mellan prisema på prtxlukter och produktionsmedel. Sänkningenav inlösenpriset från i 1989 ärs priser till är 1993, som gäUandebeslut innebär, utgör ett mycket starkt incitament för en extensifiering avodlingen. Förändringen innebären mycket kraftig sänkning av det realainlösenpriset på spannmål meUan åren 1989 cx;h 1993. Sänkningen av prisema påhandelsgödsel cx:h bekämpningsmedel tUl följd av ett borttagande av prisregleringsavgiftemaär relativt sett väsentiigt lägre. 1.4 Åtgärder för vidareföring av kostnadssänkningar Kostnadsnivåninom den svenska livsmedelssektom är, som jag tidigare nämnt, för hög inom samtUgaproduktionssektorer. Densänkning av den svenska kostnadsnivån i jordbruket som påbörjas mäste också,mot bakgrand av den totalt sett högre stödnivån i , följas avsänkningar av kosmadsnivån i Uvsmedelskedjans övriga led Jag är överty- Prop.1992/93:130 gad om art denna insUct finns hos alla som strävar efter att varakonkurrenskraftiga inom en gemensam europeisk marknad. Sålänge stödnivån i är högre än den i EG måste CKksä kosmads-sänkningamavidareföras genom en sänkt stödnivä. En sädan sänkning kan åstadkommas sävälgenom en sänkning av cUrektbidragen som genom sänkta referenspriser cx;h därmedsänkt gränsskydd. Fördelamaav en sänkt kostnadsnivå kommer säledes oss aUa tillgodo antingen som ettminskat behov av skartefinansiering eller som sänkningar av konsumentpriseraa. /94 återkommer jag tiU dessa frågor i samband med 1993 årsbudgetproposition. För /93 föreslår jag i det följande attvidareföringen av de kostnadssänkningar som jag berört i det föregående i sinhelhet sker som en sänkning av direktbidragen tUl primärledeL 2 Direktbidrag till jordbruket RUcsdagenbeslutade vären 1989 art skulle tillföras jordbmketunder regleringsäret 1989/90 som kompensation för kostnadsökningar m.m. Tillföljd av en överenskommelse i GATF , som bl.a. innebar att stödprisematiU jordbruket inte skuUe höjas fram tUl dess att förhandlingama avslutats,beslutades att jordbrukets ersättning i huvudsak skulle lämnas genomdirektbidrag per djur av oUka slag eUer per hektar av oUka grödor i StäUet förgenomen gränsskyddshöjning. Som en del livsmedelspolitiska besluthöjdes det totala kompensationsbeloppet i form av direktbidrag tiU 2 443,4miljoner kronor /91. Detta innebar art av jordbnUcets bmttointäkterinte längre skulle komma från konsumentema utan från statsbudgeten. Hur ersätmingenskulle utgä efter detta budgetår skuUe enligt beslut avgöras medhänsyn till resultatet av GATT-förhandlingama. /92 beslutade att av direktbidragenskall cUsponeras för att amortera av den rörliga krecUt m.m. som ställts tillStatens jordbraksnämnds förfogande för att finansiera spannmälsexport m.m.Enligt beslut skulle resterande bidrag för /92 utgåpå i princip samma sätt som /91 och utbetalas ,allt under föratsätming att GATT-förhandlingama inte motiverade förändringar isystemet. Då GATT-förhandlingama inte kunde avslutas föreslog regeringen i prop.1991/92:25 om tUläggsbudget I tiU statsbudgeten för /92 attresterande direktbidrag för /92 skall anvisas cx;h utbetalas ihuvudsak i form av djurbidrag. Regeringen föreslog därvid också att enbesparing skuUe göras med 50 mUjoner kronor. beslutade i enlighet medregeringens förslag (bet. 1991/92:JoU7, rskr. 1991/92:49). För budgetåret1991/92 uppgick således kompensationsbeloppettill 2 , varav I 478 miljoner Prop, 1992/93:130 kronorbetalades ut som djurbidrag. 11992års budgetproposition (prop. 1991/92:100 bil. 10) gjordes bedömningen art GATT-förhancUingamabefann sig i ett slutskede. Vidare anfördes art "ett stälhimgstagande tillkompensationsbeloppet för /93 får anstå till dess förhandlingamai är avslutade. Övervägandena bör dä cx;ksä göras med beaktande av attanpassningen av svenskt jordbrak cx:h svensk jordbrakspolitUc tiU EG inte färförsvåras". anfördes att direktbidragen som ett led ibesparingsarbetet skuUe reduceras med för budgetåret1992/93. Motbakgrand av det ekonomiska läget i landet och behovet av att stärka statsbudgetenhören ytteriigare besparing göras på direktbidragen tiU jortibra-ket utöver densom aviserades i 1992 ärs budgetproposition. Således bör bidragen /93 reduceras med ytterligare 618,5 miljoner kronor.Besparingen bör inte tillåtas slä igenom pä konsumentprisema. Nägon höjning av gränsskyddetbör därför inte genomföras. Därmed måste det kom-pensarionsbelopp tiU jordbmketsom lades fast livsmedelspolitiska beslut sänkas med motsvarandebelopp. /93 kommer direktbidragen således att uppgä tiU sammanlagt 1 6(X). Medlen bör fä disponeras pä samma sätt som . Tillviss del kompenseras jordbruket genom de kostnadssänkande åtgärder som jag harberört tidigare. Dessutom kommer även den generella sänkningen avarbetsgivaravgiften som regeringen har föreslagit att påverka jordbmket i en kostnadssänkanderiktning. Detbör lUcsom ticUgare år få ankomma pä regeringen att fastställa gmnder-na föroch fördelningen av direktbidragen pä olika produktionsgrenar. Idetta sammanhang viU jag emellertid nämna att jag har for avsUct art av anvisatbelopp föreslä regeringen att medel tillförs skördeskadefonden. Avsättningen tiUfonden innebär att den överenskommelse mellan LRF cx;h tidigare regering om avsätmingartill skördeskadefonden nu kan fullföljas. Tillföljd av arets skördeskador beräknas fonden behöva utbetala större belopp änvad som beräknats. Genom att avsätta medel från direktbidragen kan fonden ttotsdetta byggas upp tiU avsedd nivl Förändringenav kompensationsbelopp och direktbidrag måste cx;ksä ses som ett steg i dennödvändiga anpassning av stödnivån som mäste ske inför ett EG-medlemskap. Somjag nämnt avser jag att senare ätericomma tiU regeringen med ytterligareförslag som syftar tUl att vid inordet i EG skaU ha en stark och konkuirenskraftigjordbmksnäring. 3 Hemställan Prop. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.gcxlkänna vad jag har förordatom en sänkning av kompensationsbeloppet till jordbmket, 2.godkänna vad jag har förordatom utbetalning av cUrektbidrag tiU joidbraket för /93, 3.till Omställningsåtgärder ijordbruket m.m. pä tilläggsbudget tUl statsbudgeten för /93anvisa ett förslagsanslag pä 1 . Vidarehemställer jag art regeringen bereder tiUfälle att ta del av vad jaghar anfört om ätgärder för attpäbörja en anpassning av svenskt jordbmk till deförhållanden som råder inom EG. Regeringenansluter sig till föredragandens öven-äganden och beslutar art genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärderoch det ändamäl som han har hemställt om. gotab 42228, Slockholm 1992