prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Särskilda åtgärder bör även vidtes för bekämpningenav AIDS, för att bl.a. begränsa smittspridningen bland narkotikamissbmkare. Fördessa insatser har särskilda medel anvisats under flera budgefen Jag har underanslaget beräknat 17 miljonei kronor för dessa insatser för nästkommandebudgefen JaghemsfeUer att regeringen föreslår att till Kriminalvården för budgeferet 1993/94anvisa ett ramanslag på 3 298 089 000 kn E 3.Utlandstransporter Prop. Bilaga 3 1993/94 anslag (förslag) 125 000 000 Somjag har förordat i det föregående bör medel för kriminalvårdensutlandstransporter tilldelas över ett särskilt anslag. Under anslaget har medelberäknats för löner till den personal som behövs för planering ochgenoraförande av utlandstransporteraa, transportkostnader inkl. biljetter,kostnader för utbildning, datorstöd samt övriga kostnader sora uppkoraraertill följd av utlandstransporten Jagherasfeller att regeringen föreslår att till Utlandstransporter för budgeferet 1993/94anvisa ett förslagsanslag på 125 000 000 kn F RÄTTSHJÄLP M.M. Prop. 1991/92 Utgift 732 070 138 1992/93 Anslag 649 400 000 1993/94 Förslag 815 100 000 Frånanslaget befelas de kostnader sora enligt rättshjälpslagen (1972:429; oratryckt1983:487) och lagen (1988:609) om målsägandebiträde skall befelas av allmännamedel. Rättshjälp enligt rättshjälpslagen omfatfer allmän rättshjälp,rättshjälp åt misstänkt i brottmål (bl.a. offentlig försvarare), rättshjälpgenom offentligt biträde samt rådgivning. Domstolsverketberäknar att medelsbehovet för budgeferet 1993/94 uppgår till 815 100 000 kn Ibeloppet ingår medel som Sfetens invandrarverk har beräknat för rättshjälpgenom offentligt biträde i ärenden enligt utiänningslagen (1989:529). Rättshjälpslagen,som trädde i kraft , hade till syfte att tillgodose enskildasbehov av ekonomiskt bisfend i rättsliga angelägenheter (prop. 1972:4, bet.1972:JuU12, rskn 1972:205). som rättshjälpslagen har varit ikraft har den ändrats åtskilliga gånger bl.a. i syfte att minska sfetenskostnader för rättshjälpen. trädde omfatfende ändringar irättshjälpslagen i kraft (prop. 1987/88:73, bet. 1987/88:JuU21, rskn1987/88:193). Ändringama innebar bl.a. att möjlighetema att få allmänrättshjälp utvidgades genom att inkomstgränsen höjdes. Vidare sänktesrättshjälpsavgifteraa, dvs. den avgift som den enskilde själv skall bidra med.Samtidigt begränsades raöjligheteraa att få allraän rättshjälp i vissa särskiltkostnadskrävande ärendegmpper, bl.a. sådana där man kunde räkna med att behovetav juridiskt biträde kunde tillgodoses med försäkringar Avsikten med reform var inte attytterligare skära ner kostnaderaa för den allmänna rättshjälpen. Reformenskulle vara kostnadsneutral, och de gmndläggande målsättningaraa församhällets rättshjälp skulle sfe fast. Tanken var att de begränsade resursersom sfer till buds för sfetiigt rättsskydd skulle koncentreras till de områdendär de bäst behövs. har på regeringens uppdragbl.a. Uppdraget redovisades i rapporten (F 1992:6)Rättshjälpens effektivitet - regeringsuppdrag. I rapporten analyserades ocksåmöjligheteraa att minska sfetens kostnader för rättshjälpen. Kostnaderaaför rättshjälpen har ökat under de senaste budgeferen och har stigit till en nivåsora i rådande sarahällsekonoraiska situation inte Prop. 1992/93:100 tersig försvarlig. I förra årets budgetproposition aviserades därför Bilaga3 besparingsåtgärder raed på rättshjälpsanslaget.Riksdagen godtog förslaget (bet. 1991/92:JuU19, rskn 1991/92:183). Regeringen har i prop. 1992/93:109 om ändring irättshjälpslagen m.m. lämnat förslag med syfte att minska kostnaderaa förrättshjälpen. Fömtom lagändringar redovisas också i propositionen andra åtgärdersora bör genoraföras för att uppnå de beslufede besparingaraa. Det är svårt attexakt ange hur stora besparingar som förslagen kan medföra. Sammanteget bördock de föreslagna lagändringaraa och de övriga aviserade åtgärderaa raedföraavsevärda besparingar Iförarbetena till rättshjälpslagen (prop. 1972:4 s. 273 ff) fömtsätts attersättning till biträde och offentlig försvarare i betydande utsträckning skallregleras med hjälp av fexon finns två fexor: en fexa förersättning till offentiig försvarare i vissa brottmål i tingsrätt och hovrättoch en texa för ersättning till biträde i mål om äktenskapsskillnad eftergemensam ansökan (DVFS 1992:15 resp. 16). Enligt den förstnänmda fexanbesferas ersättningen bl.a. av förhandlingstidens längd. Ersättningen enligtden senare fexan beräknas i huvudsak efter en i fexan angiven summa för alltarbete i målet. baseras de båda fexoma på en gemensamtimkostnadsnorm. Timkostnadsnormen gmndas på självkostnaden vid deallmänna advokatbyråeraa och i rättstillärapningen har timkostnadsnormen blivitnormgivande vid besfemmande av biträdesersättningar inom helarättshjälpsonu-ådet. fastsfeUer raed stöd av 22 §rättshjälpsförordningen (1979:938) texor på gmndval av en timkostnadsnorm sombeslutes av regeringen. I propositionen (1992/93:109) om ändring irättshjälpslagen ra.ra. utfelas bl.a. i fråga om timkostnadsnormen att denuvarande beräkningsgranderaa för fastsfeUandet av bör ses över och attregeringen tills vidare bör besfenuna timkostnadsnorraen. Det sägs vidare attuttalandet i förarbetena till rättshjälpsreforra - attsjälv-kostnaderaa vid de allraänna advokatbyråeraa torde få tillmätas storbetydelse när det gäller storleken på timkostnadsnormen - inte innebär attsjälvkostnadema vid de allmänna advokatbyråerna behöver vara så utslagsgivandesom de kommit att bli . Mot denna bakgmnd konsfeteras att det finnsutiymme föi att i kostnadsdämpande riktning göra en friare bedönming äntidigare. Vidare förordas en ordning som iimebär att differentieradetiinkostnadsnoimei föi brottmål och tvistemål återinförs. I beslut besfemde regeringenför timkostnadsnormen avseende fexa för gemensam ansökan om äktenskapsskillnadoch konkursförvaltertexa till exkl. mervärdeskatt (inkl.mervärdeskatt) samt avseende brottmålstexa i tingsrätt och hovrätt till 680 krexkl. mervärdesskatt (inkl. mervärdeskatt). Såsomanges i propositionen bör raöjligheten att utvidga brottmålstexans Prop.1992/93:100 Även utgångspunkteraa för beräkning av Bilaga 3 saktexan bör ses över, liksom möjligheten att texereglera ytterligare ärendekategorier på rättshjälpsområdet. Domstolsverkethar beräknat anslagsbelastningen för budgeferet 1993/94 till . Deföreslagna ändringama i rättshjälpslagen och de beslufede nivåema påtimkostnadsnoiraeraa kommei att medföra besparingai på anslaget. Med hänsyntill osäkeiheten vad gällei besparingaraas storiek och till anslagetskonstmktion anser jag inte att det finns anledning att minska det föreslagnaanslaget i förhållande till beräkningar Jagherasfeller att regeringen föreslår att till Rättshjälpskostnader för budgeferet1993/94 anvisa ett förslagsanslag på 815 100 000 kn 1991/92 Utgift 10 717 146 1992/93 Anslag 10 714 000 1993/94 Förslag ' 11684 000 Rättshjälpsmyndighetenhandlägger ärenden om rättshjälp. har 24 ansfellda.Från anslaget befelas även kostnadema för verksaraheten vid . Domstolsverketyrkar att anslaget för budgeferet 1993/94 försferks raed sararaanlagt 270 000ki i föihållande till vad sora anvisats föi budgeferet 1992/93. Beloppet avsei0,5 tjänst som föredragande hos Rättshjälpsnära-nden och ökade resekostnaderför Rättshjälpsnänmdens ledaraöter Rättshjälpsmyndighetenfullgör kanslifunktionen åt vilket bl.a. innebär attRättshjälpsmyndigheten svarar för beredning och föredragning av nämndensärenden. Anfelet till näranden inkomna ärenden har ökat under senare ånÖkningen uppgick till . Det ökade anfelet ärendenhar medfört ökade balanser och längre handläggningstiden Det har även raedförtökade kostnader för extra föredragande och höga kostnader för resor för närandens ledamöten Medhänsyn härtill anser jag att anslaget bör öka Prop. 1992/93:100 270 000 kn Bilaga 3 tilldelades entvåårig budgetram omfattande budgeferen 1992/93-1993/94. Detfe innebär attanslaget för det andra budgeferet bör uppgå till11 684 000 kn Anslaget har budgeterats utan hänsyn till detekniska justeringar som måste göras till följd av ändringen av nivån förlönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsforraen för Sfetshälsan,övergången till lån i särat de nya principema för budgeteringav anslagen. Riktlinjeraa för dessa förändringar har tidigare denna dagredovisats av chefen för (bilaga 1, Sfetsbudgeten ochsärskilda frågor). Det belopp sora kommer att sfellas tillRättshjälpsmyndighetens disposition koraraei slutligt att fastsfeUas enligtdessa riktlinjei och kan däiföl avvika fiån det nu budgeterade beloppet. Chefenföi Finansdeparteraentet hai ledovisat ett förslag ora generellräntebeläggning av sfetiiga raedelsflöden särat presenterat den raodell som börtillämpas. budgeferet 1993/94 tillämpa dennamodell. bör därför tilldelas ett räntekonto raed krediti och medlen under anslaget Rättshjälpskostnader börföras till dette konto. Jagherasfeller att regeringen föreslår atttill för budgeferet 1993/94 anvisa ett raraanslag på . F 3.Allmänna advokatbyråer: Uppdragsverksamhet 1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag Prop.1992/93:100 Bilaga 3 1991/92 Utfall 115 743 000 120 000 000 120 000 000 Kostnader 109 693000 109 000 000 109 000 000 Resultat 6 050 000 11 000 000 11 000 000 (Driftbidrag 12 665 000 11 410 000 11 410 000 Deallmänna advokatbyråerna har funnits i 20 ån Redan från sterten slogs detfast att verksamheten vid de allraänna advokatbyråeraa i princip skall bedrivaspå sanuna sätt som enskilda advokatbyråer Varje allmän advokatbyrå skallsåledes vara självfmansierad och konkurrera med enskilda advokatbyråer på likavillkon Deallmänna advoktbyråeraa har sanunanfegna sedan budgeferet 1987/88 uppnåttsjälvfinansieringskravet. Fortferande fmns det dock ett anfel byråer som intehar full kostnadsfeckning. Det gäller särskilt vissa av byråeraa i . Under1992 har - med helt olika utgångspunkter - två genomlysningai skett av deallmänna advokatbyråeraas veiksamhet. Dels hai Dorastolsveiket på regeringensuppdrag överiämnat rapporten (1992:3) Uppföljning av veiksamheten vid deallmänna advokatbyråeraa, dels har inora uferbefetsdepartementsproraeraorian (Ds 1992:51) De allmänna advokatbyråeraa;Principförslag om aweckling av det sfetiiga engagemanget. De allmännaadvokatbyråernas uppgifter och organisation . Bilaga 3 De allmänna advokatbyråeraas främsfeuppgift är att lämna biträde och rådgivning enligt rättshjälpslagen. Om det kanske utan hinder för den verksamhet som bedrivs enligt rättshjälpslagen, skallbyråeraa även länma annat biträde i rättsliga angelägenheten Om nödvändigaåtgärder annars inte skulle vidfes på gmnd av att ersättnmg inte kan påräknasoch rättshjälp inte kan lämnas, bör juristema vid de allmänna advokatbyråeraaåfe sig uppdrag sora t.ex likvidator, förrayndare eller god man, s.k. §3-ärenden. För de kostnader som uppsfer i den verksamheten får byråemaersättning av sfeten. I princip skall, som jag sagt, de allmännaadvokatbyråeraa vara självbärande och konkurrera på lika villkor med ensldldaadvokatbyråer Varje byrå utgör en självständig resulfetenhet. Det finns 28 allmänna advokatbyråer, varav en harett filialkontor på annan ort. Byråema har motfegningsverksamhet på ca 30platser utanför de orter där de är sfetionerade. Motfegningsverksamhetenbedrivs huvudsakligen av sociala skäl. Detfe innebäi att kostnad för resa,tidsspillan och annan extra kostnad för motfegningen inte ekonomiskt belasferbyråeraa utan befelas av allmänna raedel via ett särskilt anslag, det s.k.driftbidraget. Sfetens kostnad för den sociala raotfegnings-verksamheten uppgårtill ca . Anfelet årsarbetskrafter vid byråeraa har under desenaste åren uppgått till 189, varav 109 jurister och 80 sekreterare. Tofeltfinns det 244 personer ansfellda på byråeraa. Anslaget Allmänna advokatbyråer: Uppdragsverksamhetär ett förslagsanslag som fes upp med ett formellt belopp på . Underanslaget redovisas kostnader och intäkter för verksamheten vid de allmännaadvokatbyråerna. För att klara likviditeten i uppdragsverksamheten förfogar deallmänna advokatbyråeraa över en rörlig kredit i . Fno.ra.den 1 juli 1991 omfatfes de allmänna advokatbyråeraa av mtinen läntekonto medkredit. Kreditgränsen för innevarande budgefer är 10 miljoner kronon De senasteåren har den varit 26 iniljoner kronon AvanslagsframsfeUningen och verksamhetsberättelsen för budgeferet 1991/92fraragår bl.a. följande. De allmänna advokatbyråeraa hai sanunanfegna sedanbudgeferet 1987/88 haft en god resulfetutveckling raed ftill kostnadsfeckning ochuppfyllande av självfinansieringsraålet. Föl budgeferet 1991/92 blev den tofelakostnadsfeckningen mot budgeferet 1990/91. budgeferet1991/92 skuldföis kostnadei föi intjänad semesteilön. Denna omläggning avredovisningen medför en redovisningsteknisk engångskostnad /92. Omomläggningen inte hade skett hade kostnadsfeckningsgraden /92 blivit109 %. Den bokföringsmässiga vinsten budgeferet 1991/92blev 6 miljoner kronon Vinsten uppkom genora att 20 byråer redovisade en vinstpå 8,6 och åtfebyråer redovisade en förlust på Prop. 1992/93:100 kronon Budgeferet 1990/91 redovisade 23 byråer vinst. De senaste årens goda resulfet är enligtDomstolsverket ett utslag av att några olönsamma byiåei lags ned och andrarekonstmerats, att ADB-stöd införts, att satsning skett på chefautbildning, attdelegering av befogenheter från till byråeraa genomförts samtatt bonuslönesystem införts. Flera faktorer tyder på att införandet avbonuslöner varit den viktigaste åtgärden för att åsfedkonuna lönsamhet ibyråeraas verksarahet. Under budgeferet 1991/92 utgick bonuslön på 6,9railjoner kronon Bonuslöneavfelet innehållei en begränsningsregel av innebördatt summan av utbefelad bonuslön inte får överstiga av de tofelainfekteraa. Den nya mtinen räntekonto med kredit har skapatbättre möjligheter för den enskilda advokatbyrån att följalikviditetsutvecklingen. Anfelet inkomna ärenden har fortsatt att öka. Detvå senaste budgetåren har ökningen varit . Ärendegrapperaaoffentligt försvar, offentligt biträde och s.k. § 3-ärenden har ökat även under1991/92 dock inte i sarama takt sora /91. Sammanlagt utgjorde dessaärenden av intäkteraa budgeferet 1991/92. Anfelet rådgivningar och uppdragutanför rättshjälpsonuådet har fortsatt att minska även /92.Rådgivningsverksamheten utgjorde av intäkteraa. /92noteras en ökning av anfelet inkomna ärenden avseende allmänrättshjälp. Dessa ärenden svarade för av intäkteraa. ADB-teknik utnyttjas nuraera vid saratliga byråerför ärenderedovisning och för ordbehandling. bedömer att den hittillsvarande godalönsamheten för byråeraa kommei att besfe även under den kommandetvååisperioden och beräknar kostnadsfeckningsgraden till . Denna prognos bygger på anfegandet att byråeraa besfen Enligt Domstolsverkethar det presenterade awecklingsförslaget inte haft någon inverkan pålönsamheten under budgeferet 1991/92. Regeringengav i raaj 1991 Dorastolsveiket i uppdrag att göra en uppföljning avveiksamheten vid de allmänna advokatbyråeraa. Uppdraget gavs bl.a. motbakgrand av att flera byråer fortfarande har lönsamhetsproblem. har i rapporten (1992:3) Uppföljningav verksaraheten vid de allraänna advokatbyråeraa bl.a. redovisat vilka byråersom är olönsamma, som är kraftigt skuldsatfe eller har ekonoraiska problem avannat slag samt beskrivit vari problemen besfer för varje sådan byrå.Domstolsverket har vidare utvärderat hur de ökade befogenheteraa för byråemahar påverkat verksamheten samt föreslagit vissa åtgärder för att fullföljatankama på ett mer fullständigt ansvar för byråema för den egna verksaraheten. Domstolsverkethar inte funnit anledning att föreslå en förändrad organisationsform för deallmänna advokatbyråeraa. Sora gmnd för denna Prop. 1992/93:100 uppfattninguppger att en omläggning till bolagsform Bilaga 3 medför attdet ekonoraiska raålet ytterligare betonas och att detto inte kan korabinerasraed kravet att prioritera rättshjälpsärenden. I rapporten konstoteras att åtto byråer haftlönsarahetsproblera . Det gäller de allmännaadvokatbyråeraa i , , , , , ,och . Det anges dock att saratliga av dessa byråer utora Luleåoch har vänt eller håller på att vända utvecklingen raot lönsamhet.De lönsamhetsproblem som fiinnits vid dessa byråer har, enligt ,huvudsakligen haft sin gmnd i stor personalomsättning och, i vissa fall,rekryteringssvårigheter bland juristerna. De allmänna advokatbyråeraa i , ,, , och boide, enligt Dorastolsveiket,finansiellt re-konstmeras på gmnd av att de hai ett arbetande kapitol som klartunderstiger deras upplåning och stotsskuld. Omläggningen från rörlig kredit till räntekonto medkredit uppges ha varit positiv. När det gäller de utvidgade befogenhetema sombyråerna fått uppges dessa ha haft en positiv påverkan. Den väsentligasteförändringen uppges vara den att byråema själva får ansfeUa juristen har medfört att en större affårsmässighet kan tillärapas vidrekryteringen. Slutligen har i rapporten närmarebelyst den sociala raotfegningsverksainheten. Sfetsmakteraahar slagit fast att konkuirensutsatt veiksamhet inte bör bedrivas imyndighetsform om det inte finns särskilda skäl för det och i normalfallet inteheller av sfeten (prop. 1991/92 bil 1 s. 40 ff, bet. 1991/92:FiU20, rskr.1991/92:128). Mot den bakgmnden uferbefedes inom Justitiedepartementetdepartementspromemorian (Ds 1992:51) De allraänna advokatbyråeraa;Principförslag ora aweckling av det sfetiiga engagemanget. I promemorian föreslås att systemet med allmännaadvokatbyråer avvecklas. Promemorian innehåller en redogörelse för deallmänna advokatbyråemas bildande. De tre motiv som läg till gmnd för deallraänna advokatbyråeraas inrättande - dvs. att tillgodose den ökadeefterfrågan på advokattjänster, att ge den enskilde möjlighet att välja mellanen sfetlig och en privat advokat särat att ge sfeten kostnadsinsyn iadvokat-verksamhet - analyseras. Enligt promeraorian har de ursprangligaraotiven inte längre någon bärkraft. Remissutfallet är blandat. har i sitt remissyttrande försöktberäkna kostnaderaa vid en avveckling av de allmänna advokatbyråeraa.Kostnaderaa uppges uppgå till ca 90 miljoner kronon Bilaga 3 De allmänna advokatbyråeraa bedriver enkonkurrensutsatt verksamhet. Jag noterar att lönsamheten för de aUmännaadvokatbyråeraa sanunanfegna är tillfredssfellande. Man kan naturligtvis ha olika uppfattningar ora deurspmngliga raotiven för att inrätfe de allraänna advokatbyråeraa förferandehar giltighet eller inte och ora det kan finnas andra skäl att ha denna typ avsfetlig verksarahet. De flesfe torde dock vara eniga om att de tidigare motivengenerellt sett har mindre bärkraft än . Detfe gällersärskilt på de orter där det finns en riklig tillgång på advokattjänsten Sedanår 1989, då justitieministera senast mer samlat redovisade sina överväganden idenna fråga (prop. 1988/89 bil. 4 s. 85 ff), har sfetsmakteraa slagit fast attsfeten endast i undanfegsfall och då med besfemda motiv skall uppträda somägare av verksamheter som har kommersiella fömtsättningan Sora jag angav budgetproposition ser jagdet som nödvändigt och angeläget att de aUmänna advokatbyråerna så långt det ärmöjligt drivs på sarama villkoi som enskilda advokatbyråer Mot bakgmnd av attlönsamheten vid de allmänna advokatbyråeraa sammanfegna har förbättrats under desenaste åren och att lönsamheten även framöver förvänfes bli helttillfredssfellande är jag inte beredd att fe initiativ till någon mergenomgripande förändring av systemet med allmänna advokatbyråer Jag har därvidockså beakfet att en avveckling med all sannolikhet komraer att ge upphov tillkostnader sora är betänkliga i det rådande sfetsfinansiella läget. Detfehindrar självklart inte att byråer sora saknar förutsättningar att drivasvidare kan komina att läggas ned. Utöver vid bristande lönsamhet (se bl.a.prop. 1988/89:100 bil. 4 s. 85 f, bet. 1988/89:JuU18) bör, enligt rain raening,denna princip gälla även vid rekryteringssvårigheten Dessutom bör det varamöjligt för ansfellda vid en allmän advokatbyrå att, om de så önskar, fe öververksamheten och driva den vidare i egen regi. Detfe kan leda till attvi får fårre anfel allmänna advoktbyråer än . Jag kan inte se någranackdelar raed en sådan utveckling. Jagherasfeller att regeringen föreslår att 1.bemyndiga regeringen attaweckla allmänna advokatbyråer sora har rekryteringssvårigheter eller som deansfellda önskar fe över 2.till Allmänna advokatbyråer:Uppdragsverksamhet för budgeferet 1993/94 anvisa ett förslagsanslag på Allmänna advokatbyråer: Driftbidrag Prop. 1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag Frånanslaget utgår driftbidrag till de allmänna advokatbyråeraa, framföi allt fölvissa presfetionei som byråeraa utföi av sociala skäl. Dorastolsveiket beiäknar medelsbehovet förbudgeferet 1993/94 till 11 410 000 kronon Den ökade belastningen är bl.a. enföljd av den kraftiga tillströmningen av uppdrag som likvidaton Jagherasfeller att regeringen föreslår att till Allmänna advokatbyråer: Driftbidrag förbudgeferet 1993/94 anvisa ett förslagsanslag på 11 410 000 kn 1991/92 Utgift 279 437 312 1992/93 Anslag 247 125 000 1993/94 Förslag 256 200 000 Frånanslaget befelas vissa kostnader för rättegångsväsendet vid de allmännadomstolaraa, Bosfedsdomstolen, arrende- och hyresnämnderaa, de allmännaförvaltningsdomstolaraa och Försäkringsöverdomstolen. Bland dessa kostnader kannämnas ersättning för resekostnader och ersättning till nämndemän, vittnen,sakkunniga, målsägande, tolkar och konkursförvaltore. Domstolsverketberäknar medelsbehovet för budgeferet 1993/94 till 256 200 000 kn Jaghar ingen erinran mot bedömning av medelsbehovet. Regeringen gav iuppdrag att se över ersättningsnormeraa förnämndemäimen. Domstolsverketavlämnade rapporten 1992:4 "Rekrytering av nämndemän - Förslagtill nya ersättningsnormer". I rapporten lämnar enredovisning och analys av olika faktorer som påverkar rekryteringen och sammansättningenav nämndemannakåren samt förslag till nya ersättningsnormer för nämndemännen.Enligt är det sättet att utse nänmde- mänsom är den utslagsgivande faktora när det gäller rekryteringen. Prop.1992/93:100 konstoterar vidare att ersättningsnorraemasbetydelse för Bilaga 3 rekryteringen av nämndemän hai ökat i takt med detstigande missnöjet med eisättningamas storlek. Enligt Domstolsverketsuppfattning är dagens ersättningsmodell med aivode och tilläggsbeloppotidsenlig. Kompensationen för förlorad arbetsförtjänst är bristfållig ochnämndemännens arbetsinsats speglas inte eftersom korto sammanträden ger sainmaeisättning sora långa. Den stöiste föidelen raed modellen äi att den ärfemligen enkel att administrera. föreslår ett nyttersättmngssystera eftei raönstei av de nya ersättningsregleraa förförtroendevalda enligt koramunallagen. Detfe innebär en kombination av presfetionsersättningoch ersättning för inkomstbortfall. Domstolsveikets föislag leder tillmerkostnader på ca 15,7 rakn Jag har försfeelse för önskemålen om att höjaersättningen till nämndemännen. Med hänsyn till det sfetsfinansiella lägetföreslåi jag emellertid inte nu någon ändring i gällandeeisättningsbesfenunelsen Jagherasfeller att regeringen föreslår atttill Vissa domstolskostnader m.m. för budgeferet 1993/94 anvisa ettförslagsanslag på 256 200 000 kn Diverse kostnader för rättsväsendet 1991/92Utgift 24 694 245 1992/93Anslag 22 100 000 1993/94Förslag 24 694 000 Frånanslaget befelas en rad kostnader för rättegångsväsendet i den raån de inte hörunder anslaget F 5. Vissa domstolskostnadei m.m. I vissa fall befelas fiånanslaget utgifter för rättegångar där sfeten är part. Jag hemsfeUer attregeringen föreslår att till Diverse kostnader för rättsväsendet förbudgeferet 1993/94 anvisa ett förslagsanslag på . ÖVRIGA MYNDIGHETER Prop. 1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag Justitiekanslera(JK) är regeringens juridiske ombudsraan, bevakar sfetens rätt och har tillsynöver dera som utövar offentlig verksamhet.