prop · GG0314 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93: 14 Regeringen föreslår all anta det förslag som hartagits upp bifogade utdrag ur regeringsprt)tok()llct . l'er Unckd 1 propositionen föreslås all kommunernas skyldighet alt.sörja lör kostnadsfri skolskjuts och att under vissa förhållanden svara förinackordering m.m., inte skall omfatta sådana elever som väljer att gå i enannan grundskola än den som kommunen skulle ha anvisat. I fråga omkommunernas skyldighet att lämna bidrag till fristående skolor godkända för vanligskolplikt föreslås att skolorna skall få bidrag från varje elevs hemkommun ochatt bidraget skall relateras till det stadium eleven tillhör. Vidaie föreslåsatt kommunernas skyldighet att lämna bidrag för elever som slutar den friståendeskolan under bidragsåret begränsas. 1 1992/93. 1992/93: 14 Lag om ändring i skollagen (198. Härigenom föieskrivs ;ui 4 kap. 7 S och '>kap. 4 a § skollagen (l')85:l 100)' skall ha följande lydelse. Hemkommunen äi skyldig att sörja för alt ilct för elevernai anordnas kostnadsfri skolskjuts, om sådan behövs med hänsyn tillfärdvägens längd, irafikförhållanilena, fysiskt handikapp hos en elev ellernågon annan .särskild omsliindighcl. När enelev till följd av skt)lgången rnåsie bo utanför det egna hemmet, skallhemkommunen svara för all eleven ulan extra kostnadei får lillfredsslällandc förhnllaiulen. Hemkommunensskyliiighet enligt första och aniha styckena om-fallai inle sådana elever .somavses i 8 §. /li't'/i för de.isa elever skall dock (len moltaganilc kommunen underde förutsätiningai som aiifcs i första stycket sörja för kostnadsfri skolskjutsinom den kommunen. Kostnaden härför ingår i ilc ulhilil-ningskostnader' somavses i 8 i). Hemkommunens skyldighet enligt första och andra styckenaomfattar- inle /.sådana elever som väljer au gä i en annan grundskola än den som kommunen annarsskulle ha placerat dem i enligt 6 i ircdje styckei första meninsen, eller 2. sådana elever som avses i 8 5. 1'ör sådiinu elever som avses i NS skall ilen mottagandekommunen under samma förutsättningar .som gäller för elever som är hemmahörandei kommunen sörja för kostnadsfri skolskjuts inom ilen kommunen. Kostnnilenhärför' ingår i lie uthililningskostnader som avses i 8 S. ' Lagen omtryckt W-)\.\ III. 1'örestdgen lydelse En fristående skola, .som är godkänd för elever som har- vanligskolplikt, skall tilldelas meilel för verksamheten av den kommun där skolan ärbelägen, lör varje elev skall lämnas ett belopp som motsvarar dengenomsnittliga kostnaden per elev i kommunens grundskola det närmastföregående kalenderåret. Vill tilldelningen får kommunen göra ett avdrag somuppgår till högst 15 |)rocent av den framräknade genomsnittskostnaden. Regeringeneller ilen myndighet regeringen bestämmer får medge ett större avdrag, om ilcttinns särskilda skäl. Tilldelningen beräknas för ett bidragsår i sänilei. Varje biilragsårbörjar den . riililelningen grundas på antalet elever i ilen friståendeskolan under bidragsåret. . Medlen skall utbetalas med entolftedel . Utbetalningarna avpassas efter etlberäknat antal elever och reglering görs vid utbetalning . För enskola som är nystartad, får bidrag, som avser tiden månad,betalas ut samlat . Om en fristående skola, som har tilldelats medel enligiförsta stycket, har tagit in en elev som inle är hemmahörande i kommunen, harkommunen räu till ersäuning för sina kostnader för elevens utbildning frånelevens hemkommun. Hn frisläenile skola, som är godkänd för elever som har vanligskolplikt, skall tilldelas medel för verksamheten av elevernas hemkommuner,lör varje elev skall lärrtnas ett belopp som motsvarar den genomsnittligakostnaden per elev i hemkommunens grundskola del närmast föregående kalenderåretpå det stadium som eleven tillhör. Vill tilldelningen får kommunen göra eltavdrag som uppgår lill högst av den framräknadegenomsnittskostnaden. Regeringen eller ilen myndighet regeringen bestämmer får meilgeett slörre avdrag, om det finns särskilda skäl. lilklelningenberäknas för ett biilragsår i sänder. Varje biilragsår börjar ilen . lillilelningengrumlas på antalet elever från kommunen i ilen fristående skolan ilen 15september under bidragsåret. Medlen skall utbetalas meil en tolftedel varjemånad. Utbetalningarna avpassas efter elt beräknat antal eleveroch reglering görs vid utbetalning , lör en skola som är nystartad,får' hiilrag, som av.ser tiden månad, betalas ut samlat iseptember. Om en elev slutar i den fristående skolan efter den 15september bidragsårel är hemkommunen inle skyldig au tilldela skolan medel förlängre tid än till och med kalendermånaden efier den då eleven slutade. -Senaste lydelse IW2:7II). Nuvarande lydelse 1-öreslugen lydelse Vad som sägs i första, anilra och Ircilje styckena gällerinte ile fristående skolor för vilka regeringen har beslutat om statsbidraggenom särskilda föreskrifter eller anilra särskililn beslut och inle hellerskolor, för vilka huvudmannen skriftligen avstått från medelstilldelning. 1.Denna laglräileri kraft ilen 1 januari 199.3. 2.Vill beräkningav lillilelning enligt '■I kap. 4 a § i dess nya lydelse skall förstagången lillilelning beräknas enban för tiilen månad 1993. Till griinilfi>r lillilelningen under ilenna period ligger antalet elever från kommuneni ilen friståcnile skolan ilen , om inte annat följer av tredjestycket i samma paragraf. 3.lör bidragsåretl'M'2/')3 gäller följande. Om en fiiståenile skola, sorrr är godkänd för elever somhar' vanlig skolplikt, startar sin verksamhet .senare uniler' biilragsårel änilen , skall hiilrag utgå för den ilel av biilragsårel som återslår.lill-ilelningen beräknas efter antalet elever viil verksamhetens början. Bidragför fåi betalas ut tillsammaiis med btilragelför ilen irciljc ver ksamhetsmånailerr. i''op. 1992/93: i4 Utdrag ur protokoll viil regeringssammanträde ilen II) september' IW2 Närvarande: statsministem Hililt, ordförande, ochstatsråden 11. , , , , . ,, , , Hjörck, Daviil.son, , , , Unckeloch P. Proposition om skolskjuts m.m. 1 Inledning har i samband meil bchanillingcn av regeringensproposition om valfrihet och fristående skolor (prop. 1991/92:95, bet. l991/92:UbU22,rskr. 191/92:346) beslutat ge regeringen till känna vad uthildningsutskollclanfört om rätten lill skolskjuts för elever i och om staiiierelateratkommunbidrag till fristående skolor på grundskolenivå. Enligt utskottels mening skulle del leda myckel långt attge elever och föräldrar, som väljer en annan skola än den som kommunen anvi.saroch som normalt är ilen närmast belägna, rätt att ock.så kräva gratisskolskjuts. Utskottet ansåg det därför vara rimligt att kommunen själv fåravgöra om den skall bekosta skolskjuts även till annan skola än ilen somkommunen vill anvisa eleven. Vidare anförde utskottet att skollagen bör få ensådan lydelse att kommunen, viil lillilelning av meilel till fristående skolor sorrrär godkända för vanlig skolplikt, skall utgå från den genomsnittliga kostnadenper elev i)å varje stadiurn i stället för genomsnittet i hela . 1 propositionen or-rn valfrihet och fristående skoloranförde jag att ile frisiåenile skolorna pä grundskolenivå bör få bidragen frånelevernas hemkommuner', inte från de kommuner ilät skolorna är belägna, men attrådande slatshiiirags.system lade hinder i vägen för en såilan lösning. Den Ijanuari IW3 träder elt nytt statsbiilragssystem till kommunerna i kraft och någolhinder mol ilen av mig förordade lösningen kommer inle längre att finnas. Inom Utbililningsilepariementet bereds bl.a. ftågor omökad valfrihet inom ilet offentliga skolväsendet. Del förslag .som jag nulägger fram hör vis.serligen samman med dessa frågor. Jag anser ilet emellertiilvara angelägel att redan nu lägga fram förslag som begränsar kommunens skyl- digheter ifråga om skolskjuts och inackordering mm. om en elev har valt alt gå i en annangrundskola än ilen som kommunen skulle ha anvisat eleven. Vidare föreslår jagi fiåga om ile fristående skolor som enligt 9 kap. 4 a § skollagen (1985:1 )har rätt till medel av kommunen, att elevernas hemkommuner, inte ilc kommunerdär skolorna är belägna, skall tilldela skolorna medel samt att bidraget skallrelateras lill del stadium eleverna tillhör. Därmed kan de.s.sa förändringar,om de antas av , träda i kraft redan ilen l')93. 2 Rätt till skolskjuts m.m. Mitt förslag: Kommunens skyldighet att sörja förkostnadsfri skolskjuts och att svara för att elevei som lill följil av skolgångenmåste bo utanför ilet egna hemmet får tillfredsställanile förhållanden utan extrakostnader, skall inte oinfalla sådana elever som väljer alt gå i en annankommunal grundskola än ilen som kommunen skulle ha anvisat. Skälen för mitt förslag: i:nligl 4 kap. 6 S skollagen(1985:1100) skall en kommun vid fördelningen av elever på olika skoloreftersträva att placera eleverna så all ile får så kort skolväg som möjligt. Vårdnadshavaresönskemål om att ileras barn skall tas errroi vid en viss skola inom kommunenskall beaktas så långl ilei är möjligt utan att anilra elevers berättigade kravpå placering i en skola nära hemmet äsiilosätts. Hemkommunen är' enligt 4 kap.7 $ skylilig att sörja för alt ilct för eleverna i anordnas kostnadsfriskolskjuts, om sådan behövs med hänsyn till färdvägens längd, irafikförhållanilena,fysiskt handikapp hos en elev eller någon annan särskild onistänilighet. Vidareär hemkom-rrrunen skyldig att svara för att en elev utan extra kostnader' fårtillfredsställande förhållanilen när eleven till fiiljil av skolgången inåstebo utanför ilet egna hemmet. När utbildningsutskottet behanillaile frågan om rätt attvälja skola i anledning av prop. 1990/91:115 om vissa skollagsfrågor m.m. (bet.l99()/9l:UbUI7, rskr. 1990/91:357) anförde utskottet att önskemål om |)laceringvid annan skola inom ilct offenlliga skolväsendet än den som innebär denkortaste skolvägen bör beaktas så långt ilet är praktiskt och ekonomisktmöjligt. Hänsynstaganile till vail sorn är praktiskt och ekonomiskt möjligthar inte kommit till särskilt uttryck i skollagen. Kniigt vail jag erfarit, har vissa tvister förekommitmellan kommuner och föräldrar i fråga om rätt till skolskjuts nät en elev valtoch placerats i en annan skola än ilen som eleven skulle ha placerats i omnågra önskemål inte framställts. Jag anser det vara viktigt att elever och föiälilrar gesrätt att i största möjliga utsträckning välja skola inom ilei offentliga skolväsendet.Som jag nämnt avser jag att återkomma i ilenna fråga, lörälilrars och Prop. 1992/93:14 elevers val av skola får emellertiil inte leila lill oacceptabelt höga kostnader förkominunerna. Många kommuner låter , eller planerar att låta, föräldrars och elevers önskemål om att få gå i en vissskola i slörre utsträckning äntidigare vara avgörande för placeringen. Det är därför angelägel all rcilan nu reglera komrriuncrnasskyliligheter i fräga oni skolskjuts och inackorderingi'n.m. när elever väljer' och placeras i skolor som ligger längre bort frånhemmet än ilen närmast belägnaskolan. Enligt min mening ärdet rimligt all en begränsning införs i frågaom kommunens skyldigheter i ilcssa avseenden. Kommunen bör inte vara skyldig att sörja för ankostnadsfri skolskjuts anordnas fören elev som har vall en annan skola änilen som eleven normalt skulle ha placerats i. Inte heller bör kommunen vara skyldig att svara för sådana inackorderingskostnaderoch anilra kostnader som kan uppkomma lill följdav all en elev på grund av valet av skola måste bo utanförilet egna hem-r'net. Enligt 4 kap. 8 §skollagen (1985:1100) skall en kommun i sin grundskola även la emot en elev som inte hör hemma i komr-nunen om eleven med hänsyn lill sina personliga förhållanden harsärskilda skäl alt fågå i den kommunens grundskola. Hn koinrnunsom på grund av denna skyldighet laremot en elev har rätt till ersättning försina kostnader för elevens utbildning från elevens hemkommun. Hemkommunens skyldighet att anorilnaskolskjuts gäller inte för dessa elever, lördessa elever skall dock ilen mottagande kommunen sörja förkostnadsfri skolskjuts inom den kommunen uniler samma förutsättningar .sorngäller för de elever som hörhemma i kommunen. Kostnaden härför ingår i lie utbildningskostnailersom ilen mottaganile kommunen har' rättlill från elevens hemkommun. Jag anser att förilessa elever bör liksom för närvarandekostnadsfri skolskjuts anordnas av ilen mottagande kommunen uniler samma förutsättningar somgäller för ile elever som ärhemmahörande i kommunen. Därför bör den begränsningav kommunens skolskjutsskylilighet som jag föreslår skall införasgentemot de elever sor-n hör hemma i kommunen även gälla deelever som har tagits emot meil stödav 4 kap. 8 § och som inom ilen kommunen fått välja skola. Med ilen begränsningav kommunernas skyliiighet all svara förskolskjuts rn.r-n. som jag föreslår blir det natur ligt att kommunerna gör klart förföräldrarna var barnen skulle placeras om några särskilda önskemål inteuttalas. Utan sådant klart besked kan ju föräldrarna intebedöma effekten av ett visst val. 1detta sammanhang vill jag påpeka alt detär naturligt all komr-nunenerbjuder placering också i en mer traditionell skola, omilen närmaste skolan har blivit myckelstarkt profilerad. 3 Resurstilldelning till fristående skolor Mitt förslag: Bidragen till frisiåenile skolor sorn är goilkänilaför vanlig skol|)likt skall lämnas av varje elevs hemkommun.Genomsnittskostnaden skall utgöra den genomsnittliga kostnaden per elev ochstadium uniler föregående kalenderår. Kommunernas skyldighet att tilldela den fristående skolan medel för elever som slutar skolan uniler biilragsårel begränsas. Skälen för mitt förslag: I propositionen orn valfrihet ochfrisiåenile skolor (prop. I99l/i)2:)5) anförde jag att del i och för sig skullevara lämpligare att en elevs hemkommun lämnade medel tijl fristående skolor pågrundskolenivå i stället för ilen kommun där skolan är belägen. Skälen fördetta är ftarnför allt principiella. In kornmuns invånare har att i val ochgenom sina valda ombud avgöra kommunens utgifter och prioriteringar. Omkornmunens utgifter är beroende av ilc genomsnittliga elevkostnaderna i enannan kommun och inte i den egna, minskar kommuninvånarnas rniijligheter attavgöra sina egna kostnader och prioriteringar. Jag anser därför, trots ileadministrativa olägenheter detta kan medföra, att ilet är [)rincipiclll mest tilllalanileall hemkommunens genomsnittskostnail är styrande. Emellertiil stoil tietta inte i överen.sslämmelse medrådande statsbidragssystem och en omläggning skulle medföra administrativasvårigheter. 1 ilct bidragssystem som trädde i kraft ilen är detdärför den kornmun ilär skolan är belägen sorn skall tilldela skolan medel. Omdet finns elever i skolan som är hemmahörande i någon annan kommun har kommunendär skolan är belägen rätt till ersättning för sina kostnader från elevenshemkommun. träder ilet nya statsbidragssystemet tillkommunerna i kraft. Det finns då inte längre något hinder mot att införa orilningenatt elevernas hemkommuner skall tilldela medel till de fristående skolorna. Biilragssystemet till de fristående skolorna måste enligtmin mening vara enkelt att tillämpa och så konstruerat att ilet relativt lättgår att få fram ilen genomsnittskostnad som skall ligga lill grunil förberäkningen av biilragets storlek. Elt såilant system blir med riöilvänilighet schabloniserat.Denna aspekt får emellertid inte slå igenom på ett sådant sätt attbidragssystemet ledei' till alltför orättvisa resultat. Såsom uttalatvarierar genomsnittskostnaden per elev beroende på vilket stadium eleven tillhör.Meil nuvarande bidragssystem får exempelvis en ftiståen-de skola som enban har lågstailicclcvermeil hänsyn till genomsnittskostnaderna föl sådana elever etl högt belopp rneilanen skola som enbart har högstadieelever får ett lågl belopp per elev. Det kan därförvara rimligt att man i bidragssystemet tar hänsyn till vilket stadium eleverna tillhör. Jag är meilveten om all kommunernas reilovisningssystemkan variera. För en ilel kommuner kan det vara svårt all ilela upp kostnailerna per stadium, exempelvis ilär varje skola oavsett antalet stadier tilldelas Prop. 1992/93:14ett sammanhållet driftanslag, lör att inte i onöilankomplicera arbetet för sådana kommunei bör dessa vid framräknanilel av genomsnittskostnaden få göra en .så goil uppskaiining som möjligt av kostnaderna per stad i u rn. Eftersom hemkommunen kommer alt tilldela medel direkt tillden fristående skolan och biilragsskyUlighetenrelateras lill det stadium eleven tillhörär det rimligt att begränsa kommunens skyldighet gentemot skolan om en elevslutar under bidragsåret. Skyldigheten bör i princip upphörai och med att eleven slutar. En frisiåenileskola kan emellertid ha vissa kostnader som inte påverkas av att eleven slutar. Därför bör skolan ha rätttill medel uniler ävenseilan eleven har slutat. För attundvika tvister mellan kommun och skola orn hur lång skall vara börkommunens skyldighet regleras i lagen. Ersättningbör utgå till och meil kalendermånadenefter ilen ilå eleven har slutat. 1 samband meil slällningstaganiletill betänkanilet I ristående skolor -Bidrag och elevavgifter (SOU 1992:38)kan del, rnoi bakgrund av vunna erfarenheter, finnas anledning att överväga ytterligarejusteringar i bidragssystemet till ft islåenileskolor. Jag anser det vara angeläget att ilc ändringar jag nu föreslår kan träda i kraft den I januari 1993.-Beträffande biilragsskyUligheten till fristående skolor fordras .särskilda bestämmelser när det gällerilen tilldelning som skall ske för tidenjanuari-juni 1993. lill grund för beräkningen börligga det antal elever sorn gick i ilen frislående skolan och som hör hemma i den kornmun sorn skall tilldela medlen. Om någon elev, sorn gick i den fristående skolan ilen , har slutat skallskolan ha rätt till bidrag i enlighet rned vadjag föreslår fortsättningsvis skall gälla vid sådanaförhållanden. Enligt vail jag erfarit, har i vissa fall beslut om godkännande fattats att något laga kraftvunnei beslut inle kommer att finnas den 15 septemberinnevarande år. Detta kan leila lill problem för skolor som avseti att starta sin verksamhet innevaranilebiilragsår. Det stora antalet ansökningar innevaranile år beror på införanilei av det nya biilrags.systemel och vissa av ile [jtoblem sorn uppkoinmiilorile därför vara av övergående natur, Med hänsyn lill bl.a. kommunernas planeringkan ilet emellertid övervägas om ilet finns behov av bestämmelserom exempelvis senaste datum för ansökan. Den fråganövervägs fn. För att inte försvåra för dem som av.seit eller avser att startafrislående skolor förordar jag under en övergångstid särskilda bestämmelserilå verksamheten inleds senare än vid läsårets böljan.Fn frisiåenile skola som har godkänts för elever somhar vanlig skolplikt och sorn startar sin verksamhet efter uniler biilragsårel 1992/93bör få bidrag uniler åteiståenile ilel av bidragsåret. Tilldelning- Prop.1992/93:14 en bör beräknas efter antalet elever vid verksamhetens början och bidragenför de två första verk.samhetsmånaiierna bör få betalas ut tillsammans meilbidraget för' ilen tredje verksamheismånaden. l enlighet med vad jag har anfört har inom Utbildningsdepartementeiupprättats förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100). Förslag till ändring i skollagen (1985:1100). Hemkommunen är skyldig att söirja för att det lör elevernaI anordnas kostnadsfri skolskjuts, om sådan behövs med hänsyn tillfärdvägens längd, trafikförhållandena, fysiskt handikapp hos en elev ellernågon annan särskild omständighet. När en elev till följd av skolgången måste bo utanför detegna hemmet, skall hemkommunen svara för att eleven utan extra kostnader fårtillfredsställande förhållanden. Hemkommunens skyldighet enligt första och andra styckena omfattarinte 1. sådana elever som väljer att gå ien annan grundskola än den som kommunen annars skulle ha placerat dem i enligt6 § tredje stycket första meningen, eller 2. sådana elever som avses i 8 §. För sådana elever som avses i 8 § skall den mottagandekommunen under samma förutsättningar som gäller for elever som är hemmahörandei kommunen sörja för kostnadsfri skolskjuts inom den kommunen. Kostnaden härföringår i de utbildningskostnader som avses i 8 §. Ändringen i tredje stycket innebär att hemkommunens skyldighetalt erbjuda skolskjuts för elever som behöver sädan och att svara för att eleversom måste bo utanför det egna hemmet får tillfredsställanile förhållanden utanextra kostnader, inte gäller' elever' som väljer en annan grundskolaän den som kommunen skulle ha placerat eleven i om något val inte gjorts. Såsomftarnhållits i den allmänna motiveringen (avsnitt 2) får det förutsättas attkommunerna klargör för föräldrarna var barnet skulle ha placerats om särskildaönskemål inte uttalats. I fjärde siyeket anges vad som gäller i fråga om rätt tillkostnadsfri Prop. 1992/93:14 skolskjuts för en elev som med hänsyn till sinapersonliga förhållanden har tagits emot i en grundskola som inle ligger ihemkommunen. För dessa elever är ilen mottagande koinmirnen skyldig att anordnakostnadsfri skolskjuts inom den kommunen unilei samma förutsättningar somgäller för elever som hör hemma i ilen kommunen. En fristående skola, som är godkänd för elever som harvanlig skolplikt, skall tilldelas medel för verksamheten av elevernashemkommuner. För varje elev skall lämnas ett belopp som motsvarar dengenomsnittliga kostnaden per elev i hemkommunens grundskola det närmastföregående kalenderåret på det stadium som eleven tillhör. Vid tilldelningenfår kommunen göra ett avdrag som uppgår (ill hiigst av den framräknadegenomsnittskostnaden. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer fårmedge ett större avdrag, om det Fmns särskilda skäl. Tilldelningen beräknas för ett bidragsår i sänder. Tilldelningen grundas på antalet elever frånkommunen i den fristående skolan under bidragsåret. Medlenskall utbetalas med en tolftedel . Utbetalningarna i Juli-septemberavpassas efter ett beräknat antal elever oeh reglering görs vid utbetalning ioktober. För en skola som är nystartad, får bidrag, som avser tidenjuli-september månad, betalas ut samlat . Om en elev slutar i den fristående skolan efter den 15september bidragsåret är hemkommunen Inte skyldig att tilldela skolan medelför än till och med kalendermånaden efter den då eleven slutade. Vad som sägs i första, andra och tredje styckena gällerinte de fristående skolor för vilka regeringen har beslutat om statsbidraggenom särskilda föreskrifter eller andra särskilda beslut oeh inte hellerskolor, för vilka huvudmannen skriftligen avstått från medelstilldelning. Ändringarna i första stycket innebär att en friståendeskola som är godkänd för skolpliktens fullgörande och .som omfattas avbestämmelsen skall tilldelas medel för verk.sarnheten av elevernashemkommuner. Detla innebär alt det är hemkommunens genomsnittskostnader som avgörstorleken på bidraget till den fristående skolan. Det är också hemkommunen sombeslutar om avdrag skall göras ftån den framräknade genomsnittskostnaden. Enskola kan ilär för komma all få olika stora bidrag per elev beroende på vareleverna är hemmahörande. Vidaie innebär ändringen att ilen genomsnittskostnad somskall ligga till grund för bidragels storlek är ilen genomsnittliga kostnadenper elev för del stadium som eleven tillhör. De siailier som finns igrundskolan anges i 4 kap 3 §. Som jag anfört i ilen allmänna motiveringen(avsnitt 4) kan genomsnittskostnaden uniler vissa förhållanilengrumlas på en Prop. 1992/93:14 uppskattning av kostnailerna per stailiurn. Ändringen i andra siyckel är en konsekvens av att ilet ärelevernas hemkommuner som skall tilldela ilc aktuella skolorna medel för verksamheten. I tredje stycket anges kommuner nas biiliagsskylilighei ornen elev slutar i en fristående skola efter uniler ettpågående biilragsår. Kommunen är ilå inte skyldig att tilldela skolan medelunder än till och meil kalendermånaden efter ilen ilå elevenslutade. Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag altregeringen föreslår att ariita förslaget lill lag orn ändring i skollagen(1*85:1 100).