prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — Detta gällersärskilt områden där den vetenskapliga eller tekniska utvecklingen är snabb.Således främjas i , liksom i andra länder, internationelltforskningssamarbete av olika slag. Inomi första hand naturvetenskap och teknik finns det ytterligare skäl till alt deninternationella samverkan ökar. Fortsatta framsteg inom flera områden krävertillgång till dyrbar utrustning av en storlek som inget enskilt land har rådlill. Den allmänna utvecklingen skapar också gemensamma problem som måste lösasi internationellt samverkande forskning. På allt fler områden krävs dessutominternationell standardisering och lagstiftning. För att lägga grunden försådan lagstiftning fordras att man tar fram det underlag som behövs genomgemensam utredning och forskning. 4 1992/93. 1 samL Nr 170 Många samarbetsprograminom forskning och utveckling har startats Prop. 1992/93:170 med detuttryckliga motivet att de i ett längre perspektiv skall leda till etableringav industriell samverkan. Inte sällan har de därför tiU stor del finansieratsav sektorsorganen. talades det om att möta denamerikanska ulmaningen. gäller det främst att i europeisk samverkan klaraden japanska konkurrensen. Detviktigaste exemplet för svensk del på forskningssamverkan med mellanstatligaöverenskommelser som bas är EG:s ramprogram. Det finns emellertid även andraviktiga samarbetsområden. Imånga fall rör det sig om grundforskning, exempelvis inom elementarpartikelfysik,eller riktad grundforskning, som inom rymd- och fusionsforskningen. I andrafall gäller det infrastruktureUa program, såsom etablering av datanät föruniversiteten eller program för främjande av forskares internationellarörlighet. Devolymmässigt största ensldlda samai-betsprogram som deltar i är de sombyggts upp kring stora forskningsanläggningar, exempelvispartikelfysikforskningen inom , fusionsprogrammet JET samt det europeiskarymdsamarbetet inom . TrotsEG:s forskningsprograms aktualitet finns det skäl att också understryka denbetydelse forskningssamarbete med och med länderna i ,särskilt , har för det ömsesidiga kunskaputbytet. Även i förhållande tillRyssland finns inom främst naturvetenskap och teknik en väsentlig potentialför samarbete. Därtillkommer också det viktiga samarbete som sker direkt via forskningsråden ochmellan akademierna inom exempelvis de nationella forskningsrådens gemensammaorgan och Academia Europaea, som är en europeisksammanslutning av vetenskapsmän. Figur7: Internationeil växelverkan. Detnordiska samarbetet inom högre utbildning och forskning har en lång tradition.Även med beaktande av att är det största nordiska landet har svenskaforskare en mycket framträdande roll i det nordiska forskningssamarbetet. Inteminst gäller detta inom den medicinska forskningen. Dengeografiska och kultureUa närheten gör nordiskt samarbete naturligt ochömsesidigt berikande. Även i perspektiv av de vidare samar-belsmöjligheter iEuropa som öppnar sig kommer de nordiska kontakterna och del nordiskasamarbetet att vara betydelsefullt. För att främja forskningeni finns ett avtalsreglerat samarbete, som finansieras av . Kvantitativt är detta blygsamt sett i relation till de samladeforskningsinsatserna i . Det motsvarar endast någon procent av vad somavsätts för forskningsinsatser i de nordiska länderna. Genom insatser för delssärskilda prioriterade forskningsområden, dels stöd till nordisk rörlighet ochgemensamt resursutnyttjande får dock de gemensamt finansierade nordiskainsatserna strategisk betydelse för forskningen i hela . Enviktig del av de nordiska insatserna gäller åtgärder för att stödja rörlighetinom och gemensamt umyttjande av forsknings- ochforskarutbildningsresurser. Insatser av detta slag är koncentrerade till (NorFA). NorFA stödjer framför Prop. 1992/93:170allt gemensamma nordiska forskarutbildningsinsatser, men finansierar ocksåolika typer av nordiska nätverk, kortare och längre stipendier ochgästforskarverksamhet. Nordiskindustrifond har till syfte att stödja ett effektivt utnyttjande av nordiskaresurser för teknologi och industriell utveckling. Vidsidan av ministerrådssystemet finns ett relativt omfattande nordisktforskningssamarbete i forskningsrådens regi. Samarbetet finansieras av deberörda forskningsråden. Regeringenbedömer att behoven av internationell samverkan inom forskningen kommer att ökafortlöpande. Det talar för att den andel av de svenska forskningssatsningarnasom avsätts till internationellt samarbete också bör tillåtas öka. Det bördock ske så att inte behoven av nationell forskning eftersatts. Regeringenföreslår en utvidjjning av den internationella forskningssamverkan på fleraplan. Forskningssamarbetetmed EG kommer att förstärkas genom . Genom detta får Sverigetillgång till alla EG:s program. Det är emellertid av vikt att denna vidgadeforskningssamverkan på EG-nivå kompletteras med samverkan med först och främstUSA och , men också bilateralt med enskilda . Särskilt samarbetetmed amerikanska forskningsinstitutioner är avgörande på åtskilliga av deforskningsområden där har särskilda förutsättningar. Föratt möjliggöra en förstärkning av det bilaterala forskningssamarbetet bör enutökning av antalet forskar- och resestipendier ske. I framstår vidgadeforskarrelationer med och som särskilt angelägna. Deneuropeiska dimensionen måste dessutom ges särskilt utrymme i den svenskajuridiska forskningen som förberedelse för inträde i EG. Det gällersåväl forskning om EG-rätten som forskning inom allmän rättslära avseendeeuropeiska rättstraditioner. Somkomplement tiU det internationella forskarutbytet är det enligt regeringensuppfattning också av värde om fastare och mera stadigvarande relationer kanupprättas mellan svenska universitet och högskolor och världsledandeuniversitet och forskningsinstitutioner i andra länder. Det bör ske genomsärskilda samarbetsavtal som initieras av universitet och högskolor och somgäller fasta etableringar i . Sådana relationer skulle dessutom kunnaverka befruktande på den akademiska grundutbildningen. Sverigesforskningssamarbete med är angeläget i flerahänseenden. De snabba förändringarna i vår närhet ställer dessutom speciellakrav på kunskapsuppbyggnad inom vissa angelägna områden. Föratt förstärka forskningen i om föreslårregeringen att koncentrerad insats för detta syfte görs vid iUppsala. Avsikten är att forskare från olika discipliner skall kunna ges ökademöjligheter till samarbete. Dessutom föreslårregeringen att en uppbyggnad av säkerhetspolitisk Prop. 1992/93:170forskning sker inom ramen för i . Föratt bistå forskare i har regeringen tidigare anslagit resurser förstöd åt forskare med inriktning på fysik. Vidare har resurser avsatts förbilateralt samarbete med . har dessutom givitstöd för en utvärdering av den estniska forskningen. Regeringenanser det betydelsefullt att även i fortsättningen stödja forskare i Central-och . Inte minst investeringar i infrastrukturen kan bidra till attskapa sådana förutsättningar att forskning kan bedrivas på hög nivå till gagnför de nya central- och östeuropeiska demokratiernas utveckling. Detär av stor betydelse att stödet ges i sådan form att vetenskapligakvalitetskrav upprätthålls. Isammanfattning innebär regeringens förslag för stärkt internationellväxelverkan: Stöd till internationelltsamarbete på såväl bilateral som multilateral basis Långsiktigt organiseratsamarbete mellan svenska och utländska universitet Stöd till forskning om Central-och respektive säkerhetspolitisk forskning 1.11 Vissa särskilda frågor Forskningsrådenhar en särskild betydelse för att upprätthålla kvaliteten i forskningen. Detgranskningsförfarande råden tillämpar säkerställer en allsidig kvalitativbedömning. Genom att råden är nationella kan de också göra mer övergripandeprioriteringar mellan olika forskningsinriktningar. Regeringenhar tidigare understrukit att råden, utöver sin normala uppgift, också särskiltbör främja forskarrörlighet och yngre forskares utveckling. På så satt kanåterväxt och flexibilitet i hela forskningssystemet stimuleras. Detär viktigt att påpeka att råden själva kontinuerligt bör utveckla sinverksamhet. Exempelvis torde ett ökat intemationeUt inslag i rådenskvalitetsbedömningar verka kvalitetsfrämjande. Dessutom bör möjligheten attgöra prioriteringar också mellan mer övergripande forskningsområden utnyttjas.Historiskt framkomna fördelningstal mellan olika discipliner får inte tas förgivna. Viktigt är att också en mer gränsöverskridande forskning mellan detraditionella fakultelsgränserna ges ökat stöd. Nya forskningsområden börprioriteras. Utöverde uppgifter forskningsråden har bör dessa också får an- Prop.1992/93:170 svaret för de s.k. nationella anläggningama. Ifråga om de teknikvetenskapliga (TFR), socialvetenskapliga (SFR) och skogs- ochjordbruksvelenskapliga () forskningsråden har uttalat altregeringen bör pröva dessa råds departementstillhörighet. Regeringen vill idenna fråga anföra följande. Detre forskningsråd som hör till Utbildningsdepartementetsverksamhetsområde stödjer alla inomvetenskapligt genererad forskning. I frågaom TFR, SFR och gäller det förhållandet att TFR i grunden stödjerinomvetenskapligt genererad forskning och all SFR och stödjer såvälgrundforskjiing som mer tillämpad forskning inom sina respektive sektorersansvarsområden. När det gäller TFR kan dessutom påpekas att rådet brutits utur STU/med det klart uttalade syftet att stödja grundforskning. Regeringenfinner det för sin del naturligt att TFR överflyttas lillUtbildningsdepartementet. En sådan förflyttning renodlar departementsansvaretför den inomvetenskapliga forskningen. SFRoch är huvudsakligen inriktade på den sociala sektorns respektive skogs-och jordbrukets behov och hör naturligen hemma under Socialdepartementetsrespeklive verksamhetsområden. Underdet har ledamöter också från andra länder utsetts att ingå iforskningsrådens styrelser. Det är en arbetsmetod som bör vidareutvecklas.Utländska ledamöter tillför rådens arbete ny erfarenhet och skapar ocksåfruktbärande relationer mellan råden och utländska forskningsinstitutioner. 1.11.2Forskning för särskilda syften Forskningför särskilda syften - eller sekiorsforskning - bedrivs och finansieras imånga olika former. Departement och myndigheter har regelmässigt medel tillsitt förfogande för forskning och utvecklingsverksamhet. Denna forskningutförs oftast vid universiteten och högskolorna, men också vid institut och, ivissa faU, inom myndigheterna själva. Demedel som avsätts för forskning för särskilda syften fördelas av etl hundratalorgan med varierande sammansättning och fördelningsrutiner. Dock svarar de femstörsta sektorsforskningsorganen - Arbetsmiljöfonden, ,, och Transportforskningsberedningen - förbetydligt mer än hälften av dessa medel. Inom flera områden samarbetarforskningsråden med sektorsorganen. Denforskning som genom försorg syftar till att främja industriellUtveckUng har en betydande omfattning. Den har tidigare kortfattat beskrivits. Regeringenvill understryka att statens huvudansvar i detta sammanhang är att tillse atten intellektuell infrastruktur i form av grundutbildning och grundläggandeforskning finns tillgänglig för företagen. om tillämpad forskning ochutvecklingsarbete måste ett betydande an- Prop. 1992/93:170 svar åvilaföretagen själva. Forskningför särskilda syften och den inomvetenskapligt genererade forskningen hardelvis olika uppgifier. Sektorsforskningsmedlen syftar primärt till attförsörja olika samhällssektorer med specifik kunskap och beslutsunderlag. DetUgger i sakens natur att forskningen inom olika samhällsområden i hög gradmåste utformas utifrån varje områdes speciella förutsättningar. På de flestasamhällsområden finns således ett allmänt behov av att genom forskning kunnatolka förhållanden och utvecklingsdrag i samhäUet. Inom andra sektorer,exempelvis inom kommunikationssektorn, har staten därutöver ett direktutvecklingsansvar som producent av mångfasetterade tjänster och förvaltare avkapitalintensiva och tekniskt komplicerade anläggningar. Detta ställersärskilda krav på planerings-och kunskapsunderlag i form av riktade forsknings-och utvecklingsinsatser. Kvalitetskravenär grundläggande för all forskning. Forskning som inte håller högkvalitet saknar värde. Detstatliga stödet till forskning för särskilda syften måste följas upp ochutvärderas med hänsyn till både kvalitet och betydelse för de syften som avses. Bedömningav kvaliteten i den inomvetenskapligt genererade forskningen sker vid den löpandemedelstilldelningen, vid tjänstetillsättningar, disputationer osv. Dessutominnebär den internationella förmedlingen av forskningsresultat genompublicering och forskarutbyte en kvalitetsgaranti i sig. Mer övergripandeutvärderingar utförs framför allt av forskningsråden genom s.k. peer-reviews,dvs. grundliga genomgångar och bedömningar av internationella forskargrupper.Sådana utvärderingar utförs ibland även på initiativ av de myndigheter som haransvar för forskning. Närdet gäller forskning för särskilda syften ställs dessutom krav på användbarhetoch nytta. De statliga organ som förmedlar stöd lill sådan forskning börlöpande utvärdera såväl kvaliteten som betydelsen. Ivissa fall är frågan om forskningsresultatens betydelse relativt lätt attavgöra genom att mätbara mål för forskningsinsatserna kan sältas upp. Oftastkan användbarheten och nyttan inte avgöras direkt, utan först efterbedömningar där forskningsresultaten relateras till andra insatser inomrespektive samhällssektor. Inom industriinriktad FoU-verksamhet utgörindustrins finansiella medverkan ett tydligt tecken på forskningens betydelse. Enförutsättning för att de myndigheter som ansvarar för finansiering av forskningför särskilda syften skall kunna redogöra för effekterna av sina insatser äratt de utarbetar metoder för att följa upp och utvärdera de insatser som görs.Väsentliga förbättringar kan göras i dessa avseenden. Resultatbeskrivningarnabör omfatta dels sedvanliga kvalitativa mått, dels bedömningar av resultatens innehållöch värde. tenkan avse t.ex. antalet doktorsexamina som kommit till stånd med Prop.1992/93:170 hjälp av de medel som satsats eller antalet publikationer inom ettvisst område som tillkommit som ett resultat av forskningsprojekten. 1.11.3Forskning vid mindre och medelstora högskolor Forskningbedrivs i varieiande utsträckning vid samtliga universitet ochhögskolor. Ansvaret för forskarutbildning vilar på universitet och högskolortill vilka fakulteter är knutna. Forskningenvid de mindre och medelstora högskolorna finansieras dels genom ett statligtanslag till forskningsstödjande åtgärder, dels genom forskningsråd,sektorsforskningsorgan och uppdrag från näringsliv, myndigheter, kommuner ochlandsting. Forskare vid mindre och medelstora högskolor har dessutom möjlighetatt erhålla del i fakultets-medlen. Utgångspunktenför dagens forskningsorganisation är medvetenheten om att ett litet land somSverige inte kan splittra sina forskningsresurser. Förutsättningama förintemationellt slagkraftig forskning bUr bättre om resurserna hålls samman. Medforskningens betydelse som förnyande och utvecklande kraft i samhället är detnaturligt att frågan om forskningsresursernas geografiska tillgänglighet oftastår i fokus för regionala utvecklingssträvanden. Behovetav att skapa starka miljöer för forskning och forskarutbildning kan komma iett motsatsförhållande till krav på nära tillgång till resurser för forskningoch forskarutbildning. Iriksdagens beslut om ny högskolelag underströks fakulteternas regionalaansvar. Regeringen föreslår, som just nämnts, att anslaget förforskningsstödjande åtgärder vid mindre och medelstora högskolor förstärks.Allteftersom dessa högskolor utvecklas, gynnas framför allt när-onu-ådena. Detär emellertid viktigt att betona universitetens och de stora tekniska ochmedicinska högskolornas speciella ansvar att göra sina resurser för forskningoch undervisning nationellt tillgängliga. Sverigesviktigaste forskningsresurser har samlats till de stora universiteten ochhögskolorna. Det utgår från ett nationellt intresse i ett internationelltperspektiv. Lokaliseringen av forskningsresurserna är med ett par undantaghistoriskt betingad. Det innebär att dessa läroanstalter har ett stort ansvarför att genom forskningsinformation och kontaktverksamhet bereda näringsliv,kommuner och andra, vars utveckling kan främjas därigenom, tillgång till sinakunskapsresurser. Samtidigtsom frontlinjeforskningen kräver koncentration kräver en decentraliseradakademisk utbiklning också goda kontakter till aktuell forskning. Lärarna måsteför att kunna förmedla en kvalitativt god undervisning vara väl förtrogna medaktueUa forskningsrön. Dettadilemma måste forskningspolitiken kunna hantera. Den linje regeringen förordarser ut på följande sätt. Ansvaretför forskarutbildning bör även framgent vara förbehållet universitet och dehögskolor till vilka fakulteter är knutna. Som bör forskarutbildningkunna bedrivas vid mindre eUer medelstora hög- skolormed anknytning till fakultet. En ökad forskarrekrytering från Prop.1992/93:170 dessa högskoleenheter är önskvärd. Universitetoch högskolor med fasta forskningsresurser har ell ansvar för alla disputeradelärare inom sitt område. Detta ansvar måste tas på allvar. Ansvaret börmanifesteras genom att en viss del av de rörliga fakultetsmedlen reserverasför lärare vid de mindre och medelstora högskolorna. Medlen,som bör baseras på antalet disputerade lärare vid de mindre och medelstorahögskolorna, bör liksom fördelas efter prövning i de fakultetsnämndersom har elt ansvar för att god forskning bedrivs inom hela deras respektiveverksamhetsområde. Finns vid ett visst fördelningstillfälle inte kvaUficeradesökande bör medlen fonderas eller användas inom den avsedda högskolan förlärares forskarutbildning. Utöverde resureser för forskning som därigenom säkerställes för lärama vid de mindreoch medelstora högskolorna bör vissa ytterligare förstärkningar ske. Regeringenbedömer att det finns goda utvecklingsmöjligheter för de mindre och medelstorahögskolorna efter två huvudlinjer. Destörre högskolorna - , , och //Östersund- har alla i varierande form och utsträckning engagerat sig i uppbyggnaden avett relativt fast strukturerat samarbete kring främst forskarutbildning meduniversitet eller högskola med fast organisation för forskning. Dessa högskolorhar nyUgen blivit föremål för en bedömning av sina kvalitativa förutsättningaratt meddela magisterexamen. De bör prioriteras vid en förstärkning av medlenför forskningsstödjande åtgärder. Förslaghar utformats om en s.k. sydostfakultet med samarbete mellan högskolorna iVäxjö, , /och . Högskolorna iKarlstad, , /samt i harträffat överenskommelser om samarbete inom ramen för högskolerådet förregional forskningssamverkan i . Enligtregeringens uppfattning är det angeläget all denna form av nätverk förstärkes.Härigenom skapas samband mellan de nya högskolorna och de starkaforskningsmiljöerna i landet, vilket säkerställer en god kvalitet iforskningsverksamheten, som de mindre och medelstora högskolornasrekrytermgspotential för forskarutbildningen las i anspråk och derasmöjligheter att rekrytera vetenskapligt kvalificerade lärare förbättras. Dessamodeller för samarbete i nätverk skulle kunna anpassas till förutsättningarsom gäller även vid andra högskolor. Regeringen anser därför att särskildaresurser bör avsättas till regeringens förfogande för stöd och utveckling avväl strukturerat, långsiktigt samarbete inom forskarutbildningen mellan mindreoch medelstora högskolor och ett eller flera universitet och högskolor med fastorganisation för forskning. Medlen skall disponeras för verksamhet vid demindre eller medelstora högskolorna av organisatoriska strukturer som bildasgenom nätverkssamarbetet. Den andrautvecklingslinjen som förefaller lovande är att bygga vida- Prop.1992/93:170 re på de profiler som vuxit fram vid vissa högskolor som en följdav ett samarbete mellan högskolan och ett eller flera företag eller organisationermed kvalificerad vetenskfiplig verksamhet. Vid t.ex. högskolorna i /Ronnebyoch har en sådan utveciding ägt rum. Iproposition 1992/93 har chefen för framlagt vissaförslag rörande förändringar i utbildningsutbudet vid några av de mindre ochmedelstora högskolorna som syftar till att stärka dessas möjligheter att spelaen viktig roll för främst näringslivets utveckling. Om en sådan förstärkningkombineras med ett långsiktigt forskningssamarbete med t.ex. en grupp företageller annan organisation med egen vetenskaplig kompetens bör en samlad, meraslagkraftig miljö kunna skapas. Regeringenanser av det skälet att särskilda medel bör stäUas till förfogande somrespektive högskolans andel i finansieringen av ett sådant samarbete. Deninriktning på förstärkningen av resurserna för forskning vid de mindre ochmedelstora högskolorna som här redovisas aktuaUserar frågan om i vilka formerdessa resurser skall ställas till förfogande. Regeringen anser det självklartatt det för högskolornas vidkommande är viktigt att medelstilldelningenbaseras på en bedömning av kvalitéerna i den föreslagna verksamheten. En sådanbedömning förutsätter tillgång till bred vetenskaplig och i det senare faUetäven industriell kompetens. Ensärskild beredning bör därför upprättas, med ledamöter utsedda på förslag av forskningsrådenoch , med uppgifi att framlägga förslag till regeringen hur de anvisaderesurserna slutligen skall fördelas. Alltförfå kvinnor deltar i forskning och forskarutbildning. Del är elt jämställdhetsproblem,men också etl kvalitetsproblem. Värdefull förmåga går förlorad för forsloiingengenom den könsmässiga snedrekryteringen. Under1980-talet har kvinno- och jämslälldhetsforskningen bidragit till ökadekunskaper om kvinnors villkor i arbetsliv och samhälle och om den bristandejämställdhet som ännu råder mellan kvinnor och män. Denna forskning kommerockså att spela en viktig roU i kunskapsutvecklingen. Avsärskild betydelse för att främja jämställdheten är rekryteringen till forskarassistenttjänsterna,eftersom dessa utgör den huvudsakliga rekryteringsbasen för lektorat ochprofessurer. Trots att kvinnornas andel bland de nyexaminerade doktorerna harstigit från har deras andel bland forskarassistenternaförblivit oförändrade . InomUtbildningsdepartementet arbetar en särsidld grupp med jämstäUdhetsfrågor inomhögre utbildning och forskning. Gruppen har avlämnat vissa förslag med siktepå forskningspropositionen. rådsnämnden (FRN) har hafti uppdrag att utreda frågan hur kvinno- Prop. 1992/93:170 forskning medinriktning på naturvetenskap och teknik bör stödjas. Påbasis av det material som redovisats anser regeringen att följandetiopunktsprogram nu bör genomföras för att öka kvinnoandelen i forskning ochforskarutbildning; *Rådet för grundutbildningtilldelas för insatser i syfteatt främja jämställdheten i den grundläggande högskoleutbildningen underbudgetåren 1993/94-1995/96. Insatsema bör primärt vara inriktade påstudenterna. *Inom anslaget för vissasärskilda utgifter för forskningsändamål avsätts årligenunder treårsperioden för att främja jämställdheten vid universitet ochhögskolor under budgetåren 1993/94-1995/96. Högskoleenheterna uppmanas attkomma in med program till som underlag för fördelningen. Universitetoch högskolor är enligt jämställdhetslagen skyldiga all upprätta årliga planermed konkreta åtgärder. Det föreslagna beloppet är avsett som ett extrastimulansbidrag till högskoleenheterna i detta arbete. Särskilt angeläget ärdet att främja åtgärder som leder till en ökad andel kvinnor i lärarkåren, inteminst bland forskarassistenterna. *FRN:s projektmedel för kvinno-och jämställdhelsforskning fördubblas. Detta ger bl.a. utrymme för ökat stödtill verksamhet på områdena teknik och naturvetenskap. Förstärkningen skergenom omprioriteringar inom FRN:s anslag. *Anslaget för med för forskning/forskarutbildning inom området kvinnoroch teknik. Högskolan erbjuder en god miljö för gränsöverskridande forskningpå detta område. *En gästprofessur ikvinnoforskning med inriktning på naturvetenskap inrättas vid FRN för enfemårsperiod.