prop · GG03200 · 1992-12-31 00:00:00 — Lagen innehåUer ingahänvisningar tiU , tiU rättsakter som omfattas av detta eUer tiUandra förfatöiuigar med anknytning tiU EES. Lagen är således inteberoende härav för tiUämpningen. Genomdet nya systemet enUgt lagen om teleterminalutmstning CKh den förordning somjag avser föresfe regeringen att utfärda med stöd av fegens bemyndigandenkommer det att skapas möjUghet för att med stöd av bemyndigandeninföra regler huvudsakUgen för nationeU utmstning. av den totalamarknaden för teleterminalutmstning kommer att utgöras av sådan utmstning sominte berörs av firamöver Det nya regelsystemetger även möjUghet för att införa föreskrifter beträffande utmstningsom kommer att omfattas av ett om och när ett sådant träder i kraft. Redanpå gmnd av det anförda men också med beaktande av det sam band som det nyaväsentUgen förbätttade regelsystemet i fråga om den StatUga konttoUen avteleterminalutmsming har med det föresfegna nya regelsystemet i övrigt börlagen om teleterminalutmstning träda i kraft som övrigaförfattningar. Lagom ändring i lagen (1992:1775) om ändring i sekretesskigen (1980:100) Regeringenhar getts bemyndigande att sätta i kraft fegen (1992:1775) om ändring isekretesslagen (1980:1(X)). Genom den anknyming tiU som fegen fåtti det fegstiftningsärendet (prop. 1992/93:120, bet. 1992/93:KU11, rskr.1992/93:77) har fegen tidigare inte ansetts kunna träda i kraft förränsamtidigt som detta avtal träder i kraft. Regeringenhar i proposition 1992/93:167 om rätt för ,, att besluta i frågor om stadigt reglerade lån för bostadsändamål, m.m.bland annat föreslagit att fegen (1992:1775) om ändring i sekretesslagen(1980:1(X)) skaU ändras och delvis träda i kraft den 1 juU 1993. Pågmnd av fegtekniska omständigheter bör återstaende ändringar i fegen (1992:1775) omändring i sekretesslagen (1980:100) som ännu inte satts i kraft sättas ikraft som de nu föreslagna ändringama i Dettakommer inte att få några fektiska konsekvenser, eftersom sekretessen enUgtde redan beslutade ändringama i 8 kap. 6 §, 9 kap. 3 § och 16 kap. 1 §är knuma tiU och därför inte kommer att bU tiUämpUgainnan trätt i kraft. 5 En förändrad verksamhetsform för Prop. 5.1 överväganden och genomförda utredningar Fråganom lämpUg verksamhetsform för i en förändrad marknadssituation harbehandlats i olika sammanhang . Jag viU här återknytanågot tiU den redovisning som inledningsvis lämnats för tidigare övervägandencKh gjorda uttedningar (se avsnitt 1). Behovetav en förnyelse av verksamhetsform redovisades av regeringen iprop. 1990/91:87 om näringspoUtik för tiUväxt. angav attdet fanns starka skäl som talade för att ombUdades tiU aktiebolagmen att en sådan förändring måste föregås av analyser bl.a. i fråga om fömtsättningamaför statsmaktema att säkerstäUa de telepoUtiska målen. samma årtillkaUade min företrädare efter regeringens bemyndigande en särskUd uttedaremed uppgift att lämna förslag tiU lagstiftning och ändrad reglering i övrigtinom telekommunikationsområdet - Telelagsuttedningen (K 1991:03). Behovetav överväganden inför en bolagisering av framhöUs även av rUcsdagensrevisorer (förs. 1990/91:20, jfr förs. 1991/92:17). I1992 års budgetproposition (prop. 1991/92:100 bU. 7) föreslog regeringen attTeleverket skulle ombildas tUl aktiebolag och angav artregeringen avsåg att förelägga en samlad redovisning av åtgärder ochförslag inför bolagiseringen. Mot bakgmnd härav gcxlkände vadregeringen anfört om bolagsbUdning av (bet. 199l/92:TU20, rskr.1991/92:312). Regeringenåterkom tiU (prop. 1992/93:132, bet. 1992/93:TU11,rskr. 1992/93:152). Regeringen angav då att ett förslag tiU bolagsbildning ochtelelag skuUe komma att presenteras för i sådan tid attbolagsbUdningen och telelagen skuUe kunna träda i kraft den 1 juU 1993. Ettantal uttedningar och analyser har genomförts som underlag för bolagsbUdningeni enUghet med rikdinjer. Här bör nämnas att regeringen i maj år 1992tiUsatte en särskUd expertgmpp inom regeringskansUet med uppgift att närmareutteda de konstimtioneUa aspektema vid en ändrad verksamhetsform förTeleverket, och . Resultatet av gmppens arbeteredovisas i promemorian Bolagisering av affärsverk, konstimtioneUa aspekter(Ds 1992:101). Härbör även nämnas den analys av viUkoren för utveckling av en effektivare telemarknad och valmöjUgheter för en reglering av marknaden (- Promoting an efficient märket, ), som genomfördes inom Kommunikationsdeparte mentet. Detta arbete finns redovisat i promemorian Svensk telemarknad i förändring (Ds 1992:86). Särskilda analyser avseende fömtsättningama för konkurrens på telefoniområdet genom en utveckling av kabel-TV-verksamhet samt i fiäga om fömtsättningama för ökad konkurrens på utmsttiingsmarknaden har genomförts (munications - Promoting sustainable competition in me customer premises equipment märket, ). Frågan om prisregle ring av telefonitjänsten har uttetts särskUt, bl.a. av konsultföretaget 270 Vidare har det nyabolagets övergripande sttnkmr och inrikt- Prop. 1992/93:200 ning,erforderUga avtal mellan staten och bofeget m.m. behandlats i ar-betsgmpper medföreträdare för regeringskansUet och . Bolagiseringenav innefettar en rad tekniska fiägor Det gäUer t.ex. val avförvärvsmetcxl, värdering av tiUgångar CKh skulder samt utformning av avtal.Arbetet har i denna del utförts inom med stöd avextema experter inom områdena för redovisning CKh affärsjuridik. 5.2 organisation och verksamhet Albnänt Televerketshuvuduppgifter kommer tiU uttryck i 1 § förordningen (1988:348) med instmktionför . Här sägs att verket har tiU uppgift att driva tekrörelse ochdärmed sammanhängande verksamhet samt ?M förvalta statUga tekanläggningar. Frånoch med den 1 juU 1992 har en av tidigare huvuduppgifter att somstatUg myndighet svara för att möjUgheten tiU radiokommunUcation umyttjas påbästa sätt tagits över av . Inomramen för roU som ftinktionsansvarig myndighet för telesystemet harverket genom riksdagsbeslut fått ett särskUt ansvar för standardiseringen påtelekommunUcationsområdet (prop. 1984/85:158 s. 10, bet. 1984/85:TU28, rskr.1984/85:382). En sådan uppgift har även fegts på som enligtförordningen (1992:895) med instmktion för skall delta i detintemationeUa standardiseringsarbetet. 1Televerkets övergripande ansvar för telekommunUcationema innefettas attTeleverket skaU initiera, finansiera och driva forsknings- och utvecklingsarbetemom telekommunikationsområdet (prop. 1981/82:106 och prop. 1984/85:158). Somfunktionsansvarig myndighet har också att beakta fiink-tionshmdradestUlgång tiU teletjänster (prop. 1987/88:118, bet. 1987/88:TU28, rskr.1987/88:402 och prop. 1990/91:87, bet. 1990/91 :TU28, rskr. 1990/91:369). Detövergripande ansvaret för telekommunikationerna i inbegriper att isåväl fred som krig leverera, sätta i drift och underhåUa teleanordningar förtotalförsvaret. Enligt 10 § i verkets instmktion skaU styrelsesärskUt svara för att de krav beaktes som steten StäUer på verksamheten medhänsyn till bl.a. totalförsvaret (jfr prop. 1991/92:102 s. 271 ff., bet.l991/92:FöU12 s. 124). SärskiUom organisationen och driften av tekrörelsen Huvuddrageni organisation har lagts fast genom oUka instmktion bUdar och de företeg där steten genomverket direkt eUer indhekt har ett bestammande 271 inflytande enaffärsverkskoncem (4 §). uppdefedi en afifärsverksdel. , och en bofegsdel, Teleinvest-gmppen. affärsverksdel finns centrala och andra stabsenheter, geografisktavgränsade resultatenheter (teleregioner) och vissa andra resultatenheter(divisioner). finns åtta teleregioner i landet. Divisionema ärDivision Nättjänster, Division Teletjänster, Division Radio,Division PersonUga teletjänster. De åtta teleregionemasvarar för att den primära televerksamheten fungerar, dvs. anfeggnmg, underhåU,drift och försäljning. Varje region har en självständig ställning med ansvarför verksamheten inom sitt geografiska område och för det ekonomiskaresultatet. Regionemas verksamhet indefes i två huvudaffärsområden, nämUgen NättjänstercKh Teletjänster Inom Nättjänster skötsdrift, underhåll, utbyggnad och utveckling av telenätet och de tjänster somgenereras i nätet, såsom taltelefoni, telefax och hyrda ledningar. Teletjänstersäljer gmndläggande tjänster och produkter tiU hushåU och företag över helalandet, t.ex. teleabonnemang för taltelefoni, företagsväxlar och andrateleterminaler. Respektive huvud-affärsområde inom teleregionema bUdartillsammans med motsvarande centrala funktioner materieldivisionemaTeletjänster och Nättjänster radioverksamhet finns samlad iDivision Radio. Exempel på tjänster är mobUtelesystemen NMT 450 ochNMT 9(X), personsökningssystem och kustradio. (organisation ochverksamhet för distribution av mndradiosändningar har fro.m. den 1 juU 1992tagits över av .) Inom Division PersonUga teletjänstersäljs tjänster som nummempplysning, telegram och telefonist-service. Tekinvestgmppenbestår av moderbolaget ett antal bolag. Gmppen har verksamhetinom i huvudsak fem olika sektorer nämUgen säljrelaterad verksamhet, specieUanättjänster, industrisektor, programvara/hjälpmedel samt inom sektomintemationeU konsultverksamhet. En mer utförUg redogörelse förTeleverkskoncemens organisation och verksamhet per den 1 juU 1990 finns ibetänkandet (SOU 1990:100) Avtalsvillkor eUer föreskrifter - En rättsUg översynav postens och kundvUlkor, s. 231 ff. 5.3 Ombildningen av till aktiebolag Mittförslag: ombildas till aktiebolag per . Samdigaaktier skall innehas av staten. Regeringenges bemyndigande att genomföra bolagiseringen. verksamhet medtillgångar CKh skulder överförs tiU respektive till de av ABhelägda dotterbolagen . Skälenför mitt förslag: Prop. Televerketdriver statUg affärsverksamhet i särskUd form, den s.k. aflärs-verksformen, somtUlskapades genom budgetteform. Detta innebär bl.a. att verketsekonomiska omslutning inte redovisas över statsbudgeten. Verket är emeUertiden mtegrerad del av den statUga verksamheten och fiingerar som förvaltare avstatUg egendom. EnUgtregeringsformens bestämmelser får statens medel inte användas på annat sätt änriksdagen har bestämt och statens medel står tiU regeringens förfogande. Somen följd av detta skaU investeringar och finansieringen av dessa ytterstbeslutas av . frikopp-fedes tidigt fiän stetsbudgeten ifiäga om medel för investeringar och har därigenom givits flexibUitet i smfinansiering. Föraffärsverken gäller vidare särskUda bestämmelser om förvärv och försäljning avfest egendom samt om förvärv, försäljning och bUdande av bolag. Regelverket hardelvis anpassats tiU förhåUandena mom respektive affärsverk. Aktiebolagsformenär en intemationeUt vedertegen form för att bedriva affärsverksamhet. Aktiebolagär i sttikt mening en företegsform för ekonomisk verksamhet där aktieägarnasekonomiska ansvar för bolagets förpUktelser begränsas tiU det insattakapitalet. Aktiebolagets verksamhet och förpUktelser styrs främst genomlagstiftning såsom aktiebolagslagen, bokföringslagen och oUka skattelagar. Jaghar tidigare (avsnitten 2.1 och 2.2) redogjort för utveckUngen på telemarknadennationeUt och mtemationeUt. Sammanfattningsvis är det faktorer såsom dentekniska utveckUngen mom teleområdet, efterfiäge-förändringar och UberaUseringsom i samverkan har mneburit en förändrad marknadssimation. Genom tekniskutveckling och efterfirågeför-ändrmgar har antalet aktörer liksom utoudet avnya tjänster ökat, vUket har lett tiU en aUtmer diversifierad och intemationaUseradmarknad. Med nya aktörer på telekommunUcationsområdet följer större valfrihetför användama. För dessa är det mte alltid tiUräckUgt med endast en uihemskleverantör ttaditioneUa teleförvaltiiingama är mot denna bakgmnd mte längrede enda och självklara leverantörema av telekommunUcations-lösningar tiUföreteg och alhnänhet. gäUer i hög grad den svenska telemarknaden, som iallt större utstiäckning har berörts av konkurrens och nya altemativ tiUTeleverkets tjänster Densuccessivt förändrade marknadssimationen stäUer krav på en utveckling avTeleverkets verksamhetsform. Erferenheten visar att de begränsningar som finnsi affärsverksformen i fråga om t.ex. förvärv och försäljnmg av fast egendom,försäkringar och upplåning är kompUcerade att lösa. Affärsverksformen begränsarvidare möjUghetema tUl ändamålsenUga former för samarbete och samägande ikonsortier och aUianser Genom att bilda aktiebolag mom ramen förTeleverkskoncemen har en del praktiska problem hittUls kunnat lösas.FlexibUiteten i agerandet behöver emeUertid vidgas ytterligare. En förnyelseoch utveckling av 18 1992/93. Televerketsverksamhetsform är således påkaUad, dels av den nya sima- Prop. 1992/93:200tionen på telemarknaden, dels av behovet att möjUggöra en ändamålsenUg ocheffektiv styming av verksamheten. Aktiebolagsformen är en lämpUgassocfetionsform för konkurrensutsatt verksamhet. Det är enUgt min meningrimUgt cKh angeläget att nu ges samma verksamhetsform som andraföreteg på telemarknaden, dvs. Det nya bofeget bör så långtjag nu kan ÖverbUcka vara helt stetUgt ägt. Iregeringens proposition om vissa frågor inom Kommunikationsdepartementetsområde (prop. 1992/93:132) behandfes bl.a. ftägan om en uppdehiing av Televerketi en nät- respektive en tjänstedel i samband med att ombUdas tiUaktiebolag. En sådan åtgärd har i olika sammanhang framförts som nödvändig föratt möjUggöra reeU konkurrens på telemarknaden. En redovisning av motiv förrespektive emot en uppdelning mellan telenät CKh tjänster finns i promemorianSvensk telemarknad i förändring. Ipropositionen görs bedömningen att en sådan åtgärd varken kan anseseftersträvansvärd eUer nödvändig för att få tiU stånd ökad konkurrens på densvenska telemarknaden. Förslag om att organisatoriskt avskUja nätoch i praktiken splittta verket i två delar överensstämmer inte med denfektiska tekniska utveckUngen inom telekommunikationsområdet. Den tekniskautveckUngen såsom utvecklingen av optofiberteknik, radioteknik och satelliterleder tiU ett minskat beroende av det aUmänna telenätet. Delvis paraUeUa näthar byggts upp av CKh . Vidare ökar integrationenmellan nät och teletjänster Även om vissa teletjänster kan erbjudas relativtoberoende av nätet, kommer aUt fler att vara helt integrerade med nätet i s.k.kombinerade tjänster En uppdelning meUan nät och teletjänster skulle mot dennabakgmnd sannolikt försvåra prcxlukmtveckUng och vara tiU nackdelför kundema. Jag har mot denna bakgmnd inte akmaUserat någon uppdelning avTeleverket i samband med bolagsbildningen. fede propositionen idenna del tiU handlingarna (bet. 1992/93:TU11, rskr. 1992/93:152). Enfiäga som har uttetts särskUt är möjUgheten att skapa konkurrens på marknadenför telefoni genom en utveckling av kabel-TV-verksamhet (jfr prop.1992/93:132). Min bedömning är att möjUghetema att eteblera altemativ tiUtelefonitjänsten i det s.k. allmänna telenätet genom en vidareutveckling avTeleverkets kabel-TV-verksamhet är mycket begränsade. Det ärmot den bakgmnden inte akmeUt att, av konkurrensskäl, vid bolagiseringen skUjakabel-TV-verksamheten från koncemen. Jag viU erinra om attkabel-TV-verksamheten fördes över fiän tiU ett avTeleinvest AB belagt dotterbolag. Jagkommer i det senare (avsnitt 5.5) att redovisa förslag tiU vissa särskUdaåtgärder för att utveckla konkurrensen på telemarknaden i . 5.3.2Statsmakternas styrning, insyn och kontroU Prop. OmbUdnmgenav från affärsverk tiU aktiebolag innebär förändringar i förste handnär det gäller stetsmaktemas styrmng, msyn och konttoU. Vad beträffarstatsmaktemas styrning kan konstateras att en ombUdning av fömtsätter styrning i andra former än dem som används för ettaffärsverk. Det är i princip endast normgivning i form av fegstiftning som kananvändas när det gäUer aktiebofeg. I övrigt kan styrningen av ett bofeg skegenom bestämmelser i bofegsordningen, genom röstning på bolagsstämman och genomde av stämman valda styrelseledamöterna. Ett bofegs verksamhet kan ocksåbegränsas eUer ges viss inriktning genom avtal. Närdet gäller insyn i verksamheten innebär bofegiseringen av atttryckfrihetsförordningens regler om allmänna handlingars offendighet intelängre blir tiUämpUga. AUmänheten kan således inte, mot bolagets vUja, fåtiUgång tiU andra handlingar än de som förvaras hos Patent- ochregistteringsverket, dvs. Inomstatsförvalmingen utövas konttoU av flera organ, t.ex. av Rikscfegensrevisorer. ombudsmän (), Justitiekanslem (JK) ochRiksrevisionsverket (RRV). När bolagiseras upphör konttoUen av JO,JK och RRV och ersätts av den konttoU som utövas av de av bolagsstämman valdarevisorema. revisorer kan emeUertid även fortsätmingsvis utövakonttoU. kommer med tiUämpning av bestämmelserna i förslaget tUltelelag att kunna utöva viss konttoU över bolaget i dess egenskap av framtidatillstandhavare enUgt telefegen. EnUgtmin menmg bör så långt det är möjUgt verka under samma fömtsättiungarsom icke stadigt ägda aktiebolag. Det är en uppgift för TeUa attutforma mål och strategier för verksamheten. Eftersom staten äger majoritetenav aktierna i kommer redovisning av verksamheten att lämnas tiUriksdagen genom de årUga redogörelserna för de statUga företagen. AvsUcten ärvidare att en av auktoriserade revisorer skaU utses som enav revisorema i . JagviU i detta sammanhang också mformera om arkivfrågornas behandUng i anslutningtiU att ombUdas tiiU aktiebolag. EnUgt arkivlagen (1990:782) skaU enmyndighet som upphör överlämna sitt arkiv tiU enarkivmyndighet, om inte verksamheten överförs tiU en annan myndighet. Närverksamhet som tidigare bedrivits i en stadig myndighet överförts tiU ettaktiebolag kan arkivmyndigheten enUgt vad jag inhämtat låna ut de delar avarkivet som det nya bolaget behöver ha tiUgång tiU. Det ankommer på RUcsarkivetatt utforma föreskrifter och villkor för lån och deposition hos bolag avhandUngar. TiUgången för aUmänheten tiU de allmänna handUngar som härrör fråntiden före bolagiseringen och som inte omfattas av sekretess enUgtbestämmelser i sekretesslagen (1980:100) säkerstäUs genom att ansvaret fördessa handlingar förs över tiU . EnUgt vad jag inhämtat pågår ettsamråd meUan ochRiksarkivet avseende arkivfrågor inför bolagise- 275 ringen av . Hämtöver bör nämnas enfråga som rör de festigheter som Prop. 1992/93:200 förvaltar förstatens räkning. I den mån dessa representerar kulmrvärden kommer de att gesskydd som byggnadsminnen innan de överlåts tiU det nya bofeget. Jaghar i dessa fiägor samrått med chefen för . 5.3.3Överförmgen av verksainhet m.m. tUl aktiebolag 1enUghet med det föreslagna bemyndigandet blir det en uppgift för regeringen attgenomföra bofegiseringen av cKh därvid bl.a. faststäUa kapitalstmkmrsamt aktiekapitalets storlek i det nya aktiebolaget. Jag viU här informera omhur bolagiseringen är avsedd att genomföras. Bolagiseringenav avses ske genom att i ett första steg ändrar firma påTeleinvest AB tiU . I ett andra steg överfeter staten , tiUgångar och skulder tiU Telaris (fastigheterna),(radicxlivisionen) och (övrig verksamhet).KöpeskiUingen erläggs genom ett kvitt-ningsförfarande varvid staten fårnyemitterade aktier i . Överföringen av tUlgångama sker i huvudsak tillbokförda värden. TeUaAB:s kapitalstmkmr har betydelse för bolagets utvecklingsmöjUgheterKapitalstmkmren bör ge en solid bas för bolagets verksamhet. Vidare börkapitalstmkmren utformas så att prishöjande effekter undvUcs. Deningående balansen i Teliakoncemen beräknas uppgå tiU ca 57 mUjarder kronor,varav det egna kapitalet uppgår till ca 15 mUjarder kronor före avsättning förvissa skatter, avgifter och övriga extraordinära kostnader som följer avbolagsbUdningen. Avsiktenär att överlåtelsen av verksamhet, tiUgångar och skulder skaUregleras i ett avtal melfen staten å ena sidan och , Fastighets ABTelaris och å andra sidan. Detta över-fetelseavtal skaU bl.a.reglera -vilka tUlgångar och skuldersamt rämgheter och åtaganden som överförs tiU respektive bolag, -överföring av vissaavtalsförpliktelser såsom leverantörsavtal, abonnemangsavtal m.m. fränTeleverket tiU de nya bolagen, -överföring av TeleverketsimmaterieUa rättigheter tiU bofegen, -de nya bolagens förpliktelser bettäffande pensionsåtaganden samt borgens- ochgarantiförplUctelser, -vissa skatte- och avgiftsftägori samband med överfetelsen. AvsUctenär vidare att ett särskilt avtal skaU upprättas meUan staten och omförhållanden som är av tidsbegränsad karaktär och som inte regleras iöverlåtelseavtalet. Jag kommer i det följande att närmare redogöra för frågorsom avses regleras i det särskilda avtalet. Avtalet skaU bl.a. omfatta pristakför telefonitjänsten (avsnitt 5.6) ansvaret för upprätthållande av olönsammatelefonautomater i glesbygd (avsnitt 5.8.1) samt vissa förhåUanden av betydelseför utvecklingen av konkurrens på tele- kommunUcationsmarknaden(avsnitt 5.5). och det sär- Prop. 1992/93:200 skUdaavtalet avses tecknas före den 1 juU 1993. JagviU här informera om att inför bolagsbUdningen redan under våren1993 kommer att marknadsföra tjänster under namnet TeUa. Rikscfegenhar beslutat att skaU te över ansvaret för aflfärsverkensutestaende statUga garantier i samband med ombUdning tiU aktiebolag (prop.1990/91:150 bU. 1:1, bet. 1990/91 :FiU30, rskr. 1990/91:386). Televerketgaranterar Teleinvest AB:s upplåning intiU ett belopp om 19 mUjarderkronor Som en konsekvens av bolagsbUdningen skaU således, i enUghet medriksdagens beslut, de garantier stäUt för Teleinvest AB:s upplåningöverföras från tiU . Garantiema kommer däreftersuccessivt att avveckfes. Avsikten är att löptiden på garantiema inte skaUöverstiga 24 månader då ombUdas tiU aktiebofeg.Ingen garanti SkaU förfaUa senare än . Som ersättning föratt övertar garantiema skaU erlägga en marknadsmässigs.k. 5.4 Målsättning och huvudinriktning m.m. för den nyakoncemen Jaghar tidigare kortfattat redogjort för nuvarande organisation ochverksamhet (avsnitt 5.2). Med den redovisningen som bakgmnd viU jag härinformera om hur det bolagiserade är avsett att organiseras samt förverksamhetens målsättning och inriktning. AvsUctenär att det skall bildas en koncem med som mcxler-bolag. Dämtöver skalldet finnas åtta helägda dotterbolag. Mcxlerbolaget,, skall besta av åtta teleregioner med de centrala matrisfimktionemaDivision Nättjänster respektive Division Teletjänster HärtiU kommer DivisionPersonUga Teletjänster, Division Materiel och Service samt Utoildnmgsenheten. DivisionNättjänster skaU ansvara för drift, underhåU, udiyggnad och utveckling avtelenätet och tjänster som genereras i nätet, t.ex. avseende telefoni, telefaxoch hyrda ledningar. Division Teletjänster skaU ansvara för marknadsföring ochservice beträffande gmndläggande teletjänster tiU hushåU och företag över hela landet,samt för kundplacerad utmstning såsom företagsväxlar och terminaler. DivisionPersonUga Teletjänster skaU ansvara för tjänster med personlig service avtelefonister enheter skaU svara för moderbolagsintema tjänster Blandde åtta dotterbolagen planeras bolag för rena koncemgemensamma funktioner såsomFastighets AB Telaris (koncemens festigheter), (koncemensFoU-verksamhet) samt (koncemens dataverksamhet). Avsiktenär att även fortsätmingsvis skall vara ett auktoriseratfinansbolag som skall finansiera koncemens försäljning av produkter ochutmsming tiU företag och organisationer. planeras utgöra ett försäljningsbolag med ansvar för försäljning ochmarknadsföring tiU större kunder planeras svara för huvuddelen av koncemensintemationeUa verksamhet. planeras ha hand om mobUa teletjänster TeUa Investgmppenslutiigen är avsedd att besta av moderbolaget och ett antalspeciaUserade dotterbolag, däribland , , ochSvenska . 5.4.2 Målsättningen ochhuvudinriktningen för verksamheten Deförändringar som föreslås på teleområdet innebär en precisering ochrenodling av statsmaktemas telepoUtiska ansvar respektive ansvaret för attskapa spehegler som möjUggör och stimulerar konkurrens inom teleområdet. Dettaskapar fömtsättningar för att renodla statens roU som ägare av iförhåUande till de inttessen som statsmakterna i övrigt har att bevaka inomteleområdet. Utgångspunkten för statensom ägare är att erhålla avkastning på det egna kapitalet. Det primära måletför verksamheten i är därmed att ge en räntabiUtet på eget kapital ochutdehiing tiU ägaren.