prop · GG0358 · 1992-12-31 00:00:00 — Kommunensbeslut enligt denna lag får överklagas hos länsrätten. SHRpåpekar att den föreslagna besvärsordningen kan riskera att handläggningstidenförlängs. Både kommunen cxh tillsynsmyndigheten kan besvära sig överdomstolens beslut. En viktig fråga i sammanhanget är att kompetens kan bevarasoch utvecklas hos berörda myndigheter. Det gäller framför allt att kunnavägleda om vad som skall anses vara skälig åtgärd cxh kostnad. SHR anser attdet borde finnas någon opartisk t.ex. , som kan biträda viduttolkning av lagen. Boverketframhåller att utredningen har anfört tre skäl för att ändra besvärsordningen:1.) betänkande (SOU 1991:106 s 357), 2.) Att länsbostadsnämndemasannolikt försvinner, 3.) En strävan att befria regeringen för prövning av enskilcfeförvaltningsärenden. Utredningen har åberopatett uttalande av till stöd Prop. för ändrad besvärsordning.Det åberopade uttalandet avser emellertid en Bilaga 2 heltannan fräga än den nu aktuella cxh kan inte läggas till grund för hur besvärsordningenbeträffande bostadsanpassningsbidrag skall bestammas. Det åberopade uttalandetavser frägan om sädana mäl som redan nu prövas av de allmäima förvaltningsdomstolaraaskall börja i lägsta dorastolsinstansen eller ora vissa avgränsningar börgöras. Av sammanfattning (s 21) framgår att utredningenöver huvud taget inte prövat frägan om några nya ärenden bör föras över frånförvaltning till domstol. menar att det i cxh för sig skulle vara värdefiiUtatt göra en översyn av om den nuvarande fördelningen mellan förvaltning cxhdomstol är äncfemålsenlig. Den analys av cfegens förhållanden som krävs fördetta är dock så omfattande att den mäste anses ligga utanför ramen för dennautredning. En principiell utgångspunkt för verkets arbete har i stallet varitatt de förvaltmngsärenden sora icfeg prövas av förvaltningsdomstol skallunderkastas sådan prövning även . De av utredningen åberopade tvåövriga skälen för ändring av besvärsordnmingen saknar cxkså relevans. Som angettsovan kommer det att finnas kvar regionala myndigheter cxh menar att nägothinder för att befria regeringen från prövningen av ärenden om bostadsanpassningsbidragnaturligtvis inte föreligger. Detta har för övrigt skett redan i nu gällanderäntebidragsförfattningar. Enligt raening bör följande beaktas närdet gäller besvärsordningen. Vid prövning av en ansökan om bostadsanpassningsbidragkrävs en lång rad lämplighets-bedömningar, där utgången är bercxnde avkunskaper inom områden sora inte direkt behärskas av en domstols lecfemöter.Det gäller bl.a. arbetsterapeutisk kunskap och erfarenhet samt kunskaper ombyggnadsteknik, byggnadsekonomi, byggnaders inomhusmiljö cxh hälsoskydd. En uppenbarföljd av utredningens förslag blir därför att parteraa tvingas ta in omfattandesakkunnigutredningar cxh/eller att domstolen föranstaltar motsvarandeutredningar. Det förstnämnda komraer bl.a. att innebära avsevärcferättegångskostnader för de enskilda fiinktionshindrade cxh medför också enuppenbar risk för att de inte förmår ta till vara sin rätt. framhällervicfere att av (s. 54 ) framgår att en grandprincip som hartillämpats är att ärenden cfer prövningen i huvudsak går ut pä att tillämparättsregler skall överklagas till regeringsrätten, medan prövningen av ärendencfer prövningen gäller lämplighet eller annan mer skönsmässig bedömning skallöverklagas i administrativ ordning. I de nu aktuella ärendena dominerar oftast läraplighetsbedöra-ningenäven ora vissa juridiska bedömningar givetvis förekommer. De speciellakunskaper som lämplighetsbedönmingaraa kräver finns inora . Med hänsynhärtill, och cfe även den juridiska korapetensen sora krävs finns inom verket,bör verket också fortsättningsvis vara överklagandeinstans. En sådan ordningger också de bästa möjligheteraa att utöva tillsyn över kommuneraasbidragsverksamhet och att fortlöpande följa upp effekteraa av regelsystemet,inkl. de egna tillämpningsföreskrifteraa. Enligt utredningen skall överprövningske i tre domstolsinstanser. I många fall kommer detta att innebära raycket segdragna prcxesser, där kommimalekonomiskaövervägande ibland Prop. stalls mot enskilda fimktionshindradesbehov av snabb hjälp. ärdet nödvändigt att ärendena kan föras upp till en prejudikatinstans, varförregeringsrätten inte kan skäras av. I enlighet med vad som sagts ovan börBoverket vara överklagandeinstans och regeringen befrias från prövningen. Dettainnebär en överprövning av kommunens beslut i tvä instanser. En sädan ordning framstarsom mycket rimlig. Den innebär också det effektivaste sättet att utöva tillsynöver kommuneraas bidragsverksamhet. Den löser även de samordningsproblem sora uppstardä bostadsanpassningsbidraget kombineras raed statligt räntebidrag. Ett alteraafivtill ren förvaltningsprövning är att den korabineras med domstolsprövning. Etttsådant alteraativ är att kommunens beslut kan överklagas till ochverkets beslut sedan kan prövas av domstol. En sådan lösning innebär attdomstolen fär bättre underlag för prövningen än vid en ren domstolsprövning.Om beslut beträffande bostadsanpassningsbidrag skall överklagas tilldomstol ter det sig naturligast att beslutet överklagas tUl kammanätt. Bostadsanpassningsbidragetutgör inte sädana massärenden som t.ex. kriminalvårdsmål somdomstolsutredningen vill överföra till länsrätt. I utredningen om bostadsanpassningsbidragföresläs att cxh kommunen fär inträda som part. roll mäste dcxkframledes även vara att med sin expertkunskap göra en rimlig avvägning raellandet allmännas intresse (ofta kommunens ekonomi) och den enskildes intresse avrimligt bistånd för att möjliggöra ett självständigt liv i eget bcxnde.Boverket cxh kommunen har därför ofta olika utgångspunkter. Det lämpliga avatt det så att säga finns tre parter i samma ärende kan starkt ifrägasättas.Statskontoret tillstyrker utredningens förslag att ärenden om bostadsanpassningsbidragfår överprövas i domstol. Det nya förfarandet bör tillämpas så snart sommöjligt. När det gäller förslaget om besvärsordning skiljer sig emellertidStatskontorets uppfattning från det redovisade förslaget. betänkande (SOU 1991:106) Domstolaraa inför 2000-taletföresläs en tväpartsprocess i förvaltningsmål, vilket saknar motsvarighet igällande rätt. Ett likartat förslag avvisades av regeringen sedanmed bl.a. motiveringen att förslaget skulle innebära ett onödigt tungrottförfarande utan några påtagliga rättssäkerhetsvinster. Domstolsutredningenanmäler cxkså (s. 505) liknande farhågor. I Scxial-departeraentets promemoriaredovisas inte heller några tungt vägande skäl för tväpartsprocess vidöverprövning av ärende angående bostadsanpassningsbidrag. Mot den bakgrandenär Statskontoret närmast berett att avstyrka den föreslagna förändringen med tvåpartsprcxessvid överklagande i domstol av beslut ora bostadsanpassningsbidrag. Enligt Statskontoretsynes de processrättsliga frågoraa angående bostadsanpassningsbidrag behövaberedas ytterligare. Kammarrätteni förmocfer att flertalet ärenden om bostadsanpassningsbidrag är avindividuell natur cfer behovet av anpassningsåtgärder far bedömas från falltill fall med hänsyn till funktionshindrets art, den handikappades personliga föratsättningar,bostadens beskaffenhet etc. Detta skulle i cxh för sig kunna tala mot attärendena blir föremål för prövning avförvaltningsdomstol. Under föratsättning att den Prop. nuvarande länsbostadsnänmdsorganisationenawecklas cxh den kvar- Bilaga 2 varanderegionala bidragsadministrationen förs över till länsstyrelseraa vill kammanättenemellertid inte motsätta sig den föreslagna besvärsord-lungen. Att länsrättendärvid blir första instans ligger i linje med den utveckling som sker vadgäller domstolsprövning av förvaltningsärendena. Länsrätten i Östergötlandslän har vid sin granskning lagt huvudvUcten vid de formella frågoraa och har isak ingen erinran mot förslaget. Eftersom det är fräga är om en betydandeekonomisk rättighet för människor med funktionshinder, är det lämpligt attöverklagande kan ske hos en allmän förvaltningsdomstol. Länsrätten utgår vidsin bedömning från att domstolsutredningens förslag till domstolsorganisationi stort sett gcxltas. Lagförslaget bör dock förtydligas på en del punkter,främst när det gäller förfarandet vid kommunens handläggning. Länsrätten påpekarvicfere att lagförslaget har anknytning till det ansvar för äldre människor cxhmänniskor med handUcapp som kommunen har enligt scxialtjänstlagen. De allmänna förvaltningsdomstolaraaär väl förtrogna med tillärapningen av den lagen. Det är därför naturligt attöverklaganden sker hos dessa dorastolar även beträffande bostadsanpassningsbidrag.Det vore, inte rainst för enskilcfe bidragssökande, klargörande om enhänvisning fanns till domstolsförfarandelagen. Länsstyreben i tillstyrkerutredningens förslag att förvalt-ningsmyndigheteraas prövning cxh beslut skallkunna överprövas av domstol. Det är rimligt att kommunen som beslutande cxksåhar möjlighet att inträda som part i domstolsprcxessen cxh kunna överklagadorastolens beslut. Behovet av att även tillsynsrayndigheten, , skallha en lagstadgad rätt att överklaga domstolars beslut ifrågasätts däreraot. Länsstyrebeni tillstyrker förslaget att förvaltningsdomstolaraa skallpröva överklagningaraa. Det är erfarenhet attförvaltningsdomstolar har vana cxh ratin i handläggning avbesvärsärenden som rör enskilcfe människors hjälpbehov. anserinte att kommunen skall ta stallning som part i över-klagningsärendena, eftersoradetta inte gär att förena med kravet på opartiskhet. Torsbykommun framhåller att, för att skall kunna sköta uppgifteraa sora tillsynsrayndighet,konununens beslut bör kunna överklagas till i första hand. Ängelholmskommun ifrågasätter om länsrätterna har den erfarenhet och kunskap somerfordras för prövning av anpassningsåtgärder, som staller krav på både byggnadsteknisktkunnande och kunskaper om olika fiinktionsinskränkningar. HCK anser att denföreslagna besvärsordningen iimebär en begränsning av den enskildes möjligheteratt via överklagning hävda sina intressen. Inora länsrätten finns oftast inteden brecfe kunskap som krävs för att rätt bedöma ett ärende ombostadsanpassning. Det är cferför angeläget att den kompetens sora finns hosBoverket bevaras. HCK anser därför att överklagande av bostadsanpassningsbidragskall behandlas av . DHR ser en risk i att kommunen bäde skall hjälpaden enskilde kommuninnevånaren som vill överklaga ett kommunbeslut cxhsamtidigt vara den rättsliga motparten. 12 Återanvändning av lyftanordningar Prop. Boverketbedriver cxksä i fortsättningen denna verksainhet cxh utfärcfer behövligaanvisningar i enlighet med regeringens beslut. Boverketframhäller att till denna verksarahet utbetalas statliga medel. Kostnader isamband med återanvändning skall sä långt det är möjligt räknas in i det bostadsanpassningsbidragsom beviljas den som övertar anordningen. Med hänsyn till att bostadsanpassningsbidragetskall betalas av kommunen kommer det att finnas ett mycket starkt incitament föratt för över sä mycket som möjligt till den statligt finansierade verksaraheten.Det framstar därför sora inindre lämpligt med två olUca bidragssystem. Det kan vicferenoteras att regeringen i kompletteringspropositionen (prop. 1991/92:150 bil II s.105 uttalat att även bidraget beträffande återanvändning av lyftanordningarskall awecklas. Utredningen strider alltså mot detta uttalande. Remissinstanseraahar även berört frågoraa om tillsyn, övergängsbe-stararaelser, infonnation m.m.i sina svar. SociabtyrebenframhåUer vUcten av att informationen om bostadsanpassningsbidrag förbättras.Av Scxialstyrelsens rapport 1992:8 "Unga förtidspensionärer" framgåratt nästan hälften av dem som anser att deras bostad skulle behöva anpassasinte har sökt bostadsanpassningsbidrag. anser att utredningensförslag om övergångsbestammelser kommer att lecfe till stora tveksamheter cxh framstardärför som mycket olämpligt. Brytpunkten bör klart preciseras, lämpligen tillansökan eller beslut. Enligt övergångsbestammelseraa skall äldre bestammelsergälla i fråga om överklagande av den myndighetens beslut. Äldre bestammelserskall således bara gälla i närmast högre instans. Om ett "förfarande"inletts hos kommunen skall äldre bestammelser tillämpas av länsbostadsnämnden raenBoverket staller sig frågande till vad som händer vid ett överklagande avnämndens beslut. Skall ytterligare prövning avskäras? Förslaget i denna del framstar som oklart. Statskontoretframför beträffande tillsynsansvar att frågan kan ses ur två aspekter. Enligtvad verket erfarit handläggs ärenden om bostadsanpassningsbidrag inora konununeraaav antingen byggnadskontoret eller . Med beaktande av kommuneraasbyggnadstekniska bedömningar och byggkostnadsberäkningar i samband medanpassningåtgärder synes med sitt ansvar för byggnadsnormer vara lärapligtillsynsmyndighet. Å andra sidan tillhör dessa ärenden med sin nära anknytning fill äldre- cxhhandikappvården sädana frägor inom det Prop. sociala välfärdssystemet,som Scxialstyrelsen har tillsynsansvar för i Bilaga 2 landet.Mot denna bakgrand kan ifrågasättas, om inte Scxialstyrelsen bör varatillsynsmyndighet även i fråga om bostadsanpassningbidrag. Frågan kan enligt Stotskontoretsuppfatttning övervägas vidare i samband raed översynen av . Stotskontoretanser att innehåll cxh orafattning av tillsynsansvaret när det gäller bostadsanpassningsbidragbör preciseras närmare. En tyngdpunkt i detta ansvar bör ligga pä uppföljningav kommuneraas tillämpning av regelverket avseende bostadsanpassningsbidrag medbeaktande av att funktionshindrade personers intressen tillvaratas.Kammarrätten i framför att övergångsbestammelsen i punkten 4 ärotydlig. Bestammelsen bör i stallet knyta an till tidpunkten för ansökan.Länsrätten i anser att övergångsbestammelseraa börförtydligas på så sätt att de ansökningar som ingivits före ikrafttadandetskall prövas enligt de äldre författningaraa. förmedlingsorganen cxh länsbostadsnänmderaaskall upphöra, bör anges vilka organ sora därefter skall pröva ansökningaraa. Länsstyrebeni vill framhålla behovet av en regional statlig tillsyn, vilken raedfördel kan åvila . Enligt raening kan det vara rinUigtatt överväga möjligheteraa till en ekonoraisk behovsprövning, särskilt när detgäller stancferdhöjande åtgärder. Länsstyrebeni vill framhålla att det är angeläget att det finns en statligtillsyn av verksamheten och överklagningsmöjligheter för den enskilde som söktbidrag. Halbtahammars kommun anser att det behövs ett klarläggande rörandepunkt 4 i övergångsbestammelseraa. Det bör preciseras vad som menas med attförfarandet har inletts vid en viss rayndighet. I sammanhanget är det också avintresse vilket statsbidragssystem som skall tillämpas på ett sådant ärende. Karbkronakommun anser att lagförslaget bör kompletteras med att kommunen har rätt attanvisa lägenhet för vilken kommunen utbetalat bostadsanpassningsbidrag med ensumma överstigande två basbelopp till annan person med funktionshinder, Kindakommun föreslår att statsbidraget till bostadsanpassning skall vara specialdestineratoch ersätta kostnaderaa . LJusdab kommun menar att allergiproblematikenbör ytterligare belysas cfe dessa ärenden är svåra att bedöma. Ett lägstabidragsbelopp bör införas dä administrationskostnaden i inånga fall överstigeranpassningsåtgärden. anser att kommunen borde fä rätt attkräva att insatta hjälpmedel som går att återanväncfe fär tas tillbaka när deinte längre används eller vid avflyttning. Kommunen borde ha rätt att skriva utskuldebrev cxh ta ut inteckningar i de fall stöne ombyggnader utföres iegnahem. Hela eller delar av beloppet skulle då kunna krävas tillbaka vid enförsäljning. framför att bör bli tillsynsmyndighet cxhdärmed utforma cxh utge blanketter, samla in och ge ut dokumentation såsomhandbok, statistik, överklagande etc. framför att för attkunna göra en enhetlig bedömning av allergiärenden borde en som harkontinuerlig kontakt raed allergimottagningaraa, en arbetsterapeut varaansvarig för förslag om ätgärder. Vid allergisaneringaraabör krav kunna stallas pä Prop. den sökande att bidragendast kan erhållas om bostaden har en rökfri Bilaga 2 miljö, inget innehav avpälsdjur eller pä annat sätt utsätter den allergiskt drabbade för riskeraa aven cfelig miljö. Kommunen anser vicfere att ävenfortsättningsvis skall ge ut sina rikflinjer i form av " - "som ett fylligt komplement PROär ytterst tveksam till om kan klara av tillsynsverksamheten överhela landet. PRO förväntar sig att tillsynsmyndigheten uppmärksammar atthandläggningen av bostadsanpassningsbidrag måste vara enhetlig cxh rättvis överhela landet. PRO anser att anpassningsätgärder som syftar till att ge ävenvårdpersonal en väl fimgerande arbetsiniljö bör vara bidragsberättigade. 7 § 1bör kompletteras med "åtgärder som har samband med den ftmktionshindradesbehov av omvårdnad, rehabilitering...". frarnhilleTatt det föreliggande förslaget kommer att medföra betydande orättvisor mellansökanden i olika kommuner. roll som tillsynsrayndighet måste cferförstarkas genom att anvisningar blir bindande för kommuneraa. vill starkt understryka vikten av att föreskriftsrättstarkt begränsas. Det är cxkså angeläget att verket före årsskiftet1992/93 utarbetar de föreskrifter som skall gälla cxh att dessa skall fiimastillgängliga i saratliga konununer. Propositionenshuvudsakliga innehåll ........................ 1 Propositionens lagförslag.......................................... 3 Utdrag ur protokoll vid regeringssamraanträdeden 8 2Allraän motivering............................................. 9 2.1Nuvarande ordning..................................... 9 2.2Allmänna utgångspunkter ........................ 10 2.3En ändrad lagstiftning om bostadsanpassningsbidrag 2.3.1Allmänt om regleringen....................... 13 2.3.3Bidragsberättigande ätgärder.............. 17 köpeller byte av bostad.................... 18 2.3.7Standardhöjande åtgärder.................. 21 2.3.8Skälig kostnad.................................. 22 2.3.9Fräga om förskottsbetahiing ............. 23 2.3.10Länsbostadsnämndensroll i fräga om verksam heten med bostadsanpassningsbidrag 24 2.3.12Återanvändningav lyftanordningar m.m 27 2.3.13Kostnaderaa för verksamheten.......... 28 2.3.14Ikraftträdandecxh övergångsbestammelser .... 28 3Upprättade lagförslag...................................... 29 4.1Förslaget till lag om bostadsanpassningsbidragm.m. . 29 4.2Förslaget fill lag om ändring ilagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar................................ 36 Bilaga1 Sammanfattning av departementspromemorian Bostads anpassningsbidrag m.ra. (Ds 1992:52) ....... 37 Bilaga2 Remissararaanstallning............................ 38 gotab 42091, Slockholm 1992