prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — attunder ramanslaget för budget /94 anvisa820 utöver vad har anvisat med anledning av prop. 1992/93:100bU. Förnästo budgetår har rUcsdagen under detta anslag anslagit (prop.1992/93:100 bU. 11, bet. 1992/93:AU8, rskr. 1992/93:204). Förordnandetför arbetsgmppen för att följa förhandUngama om nya avtol på arbetsmarknadenhar löpt ut . Jag föreslår därför att anslaget minskas med 5mUjoner kronor som motevarar de medel som beräknats för gmppens arbete /94. Jaghemställer att regeringen föreslår attunder reservationsanslaget Utredningar m.m. för /94 anvisa ettbelopp som är lägre än vad anvisat med anledning avprop. 1992/93:100 bU. 1992/93:150 Bilaga 8 budgetproposition (1992/93:100 bU. 11) aviserades att eventuellajusteringar under anslaget skulle tos upp mer i detalj i kompletteringspropositionen.Inför de förslag som jag strax konuner att redovisa har jag övervägt både AMSanslagsframställning och en skrivelse från AMS den 19 febmari 1993mför kompletteringspropositionen. Dessutom har ett flertal skrivelser kommitin från myndigheter, organisationer m.fl. angående arbetemarknadspoUtiskaåtgärder i olUca delar av landet. De förslag från AMS och andra som jag inteberör i det följande tillstyrks inte. IAMS skrivelse den 19 febmari 1993 redovisas två altemativa nivåer för dearbetsmarknadspolitiska åtgärdema. AMS försto altemativ innebär endastomdisponeringar mellan de olUca arbetsmarknadspoUtiska åtgärderna och ryms inomde ramar som regeringen föreslog för anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärderi budgetpropositionen. Det andra alternativet innebär att verket tiUförsytterUgare 8 432 mUjoner kronor utöver vad regeringen har föreslagit ibudgetpropositionen, dvs. Detto skuUe medgeplacering av 320 000 personer i genomsnitt i någonarbetemarknadspoUtisk åtgärd. 1 följande tobell redovisas AMS förslag enhgt detandra altemativet till fördelning av kostnader och antolet personer igenomsnitt i de åtgärder som ingår under anslaget samt förarbeteUvsutveckling och utbildningsvUcariat. Övrig verksamhet(l) 1992/93:150 Bilaga 8 (1) Avserutredningskostiiader, flyuningsbidrag m.m., bidrag till utbildning i företag,utbildningsbidrag vid vidgad arbetsprövning, bidrag till arbetslösa för attstarta egen verksamhet samt insatser tor flyktingar och invandrare. 2./ Inledning Underanslaget har jag beräknat kosmadema för utbudsstimulerande åtgärder till . Kosmaderaa för de efterfrågepåverkande åtgärdema harberäknats tifl 6 086,1 mUjoner kronor. Av anslagets medel bör regeringendisponera 210 mUjoner kronor. Av dessa senare medel bör 250 miljoner kronoranvändas för särskUda arbetsmarknadspolitiska insatser på utsatto orter m.m.och 10 mUjoner kronor för olUca utvecklingsprojekt inom arbetemarknadspoUtiken. I nedanstående tobellredovisas anvisade medel för /93 (Bå 92/93) inkl. medel påtiUäggsbudget (prop. 1992/93:50 bU. 7, bet. 1992/93:FiUl, ytU".1992/93:AU2y, rskr. 1992/93:134) och anvisade medel från finansfullmakten samtmina nu beräknade kosmader för /94 (Bå 93/94) och beräknat antalpersoner i genomsnitt fördelat på konjunkmrberoende åtgärder. 1992/93:150 Bilaga 8 Utredningskostnader 9 082 9445 Flyttningsbidrag m.m. 200 000 117 516 Särskiltanordnad arbetsmarknads utbildning 5 708 175 4 664 869 42 100 ,ut bildningsbidrag 5 516 102 4 552 742 Arbetsmarknads utbildning i det reguljära utbildningsväsendet 473 1490 758 16 200 Ungdomspraktik, utbildmngsbidrag 5 800 636 7 893 912 100 000 Högskoleprakti kanter - 286 000 3 000 Bidragtill utbildning i företog 612 480 2 649 917 28 000 Elevsocialverksamhet vid arbetsmarknads utbildning 66 373 60 597 Bidragtill Komvux(l) 143 000 Bidragtill gymnasie- utbildning(l) 67 000 Bidragtill utbildning vid foUchögskolor(l) 106 000 Vidgadarbetsprövning, utbildningsbidrag 28 481 27 318 Jobbsökaraktiviteter, utbildningsbidrag 82 960 100 480 UtbiIdningsvUcariat(2) Smrto-eget-bidrag 114450 450 000 Summautbuds stimulerande åtgärder 22 272 212 22 303 554 Beredskapsarbete, rekryteringsstöd och avtolade in skolningsplatser 6 193 363 5 363 486 41 900 1 000 000 200 000 1 000 Bidragtill skogs bUvägar - 90 000 500 Försöksverksamhet med syselsätt- ningsskapande åtgärder 10 000 10 000 Insatserför flyk tingar och in vandrare 147 000 150 615 2 000 Bidragför kosmader i samband med arbetslivsut- veckling(2) 200 000 207 000 50 000 Bidragull allmänna samlingslokaler m.m. 50 000 65 000 600 Summaefterfrågepå verkande åtgärder 7 600 363 6 086 101 96 000 Totoh 29 872 575 (3) 28 389 655 (4) 311000 Överförttill Utbildnings departementet - 1 392 060 29 000 (1) Medlentör dessa åtgärder förs under /94 upp under huvudtitel. (2) Kostnader för deltagare i utbildningsvikariat och arbetslivsutvecklingbekostas inte från anslaget utan från arbetsmarknadsfonden men räknas in i dekonjunkturberoende åtgärderna. (3) Av medlen har anvisats på tilläggsbudget. (4) Av de totala medlen får högst användas förotraditionella insatser 2.2 Tillfällig förstärkning av arbetsförmedlingen Minbedömning i min anmälan tUl årets budgetproposition att en förstärkning avarbetsförmedlingens personal är nödvändig kvarstår. Arbetsmarknadsläget innebären fortsatt hög arbetebelastning för arbetsförmedlingen. 1 slutet av januari1993 fanns 829 000 sökande vid landets förmedlingar. Det motsvarar avarbetekraften. Antalet sökande var 330 (X)0personer. För att markera att förstärkningen är tUlfälUg, föreslår jag atthögst av medlen under anslaget ArbetsmarknadspoUtiskaåtgärder får disponeras för personalförstärkning vid arbeteförmedlingen /94. Jag vill återigen påpekavUcten av att AMS gör en systematisk uppfölj ning och utvärdering av olUca arbetssätt och organisation vid landete 13 arbetsförmedlingarför att dessa skaU kunna fortsätto att ge en god Prop. 1992/93:150 servicenär de tiUfälliga personalförstärkningama upphör. En mindre del Bilaga 8 avden här föreslagna tillfäUiga förstärkningen bör därför avsättos förutvärdering av arbetsförmedlingsorganisationens och åtgärdemas effektivitetinkl. 2.3Ändrade reglerför vissa stödformer Innanjag går in på mina medelsberäkningar viU jag redovisa ett antol förslag som ärämnade att öka medelseffektiviteten i åtgärderaa och skapa utrymme för flerpersoner i åtgärderaa inom givna resurser. Jagkommer i det följande att lämna förslag diU ett antol förändringar beträffandeutbildningsbidragen vid arbetemarknadsutbUdning m.m. Syftet med förslagen äratt dels uppnå en större lUchet meUan kursdel-togare med olUca former avstudiestöd, dels uppnå en ökad rättvisa mellan olika kursdeltegare medutbUdningsbidrag och dels åstodkomma vissa besparingar. Genom de lämnadeförslagen uppnås också administrativ enkelhet och en effektivaremedelsanvändrung. 2.3.1.1Studiefinansiering av utbildning i det reguljära utbildningsväsendet m.m. Studiefinansieringenför vuxna är ett kompUcerat och svåröverskådUgt område. Delvis beror det på attden skaU täcka in smderande med olika bakgmnd och ekonomiska behov på alfenivåer i smdiesystemet. Den stora mängden av olika former för smdiestöd och deolika regelverken innebär problem. Om man ser tiU de tre störstofinansieringsformema -smdiemedel, särskilt vuxenstudiestöd ochutbUdningsbidrag, som delvis har samma målsättning - så skUjer de sig väsentUgti fråga om materieUt innehåll. () somFinvuxutred-ningen i sitt betänkande (SOU 1991:65) har var för sig framförtönskemål om en långtgående samordning av de stöd som finns för vuxnasstudiefinansiering. De menar bl.a. att det är näst intUl omöjUgt att informeraom viUca vilUcor som gäller och förklara rättvisan i dessa vilUcor för desmderande. DeolUca stöden skiljer sig från varandra framför aUt när det gäUer bidragsdelen, dvs. den samhälleUga subventionsgraden. Det skapar rättviseproblem i försto hand genom att det inte behöver vara behovet av utbildning och stöd som är avgörande för viUcet stöd den enskUde erhåller. Det handlar i stor utsträckning i stäUet om det sätt på vUket den sttiderande har sökt sig tiU utbUdningen. Problemet bUr särskUt påtogligt när arbetslösa för samma studier bevUjas studiestöd med olika bidragsnivåer beroende på om ansökan lämnats in hos arbetsförmed- Ungen eller CSN. Principen i dessa feU bör vara att smdiestöd utgår 14 medsamma bidragsnivåer och i huvudsak enhgt Ukartade regler. 1992/93:150 Bilaga 8 Mitt förslag:Utbildningsbidraget för deltogare dels i särskUt anordnadarbetsmarknadsutbildning för den som är , dels iarbetsmarknadsutbUdning i det reguljära utbUdningsväsendet skall i huvudsak motsvaradet vuxensmdiebidrag som utges enUgt regleraa för det särskUda vuxensmdiestödsom utges tiU arbetelösa (Svuxa). Den som deltar i arbetsmarknadsutbildning somnu sagte skall också tiUhandahåUas motevarande lånemöjUgheter som inom Svuxa.Också återbetolningsregler och övriga bestämmelser skaU utformas i huvudsakligöverensstämmelse med Svuxa. Förmåneraa vid all arbetsmarknadsutbUdning förungdomar , dock inte ungdomspraktUc, och för övriga deltogare iarbetemarknadsutbildning i det reguljära utbildningsväsendet kommer därvid attbestå av en bidragsdel och en lånedel. Den lånemöjUghet jag föreslår skallgenomföras i form av en lag om särskUt studielån för den som genomgårarbetsmarknadsutbildning. Skälen för mitt förslag:För närvarande finns det två olika studiestöd som direkt rUctor sig tillarbetslösa som är i behov av att komplettera sin utbildning inom det reguljärautbildningsväsendet. Det är dels utbildningsbidrag som utgår när denarbetslöse efter ansökan beviljas utbUdningen som arbetsmarknadsutbildning,dels särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (Svuxa) som kan utgå efter ansökantiU CSN när den arbetslöse på eget initiativ börjar en utbildning. Dämtöverfinns särskUt vuxensmdiestöd (Svux) som kan beviljas även den som mte är arbetslös. Utbildningsbidrag betolasut med samma belopp som den studerande vid arbetslöshet sk-ulle ha erhållit iersättning från arbetslösheteförsäkringen eller med ett lägre belopp om denarbetslöse inte är försäkrad. Svux/Svuxa beräknas efter samma principer somgäUer för utbUdningsbidrag, men består av ett vuxenstudiebidrag och smdielån.Lånedelen utgör skillnaden mellan utbUdningsbidraget och vuxenstudiebidragetefter skau. Vuxenstediebidraget efter skatt och lånedelen blir tiUsam-maris ettlUca stort belopp som utbUdningsbidraget efter sicatt. Den enskilde kan självavgöra hur mycket av lånedelen han viU to ut eUer om han enbart vill habidragsdelen, vilken för den som är medlem i en arbetslöshetskassa motsvarar av den ersättning han skuUe ha erhåUit i arbetslöshetsersätming före skatt. Enligt nuvarandebestämmelser beviljas Svuxa endast den som är arbetslöshetsförsäkrad. Svuxdäremot kan även bevUjas den som inte försäkrad. För den som har en lågdagpenning från arbetslösheteförsäkringen eller inte är försäkrad gäUer,precis som för utbUdningsbidraget, en miniminivå för dagpenningen. Somjag tidigare nämnt kan den enskUde själv avgöra hur stor andel han vill söka,av den totola lånedel han har rätt tiU, 25, 50 eller 1(X) %, eller om hanenbart vill söka bidragsdelen. 2 1992/93. Nr 150 BiL 8 Återbetolningenav lånet börjar tidigast efter avslutode Prop. 1992/93:150studier. Lånet återbetolas med ett årsbelopp som är av den sam- Bilaga 8manräknade inkomsten. Ränton på lånet löper från utbetolningsdagen och är under1993 fastställd till . Detär enligt min uppfettning otiUfredsstäUande att stöd med så olika bidragsnivåeroch bestämmelser i övrigt kan utgå för en i princip likvärdig åtgärd. Jag anseratt det är skäUgt att den enskilde själv betalar en viss del för smdier som äratt betrakto som en allmän kompetenshöjning. Det får även anses skäUgt attungdomar som erbjuds och väljer att delto i särskilt anordnadekurser mom ramen för arbetemarknadsutbildningen i Ukhet med ungdomar somväljer andra smdie-former och smdievägar får betola en del av studiestödet försma studier. Det är därför min mening att utbildningsbidraget vid aU arbetemarknadsutbildningför ungdomar och för övriga deltogare vid arbetsmarknadsutbildningsom den enskUde ansökt om och bUvit antegen till i konkurrens med andra i aUaväsentUga avseenden bör likställas med Svux/Svuxa. Detto bör gäUa såvälshidiebidragete storlek som lånemöjligheter och återbetalningsregler samt iövrigt gäUande bestämmelser. Deutbildningar jag avser med begreppet reguljära utbUdningsväsendet ärutbildningar dels på gmndskole- och gymnasienivå inom och stotiigvuxenutbildning i gymnasieskola eUer på folkhögskola, dels på högskolenivå viduniversitet och högskola eUer motsvarande eftergymnasial utbildning hos andrautbildningsanordnare. Mina förslag om utbildningsbidrag med lånedel avserendast de i avsnittet nämnda utbildningarna och således inte utbildningsbidragvid yrkesinrikted rehabilitering vid . Förmånernavid dessa arbetsmarknadsutbUdningar som omfattos av mitt förslag kommer därvidatt i likhet med Svux/Svuxa bestå av ett bidrag och ett smdielån. Detto stödbör även i fortsättningen och precis som Svux kunna beviljas även den som mteär medlem i arbetslöshetskassa. Till skiUnad från vad som gäUerför Svux anser jag dock att studiebidragsdelen även för den som inte ärarbetslöshets-försäkrad bör vara av miniminivån för utbUdningsbidrag. Mittförslag till nytt smdiefinansieringssystem vid arbetemarknadsutbildning börgälla vid utbildningar som bevUjas fr.o.m. den I juU 1993. De gmndläggandebestämmelseraa bör regleras i en lag om särskUt studielån för den som genomgårarbetsmarknadsutbUdning. Den närmare utformningen av reglerna, huvudsakUgen iöverensstämmelse med reglerna för Svux/Svuxa, bör ankomma på regeringen.Lånedelen bör finansieras med upplåning genom försorg. Förvissa handUcappade ungdomar, som får utbUdrungsbidrag, kan en övergång till delfinansiering av studiema med lån innebära en be tydande försämring. Det gäller dem som på gmnd av sitt handikapp får skolgången fördröjd, exempelvis därför att handUcappet hindrar normal smdietakt eller därför att studiema avbryts av operationer eUer annan medicinsk behandUng, habUiterings- eUer rehabiUteringsmsateer eller av lUcnande skäl. Denna gmpp ungdomar har tidigare beaktots särskUt vid 16 utfonnningenav reglema för ungdomspraktik och särskUda Detbör ankomma på regeringen att utfärda närmare Prop. 1992/93:150 bestämmelserom återbetohiing och i förekommande feU eftergift av Bilaga 8 återbetolningav lån som bevUjats enUgt den föreslagna lagen om särskilt studielån för densom genomgår arbetemarknadsutbUdning. Enligtnuvarande bestämmelser för Svuxa kan stödet ges tiU den som har fyllt ochförvärvsarbetot medan arbetsmarknadsutbildning kan beviljas densom har fyUt , med vissa undantog. Därtill kommer att Svuxa enligtnuvarande bestämmelser enbart kan beviljas för den som ärarbetslösheteförsäkrad. Svux kan däremot beviljas den som inte ärarbetslöshetsförsäkrad, men då med en lägre bidragsdel. För att nå en likhetmeUan de olilca studiestödens regelsystem även i dessa avseenden måstenuvarande bestämmelser ändras för Svuxa beträffande ålders- ochförvärvsarbetskrav samt vilka som kan få tillgång till stödet. Chefen förUtbUdningsdepartementet har redovisat förslag i denna fråga. 2.3.1.2 Ändrade regler för utbUdningsbidrag Enarbetsgmpp har sett över reglema för utbUdningsbidrag vidarbetsmarknadsutbildning och yrkesmrikted rehabiUtering m.m. i syfte att görareglema för bidragen och den samordning som sker med andra förmåner enklare ochmer rättvisa. Gmppen har avgivit betänkandet (Ds 1992:66) Översynav reglema för utbUdningsbidrag vid arbetsmarknadsutbUdrung och yrkesinriktedrehabiUtering m.m. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgette av (),(), (), AMS, AMU-gmppen,CSN, i . () i ,Försäkringsöverdomstolen (FÖD), Kammarrätten i , Stotens handUcappräd(SHR), kommun. (), HandUcappförbundenscentraUcommitté (HCK), (), (), (),AkademUcers (), ,Arbetelöshetekassomas samorganisation (SO), () samt Stotens löne- och pensionsverk (SPV).Remissyttrandena finns tiUgängUga i (dnrA92/1524/A). Desocialpolitiska bidragssystemen består av ett stort antal oUka för måner för den enskilde. De många specialinriktade bidragen med skUda regleringar och den uppdelade handläggningen kan emeUertid skapa problem. Dessa problem blir särskUt påtogUga i de situationer när rätt till stöd kan föreligga från mer än ett ersättningssystem. Regler som syfter till att lösa konflUcten mellan olilca regelsystem kan utformas på två olUca sätt. Dels kan en författning innehåUa bestämmelser om att ersättning utgår under tid då viss annan ersättning utgår, dels kan ersätt ningama avräknas mot varandra. Avräkningsreglema kan sägas mne- 17 bäraatt om någon är berättigad tiU flera ersättningar Prop.1992/93:150 utbetolas maximalt ett belopp som motsvarar den högsto ersättningen. Huvudprincipenbör vara att endast ett stöd skaU kunna betolas ut för en och samma åtgärd. Närtvå olUca ersättningar skaU samordnas är det emellertid en principieUt viktigfråga på vilken av dem avdrag skaU göras. Frågan är delvis av teknisk art ochhar betydelse för bl.a. vilket anslag på stotsbudgeten som skaU belastos. Denhar också betydelse för redovisningen av hur många som erhåUer ersättning ochhur mycket som betolas ut i olUca ersätmingsformer. Detär också betydelsefuUt för överskådUgheten i regelsystemen att regleringen görsefter samma princip. En rimUg utgångspunkt bör vara att avdraget görs pådagersätmingen, om en dagersättning samordnas med en tillsvidareersätming elleren tidsbegränsad ersättning som avser . Utbildningsbidragetvid arbetemarknadsutbUdning består fömtom av dagpenning av s.k. särskUt bidrag,som ersättning för kursavgifter, läromedel, resor och traktomente m.m. Jagkonuner i det följande att lämna förslag såväl bett-äffande dagpenningen somdet särskilda bidraget. Syftet med mina förslag är att uppnå en ökadadministrativ enkelhet och en effektivare medelsanvändning samt lägre kosmader. Länsarbetsnämndernahar det ekonoiniska ansvaret för och beslutor om rätten till UtbUdnmgsbidrag,medan feststäUer nivån på utbildningsbidragen, i förekommandefeU efter samordning med andra ersätmingar, och beräicning av det särskildabidraget. gör även utbetolningen. Jag vUl här nämna att jagför närvarande överväger hur och av vem utbUdningsbidragen bör administreras iframtiden. En fråga som är aktueU i det sammanhanget är om denna tjänst kanupphandlas av arbetsmarknadsmyndigheterna. Jag återkommer senare tillregeringen med mina överväganden. Samordningmed vissa socialförsäkringsförmåner m.m. 1992/93:150 Bilaga 8 Mittförslag: UtbUdningsbidragets dagpenning skaU samordnas med vissa andrakontentstöd endast när ersättningama avser samma inkomstbortfall. Detto skaUgäUa i firåga om förtidspension och sjukbidrag enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring (AFL) och vissa andra pensionsförmåner som utgår jämte sådanpension, egenlivränto enUgt lagen (1976:380) om arbeteskadeförsäkring (LAF) ochmotsvarande äldre författningar samt delpension enUgt lagen (1979:84) omdelpensionsförsäkring. 1fråga om vissa dagersättningar skaU samordning ske endast om förmånerna utgesför . Detto gäUer t.ex. rehabiUte-ringspenning enligt AFL. I samtiigafall skaU samordningen ske genom att dagpenningen minskas med den del av denandra förmånen som läggs till gmnd för samordningen. Samordning medprivat pension begränsas tiU pensionsförmån som hänför sig till tjänst. Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Remissinstanserna:Instämmer i huvudsak med arbetsgmppens förslag. RFV anser emellertid i motsatetiU arbetegmppen att den föreslagna samordningen med livränto ocharbetsskadesjukpenning även skaU gälla kursdeltegare som inte utförtförvärvsarbete i sådan omfattning att arbetsvilUcoret uppfyllts om denne hadevarit arbetslösheteförsäkrad. Dämtöver bör inte dagpenning begränsas tiU sammastorlek som arbetslöshetsersätming, i de faU där samordning inte skaU ske.Detto för att undvUca merarbete och aUtför svåra regler, som endast blirtiUämpUga i ett fåtol fall. Vidare framhåller RFV och FKF att om den enskUdesökt och beviljats rehabUiteringspenning bör detto mnebära att utbUdningsbidraginte bör komma i fråga. AMS och TCO menar att rehabUiteringspenning alltid börutgå i försto hand vid utbUdning på gmnd av sjukdom eller arbetsskada. NV menaratt arbetsgmppens förslag att den enskilde själv skall kunna välja stödform ärorimUgt. Skälen för mitt förslag:En kursdeltogare kan under utbUdningstiden vara berättigad till andrakontontstöd som utgår oberoende av utbUdningen för att kompensera för ett helteUer partieUt mkomstbortfaU. I det senare fellet kan det vara fråga om t.ex.förtidspension och sjukbidrag, delpension eller livränto. Rehabiliteringsersätmingkan utges tiU försäkrad vars arbetsförmåga är nedsatt på gmnd av sjukdom medminst en Qärdedel, om han eUer hon deltor i arbetslivsinriktod rehabiUtering. Ivissa feU kan den försäkrade vara berättigad tiU utbildningsbidrag - somsamordnas med rehabiliteringsersätmingenenhgt AFL - för samma rehabiUtering. 1992/93:150 svarandeförhållande gäller vid en arbetemarknadsutbUdning som be- Bilaga 8 viljatspå gmnd av arbeteskada. Den skadade är då under utbUdningstiden berättigadtill en ersätming - sjukpenning eUer Uvränto - enhgt LAF Genomde nuvarande samordningsreglema i förordningen (1987:406) omarbetsmarknadsutbildning (FAMU) kan deltogare i arbetsmarknadsutbildning somuppbär partieU förtidspension/sjukbidrag enUgt AFL och vissa andrapensionsförmåner som utgår jämte sådan pension eUer livränto enligt LAF ochmotsvarande ersättning enhgt äldre författningar, eller delpension enhgt lagenom delpensionsförsäkring bU underkompenserade i vissa situationer. De får medandra ord en lägre ersätming för den del av förvärvshindret som motevaras avarbetemarknadsutbildningen än övriga kursdeltogare. Mitt förslag att dessakontantstöd endast skaU samordnas med dagpenningen när ersättningen avsersamma inkomstbortfall är ämnat att undanröja denna orättvisa. Ett genomförandeav denna princip måste ske med beaktande av de särskilda förhållanden somgäller för varje förmån för sig. Jag avser därför inte att här i detoljpresentera hur samordningen bör ske, uton avser att återkomma till regeringenmed förslag härom. I likhet med RFV anser jag också att förslaget skall gällaäven de deltogare som inte uppfyller arbetsvilUcoret enUgt lagen (1973:370) omarbetelösheteförsäkring. Beträffandeföräldrapenningförmåneraa gäUer olika samordningsregler avseendeföräldrapenning och tiUfäUig föräldrapenning. Jag finner inga skäl som talarför att denna ordning bör bibehållas. I fråga om sjukpenning enligt AFL eUerLAF och motsvarande äldre författningar eller föräldrapenningförmåner ochrehabiUte-ringspenning enligt AFL bör samordning ske om förmånen utges församma tid som dagpenning utges enhgt FAMU. Dagpenning enhgt FAMU kan, enligtvad jag har inhämtot, stundom utges för samma åtgärd som den för viUcen den arbetslöseuppbär rehabiUteringspenning. Den allvarligaste nackdelen med en sådan ordrungär att den ekonomiska redovisningen av ersätmingssystemen blir missvisande,vilket i sin mr försvårar uppföljningen av olika åtgärder. Det medför även ettonödigt administrativt merarbete. Enligt min mening är det olyckUgt när tvåersätmingar utges för samma åtgärd. Jag lägger emeUertid i denna del inte framnågot förslag. Däremot fömtsätter jag att länsarbetsnämnden samråder medförsäkringskassan urnan beslut om arbetemarknadsutbildningen fattos. 1den mån sjukpenning, föräldrapenningförmåner eUer rehabiUteringspenning enligtAFL eller sjukpenning enUgt LAF eUer motsvarande ersättning enligt äldreförfatmingar utges som dagpenning enligt FAMU bör samordning ske. Enligtmin mening bör lUcsom inom arbetelöshetsförsäkringen endast privato pensionersom hänför sig tiU tjänst samordnas med utbUdningsbidraget. Samordning medolUca privato pensionsförsäkringar bör därför inte ske. Isamtliga fall när samordning skaU ske, bör samordnmgen göras 20 genomatt dagpenning enligt FAMU minskas med den andra förmånen. Mitt förslag i denna delfömtsätter en ändring i 8 kap. 12 § och 22 kap. 15 § AFL. Genom att 5 kap. 9 §LAF hänvisar tiU 8 kap. 12 § AFL får en ändring i nämnda lagmm i AFLautomatiskt genomslag också i LAF.