prop · GG03173 · 1992-12-31 00:00:00 — Det kan emellertid inte helt uteslutas att det kanfinnas ett behov av särskilda sekretessregler för handlingar som bara sänder ineller muntligen i förtroende lämnar till ombudsmannen. Sekretessregler kanockså behövas för att göra det möjligt för ombudsmannen att följa upptillämpningen av en rättsregel rörande bam även i de fall detta bara kan skegenom att ombudsmannen får ta del av sekretessbelagda uppgifter, t.ex. iutredningar inom . Den organisationskommitté som jag nedankommer att föreslå bör överväga även dessa frågor. Ett skäl till attsekretess inte skall gälla hos ombudsmannen är att arbetet då kan bedrivas medstörre öppenhet. De som vänder sig till ombudsmannen måste dock upplysas omatt de uppgifter som de lämnar inte kan hemlighållas om någon begär att uppgiftemaskall lämnas ut. Hur informationen kring dessa frågor bäst bör hanteras kanförmodligen avgöras först sedan arbetet i den nya organisationen varit igång entid och en utvärdering gjorts. 6Ombudsmannens rätt att ta initiativ och göra uttalanden Minbedömning: Ombudsmannen bör ha rätt att ta intiativ till olika åtgärder i bamsoch ungdomars intressen och göra uttalanden inom sitt sakområde. Ombudsmannenbör ägna sig åt opinionsbildning. Ombudsmannen bör åläggas att avläggaen rapport till regeringen avseende de frågor på bam- och ungdomsområdet sommyndigheten ägnat sig åt och som bedöms böra underställas regeringen förkännedom. 1 rapporten bör lämnas förslag till de författningsändringarombudsmannen anser vara påkallade. Särskild redogörelse bör lämnas omprincipiella uttalanden angående . Utredningensförslag: Ombudsmannen skall ha rätt att uttala sig. En sådan rätt bör varainskriven i lagen. Utöver rätten att uttala sig skall ombudsmannen ha rätt attta initiativ till olika åtgärder i bams och ungdomars intressen. Remissinstanserna: Deremissinstanser som uttalat sig i frågan framhåller att utredningenslagförslag innehåller regler som närmast hör hemma i en instraktion. Skälen för min bedömning:Ombudsmannen skall ha rätt att ta initiativ till att exempelvis driva vissafrågor, anordna seminarier, debatter, hearings, initiera utredningar m.m. Dessaåtgärder utgör viktiga led i ombudsmannens opinionsbildning. I dessa sammanhangkan angelägna frågeställningar bli belysta på ett allsidigt sätt. Ombudsmannenkan på så sätt erhålla underlag för att göra nödvändiga prioriteringar inom sinverksamhet och för att föra ut sina kunskaper och påverka attityder till bam- och ungdomsfrågor.Jag har tidigare framhållit att det av lagförslaget även följer attombudsmannen som myndighet har att inom sitt verksamhetsområde göra uttalanden.Ombudsmannen har att i bamens och ungdomamas intresse driva de frågor somgagnar deras sak. Jag anser därför att ombudsmannens initiativrätt och rätt attgöra uttalanden inte skall författningsregleras. Ombudsmaimen bör årligenavge en rapport över sin verksamhet till regeringen. I rapporten bör lyftasfram frågor som ombudsmannen anser regeringen behöver överväga. Det kan varaförslag i lagstiftningsfrågor eller andra åtgärder. I rapporten bör finnas ensammanställning över de mer principiella uttalanden som ombudsmannen gjortunder verksamhetsåret. Särskilt bör sådana uttalanden tas upp som behandlarförfattningars överensstämmelse med och vilka åtgärder somkan behöva övervägas i fall det brister i överensstämmelsen. Mittförslag: En befattning som inrättas, och placeras vid nuvarande Bammiljörådet.Ombudsmannen, som utses av regeringen för en bestämd tid, blir chef förmyndigheten med generaldirektörs ställning. Funktionen ersätter nuvarandeordförandeskap vid myndigheten. Till ombudsmannen knyts ett särskilt råd, somlikaledes utses för en bestämd tid. Utredningensförslag: Utredningsförslaget syftar till att ombudsmannen förordnas avregeringen. Ombudsmannen föreslås ha ett kansli omfattande två handläggare ochen assistent. Medelsbehovet bedöms uppgå till ca årligen.Ombudsmannen föreslås få en från regering och myndigheter fristående ställning.Utredningen framför två altemativ avseende organisatorisk lösning, antingen attombudsmannen placeras hos stiftelsen som värdorganisationoch finansiär eller att ombudsmannen underställs regeringen och finansieringsker via statsbudgeten. Remissinstanserna: Ettflertal remissinstanser framför att de av utredningen föreslagna resursema förombudsmannen i form av budget och kanslibemanning framstår som en kraftigunderdimensionering i förhållande till det arbetsområde som åläggesombudsmannen. Bl.a. framhålls behovet av egna utredningsresurser och möjlighetatt knyta till sig expertis på olika områden. De remissinstanser somuttalat sig i organisationsfrågan är av delade meningar. Bland de instanser sominte tillstyrker att organisatoriskt och ekonomiskt knyta ombudsmannafunktionentill framförs främst uppfattningen att ombudsmannen börkunna anförtros en befintlig myndighet med bamkompetens och finansieras medallmänna medel. Skälenför mitt förslag: Jag föreslår att placeras Prop.1992/93:173 hos som chefför myndigheten. Baramiljörådetär en central förvaltningsmyndighet med uppgift att handlägga frågor om bamsmiljö och bams säkerhet. är den enda myndighet i som harsom huvuduppgift att enbart arbeta med frågor som rör bam. Detär ofta konkreta frågor som har bildat underlag för arbete. Detkan gälla förhållanden där bara är speciellt drabbade eller där man inte tartillräcklig hänsyn till konsekvensema för bam. På olika sätt har Bammiljörådetvisat på bamperspektivet i samhället, lyft fram aktuella problem, gett förslagpå fungerande modeller och pekat på konkreta lösningar. Bammiljörådetarbetar flexibelt och obyråkratiskt och har snabbt kunnat ge service till olikagrupper som arbetar med och för bam. Rådet har byggt upp ett brett kontaktnätöver hela landet på lokal, regional och central nivå med personer,organisationer och myndigheter som arbetar med bamfrågor. Verksamheten äruppskattad av många och är även välkänd internationellt. Bammiljörådetskunskaper om bams utveckling och beteende, lek och säkerhet har varit och ärtill stor nytta för andra myndigheter och organ både i och utomlands. Bammiljörådetleds f.n. av en styrelse bestående av ordförande och tio övriga ledamöter. 1styrelsen som utses av regeringen ingår ledamöter med anknytning till bl.a.Socialstyrelsen, , och . är, föratom kanslichefen, 12 personer anställda. Förinnevarande budgetår har ett förslagsanslag på anvisats för . Genomatt inrätta en förstärks insatsema för bam och ungdom. Tidigarehar mest ägnat sig åt bam i förskoleåldrarna och de tidigareskolåldrarna. , som föreslås bli det granddokument utifrånvilket myndigheten skall verka, omfattar bara och unga upp till . Detinnebär att myndigheten måste bredda sin kompetens inom ungdomsområdet. Myndighetensarbetsområden kommer även i övrigt att till vissa delar påverkas av dess nya funktion.Det finns dock, enligt min mening, ingen anledning att i detalj bindamyndighetens arbete, vilket heller inte varit fallet tidigare. Barnombudsmannenbör bli myndighetschef och utses av regeringen. Funktionen ersätter nuvarandeordförandeskap vid . Till sitt förfogande bör ombudsmannen ha ettråd, som likaledes utses av regeringen. Ledamötema i rådet bör vara tillsattapå personliga mandat i kraft av sin kompetens på sakområdet. Minbedömning: En organisationskommitté bör tillsättas med uppdrag att föreslå detaljutformningen av myndighetens namn, organisation, arbetsformer, behov av kompetens, bemanning, etc. samt överväga behovet av regler om sekretess. Utredningensförslag: Frågan har inte behandlats i utredningen. Skälenför min bedömning: Jag kommer senare denna dag att föreslå regeringen atttillsätta en organisationskommitté med uppgift att förbereda inrättandet av enBamombudsman. Det är angeläget att inrättandet av ombudsmannafunktionen kan skeså snabbt som möjligt efter det att fattat sitt beslut. För att undvikafördröjningar är det enligt min uppfattning viktigt att organisationskommitténkan starta sitt arbete . Befattningen som bör, som jagtidigare föreslagit, inrättas . Organisationskommitténbör i sitt förberedelsearbete bl.a. dra upp riktlinjema för myndighetensorganisation. Utgångspunktenbör vara att myndigheten för /94 disponerar ett ramanslag på . Antalet tjänster vid myndigheten bör därvid kunna utökas. Fömtomtjänsten som /myn-dighetschef bör ytterligare en tjänst kunnainrättas vid myndigheten för att tillgodose behovet av företrädesvis juridiskkompetens. Häratöver bör kommittén ägna uppmärksamhet åt behovet av attsäkerställa kompetens inom ungdomsområdet. Organisationskommitténbör vidare dra upp riktlinjema för den kompetens som myndigheten bör besitta isin nya funktion, dels inom det råd som avses knytas till ombudsmannen, delsinom dess kansli. En bedönming bör därvid göras av vilka förändringar inom denbefintliga myndigheten som kan bli nödvändiga. I konunitténsuppdrag bör ligga att utforma förslag till en ny instraktion för myndigheten,som har sin utgångspunkt i det delvis förändrade arbetsområdet. Kommittén bör ocksåutforma riktlinjer för myndighetens arbetsformer t.ex. för kontakter med baraoch ungdom samt förhållande till frivilligorganisationer och till andramyndigheter med ansvar för bara- och ungdomsfrågor. Kommittén bör också kunnaöverväga nytt namn på myndigheten. Kommittén bör däratöveröverväga behovet av kompletterande regler om sekretess m.m. till skydd förenskilds personliga förhållanden i enlighet med vad jag anfört i avsnitt 5. 9 Anslagsfrågor Prop. 1991/92 Utgift 4 991 000 1992/93 Anslag 5 199 000 1993/94 Förslag 6 586 000 Regeringenhar budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 6) föreslagitriksdagen att, i avvaktan på en särskild proposition rörande förslag om en ,till för /94 beräkna ett ramanslag på 5 199 000kronor. Bammiljörådethar länmat en fördjupade anslagsframställning för /94-1995/96. Bammiljörådetföreslår i sin anslagsframställning bl.a. att rådet slipper genomföra enminskning enligt besparingskravet om . Medel begärs för en ny tjänst somhandläggare (-1- ), samt för teknisk utrastning (-1- ). Pågrand av förslaget om att inrätta en befattning som som chef förBaramiljörådet, samt de förändringar av myndighetens arbetsområden som kan bliföljden av detta, föreslår jag att får en ettårig planeringsram. Anslagetför har budgeterats utan hänsyn till de tekniska justeringarsom måste göras till följd av ändringen av nivån på lönekostnadspålägget, denändrade finansieringsformen för Statshälsan samt de nya principema förbudgeteringen av anslagen. Riktlinjeraa för dessa förändringar har redovisats i1993 års budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 1, Statsbudgeten ochsärskilda frågor, avsnitt 2.2). Det belopp som kommer att ställas till Bammiljörådetsdisposition kommer slutligt att fastställas enligt de nu redovisade riktlinjemaoch kan därför avvika från det nu budgeterade beloppet. Jagberäknar medelsbehovet för och under nästabudgetår till . Förslaget innebär, föratom sedvanlig pris- och löneomräkning,att myndigheten tillförs ytterligare för de merkostnade somföljer av att en befattning som inrättas vid . 10 Hemställan Prop. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att antaförslaget till lag om , 1. godkännade av mig förordade riktlinjema för ombudsman nens verksamhetsområde och uppgifter (avsnitt 5), 2. godkännaatt tjänsten som inrättas vid Bara miljörådet i enlighet med de av mig förordade riktlinjeraa för organisation och finansiering (avsnitt 7), 3. tillBarnmiljörådet för /94 under femte huvudtiteln anvisa ett ramanslag på . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärderoch de ändamål som föredraganden har hemställt om. Utredningenssammanfattning av betänkandet Pop.1992/93:173 (SOU1991:70) Ombudsman för barn och ungdom. 1detta betänkande föreslår vi att en ombudsman för bara och ungdom inrättas.Denne skall enligt en särskild lag ta tillvara och främja baras och ungdomarsrättigheter, behov och intressen i samhället. Det finns skäl att inledningsvissäga några ord om den tvekan som framförts i debatten inför att inrättaombudsmän för fler grapper av medborgare. Bl.a. har förrediskrimineringsombudsmannen (DO) uttryckt farhågor för att varje ombudsman sominrättas tunnar ut ombudsmannainstitutet och gör det mindre verkningsfullt. Förnärvarande har vi JO, JK, DO, JämO, NO och KO. Förre DO har dock vid en hearingutredningen har haft framfört åsikten att om någon ytterligare grapp skulle fåen ombudsman borde det vara barnen. Detfinns en reell risk för att ombudsmannafunktionen tuimas ut, om vi fårinflation i ombudsmän. Får allt fler medborgargrapper sin egen ombudsmaneliminerar dessa till slut varandras status, och tyngden i deras agerande kangå förlorad. Varje ombudsman blir enbart en i raden av företrädare för sin intressegrappi samhällsdebatten. för bam och ungdom kan inte direkt jämföras med exempelvis DO ellerJämO. En betydande skillnad ligger i att ombudsmannen enligt det lagförslagsom nu läggs fram skall arbeta med bara-och ungdomsfrågor inom ett mycket stortområde. Det handlar här om människor som saknar rösträtt. Många samhällsbeslutberör barn som grapp, men dessa kan inte med röstsedeln påverka sin generella situation.De har inte heller styrka i att ha många organisationer och andraopinionsbildande instrament till sitt förfogande vilket många andra gmpper avmedborgare i vårt land har. Bamen och ungdomama behöver en företrädare isamhällsdebatten och opinionsbildningen som ser på samhället från derasperspektiv. En ombudsman för bara och ungdom behövs som kan bygga upp kunskaperom hur samhället fungerar för de unga genom att ha direktkontakt med dem ochkunna följa enskilda fall. DOoch JämO har som uppgifter att utifrån två särskilda lagar pröva om någondiskrimineras på etnisk grand eller på grand av kön. Enligt föreliggandeförslag till lag om ombudsman för bara och ungdom kommer ombudsmannen inte attarbeta på samma sätt. I stället föreslås ombudsmannen få uppgiften att verkaför att baras och ungdomars rättigheter tas tillvara samt att deras behov ochintressen i övrigt uppmärksammas och tillgodoses. Ombudsmannen får alltså envidare och en i hög grad framåtsyftande och opinionsbildande roll. Eftersombara med stigande ålder kan ta ökat ansvar för sin egen situation, skall ombudsmannenockså ta hänsyn till detta. Förslaget till lag om ombudsman för bam och ungdomär till karaktären en ramlag, inom vilken ombudsmannen själv får utforma sittsätt att arbeta. Ombudsmannen kan härigenom tillvarata baras och ungdomarsintressen på ett effektivare sätt än om denneskulle ges t.ex. tillsynsuppgifter och ha skyldigheter/rätdgheter att Prop.1992/93:173 företrädabams och ungdomars enskilda intressen. Vårt förslag liknar i Bilaga 1stora drag det sätt på vilket baraombudet i arbetar och som där har varitframgångsrikt. Iavsnittet om avgränsningen mot JO:s uppgifter beskrivs hur en ombudsman för bamoch ungdom kan komplettera JO och ta vid där JO:s befogenheter inte räckertill. Ytterligareett skäl till varför det är angeläget att inrätta en ombudsman för bara ochungdom är att FN antagit en konvention om bamets rättigheter, vilkenSverige ratificerade . Detta förpliktar oss att arbeta för attbamets rättigheter fullt ut kan genomföras i vårt land. En ombudsman för bamoch ungdom skulle kunna fullgöra en del av detta viktiga arbete. 1det följande sammanfattas betänkandets innehåll i övrigt. Ombudsmannenskall föratom att vara bamens och ungdomarnas företrädare verka för att desjälva får delta i debatten om hur vårt samhälle skall se ut. Ombudsmannen böraktivt ge stöd till bara och föräldrar samt andra vuxna som arbetar med bam ochungdom. Dennes engagemang i bam- och ungdomsfrågor får inte innebära attföräldrars eller myndigheters ansvar minskar. Inte heller får ombudsmannensuppgifter innebära att frivilligorganisationemas roll i bara- ochungdomsarbetet minskar i betydelse. Arbetetmed bara- och ungdomsfrågoraa fordrar att ombudsmannen agerar utifrån ett bara-och ungdomsperspektiv. Ombudsmannen måste därför vara väl insatt i hur bara ochungdomar i olika åldrar brakar tänka och bete sig. Han eller hon måste vidarekunna sätta sig in i bams och ungdomars levnadsvillkor och livssituation ochdärifrån dra slutsatser om deras behov. Perspektivet för bam och ungdom kanvara högst varierande beroende på i vilken kulturell och social miljö debefinner sig i. De vuxna personema i bamens omgivning liksom musik, massmedia, film,litteratur har betydelse för hur perspektivet kan se ut. Människorskulturmönster, kunskaper, attityder och beteende grandläggs och befästs i bamdomen. Ombudsmannen skall ägna särskild uppmärksamhet åt utsattabarn och ungdomar Enviktig uppgift för ombudsmannen är att försöka verka för att bara och ungdomari utsatta situationer kan ges möjlighet att från sina villkor bli delaktiga isamhällsdebatten. Det är också viktigt för dem att någon för deras talan ochatt de kan påverka sin egen situation. Samhället har ställt upp mål för atthjälpa de sämst ställda baraens och ungdomama men det föreligger storasvårigheter att ge dem den omfattande hjälp de behöver. Delagregler, råd och anvisningar som riktas till personal som har till Prop.1992/93:173 uppgift att hjälpa utsattabara och ungdomar är av tradition utformade Bilaga 1 utifrånvuxnas perspektiv och kan därför bereda svårigheter när hjälp och stöd skallges till dessa bam och ungdomar. Det är också i allmänhet lättare att inta ettförhållningssätt till utsatta bam och ungdomar utifrån ett vuxenperspektiv.Enligt krävs en allmän kunskapsuppbyggnad på detta område.Socialstyrelsen föreslår bl.a. metodutveckling av arbetssätt där bam- ochungdomsperspektivet framhävs. Ombudsmannenbör medverka till att lagstiftningen på detta område blir utformad ocksåutifrån ett perspektiv som stämmer med den livssituation som gäller för dessabara och ungdomar. Därtill bör ombudsmannen verka för att det kommer tillstånd en ökad medvetenhet och debatt kring dessa frågor hos alla vuxna som isin yrkesutövning kommer i kontakt med barn och ungdomar som far illa.Ombudsmannen bör vara en av dem som driver debatten i dessa frågor och aktivtmedverkar till att sprida kunskaper om de utsatta bamens och ungdomamas situation.Även råd och vägledning kan behöva riktas till de föräldrar som vänder sig tillombudsmannen. Ombudsmannen bör däremot inte engagera sig i enskilda fall påannat sätt än som en möjlighet att skaffa sig information för att kunna taställning till principiella frågor som rör bam och ungdom samt för att ge råd tillunga om vart de kan vända sig för att få hjälp. Ombudsmannens kontakter med barn och ungdom m.fl. Ettgrandläggande krav på ombudsmannen måste vara att han ska ha omfattande kontaktmed bam och ungdomar och föräldrar. Kontaktema kan vara direkta och indirekta.I brev, genom telefonsamtal och vid ombudsmannens besök i skolor, sjukhus,föreningar etc. kan bam berätta om sin situation och vad de tycker ärangeläget. Frågor om bam och föräldrar tas i skilda sammanhang upp idagspressen genom reportage och insändarartiklar. En del dagstidningar harsärskilda insändarspalter för bara och ungdom. I TV och radio förekommeråtskilliga program som riktar sig till bam och ungdom. Det samlade informationsflödetbör kunna ge en god bild av bams och ungdomars levnadsvillkor och tjäna somunderlag för ombudsmannens arbete. Ombudsmannen och dennes medarbetare börsjälva delta med debattartiklar i dagspressen, svara på insändare samt medverkai radio och TV. Ombudsmannen kan på detta sätt sprida viktig information somhan eller hon fått genom sina kontakter samt komplettera informationen medkunskaper när det behövs. Att kunna vända sig i förtroende till ombudsmannen Närbarn och ungdomar, deras föräldrar eller andra vänder sig i förtroende tillombudsmannen i ett ämne som kan vara både viktigt och känsligt för dem har viansett att det är nödvändigt att de uppgifter som lämnas kan omfattas av sekretess. Vi föreslår attsärskilda regler om Prop. 1992/93:173 sekretess skall gälla hos ombudsmannen.Vi föreslår också att skyldig- Bilaga 1 heten för personal bl.a. inom hälso-och sjukvården, m.fl. myndigheter att till socialnämnden anmälaförhållanden som innebär att nämnden behöver ingripa till den underåriges skyddockså skall gälla ombudsmannen. Anmälningsplikten skall dock begränsas tillfall där ombudsmannen får kännedom om att en underårig misshandlas i hemmet.En föratsättning för en anmälan skall vara att ombudsmannen inte fmner attsärskilda skäl talar mot att en anmälan görs. Sekretessen och anmälningspliktenbehandlas i avsnitt 5.6 Där tas även upp frågor om sekretessen i förhållandetill föräldrar och ombudsmannens möjligheter att göra anmälningar till polis,eller åklagarmyndighet utan hinder av sekretess. Ombudsmannens kontakter med frivilligorganisationer och myndigheterm.fl. De organisationer som engagerar sig för bara och ungdomhar som regel utbildat olika sätt att arbeta på. Flera av de störreorganisationemas arbete är uppbyggt kring generella insatser för bam ochungdomar. Ändra bam- och ungdomsorganisationer arbetar uteslutande med grappverksamhetkring bams och ungdomars fritidsaktiviteter. Inom organisationema finnsvärdefull kunskap om bams och ungdomars levnadsvillkor. De som arbetar direkti bam- och ungdomsgrapper har dock ofta små möjligheter och begränsad tid attgeneralisera sina kunskaper och erfarenheter och ge offentlighet åt dem. Utbyteav information och kunskaper mellan ombudsmannen och organisationema kan bidratill att öka kännedomen om förhållandena för bam och ungdom rant om i landet. Ävenandra vuxna som arbetar med bam och ungdomar i andra sammanhang än iorganisationer som t.ex. lärare kan ha nytta av ett sådant informationsutbyte.På grandval av informationen kan ombudsmannen också få underlag för att lyftafram skilda frågor i debatten och där det behövs vara pådrivande för attåstadkomma förändringar. På ett liknande sätt som beskrivits om ombudsmannenskontakter med olika organisationer kan ombudsmannen hålla kontakter med demyndigheter och andra som arbetar med bara- och ungdomsfrågor. Skolmyndigheter,, , , , länsstyrelseraa, DO,och privata företag är några exempel på de som kommer atttillhöra ombudsmannens kontaktnät. På de områden där redan ett väl fiingerandearbete utförs är det lämpligt att ombudsmannen begränsar sina insatser.Ombudsmannen skall inte ha tillsynsuppgifter liknande dem som bl.a. JO ochSocialstyrelsen har. Hur den närmare avgränsningen av ombudsmannens uppgifter börske i förhållande till det arbete Som utförs av myndigheter och organisationerbeskrivs i avsnitt 5.3. Ombudsmannen bör ha rätt att begära in upplysningar Prop. I ombudsmannens kontakter med myndigheter ochorganisationer kan det antas att meningsskiljaktigheter kan uppstå omnödvändigheten av att ombudsmaimen får information om t.ex. hur man behandlatvissa bamfrågor inom en kommun eller i en organisation. En debatt kanske har förekonuniti dagspressen som skapat oro bland bam och föräldrar men där ingen direkt villta på sig ansvaret för att skapa klarhet i frågan. Ombudsmannen bör i sådanafall ha rätt att begära att uppgifter i saken lämnas till honom eller henne.För att hos bam och ungdomar skapa tilltro till ombudsmannens arbete anser viatt ombudsmannen i yttersta fall skall kunna vitesförelägga den som inte lämnarut begärda uppgifter. I avsnitt 5.4. belyser vi behovet av att utrastaombudsmannen med dessa befogenheter. 1 det avsnittet beskrivs ocksåombudsmannens rättsliga ställning. Ombudsmannens rätt att uttala sig och ta initiativ De kunskaper om bam och ungdom som ombudsmannen bygger uppbl.a. genom sitt kontaktnät bör föras ut i skilda sammanhang. För att inte någontvekan skall föreligga att ombudsmannen har rätt att uttala sig i frågor somberör bam och ungdomar bör en sådan rätt skrivas in i lagen. Uttalandena kanavse mycket skiftande frågor inom verksamhetsområdet.