prop · GG0360 · 1992-12-31 00:00:00 — anser att det är positivt om det i Plan-och bygglagen införs ett krav på miljökonsekvensbeskrivning därför att det ärviktigt att frågan om miljöpåverkan i ett planärende kommer in i ett tidigtskede. ställer sig tveksam till att kravet skall gällagenerellt då det innebär att varje mindre detaljplan skall miljökonsekvensbeskrivas. 6.1.5 : Behovet av miljökonsekvensbeskrivningar 167 inomjord- och skogsbruket utreds av skogspolitiska utred- Prop.1992/93:60 ningen (Jo 1990:03) och av jordbruksverket. Den senare utredningen,som Bilaga 2 föreligger i koncept, redovisar uppfattningen att brukningsåtgärderinom jordbruket inte är tillståndspliktiga i den utsträckningen att anspråk pämiljökonsekvensbeskrivning av sädana åtgärder blir meningsfulla. Däremot menarsig ha skäl att miljökonsekvensbeskriva många av de beslut somverket fattar med generell verkan för jordbruket. stöder i huvudsak dennauppfattning, men menar alt skalan och därmed miljöpåverkan, av många av debeslut om brukningsåtgärder som fattas inom jordbruket, är sådan att MKB kanvara motiverad i större omfattning än vad som svarar mot kravet på fillståndtill olika slag av åtgärder. Detsamma gäller i princip storskaliga åtgärderinom skogsbruket. 6.1.6 : I båda dessa författningar (Plan-och bygglagen samt Va-lagen) föreslås införandet av bestämmelser ommiljökonsekvensbeskrivningar. I förslaget till ändring i plan- och bygglagenhar hänvisats till naturresurslagens 5 kap. I naturresurslagen finns inte -liksom inte heller i den särskilda förordningen (1991:738) ommiljökonsekvensbeskrivningar - nägra mer precisa bestämmelser om vad som skallfinnas med i en miljökonsekvensbeskrivning. 1 EG-direktivet finns däremotbestämt vissa minimikrav på en miljökonsekvensbeskrivning. Med hänsyn härtillborde dessa krav tas in i författningarna, eller borde en hänvisning till EG-direktivetgöras i författningstexten, eller borde kanske de i direktivet angivnaminimikraven tas in i förordningen om miljökonsekvensbeskrivningar med enkompletterande bestämmelse om att dessa minimikrav skall gälla i samtliga falldär del i en författning anges att en miljökonsekvensbeskrivning skall göras. 6.1.7 : MKB-kravet utökas till VA-lagen (längrevattenledningar) och i denna del har inga synpunkter. Beträffandetillämpningen inom skog bör, som promemorian anger, skogspolitiska utredningen awaktas.Utredningen inom jordbrukets omräde är emellertid klar, och slutsatserna äratt krav på MKB inte behöver införas i något fall, utom då Jordbruksverketutfärdar föreskrifter eller genomför utredningar inom jordbruksområdet.Slutsatsen grundar sig i princip på att i de fall det är möjligt och lämpligt,utförs motsvarande utredningar . Det är enligt Boverketsmening tveksamt, om de projekt som anges i bilaga II nuutreds på ett sätt som uppfyller EGs krav på MKB. Ytterligare förslag skulledärmed vara nödvändiga inom detta område. 6.1.8 geologiska undersökning: SGU tillsfyrkeratt krav på miljökonsekvensbeskrivningar införs för att uppfylla detnyssnämnda EG-direktivet även för större järnvägar och förjärnvägsanläggningar med större miljöpåverkan samt för detaljplan enligt plan-och bygglagen om ett projekt kan antas medföra befydande miljöpåverkan. 6.1.9 : De flesta av de verksamhetersom nämns i direktivet omfattas av nägon form av regler för miljöbedömningenligt svensk lag. De svenska reglerna är dock utspridda i etl stort antallagar och förordningar, och utformningen av reglerna är långt ifrån enhetlig. Idirektivet ställs inte krav på att bestämmelserna måste genomföras enligt 168 Tvärtom, bedömningen kan integreras i delbefintliga tillstånds- Prop. 1992/93:60 systemet enligt art 2. Menmedlemsstaterna skall vidta alla nödvändiga åt- Bilaga 2 gärder för attsäkerställa att en bedömning i enlighet med direktivet kommer till stånd. I förarbetena till nya 5 kap. NRL diskuterades innehålleti MKB. ansåg det olämpligt (prop. 1990/91:90 s. 187) att i detalj angevad en MKB skall innehålla. Detta är säkert riktigt. En detaljreglering skulleförmodligen leda fill ett stelbent och formellt system. Det mäste finnas uttymmeatt utforma en handling av denna typ ganska individuellt för att den skallfylla sin funktion i det enskilda fallet. Men även regeringen ansåg att kravenpå en MKB måste ställas höga. Med hänsyn bl.a. till EG-anpassningen vore det kanske påsin plats att lämnade den lagstiftningsteknik som innebär att allväsentlig information mäste hämtas i förarbetena. Det är rimligt att man ilagtexten i grova drag anger vad en MKB skall innehålla. De i promemorian föreslagna lagändringarna är nödvändiga inågon form. En rimlig åtgärd borde vara att införa en lagreglering av MKB somär någorlunda begriplig och överskådlig. Man frågar sig om det finns någontanke bakom att vissa MKB regleras i lag och andra i förordning. Det behövs entotal översyn och samordning av regleringen av miljökonsekvensbeskrivningar iSverige, något man kan hoppas att miljöskyddskommiltén är i full gång med. Tillsvidare föreslår forskningsnämnden att NRL 5 kap. börutformas som en (självständig och) fullständig lag ommiljökonsekvensbeskrivningar. Åtminstone så mycket som nämns i direktivetsart. 5.2 bör ingå i svensk lagtext. Det torde vara svårt att ta fram enändamålsenligt MKB utan att beröra de punkter som anges i bilaga 3, varför detinte framstår som någon nackedel om även dessa får vara med i lagen. I lagenbör fydliga hänvisningar finnas till de övriga lagar som berörs avmiljökonsekvensbeskrivningar, och vice versa. 6.1.10Länsstyrelsen iGöteborgs o. län: Det är viktigt att beakta, när man nu gör ändringar i NRL,PBL, ML med flera lagar, att del får vitt skilda konsekvenser för sökanden,allmänheten, och prövningsmyndigheterna om en verksamhet föranledermyndighetsprövning genom att den utlöser regeringsprövning enligt 4 kap NRL,detaljplanekrav enligt PBL, yttrande över en MKB, tillståndsprövning enligtmiljölagen eller prövning enligt någon av de andra nämnda lagarna. Idepartementspromemorian utnyttjas de flesta av dessa vägar när man implementerarEES-avtalet. 6.1.11 i län: Delagändringar som föresläs när det gäller att införa utökade bestämmelser ommiljökonsekvensbeskrivningar innebär enligt bedömning risk föratt detta viktiga beslutsunderlag kan bli urvattnat. Lagändringarna måsteföljas upp med föreskrifter om vad miljökonsekvensbeskrivningar skall innehållai samband med prövning enligt de olika lagarna. Svärigheter finns, enligtlänsstyrelsens uppfattning, redan nu när det gäller olika myndighetersbedömningar av miljökonsekvensbeskrivningarnas omfattning i olika fall. 6.1.12 : Vad gäller förslaget om krav pämiljökonse- kvensbeskrivningar(MKB) så har detta utretts så sent som . 1992/93:60satsen dä var att kommunerna arbetar aktivt med att la fram MKB för olikaBilaga 2 projekt, och att någon lagstiftning på omrädet, utöver de tillägg iolika lagstiftningar som gjordes då, inte var aktuell förrän mer erfarenhet avMKB erhållits. Någon sammanställning och utvärdering av det arbete som pågårmed MKB inom landet har inte skett. Det finns därför inget skäl att i dettaskede ställa nya krav på MKB. 6.1.13 Kalmarkommun: För att stimulera lillämpningen av MKB i plane ringsarbete behövs dessutom rikflinjer eller liknande vad gäller innehållet. Några tillämpningsföreskrifter finns inte till bestämmelserna i om MKB. Vi vill därför betona att tillämpliga delar av direktiv /337/EEG ges ut i författningssamling. Erfarenhetsmässigtkan ett sådant arbete bli långt utdraget i tiden. Det förtjänar därför påpekasatt det finns lagstöd för att nå det resultat som nämns ipromemorietexten. Med stöd av 4§ ML kan en "exploatör" avkrävas enredovisning av miljöeffekterna vid olika alternativa lokaliseringar. Ipraktiken förekommer sådana redovisningar enbart i samband med förprövning avverksamheter som är tillståndspliktiga enligt ML. Genomett mindre tillägg i bilagan till MF skulle det resultat som åsyftas ipromemorian kunna uppnås åtminstone för de verksamheter som omfattas av detobligatoriska kravet på MKB enligt direktiv /337. Tillägget skulle då bestå iatt motorvägar, motortrafikleder, järnvägslinjer för fjärrtrafik samt hamnar ilikhet med flygplatser görs förprövningspliktiga enligt ML. Ett sådanttillvägagångssätt utesluter naturligtvis inte särskilda föreskrifter knutnatill NRL. Däremot skulle det vara ett förhållandevis enkelt och snabbt sätt attuppfylla minimikraven i ovannämnda EG-direktiv och därigenom överbtygga tidenfram till dess att mer genomarbetade detaljföreskrifter antagits eller den nya miljöbalkenförverkligats. Därigenom skulle även det föreslagna tillägget i form av en la§ till 4 kap. NRL kunna utgå helt. Enligt vår mening skulle ett tillägg till MFockså på ett bättre sätt jämställa olika kommunikationsslag ur miljösynpunktän vad som är fallet . Iproposition 1991/92:170, sidan 5 i bilaga 13 framhäller departementschefen att"inom ram (kan) driva på det miljöpolitiska arbeteti ". En lämplig åtgärd i den riktningen är enligt vår bedömning attkommande tillämpningsföreskrifter om MKB innehåller som krav att"exploatören" alltid måste redovisa miljöeffekterna av andraalternativa lokaliseringar inklusive det s.k. nollalternativet. En sådanåtgärd skulle innebära att gick ett steg längre än EG i tillämpningenav 2 st, bilaga 3 i direktiv /337, som vi för övriga länderbetonade vikten av en genomtänkt planering för att förebygga miljöproblem innande uppkommer, det senare en av EG:s miljöpolitiska hörnstenar. Avslutningsvisvill vi framhålla det väsentliga i att skogsvårdslagen och lagen om skötsel avjordbruksmark - de lagrum som behandlar två av våra viktigaste naturresursersnarast omfattas av bestämmelserna i . 6.1.14 : EG-direktivet om miljökonsekvensbe skrivningar 85/337/EG samt de nya möjligheter till inskränkning och om prövning av tillståndsbeslut som omnämns i 22 § och 24 § ML, kan uppfattas 170 ståi visst motsatsförhållande till varandra. Omständigheter som föreslås Prop.1992/93:60 medföra inskränkning resp. omprövning av ett tillståndsbeslut börställas i Bilaga 2 relation till miljöeffekterna i omgivningen. Anpassningen avsvensk lagstiftning till EG:s direktiv får inte leda till att vare sigrättssäkerheten eller möjligheten att genomföra en tillförlitlig miljökonsekvensbeskrivningävenfy-ras. En tiUståndshavare måste ges tillräcklig tid för att ordentligtutreda miljöeffekterna samt medges möjlighet att inrätta sig efter nylagstiftning. 6.1.15Landsorganisationen i : EGs krav pä miljökonsekvensbeskrivningar ibeslutsunderlaget (MKB) inför olika miljöpåverkande projekt motsvaras enligtpromemorian till stor del av de bestämmelser om MKB som införts iskilda delar av svensk miljölagstiftning. Vissa kompletteringar erfordras docki PBL, VA-lagen m m. LO delar denna uppfattning. MKBska omfatta påverkan på såväl hälsa som miljö. Med hälsa avses vanligenhälsoeffekter i allmänhet, utan särskild koppling fill arbetsmiljöeffekter. LOvill i detta sammanhang poängtera att ingenting hindrar att svenskatillämpningen mer uttalat omfattar arbetsmiljöeffekter. I synnerhet bör dettagöras i frågor där direkta samband mellan inre och yttre miljöskydd finns ochdå inte minst i de fall "konfliktrisker" kan förekomma. 6.2 (detaljplan) 6.2.1 har tidigare efterfrågat samma krav för vägpro jekt, oavsett om prövningen sker enligt PBL eller väglagen. Vi tillsfyrker därför föreslagen ändring i PBL. Iförslaget till ändring i PBL anges att MKB skall göras för detaljplaner med "befydandepåverkan". I likhet med många andra länder vore det bra om terminologinkunde förenklas så att kunde enas om ett begrepp som motsvarar denengelska termen "significant". Eftersom "påtaglig" användsi naturresurslagen vore det naturligt att använda samma begrepp även i andralagar och regler, under förutsättning att samma innebörd åsyftas. 6.2.2 Riksantikvarieämbetet:5 kap 18 § PBL har anknytning till 5 kap 1 § PBL som reglerar när detaljplan skall upprättas. Den knyter i sin tur an till 8 kap 2 § PBL som anger vilka anläggningar som berörs av detaljplanekravet till följd av att de kräver lov. Av promemorian framgår att endast en del av de anläggningar som berörs av detaljplanekravet behöver omfattas av krav på miljökonsekvensbeskrivning och dessa räknas därför upp i förslaget till 5 kap 18 §. Uppräkningen skiljer sig dock terminologiskt frän den uppräkning som görs i 8 kap 2 § PBL och den synes heller inte i sak motsvara den uppräk ning av anläggningar som görs i specialmotiveringen till den föreslagna lydel sen av paragrafen. Om t.ex. ordet fritidsanläggningar i förslaget innebär att alla anläggningar enligt 8 kap 2 § 1 PBL omfattas av kraven i 5 kap 18 § bör detta klarläggas. Skillnadena i terminologiskapar osäkerhet om huruvida den föreslagna uppräkningen av åtgärder syftar till en precisering i förhållande till 5:1 och 8:2 PBL, eller om det är samma krets av ätgärder som avses i 5:18, men ut ttyckt på annat sätt. Om uppräkningen syftar till en precisering och avgräns ning i förhållande till 8:2 PBL, bör denna göras helt entydig. I annat fall är 171 den mer allmänt hållna formuleringen "som kan antasmedföra en befydande Prop. 1992/93:60 miljöpåverkan" att föredra. Huvudmotivet för att ställa ett obligatoriskt krav påprogram för detaljplanläggning i vissa situationer är uppenbarligen önskan attkunna knyta elt krav på miljökonsekvensbeskrivningar lill detta. I sak kandetaljplaneprogrammets funktion i mänga fall fyllas av en fördjupning avöversiktsplanen för det berörda omrädet. I valet mellan ett specifiktdetaljplaneprogram och en fördjupning av översiktsplanen är den senare ofta attföredra, dä den kan väntas ge en mer allsidig belysning av den aktuellamarkanvändningen. Det obligatoriska programkravet bör därför kunna ansesuppfyllt av översiktsplanen eller en fördjupning av denna i den mån man därtillfredsställande behandlat den aktuella markanvändningen i sak och därvidupprättat en miljökonsekvensbeskrivning. Delta bör framgå av lagtexten. Iannat fall reduceras programkravet lill en formell galge att hänga MKB-kravpå, där i värsta fall - av resursskäl - detaljplaneprogrammet får ersätta enfördjupning av översiktsplanen i omräden där en sädan kanske är som mestmotiverad. 6.2.3 : tillsfyrker att MKB-krav införsför detaljplaner, men förordar ett generellt utformat krav. PBL karakteriseras bl.a. av ett generellt synsätt/utttyckssättpå likartade frågor. Den föreslagna lydelsen av 5 kap 18 § PBL är i sindetaljrikedom artfrämmande och överensstämmer inte heller med den terminologisom i övrigt används i 5 kap. Det är t.ex. otydligt om den föreslagna kategorin"fritidsanläggningar" avser fritidsbyar, tävlingsbanor ochskidliftar endast, eller även de fritidsanläggningar som avses i 8 kap 2 § 1 st1 p. Uppräkningen tycks dessutom inte motsvara den som görs i bilaga II. öm MKB införs endast för vissa ilagtexten angivna detaljplaneprojekt, måste det vara otvetydigt vilka projektsom avses. PBL:s grundtankar om aktivt och tidigt deltagande avmedborgarna samt om utvecklingsarbete från program till färdig plan, passar välsamman med förutsättningarna för att använda MKB som "sfyrmedel" moten hållbar utveckling, till skillnad från annan lagstiftning därbeslutsunderlaget MKB ska föreligga först när det i realiteten är för dyrt altändra i någon väsentlig omfattning. förordar således att del införsett generellt krav på MKB för detaljplaner med befydande miljöpåverkan, och attde uppräknade projekten, jämte andra som anses väsentliga, anges i motivtextensom exempel på projekt som förväntas innebära befydande miljöpåverkan. har följande detaljsynpunkter i övrigt. De projekt som berör PBL i EG's bilaga II är anläggning av industriområden,projekt för tätortsbebyggelse, skidliftar och kabinbanor, fritidsbyar, hotellkomplexsamt permanenta tävlings- och testbanor för bilar och motorcyklar. Det kanifrågasättas om den föreslagna termen "industrianläggningar" motsvararEG:s "anläggning av industriområde", vilket snarare fycks inbegripamer av helhetssyn pä och utveckling av ett omräde än blott en anläggning. Formuleringen av 18 § beträffande "befydandemiljöpåverkan" är ofydlig, då lydelsen syftar endast på hotellkomplex mentorde vara avseti för samtliga uppräknade projekt. Del avgörande begreppet "befydandemiljöpåverkan" är inte närmare de- Prop. 1992/93:60 finierat. Det ärnödvändigt att detaljplanens följder och därmed krav på Bilaga 2 MKB bedöms tidigt,för att inte tidsödande "steg tillbaka" ska bli följden. I likhet medvad ovan angavs för järnvägar, är det lämpligt att det sker i samråd med länssfyrelsen.Det är också av betydelse att allmänheten ges möjlighet att delta i det initialaskedet, för att fä de avgörande frågorna belysta från början. Förslaget medobligatoriskt program för de fall dä man i förberedelseskedet funnit attförändringarna medför befydande miljöpåverkan, är därför lämpligt. Programmettorde emellertid kunna undvaras i de fall översiktsplanen, eller enfördjupning av den, har behandlat frågan tillräckligt. I den rapport övererfarenheterna av översiktsplanearbetet som tillställt regeringen ijuni 1992, behandlas frågan om ÖP och MKB. En utveckling av det förslag somlämnas där, alt kommunen i ÖP kan redovisa de omräden där kommunen ställersärskilda krav på MKB med tanke på områdenas förutsättningar, kundekomplettera kravet pä program, öm översiktsplanen innehåller en beskrivning avföljderna för miljön, hälsan och hushållningen i den aktuella frågan kundeprogram således utgä. framhåller i rapporten översiktsplanensmöjligheter att sfyra MKB så all inte onödig utredningsverksamhet bedrivs ochbesluts- och planeringsprocesser förlängs i onödan, (sid 41 ff) 6.2.4 : Kravet pämiljökonsekvensbeskrivning i de taljplanesammanhang är bra. Likaså är det bra att i lagbestämmelsen ställa krav pä att program i de angivna fallen skall utarbetas som underlag för de- laljplanearbelet. Verket vill dock föreslå etl tillägg i 5 kap 18 § PBL, som gör det möjligt att driva programarbetet i form av fördjupad översiktsplan. Därmed säkerställs att programmet stämmer med översiktsplanens övergri pande intentioner som samråds- och beslulsförfarandet garanterar förutsättningar för etl brett deltagande frän medborgare och myndigheter. Verket vill också peka på nödvändigheten alt sådanadetaljplaner som omfattar trafikanläggningar åtföljs av en MKB. Till deanläggningar som redan angivits i 5 kap 18 §, 2 st bör därförtrafikanläggningar föras. Verket vill emellertid hävda som huvudförslag, all detmest ändamålsenliga och konsekventa alternativet, som ocksä är det mesttydliga, är att som regel föreskriva krav pä MKB vid upprättande av detaljplan.Härigenom skulle regelsystemet stämma överens med vad som i övrigt gäller för NRLoch MKB-syslemet. Det ansluter ocksä till vad och år1990 föreslog i sin gemensamma utredning om MKB i del svenska planerings- ochbeslutssystemet. Verket vill slutligen understtyka alt det är nödvändigtatt preciseringen av terminologi och definitioner ägnas slor omsorg när detslutliga förslaget utarbetas. Del är avgörande för den framtidaregeltillämpningen all begreppen är entydiga, d.v.s. har samma innehålloavsett om svensk lagstifining eller EG-lagsliftningens terminologi används. 6.2.5 Universiteteti : PBL 5:18 föreslås ändrad genom elt andra sfycke där kraven i EG-direktivet om miljökonsekvensbeskrivningar införs för detaljplan vissa typer av markanvändning inklusive sammanhållen be byggelse som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Detta räcker inte för att uppfylla EG-direktivet ochdärmed . 1992/93:60 Bristen är främst följande. Kravet på detaljplan i PBL är vagt och dessutom illatillämpat, vilket medför alt en del av de projekt, som avses i EG-direktivet,kan komma att genomföras i utan detaljplan (genom områdesbestämmelserplus bygglov eller bara bygglov). För att uppfylla direktivet mäste antingenplankravet ändras och skärpas avsevärt vad gäller innebörd och framför allt vadgäller tillämpning (den sistnämnda ändringen kan inte förväntas ske utanförfattningsändring som inskärper detta), eller också kravet pä MKB knytastill projekt och verkningar på samma sätt som i direktivet. 6.2.6Länsstyrelsen 1Östergötlands län: Beträffande anser länssfyrelsen attregeringen, oavsett EG-anpassningen bör överväga ett generellt krav på attmiljökonsekvensbeskrivningar skall ingå i beslutsunderlaget vid planläggning.Vid t.ex. byggande av allmän väg gäller ju att miljökonsekvensbeskrivningskall ingå i beslutsunderlaget. Den nu föreslagna lagtekniska lösningen medför,förutom olikhet i kraven beroende på vilken lag som ett aktuellt projektomfattas av, ofta svära förhandsbedömningar av befydelsen av kommandemiljöpåverkan. För fydlighetens skull bör förslaget till tillägg till 5 kap.18 § därför innehålla en hänvisning till vad som sägs idirektivet 85/337/EEG om hur ett projekts miljöpåverkan bör bedömas. 6.2.7Länsstyrelsen iMalmöhus län: har ingen erinran beträffande förslagen lilländringar i . Enligt uppfattning finns emellertid destörsta problemen i dessa hänseenden när det gäller byggande i befintlig lälorlsmiljö.Det finns därför starka skäl att ställa krav pä miljökonsekvensbeskrivning äveni de fall då tveksamhet råder om planerad bebyggelse kan bli utsatt för sådanextern miljöpåverkan från befintliga verksamheter all områdets lämplighet för t.ex.bostadsbebyggelse kan ifrågasättas. 6.2.8 Lansstyrelsen i o. län: Ipromemorian föreslås elt till- lägg om miljökonsekvensbeskrivningar för vissa infrastrukturprojekt genom en ändring i 5 kap 18 § PBL. Härigenom kommer en MKB alt krävas när detaljplan upprättas för vissa angivna ändamål. En för en detaljplan för in dustriändamål blir med nödvändighet ganska opreciserad eftersom man på planeringsstadiet oftast inte har detaljerade uppgifter om de industrier som avses etableras inom omrädet. Del innebär alt en ny MKB kommer att få upprättas senare vid industrietableringar för tillständspliktiga verksamheter. Detta förefaller vara en tungrodd dubbelprövning. Det framgår inle av departementspromemorian om och påvilket sätt skall ta ställning till innehållet i MKB iplanärenden. 6.2.9 kommun: kommun har ingaallvarligare invänd ningar mol all miljökonsekvensbeskrivningar införs i planprocessen pä sätt som föresläs i promemorian. Från sida har dock påpe kats att det i praktiken kan visa sig svårt att åstadkomma bra konsekvensbe skrivningar redan på programstadiet i detaljplanearbelel. Del är mer troligt att programmet måste ges formen av en fördjupadöversiktsplan för att mil- 174 jökonsekvensbeskrivningenskall bli godtagbar. 6.2.10 Kalmarkommun: Vi hälsar med tillfredsställelse förslaget att MKB Prop. 1992/93:60 införs som krav för vissa detaljplaner. Förslaget överensstämmer med den Bilaga 2 linje som miljönämnden under senare är drivit internt inomkommunen. En stor svårighet i arbetet har dock varit att vi saknat en juridiskgrund för vårt förslag. I praktiken kommer lagförslaget att omfatta merparten avalla detaljplaner som produceras i kommunen. Förslaget kan även indirekt fåden positiva effekten att detaljplanerna i fortsättningen kommer att omfattastörre områden i stället för de kvartersplaner eller s.k. frimärksplaner somofta förekommer . 6.2.11Umeå kommun: MKBär ett viktigt underlag för de beslut i mark- och vattenanvändningsfrågor somlas inom ramen för PBL. MKB skapar förutsättningar för ett ökat hänsynstagandetill miljön och hushållningen av naturresurser. En väl genomtänkt planering ärdet bästa sättet att förebygga miljöproblem innan det uppkommer vilket ocksäär en grundläggande princip inom EG. 6.2.12SvenskaKommunförbundet: I yttrandet () över betänkandet "Miljökonsekvensbeskrivningar(MKB) i det svenska planerings- och beslutssystemet" harförbundsstyrelsen ställt sig bakom en mera systematisk användning av MKB.