prop · GG0380 · 1992-12-31 00:00:00 — Meåforsen ingår i den av godtagna planen förvattenkraftsutbyggnad. Enligt planen ger en utbyggnad 42 GWh/år. Någon ansökanom utbyggnad föreligger dock inte. Topografin i området harstor variation och landskapet ger en ovanligt klar bild av älvdalensutvecklingshistoria med få motsvarigheter i vårt land. Älvsträckan har klassatssom riksintressant för naturvård och friluftsliv. I finns ettvälutvecklat delta. Meåforsens bestånd av harr bedöms vara av stort fiskeribiologisktvärde. Älven är en klassisk lokal för bäver. I älven finns även utter.Länsstyrelsen i har beslutat inrätta ett naturreservat sominnefattar Meåforsen. beslut har överklagats av ett kraftbolagoch enskilda fastighetsägare. Vattenkrafttillgångamai är i det närmaste helt utbyggda. kommun har isin översiktsplan understrakit att bygdens älvar undergått en nästan totalomvandling. Kvarvarande outbyggda älvsträckor har därför enligt min mening ettbetydande värde för att säkerställa bl.a. den genetiska variationen i naturen.Vattenflödet i Meåforsen är visserUgen reglerat, men stora naturvärden finnsändå kvar. Skäl för att undanta en älvsträcka är, som jag inledningvis harredovisat, att flera bevarandevärden medverkar till att göra älvsträckanskyddsvärd från nationeU synpunkt. De höga och skiftande bevarandevärden som ärknutna till denna del av anser jag väl motiverar att sträckan undantasfrån vattenkraftsutbyggnad. anför att det är olämpligt att den rensade och således artificielladelen av älven närmast nedströms kraftverk skuUe ingå i en skyddad delav älven, bl.a. med hänsyn tUl att rensningsåtgärder kan behöva upprepas. Självbedömer jag att åtgärder som behövs för att klara driften vid anläggningen intehindras genom det föreslagna skyddet. Mitt forslag: Dentidigare undantagna delen av Hårkan uppsö-öms Hotogen bör kompletteras så attälven i sin heUiet undantos från ytterUgare vattenkraftsutbyggnad. Promemorieforslaget:Överensstämmer med mitt förslag. och kommunersamt tillstyrker förslaget. påpekaratt områdesbestämmelser håller på att tos fram för Hårkan vid Edsforsen.Området avses användas för friluftsliv, turism och fritidsfiske. EnligtLänsstyrelsen i är Nedre Hårkan ett av de sisto kvarvarandeströmvattnen av någon storlek i . Antalet besökare är stortoch från sportfiskesynpunkt är älven av mycket stort intresse. Fiskeriverketanger att förslaget är i Unje med vad som har framförts avfiskeintressena. framhåller rennäringens intressensom stöd för skydd av Nedre Hårkan. , som avstyrker förslaget,anger att projektet i Hårkan är väl genoraarbetot med möjlighettill många altemativa utformningar och hänsynstoganden tUl bevarandeintressena.Att undanto den utbyggda sträckan vid Näsaforsen och Högfors strider enligtbolaget mot hittillsvarande praxis där inriktningen har varit att undanto avvattenkraftsbyggnad opåverkade älvar och älvsträckor och istället prioritera efiFektiviseringm.m. i älvsträckor som redan är påverkade. Bolaget föreslår att en helt nybedömning av älvar och älvsträckor i görs irmefattande ävende skyddade Nedre Långan, m.fl. vattendrag. Skälen fÖr mitt förslag: Hårkanär störsto biflöde och mynnar i huvudälven ca 2,5 rail nedströmsStorsjön. Nedre Hårkan utgör den outbyggda sträckan från till Husedär Högfors kraftverk nederst i älven dämmer en kort sträcka av älven. Däratöverfinns ytterligare tre kraftverk i älven, varav två i den tidigare undantognadelen av Hårkan. Den redan gjordakraftutbyggnaden i påverkar i viss utsträckning vattenförhållandena iälven. I biflödet Rörvattenån, som awattnar fjällområdet, finns två kraftverk,Stensjöfallet och Kvamfallet, samt regleringsmagasinet . SjönHotogen är reglerad med 3,5 m ampli-tud. Mellan sjöarna Ockem och Sandvikssjönär faUhöjden utbyggd i Näsaforsens kraftverk. Nederst i Hårkan finns somnämnts Högfors kraftverk. Den totala regleringsgraden i nedre Hårkan är förhållandevislåg, . I vattenkraftplanen redovisas tre projekt i nedre Hårkan. utbyggnadenvid Högfors genomförd. För de två övriga, Hotogsströmraen och Edsoxforsen, meden beräknad energiproduktion om 40 resp. 73 GWh/år, har inte några ansökningarom utbyggnad lämnats in till . Nedre Hårkan är avriksintresse för naturvården. Den kaUaika berggranden i åns omgivningar utgören viktig föratsättning för den artrika . Hårkans dalgång har sedan längevarit befolkad. Ett fångstgropssystem längs en sträcka har klassatssom riksintiessant för kulhirmiljövården. FisktUlgången i Hårkan är god. Öringoch harr har reproduktions- och uppväxtområden i älven. Öringen kan bU mycketstorvuxen. Hårkans värde för friluftslivet är påtogligt. Nedre delen av älven Uggerinom närområde. Hårkan bedöms ha ett högt framtida värde förrekreation och friluftsliv. Hårkans övre del är undantogen frånvidare vattenkraftsutbyggnad enUgt 3 kap. 6 § naturresurs-lagen. Om älven skyddas i sin heUietkommer den att innehåUa fyra kraftverk. strider det mothittills tiUämpad praxis beträffande vilka vatten som skall skyddas motvattenkraftsutbyggnad. Som kommentar härtiU vill jag erinra om attvattenkraftverk finns i flera redan undantogna vattendrag, bl.a. ,Ljusnan och . Det bör vidare noteras att regleringsgraden i Hårkan hittillsär förhållandevis låg och att betydande bevarandevärden fortfarande finnsknutna till älven. Jag anser därför att det inte är något avsteg från tidigareprinciper att låto älven omfettos av skyddsbestoramelsema. Även ombevarandevärdena inte är Uka starka i hela Nedre Hårkan finner jag det rimligtatt Hårkan i sin helhet undantos från vidare vattenkraftsutbyggnad. Mittförslag: Gimån uppströms bör undantos från vattenkraftsutbyggnad. Promemorieförslaget:Överensstäraraer med raitt förslag. , i samt och Östersundskommuner tillstyrker förslaget. Bolagetföreslår att en helt ny bedömning görs av vUka älvar och älvsträckor i centralaJämtland som skall skyddas, innefattande även skyddade älvar ochälvsträckor. I denna bedömning bör även Gimån tos med. Skälenför nutt förslag: Gimån, sora är störsto biflöde, är en skogsälv vUkenawattnar det sjörika området sydöst om i Jämtiand. I sitt nedre lopppasserar ån två stora reglerade sjöar, och Leringen, innan den viaTorpshammars kraftverk når . I övrigt är ån opåverkad avvattenkraftsutbyggnad. Vattenkraftplanen omfettarinte Gimån. Några ansökningar om utbyggnad som berör det nu föreslagnavattenområdet finns inte. Något projekt har heUer inte presenterats i remissomgången. TiU vissa delar harområdet kring ren vUdmarkskaraktär. Ån är dock till stor del lätt åtkomUgfrån allraänna vägar vilket gör den värdefull för turisra och frUuftsliv. Gimånhar även stora värden från fiskesynpunkt. StrömfiskemöjUgheteraa är av stortintresset. Med hänsyn härtill är Gimån av riksintresse för naturvård ochfriluftsliv. påpekar att Gimån tiUsammans med Ammerånrepresenterar de sisto outbyggda större vattendragen i östra . Mitt förslag:Älvsträckan i meUan Viforsen och havet bör undantos frånvattenkraftsutbyggnad. Promemorieförslaget:Överenssfemmer med mitt förslag. , i och kommuntillstyrker förslaget. påpekar att ett skydd är synnerligenvälkommet. I den antogna översiktsplanen har kommunen uttryckligen kommenteratatt den outbyggda delen av Nedre inte skall komma ifråga för utbyggnad.Länsstyrelsen påpekar att den helt delar utredarens synpunkter vad gällerbehovet av skydd vilket också framgått av tidigare ställningstoganden avlänsstyrelsen. anger att det är av högt fiskeintresse attsträckan ges skydd raot fraratida korttidsreglering och utbyggnad. Någoninvändning raot skydd av älvsträckan har inte redovisats. Skälen för mitt förslag:Nedre är den ca 22 kra långa sträckan från Viforsens kraftverk tillälvens utiopp i en mil söder om . Från Viforsen har älvenett fall om ca 11 m uppdelat på ett flertal långsluttande forsar och däremellan strömstiäckor med snabbt framrinnade vatten. Älven slingrar sig framdjupt nerskuren i en dalgång med bitvis dominerande terrasslandskap somgenomkorsas av djupa raviner. är i övrigt i stort sett utbyggd medvattenkraftverk och vattenmagasin utom i sina källflöden och mellan sjöarna Havemoch . Dessa delar av är redan undantogna från vattenkraftsutbyggnadenligt besfemmelseraa i 3 kap. 6 § NRL. Den genomgående korttidsreglering somutövas i kraftverk återregleras i Viforsen och flödet nedströms forsenär därför i stort sett opåverkat av korttidsreglering. Nedre ingår intei vattenkraftplanen. Någon utbyggnad är inte heller aktualiserad. är den enda älveni med naturUg reproduktion av lax. Nedre är ocksåett viktigt reproduktionsområde för sik, harr, öring och havsöring. Älvsträckanär på grand av det stora fiske-ribiologiska värdet, de dramatiska landskapsformemaoch de rika botaniska miljöerna med s.k. sydväxtberg i anslutning tUl älven avriksintresse för naturvården. Även för kulturmiljövården finns riksintressen, bl.a.od- 2 1992/93. Ungslandskapet ochläraningar från skilda tidsepoker. Älvsträckan är vidare av stort intresse frånfriluftslivs- och rekreationssynpunkt med hänsyn bl.a. till att den Ugger påkort avstånd från . Med hänsyn till de högabevarandevärden av skilda slag som finns och älvsträckans mycket stora värdefrån rekreaUonssynpunkt på kort avstånd från störsto fetort, anserjag det väl motiverat att Nedre undantos från vattenkraftsutbyggnad. Mittforslag: uppströms Vallhaga bör undantos från vattenkraftsutbyggnad. Promemorieförslaget: Överenssfemmer med mitt förslag. , Länsstyrelsema i och tillstyrkerförslaget. tillstyrker förslaget fömtsatt att en utbyggnad avett vattenkraftverk vid medges. Kommunen anser att detto projektendast skulle påverka naturmiljön marginellt och inte spoliera intrycket av Voxnansom en orörd vildmarksälv. kan inte tillstyrka förslaget innandet finns ett bättre och allsidigare beslutsunderlag, med en särskild belysningav frågan om dämpning av höga flöden i älven. och andra kraftföretogmed intressen i anser att det inte finns skäl att utvidga skyddet av Voxnan.I stället borde lagen ändras så att nu gällande förbud mot utförande avkraftverk i Hylströmmen upphävs. Som motiv anges bl.a. att det i Hylsjönuppströms Hylströmmen bör skapas ett regleringsmagasin vilket kan användas fördämpning av de häftiga flöden som med jämna meUanram orsakar allvarligaöversvämningar i , bl.a. i samhälle. Skälenför mitt förslag: rinner upp i och är Ljusnans störstobiflöde med en längd av . förenar sig med huvudälven i sjönVarpen strax nedströms . Iälvens nedre del, upp till och med Vallhaga, är fallhöjden utbyggd. Medundantog för ett litet kraftverk vid Storlugnströmmen är i övrigtoutbyggd och därmed den längsto outbyggda älvsträckan i södra i älven påverkas relativt obetydligt av sjöregleringar i tillrinningsområdet.Riksdagen beslutode efter särskild utredning rörande att inga nyaprojekt i älven skulle ingå i vattenkraftplanen. beslutode attföra in Hylströmmen i bland de vattenområden som undantos frånvattenkraftsutbyggnad enligt besfemmelsema i 3 kap. 6 § naturresurslagen. Ansökningarom att få bygga ut det befintiiga strömkraftverket i Storlugnströmmen och attfå bygga ett kraftverk vid i ett biflöde tiU älven har lämnats intiU . i har beslutot att övre delenav , med undantog för Storlugnsfi-ömmen, skaU skyddas som naturvårdsområde. Beslutet har Prop. 1992/93:80överklagats tiU regeringen. Voxnanär av riksintresse för naturvård och fiiluftsliv. Naturvärdena är tiU stor delav geologisk art som ger föratsättningar för höga botaruska, zoologiska ochrekreativa värden. EnUgt i har ett stortvärde som sportfiskeälv och som genbank. Voxna brak och Voxna herrgård med rikalämningar från braksepoken i anslutning tiU älven är av riksintresse för kulturmUjövården. Voxnanhar stora värden för det rörliga friluftsUvet och turismen främst genomtillgång på ett högklassigt fiske och kanotvatten men också genom sfetiigautsikter. Deinvändningar mot förslaget att skydda mot vattenkraftsutbyggnad somframförs av och som också påtalas av m.fl.kraftintressenter torde främst ha sin grand i olägenhetema av högavattenflöden i älven. Enligt min mening bör de problem som är en följd avälvens varierande flöden kunna avhjälpas på annat sätt än genom vattenkraftsutbyggnad.Jag vUl erinra om att 3 kap. 6 § naturresurslagen inte innehåUer något förbudmot åtgärder i syfte att minska översvämningar och att vissa sådana åtgärderredan har vidtogits. Motbakgrand av vad jag beskrivit anser jag att det nuvarande skyddet för Voxnanbör kompletteras så att den störsto delen av älvens vattenområde med sina högabevarandevärden undantos från vattenkraftutbyggnad. Mitt förslag: Dentidigare undantogna sträckan raellan brak och i börkompletteras så att hela sträckan från brak till älvens utiopp i havet undantosfrån ytterligare vattenkraftsutbyggnad. Promemorieförslaget:Överenssfemmer med mitt förslag. , Länsstyrelsema i och samt Älvkarlebykommun tiUstyrker förslaget. kommun och vattenregleringsföretagavstyrker. anför viss erinringar. i Uppsalalän, som alltså ser positivt på förslaget, påpekar att man dock inte har haftinvändningar mot ett minikraftverk vid Storgys-ingen, under föratsättning attdet endast utnyttjar överskottsvatten, inte innebär vidare dammutbyggnad ochatt vattenflödet tiU Båtforsområdet inte ändras. påpekar attdet i den nedersto delen av älven bedrivs ett omfattande sportfiske. Kommunensuttalade målsättning är att t.ex. genom utplantering tiUhandahåUa ett avSveriges bästo ädelfiske-vatten. Kommunen anser att en eventuell utbyggnad skullekunna orsaka aUvarUga följder. kommun finner det något egendomligt attNedre föreslås skyddas eftersom en ökad reglering av fjärdarna upp- strömsSöderfors genomförts rätt och älven nedströms är starktpåverkad genora befintiiga kraftverk tiUbaka. Älven haronekligen kvar betydande naturvärden, bl.a. Båtforsområdet, men det betyderinte automatiskt att den måste skyddas genom att föras in i naturresurslagen.Tvärtora kan det enligt kommunen synas märkligt att en älvsträcka som ärkraftigt utbyggd enligt lag skall skyddas mot utbyggnad. , som äger kraftverk inom området, framför att det är av yttersto viktatt genora minsto raöjliga miljöpåverkan kunna bibehålla, underhåUa och föraya befintiigakraftverk. Skälen for mitt förslag:Nedre natur är i många avseenden särpräglad. Älvens natur har heltpräglats av översvämningama. Längs stränderna dominerar därföröversvämningskärr och älvängar som är helt beroende av upprepade översvämningarför att inte växa igen. Områden finns av riksintresse för naturvård ochfriluftsliv. Enligt besfemmelsema i 3 kap. 6 § NRL är sträckan från brak tillGysinge undantogen från vattenkraftsutbyggnad. I vattenkraftplanenredovisas tre projekt i Nedre . Dessa projekt är nu fullföljda. Älvenär därigenom i relativt hög grad utbyggd. Jag kan finna ett visstfog för vad kommun anför ora att en så relativt reglerad älvsträcka somdet är fråga ora inte bör undantos från vattenkraftsutbyggnad. Vad som ändåtalar för en utökning av skyddet är områdets mycket speciella karaktär och högabevarandevärden med avseende på såväl naturvård som friluftsliv och att enytterligare utbyggnad kan framsfe sora ett hot raot dessa värden. Mitt förslag: Bräkneåni sin helhet bör undantos från vattenkraftsutbyggnad. Promemorieförslaget:Den del av Bräkneån sora rinner inom bör undantos frånvattenkraftsutbyggnad. , Länsstyrebema i och samt kommuntillstyrker förslaget. kommun anser att Bräkneån i sin helhet börskyddas enligt 3 kap. 6 § naturresurs-lagen. Skälen för mitt förslag: Bräkneånrinner upp i och har där huvudsakligen ett lugnt lopp. Inärheten av gränsen mot ändras vattendragets karaktär och får ettstritt lopp. Vad avser möjligtutnyttjande för vattenkraft är det endast Blekingedelen av ån som har lämpliga föratsättningar.Ån är endast i ringa grad utnyttjad för vattenkraft med några små äldrekraftverk. Dammar finns på flera ställen i åns nedre del. Några projekt är inteupptogna i vattenkraftplanen och några ansökningar om utbyggnad finns inte. Blekingedelenav ån är av riksintresse för naturvård och för friluftsliv med avseende påfritidsfisket. Åns dalgång har stora botaniska och Detförekommer bl.a. rikligt med flodpärlmusslor i ån. Dokumenteradebevarandevärden är knutna främst till Blekingedelen av Bräkneån. Att endast undantodenna del skuUe i och för sig uppfylla syftet att bevara stora natur- ochkulturvärden. I realiteten torde det eraellertid spela mindre roU om Bleldngedelenav Bräkneån eUer hela ån undantos från vattenkraftsutbyggnad eftersom naturgivnaföratsättningar saknas för vattenkraftsutbyggnad inom . Jag anserdet lämpligt att skyddet i så stor utsträckning som möjligt avser helavattenområden, bl.a. med hänsyn tiU att även biflöden därigenom kommer att omfettosav skyddet. Därför bör Bräkneån i sin helhet omfettas av skyddsbesfem-melsema. Mitt förslag: Mörramsåni sin helhet bör undanfes från vattenkraftsutbyggnad. Promemorieförslaget:Mörrumsån inom bör undantos från vattenkraftsutbyggnad. , i samt och Karlshamnskommuner tillstyrker förslaget. Åns stora skyddsvärden från fiskeribiologisksynpunkt framhålls av . i understrykersärskilt åns stora betydelse för den naturliga reproduktionen av lax ochhavsöring. Ett framtida skydd mot vattenkraftsutbygggnad ger enligtLänsstyrelsen starkt ökade möjligheter att markant öka arealen för dessafiskarters naturliga reproduktionsområden. Föratsättningama att bevara de naturUgafiskstammamas genvariation blir därraed avsevärt större. Detto är av störstovikt för laxbeståndet i . påpekar att kommunens antognaöversiktsplan innehåller beskrivningar och stäUningstoganden sora överenssferaraermed vad som anförs i promemorian. kommun anser att Mörramsån börskyddas från , söder om , till utioppet. Kommunenframhåller att vid en eventuell utbyggnad av vattenkraft i Mörramsån skalllaxens möjligheter till vandring beaktos. , och i anser att ån i sin helhetbör skyddas. i påpekar att den störsto delen av MörramsånstiUrinnings-område ligger i och att ån med fiera biflöden skullevara lax- men främst havsöringförande ora fisken hade möjUgheter att vandra dit.Lånsstyrelsen i anser att skyddet bör utökas till att gälla ävenoraråden uppströms Fridafors, där bl.a. Åsnenområdet är av riksintresse förnaturvård och friluftsliv. Detto skuUe bidra tUl att avsevärt öka Mörramsånsnatur- och rekreationsvärde. SydkraftAB, som avstyrker förslaget, påpekar att ett tidigare tiUstånd för sammanslagningav kraftverken vid Hemsjö aldrig var kontroversieUt men heller inteutnyttjades. Skälenför mitt förslag: Mörramsån är störsto å med ett Prop. 1992/93:80 avrirmingsområdesom också omfettar en stor del av , bl.a. sjön medomgivningar. I rinner ån tiU stora delar i en starkt markeradsprickdal. flackar dalgången ut. Mörrumsåntogs tidigt i anspråk för elproduktion genom att kraftverken Hemsjö nedre ochHemsjö övre anlades. Båda är belägna i . kraftstotion iKronobergs län är det störsto kraftverket i ån. Mellan och finnsett kraftverk i Fridafors. YtterUgare några mindre verk finns i ån på bådasidor om länsgränsen. För Mörramsån redovisas två projekt i vattenkraftplanen.Båda avser ombyggnad av befintiiga verk vid Hemsjö respektive Fridafors. Iplanen anges dessa kunna ge 35 resp. 17 GWh/år. Planer på ombyggnad avkraftverken i Hemsjö har funnits länge, men har inte genomförts. Ansökningar omprövning enUgt vattenlagen föreUgger inte. Detkan konstoteras att Mörramsån är av stor betydelse för totalatillgång på lax och havsöring och den har en mycket högproduktionsförmåga. Idagsläget begränsas dock laxens vandring upp i ån av kraftverken vid Hemsjö. Mörramsåntorde vara ett av fömämsto sportfiskevatten. Åsträckan iBlekinge har med hänsyn härtUl och tUl bl.a. geologisk formrikedom och enartrik bottenfeuna, som hör till landets artrikaste med många säUsynfe arter,bedömts vara av riksintresse för naturvård och friluftsliv. I ansluttung tiU ånfinns även oraråden av riksintresse för kulturmiljövården. Debevarandevärdena som är knutna tiU Mörramsån är alltså mycket betydande.Särskilt gäller det de fiskeribiologiska värdena. De begränsningar som förnärvarande finns för den vandrande fisken bör inte vara avgörande för avgränsningenav vad som för fraratiden bör undantos från vattenkraftsutbyggnad. Jag anserdärför att hela Mörramsåns vattenområde bör omfettos av skyddet. Mitt förslag: Fylleåni sin helhet bör undantos från vattenkraftsutbyggnad. Promemorieförslaget:Överensstämmer med mitt förslag. , i liksom och Halmstadskommuner samt lokala fiske- och naturvårdsorganisationer tiUstyrker förslaget.Fiskeriverket framhåUer åns stora skyddsvärden från fiskeribiologisk synpunkt.Länsstyreben i anser att ett permanent skydd för outbyggda älvaroch älvsträckor med atiantiax från samhäUelig synpunkt är en nödvändighet.Några invändningar har inte anförts mot förslaget. Skälenfor mitt förslag: FyUeån rinner upp på Sydsvenska höglandets branto västsidaoch mynnar strax söder om . Ans längd är ca 5 mil. Ån utnyttjas inteför vattenkraft och några utbyggnadsprojekt finns Ån har på många sätten orörd karaktär med goda föratsättningar för ett varierat frUuftsliv.Riksintressen för naturvård och friluftsliv är knutna tUl ån. Ett tiotal smärrenaturreservat finns, de flesto längs . Ån hyser en av de få ursprangUgastommarna av lax i denna del av landet. Reproduktionen sker i åns nedre delarupp till Marbäck där fisken möter naturUga vandringshinder. Halmstods kommunhar under en följd av år irutierat en rad fiskevårdsåtgärder vUka ingär i enlångsiktig plan för . Också i övrigt är faunan rik och varierad.Nordiska ministerrådet har i sin rapport (MUjörapport 1990:11) NordiskaVassdrag - vem og irmgrep togit upp FyUeån som ett skyddsvärt objekt. 5.13 med Kynne älv Mitt förslag: Densvenska delen av , som inbegriper bl.a. Kynne älv, bör undantosfrån vattenkraftsutbyggnad. Härmed avses ett vattenområde omfattande Enningdalsälvenfrån gränsen till och uppströms liggande sjöar och vattendrag. Promemorieförslaget:Överenssfemmer med mitt. , Länsstyrelsema i och , Tanumskommun och samt lokala naturvårdsorganisationertillstyrker förslaget. i betonar särskilt att detär vattensystemet i sin helhet som är skyddsvärt bl.a. från hydrologisksynpunkt. i konstoterar att Kynne älvuppfyller de krav som Nordiska ministertådet uppställer i sin rapport om skyddav nordiska vattendrag, dvs. vattendraget skall vara i stort sett opåverkat,vara representotivt för den geografiska regionen och betecknas som unikt ellersäreget. kommun hai avsfett från att to ställning tillutredningsförslaget. Någon invändning raot skydd av vattenområdet har inteframförts. Skälen för mitt förslag:Kynne älv i norra är en del av den norsk-svenska Enningdalsälvensvattensystem. Komsjöama som awattnas av Kynne älv ingår i ett relativt stortsjöområde som sträcker sig in i och . Från rinnerKynne älv ned tiU . På den sträckan mellan sjöarnafaller älven 90 m. Utflödet från heter ochutgör på en kortare sträcka gränsvatten mellan och och mynnar iden norska . Älven är helt outnyttjad för vattenkraftsändamål och är därmeden av få av denna storlek i . Olika altemativ för utbyggnad förvattenkraftändamål i den svenska delen av älven har dock utietts, men någraansökningar om utbyggnad föreligger inte. I vattenkraftplanen redovisas ingaprojekt beträffande älven. Älvsystemet har en rik,omväxlande och storslagen natur med höga biologiska och rekreativa värden. I Enningdalsälvenoch BuUaresjöama finns bl.a. havsvandrande lax och i Kynne älv en värdefull öringstom.FågelUvet i BuUaredalen är rikt varierat genom de mångformiga miljöerna. Växtiighetenvarierar från karga marker med barrblandskogar till yppig De mångfecetteradekvaliteterna ligger till grand för att Kynne älv och BuUaredalen är avriksintresse för naturvård och friluftsliv och även för kulturmiljövården.Södra är av riksintresse för naturvård. och BuUaresjöamaär av stort intresse för fritidsfiske. anges i tidigare omtalade rapport som skyddsvärd. Den norska regeringen hari en proposition (St. prp. nr 118) Vemeplan IV forvassdrag tiU nyUgen föreslagit att den norska delen av EnningdalsälvenskaU skyddas mot vattenkraftsutbyggnad.