prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens arbete med bolagisering ochförberedelse för privatisering av ytterligare verksamheter pågån Utförsäljningskall ske på kommersiella villkon Tidpunkteraa för fortsatte utförsäljningarkommer att väljas med hänsyn till marknadsmässiga bedömningar av möjligheteraatill ägarspridning. 9.7 Den nödvändiga infrastrukturen Iregeringens ekonomiska politik spelar satsningar på infrastrakturen en viktigroll. Produktiva investeringar utgör en viktig länk mellan destebiliseringspolitiska ansträngningaraa och regeringens politik för enuthållig tillväxt. Förbättrade kommunikationer skapar föratsättningar för ökadproduktivitet och konkurrenskraft i näringslivet. Den samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningen måsteinte en framskjuten plats, när besluten om olUca insatser fettes. Satsningaraapå infrastrakturen måste koncentreras dit där de spelar störst roll för attavhjälpa flaskhalsar och konmia hela landets näringsliv till godo. Sammanlagt har närmare 25 miljarder tillförtsinfrastrakturområdet via ökade anslag och tidigareläggningar av planeradeinvesteringar genom beslut . Större delen utgörs avplaneringsramen för investeringar i trafikens infrastraktur Av de ca 20intecknade miljarderaa har avsatts för järavägsinvesteringar, förväginvesteringar och för storstedsöverenskommelsen Ytterligare ca 5miljarder har avsatts för investeringar i produktivitets- ochsysselsättningsfrämjande åtgärder samt för underhåll av vägar och järavägar Av dessa satsningar beräknas en stor del, ,fella ut i form av investeringar . Under 1993 och 1994beräknas den totela investeringsnivån i ekonomin vara högreän vad som skulle ha varit fellet utan dessa satsningar Diagram 9.1 Beslutede investeringar i infrastruktur1991-1998 1992/93:100 Bilaga 1 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 Anm: Avgiftsfinansierade projekt ingår ej Källa:Kommunikationsdepartementet 1 syfte att åstedkomma en långsiktig hållbarfinansiering för fortsatt utbyggnad av infrastrakturen, föreslås en övergångtill lånefinansiering för investeringsanslag som gäller vägar och järaväganFörslaget medger ett fullföljande av påbörjade projekt samt en ytterligareökning av investeringsnivån under 1990-telet. iimebär dette enlåneram på , vilket innebär att nya projekt för ytterligare20 miljarder kronor kan påbörjas. Dendjupa lågkonjunkturen slår hårt mot redan tidigare utsatte delar av vårt land.En större delaktighet i den europeiska integrationen innebär ökade möjligheterför regional utveckling. Syftet med regionalpolitiken är att hela landet skallkunna dra nytte av fördelaraa med en skärpt interaationell konkurrens och enfri marknad. En central del i en ekonomisk politik för uthålligtillväxt är att tiUvarate utvecklingsmöjlighetema i alla delar av landet, inteminst på landsbygden och de mindre ortema. Genom en kraftfull regionalpolitikskapas föratsättningar för att stimulera produktion och sysselsättning iregioner med underatny ttj ande av resursen Attte till vara utvecklingskraften i de inindre företegen är därvid avgörande föratt åstedkomma en regionalt spridd sysselsättning liksom satsningar på bättreinfrastraktur, teknikspridning, god service och en bra miljö. På dette sätt kanockså sådana överhettningsproblem i ekonomin som uppkom under senare delen av1980-telet undvikas. Regeringen föreslår mot denna bakgrand att Prop. 1992/93:100anvisas för skilda insatser på det regionalpolitiska området, bl.a. Bilaga 1 möjliggörs en fortsatt kreditgivning från Norrlandsfondenoch en i övrigt hög ambitionsnivå på regionalpoUtiska området. 9.9 Tillväxten - miljöpolitikens hävstång Engod tillväxt skapar föratsättningama för den miljövänliga utveckling, som i sintur är ett av villkoren för att tillväxten skall bli uthållig. Det är närekonomin växer som produktionsapparaten fömyas och mUjövänliga teknologiersnabbast kommer i brak. Det är också teck vare de resurser som tillväxtenskapar som ambitionema kan höjas när det gäller miljöpolitiska ingripanden.Därför syftar regeringens politik till att vårda det ömsesidiga beroendetmellan tillväxt- och miljöpolitiken. Den ekonoiniska utvecklingen skall präglas avhänsyn till miljön och naturresurseraa. Miljöskulden får inte öka. För svenskdel imiebär det att särskilt stor vikt måste läggas på det interaationellamiljösamarbetet. De för svåraste miljöproblemen kan endast lösas isamarbete med andra länden Regeringen har tillsatt en utredning med uppgiftatt te fram förslag på hur tillsammans med andra länder gemensamt kanuppfylla internationella miljökonventioner, främst klimatkonventionen men ävenbeträffande svavel och andra gränsöverskridande föroreningan Av särskild viktatt belysa är möjligheter att få tillgodoräkna sig utsläppsminskningarvid åtgärder i andra länder, eftersom det i vissa fell kan vara denkostnadseffektivaste lösningen. Det är viktigt att miljöpolitUcens alla medelkoordineras på ett effektivt sätt. som användningen av ekonoiniskastyrmedel utökas, skall regleringaraa tillätes ge näringslivet ett störreinslag av valfrihet och flexibilitet när det gäller åtgärdema. På regeringensuppdrag ser över frågan om s.k. bubblon För att hänsynen tillmiljön skall infogas i marknadsekonomins mekanismer och arbetet bliförebyggande arbeter regeringen målmedvetet för att öka inslagen av ekonomiskastyrmedel och producentansvan En kretsloppsanpassad samhällsutveckling kräver attproducentema ter sitt ansvar, men det kräver också att det Ladividuellaansvaret ökan Regeringen kommer att arbete vidare med förslag pådette område. Missgreppeni den ekonoiniska politiken under 1970- och 1980-telen har fört in iden svåraste ekonomiska krisen sedan . Arbetet med att lösaSveriges ekonomiska problem är mödosamt och kommer att te tid. Regeringens politik är en samlad strategi för attåterapprätte tillväxten och pressa ned arbetslösheten i hela . Vi kanredan se flera positivautvecklingstendenser som visar att föratsättningaraa för en god Prop.1992/93:100 ekonomisk utveckling har stärkts. Möjligheteraa till en ny period av tillväxt,nyföretegande och tryggad sysselsättning finns inom räckhåll. De rikflinjer förden ekonomiska politiken som redovisas i denna budget innebär att dessamöjligheter tillvarates. Statsbudgeten och särskilda frågor 1 Statsbudgetens och statens utveckling 1.1 Statsbudgeten budgetåren 1992/93 och 1993/94 1,1.1 Beräkningsförutsättningar () har redovisat en beräkning av statsbudgetensinkomster. De antaganden som RRV grandat sina beräkningar på framgår av tabell1. De antaganden som görs om den ekonomiska utvecklingen i samhället är enviktig utgångspunkt i dessa beräkningar. En sammanfattning av beräkningen börbifogas protokollet i detta ärende som bilaga 1.2. Underslutskedet i arbetet med den preliminära nationalbudgeten har beräkningen avden ekonomiska utvecklingen reviderats. Det gör att jag nu räknar med någotförändrade antaganden till grand för inkomstberäkningen. Dessa återfinns itabell 1. I övrigt finns ingen anledning att avvika från RRVsberäkningsföratsättningar. Prop.1992/93:100 Bilaga 1 Anteganden om den ekonomiska utvecklingen -0,7 -0,2 1.1.2 Statsbudgetens inkomster och utgifter under /93 RRVssenaste beräkning av budgetutfallet för /93 utgörs av verketsbudgetprognos nr 2/3 från . Beräkningarna av inkomstemaför /93 redovisas också i verkets inkomstberäkning. 1sin inkomstberäkning har RRV för /93 beräknat inkomstema till379 751 milj.kr. Till följd av vad jag anfört om lönesummansutveckling samt ny information räknar jag upp inkomsttiteln med 1 162 milj. kr. Med anledning av regeringens proposition omåtgärder för att stärka den svenska ekonomin (prop. 1992/93:50) samtregeringeris proposition om lönegarantifonden m.m. (prop. 1992/93:117, bet. FiUl, rskr. 134) vad beträffar arbetarskyddsavgift och sjukför- säkringsavgift räknar jagned inkomsttiteln , netto Prop. 1992/93:100 med 438milj. kr och upp inkomsttiteln av arbetsgivaravgifter Bilaga 1//// arbetarskyddsverket och verksamhet med 101 milj. krTill följd av ny information räknar jag ned inkomsttiteln ,netto med 89 milj. kr. Sammantaget räknar jag sålunda ned inkomsttitelnSjukförsäkringsavgift, netto med 527 milj. kn I enlighet med vad jag anfört om den privatakonsumtionens utveckling räknar jag upp inkomstema på inkomsttitelnMervärdeskatt med 1 100 milj.kn Med anledning av vad jag anfört angåendelönesummans utveckling räknar jag upp . kr Av samma anledning justerar jag även upp inkomsttiteln , netto med 17 milj. kr. Med anledning av en aiman bedömning av denekonomiska utvecklingen räknar jag upp inkomsttiteln med 300 milj. kr., Jag räknar även ned inkomsttiteln med 750 milj. kr. med anledning av de åtgärder påskatteområdet beträffande enskilda näringsidkare som statsrådet senareidag kommer att presentera. Sammantaget räknar jag sålunda ned inkomsttitelnJuridiska personers inkomstskatt med 450 milj. kr. Vidare räknar jag nedinkomsttiteln med 50 milj. kr till följd av regeringens propositionom åtgärder för att stärka den svenska ekonomin (prop. 1992/93:50, bet. 1992/93FiUl, bet. 1992/93 SkUlS, rskr. 158) avseende senareläggning av slopande avavdrag för allmän energiskatt på det bränsle som åtgår för värmeproduktion ikraftvärmeanläggningar. Dessutom räknar jag ned samma inkomstfitel med 30 milj.kr. till följd av regeringens proposition om skatt på dieselolja m.m. (prop.1992/93: 124, bet. 1992/93 SkUB, rskr. 147) avseende miljöklasser för tungafordon. Sammantaget räknar jag således ned . kn Till följd av ny information räknar jag upp inkomsttiteln påenergisparlån med 3 milj. kr. Slutligen justerar jag upp inkomsttitelnRänteinkomster på lån för bostadsbyggande med 76 milj. kr. med anledning av enannan bedömning av den ekonomiska utvecklingen. Sammantaget medför mina justeringar en beräknad ökningav inkomstema med 1 477 milj. kr jämfört med RRVs beräkning. Ändringamaframgår av tabell 2. Ändringar i RRVs beräkningar av stetsbudgetensinkomster /93 1992/93:100 BUaga 1 + 1 162 000 -1- 75 000 Övriga socialavgifter, netto Inkomster av arbetsgivaravgifter till arbetarskyddsverkets och arbetsmiljö- + 1 100 000 Ränteinkomster på lån för Summa förändringar enligt föredraganden + 1 477 300 RRV:s beräkningar föranleder i övrigt inte någonerinran från min sida. Sammantaget medför justeringama av RRVs beräkningar attjag beräknar inkomstema för /93 till 381 228 milj.kr. Istatsbudgeten uppgår utgiftema till 482 160 milj.kn RRV hari sin prognos beräknat de totala utgiftema till 574 792 milj.kr. RRV harberäknat belastningen på anslaget Räntor på statsskulden m.m. till 78 miljarderkronor. Med anledning av ett förändrat budget-och ränteläge samt ny informationangående valutaförluster sedan RRV:s prognos publicerades beräknar jagränteutgiftema för /93 till 83 miljarder kn Räntor på stetsskulden /93 Beräkningtill grund för statsbudgeten Räntor pålån i svenska kronor Räntor på lån i utländsk valuta Valutaförluster, netto -0,1 Medanledning av regeringens proposition om åtgärder för att stärka den svenskaekonomin (prop. 1992/93:50) samt regeringens proposilion om lönegaranfifondenm.m. 1992/93:117, bet. FiUl, rskr. 134) om arbetarskyddsavgiften räknarjag ned anslaget Bidrag till arbets- miljöfond med 267 milj.kr. Efter samråd med chefen för . departementet räknar jagned anslaget Lokala polisorganisationen med Bilaga 1 250 milj. kr. som en följdav att åtgärder kommer att vidtas för att minska belastningen pådetta anslag. Vidare räknar jag ned anslaget Bidrag tillsjukförsäkringar med 66 milj. kn med anledning av ny Slutligenräknar jag upp utgiftema med 1 307 milj. kn med anledning av regeringensförslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /93 (prop.1992/93:105). Enligt RRV kommer de totala anslagsbehållningarnapå reservationsanslag under innevarande budgetår att minska med 6 523 milj.kroch uppgå till 29 338 milj.kn Bedömningen är självfallet osäker men jagaccepterar tills vidare RRV:s beräkning som baseras på uppgifter från deansvariga myndigheterna. 1 tabell 4 redovisas utvecklingen av anslagsbehållningamamellan budgetåren 1991/92 och 1992/93. Anslagsbehållningarna vid utgången avbudgetåren 1991/92 och 1992/93 Huvudtitel /92 1992/93 Jag vill också nämna att RRV för Tillkommandeutgiftsbehov, netto tar upp 16 miljarder kronon Jag beräknar dessa utgiftertill 15 miljarder kn Sammantaget beräknar jag därmed utgifterna /93 till 579 516 milj. kr. Statsbudgetens utgifter /93 Beräknattillkommande utgiftsbehov, netto Summa 482 160 574 792 579 516 1.1.3 Statsbudgetens inkomster och utgifter under budgetåret Prop.1992/93:100 1993/94 Bilaga 1 RRVberäknar statsbudgetens totala inkomster till 344 711 milj.kr. för budgetåret1993/94. De skillnader i antaganden om pris- och löneutveckling som jag nyssredovisat samt vissa förändringar som förs fram i förslaget till statsbudgetför nästa budgetår påverkar statsbudgetens inkomster. I det följande redovisasde förändringar av RRV:s beräkningar som jag därmed funnit nödvändiga. Till följd av vad jag anfört om den ekonomiskautvecklingen samt ny information räknar jag upp inkomsttiteln med 3 066 milj. kr. I och med upprättandet av den nyainkomsttiteln sjukförsäkringsavgift för jag de medel RRV har beräknatatt den allmänna sjukvårdsavgiften skall inbringa, dvs. 4 721 milj. kr. fråninkomsttiteln inkomstskatt till inkomsttiteln . Jag justerar även ned inkomsttiteln med 100 milj. kr. med anledning av regeringens proposition om vissafrågor om beskattning av inkomst av tjänst (prop. 1992/93:127, bet.1992/93:SkU14, rskr. 148) med avseende på bU-avdraget. Sammantaget räknar jagsålunda ned inkomsttiteln inkomstskatt med 1 755 milj. kr. Till följd av vad jag anfört angående denprivata konsumtionens utveckling räknar jag upp inkomsttiteln med2 100 milj. kr. Med anledning av att jag gör en annan bedömning av denekonomiska utvecklingen räknar jag upp inkomsttiteln med 538 milj. kr. justerar jag ned samma inkomsttitelmed 430 milj. kr. med anledning av vad statsrådet kommeratt anföra angående åtgärder på skatteområdet som rör enskilda näringsidkare.Sammantaget justerar jag således upp inkomsttiteln med 108 milj. kr. Till följd av att jag gör en annan bedömning av denekonomiska utvecklingen räknar jag upp ir]komsttiteln företagensreserver med 100 milj. kr. Vidare justerar jag ned inkomsttitelnSjukförsäkringsavgift, netto med 1 074 milj. kr. och justerar uppinkomsttiteln av arbetsgivaravgifter till arbetarskyddsverkets ocharbetsmiljöinstitutets verksamhet med 248 milj. kr. med anledning av regeringsproposition om åtgärder för att stärka den svenska ekonomin (prop. 1992/93:50)samt regeringens proposition om lönegarantifonden m.m. (prop. 1992/93:117, bet.FiUl, rskr. 134) vad beträffar arbetarskyddsavgift och sjukförsäkringsavgift.Med anledning av lönesummans utveckling räknar jag upp Sjukförsäkringsavgift,netto med 111 milj. kr. Till följd av det förslag som chefen försocialdepartementet kommer att framföra beträffandebrattobudgetering av försäkringskassomas administration räknar jag uppinkomsttiteln , netto med 3 808 milj. kr. Sammantagetrakar jag sålunda upp inkomsttiteln , netto med 2 845milj. I enlighet med vad jag anfört om lönesummans utveckling räknar jagupp inkomsttiteln med336 milj. kr. och , netto med 74 Prop.1992/93:100 milj. kr. Vidare räknar jag upp inkomsttiteln , netto Bilaga 1 med 1 658 milj. kr. med anledning av att chefenför beräknar att antalet personer som genomgårarbetsmarknadsutbildning med bibehållen arbetslöshetsersättning kommer att öka.Sammantaget justerar jag således upp , nettomed 1 732 milj. kr. Med anledning av vad chefen förnäringsdepartementet kommer att föreslå angående slopad överföringfrån allmän energiskatt räknar jag upp inkomsttiteln med 72miljoner kronor. Dessutom räknar jag ned inkomsttiteln med 50 milj.kr. till följd av regeringens proposition om åtgärder för att stärka densvenska ekonomin (prop. 1992/93:50 bet. 1992/93 FiUl, bet. 1992/93 SkU18, rskr.158) med anledning av senareläggning av slopande av avdrag för allmänenergiskatt på det bränsle som åtgår för värmeproduktion ikraftvärmeanläggningar. Sammantaget räknar jag sålunda upp inkomsttitelnEnergiskatt med 22 milj. kr. Vidare räknar jag upp inkomsttiteln ansökningsavgifter med 47 milj. kr. med anledning av vad chefen förutbildningsdepartementet kommer att anföra angående uppläggningskostnadför studielån. Jag räknar även upp inkomsttiteln vidkronofogdemyndigheterna med anledning av brattobudgetering avavgiftsfinansierad verksamhet och breddning av avgiftsunderlaget med 905 milj.kr. Vidare räknar jag upp inkomsttiteln avgifter med572 milj. kr. med anledning av brattobudgetering av avgiftsfinansieradverksamhet. Vidare räknar jag upp inkomsttiteln förfinansinspektionens verksamhet med 7 milj. kr. Med anledning av mitt förslag om övergång till låni som jag kommer att redovisa i avsnitt 2.4räknar jag upp dels inkomsttiteln med 118 milj. kr. dels inkomsttiteln påADB-utrustning med 1 283 milj. kr. Till följd av vad chefen förutbildningsdepartementet kommer att redovisa angående förbättradåterkravsverksamhet för studielån tillför jag inkomsttiteln avstudiemedel 20 milj. kr. Vidare räknar jag upp inkomsttiteln förstatliga garantier med 156 milj. kr. med anledning av vad jag senare idagkommer att redogöra för avseende avgifter för statliga garantier. Jag justerar upp inkomsttiteln på energilånmed 3 milj. kr. till följd av ny information. Slutligen räknar jag uppinkomsttiteln på lån för bostadsbyggande pga en annan bedömningav den ekonomiska utvecklingen med 72 milj. kr. Sammanlagt innebär avvikelserna från RRV:sberäkningar en uppskrivning av inkomstema för /94 med 13 641milj. Jag beräknar således statsbudgetens inkomster för /94till 358 352 milj. kr. Förändringarna i förhållande till RRVs beräkningarframgår av tabell 6. Ändringar : /94 RRVs beräkningar av stetsbudgetens inkomster 1992/93:100 BUaga 1 - 1 755 000 -1- 108 000 Avskattning av företagens reserver + 2 845 000 Övriga socialavgifter, netto -1- 1 732 000 + 4 721 000 Inkomster av arbetsgivaravgifter till arbetarskyddsverkets och arbetsmiljö- + 2 100 000 Ränteinkomster på lån för bostads- Avgifter för statliga garantier -1- 156 000 -1- 1 283 374 Sununa förändringar enligt föredraganden + 13 640 914 Avslutningsvis vill jag redovisa förändringama iindelningen av statsbudgetens inkomster i förslaget till statsbudget för budgetåret1993/94 (tabell 7). Förslag till förändringar i uppställningen avstatsbudgetens inkomster för /94 1992/93:100 Bilaga 1 Inkomsttitel/Inkomsthuvudgrupp/Inkomstgrupp 1431 Särskild skaft pä elektrisk kraftfrån kärnkraftverk 1433 Skatt på videobandspelare 1441 V&S Vin & Sprit AB:sinlevererade överskoft 1482 Tillfällig regional investeringsskatt 2124 Inlevererat överskott av garanti verksamhet 2211 Överskott avkriminalvårdsstyrelsens överskott 2214 Överskott av Byggnadsstyrelsensverksamhet 2311 Räntor på lokaliseringslån 2317 Ränteinkomster på luftiartslån 2324 Räntor på statslån 2325 Räntor på statslån 2326 Räntor på affärsverket FFVisstatslån 2395 Räntor pä särskilda räkningar iRiksbanken 2396 Ränteinkomster på det avbyggnadsstyrelsen förvaltade kapitalet 2531 Avgifter för registrering i förenings- m.fl. register 2532 Avgifter vid kronofogdemyndigheterna 2541 Avgifter vid 2546 Avgifter för registrering avfritidsbåtar 2547 Avgifter för Telestyrelsensverksamhet 2612 Inkomster vid statens rättskemiskalaboratorium 3121 inkomsterav försålda byggnader 4111 Återbetalning av lokaliseringslån 4132 Återbetalning av luftfartslån 4211 Återbetalning av lån till egnahem 4213 Återbetalning av lån för bostadsförsörjning förmindre 4514 Återbetalning av lån för studiekårslokaler 5311 Avgifter för företagshälsovård Upphört Upphör Upphört Upphört Iförslaget till statsbudget för /94 uppgår utgiftema sammanlagttill 520 698 milj.kr. Utgiftsanslag exkl. statsskuldräntor svarar då för 415198 milj.kr. Anslagsbehållningarna på reservationsanslagberäknas minska med 4 500 milj.kr. under /94. Isyfte att förslaget till statsbudget skall visa en realistisk budgetbelastningförs på budgetens utgiftssida upp posten Beräknat tillkommande utgiftsbehov,netto. Denna beräknas till . Vid beräkningen av denna post har enuppskattning gjorts av sådana utgifts- och inkomstförändringar som interedovisats på något annat ställe i budgeten. 5 1992/93. Riksdagenhar begärt att regeringen bör pröva humvida denna post borde redovisas bmtto.Det kan enligt min mening finnas skäl att göra en tydligare redovisning närmycket stora förändringar förväntas ske avseende inkomster och hur dessaberäknas i tillkommande utgiftsbehov. Något sådant förhållande föreligger inteför närvarande. Jag beräknar därför posten tillkommande utgiftsbehov netto. 1992/93:100 Bilaga 1 Statsbudgetens utgifter /94 Beräknat tillkommandeutgiftsbehov, netto 1.1.4 Statsbudgetens saldo för budgetåren 1992/93 och 1993/94 Medhänvisning till redovisningen i det föregående beräknas utfallet avstatsbudgetens inkomster och utgifter för innevarande budgetår och förslagettill statsbudget för /94 såsom framgår av tabell 9 och tabell10. Sammanfattningsvis beräknas budgetunderskottet till198,/93 och till /94. Statsbudgeten budgetåren 1991/92-1993/94 enlict enligt RRV föredraganden Inkomster Utgifter exkl. statsskuldräntor Statsskuldräntor -80,8 1992/93:100Bilaga 1 voovoowr*-.HTroorONCTvr--o- C -f-Tl-CS vOVO-*mCTvvOtOI >/iomr'r~ vovDr)oooCTv->j-vvOcnoocoor-vovorON>ntvov o CTvtpoovoovrvioocsOfovvoootr--voo\vor>n"csrv» r*--' i B Sa > c = 2 t; c u fi 3 2 c S ts §§.« S cScD.S"OEU'u3j=;<5 .Ä 3 -o 5 3 E -o i» öI i £ .o .ä C .C-;;! r :cd 4-. c t PU D <; fc z vo c vo ov c 3 vo ■* ? Ov c* 5 00 o 1.1.5 Statsbudgetens utgifter fördelade på ändamål och realekonomiska /94 Utgiftemaför den statliga konsumtionen utgör drygt en femtedel av statsbudgetensutgifter. Dessa består av löner och andra utgifter för framför allt statligförvaltning, försvaret och högskolan. Investeringarnasandel av de totala utgifterna på statsbudgeten uppgår till . Destörsta investeringarna som finansieras över statsbudgeten avser investeringari infrastmktur. Transfereringarnasandel av statsutgifterna uppgår till . Transrereringarna utgörs avhushållstransfereringar, transfereringar till utlandet samt transfereringartill företag m.m. Drygt hälften av transfereringarna går till hushållen. Destörsta posterna är utgifter för pensioner, sjuk- och föräldraförsäkring,barnbidrag samt arbetsskadeersättningar. Destatliga transfereringarna till kommunerna utgörs främst av utjämningsbidragtill kommunerna och skatteutjämningsbidrag till landstingen. Transfereringarna till utlandet bestårhuvudsakligen av utvecklingsbistånd. Biståndet uppgår till avbmttonationalinkomsten (BNI). inkluderar överföringar till såväl privata som statliga företag.Här ingår även räntebidrag till bostäder samt bidrag för omställning avjordbmket. Statsskuldräntornaberäknas uppgå till 1993/94 och utgör därmed drygt 16procent av statsbudgetens utgiften Realekonomisk fördelning av statsbudgetensutgifter 1992/93:100 Bilaga 1 G.4": SUlsskuld ränlor 11 5"o Träns lil foretag 3'-. Ti-aiistill iillaiidel Ti'ans lill kommuner I tabell 11 visas budgetförslagets utgifterfördelade på olika ändamål. Av tabellen framgår att den största enskilda posteni budgeten är statsskuldräntorna. avser utgifter förpensioner, åldrings- och handikappomsorg. Vidare utgör allmänna bidrag mellanstat och kommuner ca . I denna utgiftspost Prop.1992/93:100 ingår det statliga utjämningsbidraget till kommunema samtskatteut- Bilaga 1 jämningsbidraget till landstingen. Stöd till barnfamiljer utgörs främst av utgifterför föräldraförsäkring och bambidrag. Inkomsttrygghet vid sjukdom utgörs främstav utgifter för sjuk- och arbetsskadeförsäkring. 1 utgiftsposten bostadsförsörjning ingår bl.a.räntebidrag och bostadsbidrag. Ändamålsfördelning av statsbudgetens utgifter Pensioner, åldrings- och handikappomsorg Allmänna bidrag mellan stat och kommuner Allmän miljö- och naturvård 'Inklusive tillkommande utgiftsbehov.