prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — Den snabba utvecklingen som sedan ägt rum inom biotekniken ochkonsekvenserna av denna i ett bredare perspektiv har aktualiserats ytterligareefter starten av det s.k. (), vilketsyftar lill en kartläggning av människans arvsmassa. Detla genomprojeklförutses kunna lämna myckel stora bidrag lill den medicinska vetenskapen ochförväntas hjälpa oss förslå och eventuellt också behandla monogeneliska liksommånga multifaktoriella sjukdomar vid vilka genetisk predisposi-lion spelar roll. Samtidigtmed denna forsknings- och industriutveckling startade en debatt kring deetiska, sociala och juridiska konsekvenser som ett okontrollerat utnyttjandeav denna nya kunskap skuller kunna få. Dessa diskussioner accentueradesytterligare av . Många av de frågor som kan ställas med anledningav detla projekt är inle nya utan har rests mot bakgrund av den"traditionella" genetiska forskningen sedan lång lid tillbaka.Däremot kan problemen i samband med dagens forskning förväntas öka både lillstorlek och mångfald när antalet identifierade gener ökar och olikadiagnostiska tester utvecklas och börjar användas. I detta sammanhang är delvikligl all främst belysa tre aspekter på bioeliken: Den biologiska mångfalden och dennas betydelse. Utvecklingen inom fosterdiagnostiken och . Etiska, sociala och juridiska konsekvenser av de ökade kunska|)er- na kringmänniskan och andra organismers genom. Det är viktigt att ha en godkunskapsberedskap för att kunna klarlägga utvecklingslinjerna inom bioetikenså alt de möjligheter den nya forskningen innebär kan utnyttjas med beaktandeav , sociala och juridiska aspekter. Gen-etiken berör verksamheter inomett flertal områden som jordbruk, miljö, medicin, samhällsvetenskap, industri,juridik och U-landsslöd. Regeringen avser alt noga följa de frågor som ärförknippade med kunskapsutvecklingen inom områdei och härvid särskilt bevaka deetiska aspekterna. Prop.1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep. MFR:s insatser är avgörande för att forskningen inomområdet skall hålla en hög internationell nivå. MFR harprioriterat elt anlal angelägna forskningsområden, däribland forskning inomområdena proteinkemi och glykobiologi. Delta är områden som är centrala föratt bioteknologiska industriprodukter, främst nya typer av vacciner ochläkemedel skall kunna utvecklas. Etl annatangeläget område MFR prioriterat för framtiden är folkhälsoforskning.Speciellt bör molekylärbiologisk epidemiologi omnämnas, vilken kommer att fåallt större betydelse för förståelsen av sjukdomsutbredning ochsjukdomsuppkomst. Tillämpad forskning med inriktning på faktiskfolkhälsoverksamhet finansieras i första hand via och . MFRprioriterar också kartlägj»ningen av människans och andra organismersarvsmassa, "genom", för all man skall kunna tillvarata kunskap avbetydelse för diagnostik och behandling av sjukdomar, och utveckla läkemedeloch andra industriprodukter. Regeringen utgår från att MFR på bästa sätt tillgodoserdessa områden inom ramen för de resurser rådet disponerar. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. att godkänner vad regeringen i slutsatser förordat beträffande . Matematisk-naturvetenskaplig fakultet finns viduniversiteten i , , , och . Förnaturvetenskaplig forskning anvisas innevarande år sammanlagt 921 034 000kronor. För /91 erhöll fakulteterna dessutom externa anslagmotsvarande av fakultetsanslagen. (Källa: ) De största fakulteterna finns i och . Istorleksordning följer sedan fakulteterna i , och . i UppsalaUniversitetet i i i UmeåInlernalionella meteorologiska institutet i Slockholm iGöteborg Till regeringens disposition 252 088 000 172 669 000 107 670 000 126393 000 1 583 000 4 487 000 4 512 000 Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. Vid dematematisk-naturvetenskapliga fakulteterna bedrivs forskning och utbildninginom de övergripande områdena matematik, fysik, kemi, biologi samtgeovetenskapliga ämnen. Inom dessa områden finns en myckel slor mängd skildavetenskapliga discipliner. Flertalet av ämnena har experimentell nalur, vilketställer speciella krav på resurser i form av lokaler och utrustning.Laboratorier och apparatur kräver kontinuerlig förnyelse för att forskningenskall kunna upprätthållas på en internationellt konkurrenskraftig nivå. Densvenska naturvetenskapliga forskningen är av hög internationell klass ochkaraktäriseras av god inlernalionell förankring. Publiceringsfrekvensen iinternationella, ansedda tidskrifter är mycket hög inom flera ämnesområden. Universiteteti prioriterar två övergripande aspekter som båda har betydelse förden naturvetenskapliga forskningen nämligen internationalisering och miljöfrågor.I studiet av tydliggörs betydelsen av dessa frågor. I Slockholmfinns som en del av fakultetens profil. Vidareprioriteras flera seklionsöver-skridande forskningsområden, astrofysik,fundamental växelverkan, materialvetenskap, molekylära livsegenskaper ochnaturresurs- och miljöforskning. Uppsalafakulielenär landets största och inkluderar även teknisk forskning. Fakultetensbeteckning kommer all ändras till teknisk-naturvetenskaplig fakultet.Tyngdpunkten finns inom den experimentella delen och selektiva satsningar påinternationellt starka områden eftersträvas. Biomedicinskt centrum erbjuder enforskningsinlensiv miljö. Här finns biologer och kemister i samverkan medforskare både från andra fakulteter och från . Vidfakulteten finns också den nationella forskningsanläggningen bedriver acceleratorbaserad forskning. Vidfakulteten i finns en tyngdpunkt inom fysik-kemi. Här finns t.ex. den nationellaforskningsanläggningen , där Tillkomsten av fysiska institutionens Prop. 1992/93:170lasercentrum öppnar också nya möjligheter för forskare inom kemi- Avsnitt 8fysik. Några av fakultetens områden är särskilt framträdande: aslrono- Utbildningsdep. mi, fysik-teoretisk fysik, synkrolronljusforskning, matematikoch datalogi, kemi, växtbiologi och ekologi, molekylärbiologi och vissa geovetenskaper. Den matematisk-naturvetenskapliga fakulteten i Göteborghar flera institutioner gemensamma med . Detta gerpositiva synergieffekter. prioriterade forskningsprofiler finnslill stor del inom naturvetenskaperna, nämligen biomedicin och bioteknik där maneftersträvar kraftfulla satsningar. Andra forskningsprofiler är den marinaforskningen med och miljöforskning där fakulteten haren med gemensam miljövetenskaplig sektion. Vid i är biologiforskningen denvolymmässigt största vid matematisk-naturvetenskapliga fakulteten. Här finnsnågra av landels ledande institutioner. Vikliga områden är molekylärbiologi,mikrobiologi, och botanik. och Centrum förmiljövetenskaplig forskning utgör andra delar av Umeåprofilen.Kemi-institutionen är största institution. En stor del av kemiforskningenrör biologiskt relevanta frågeställningar. Svensk naturvetenskaplig forskning är av god kvalitet, ochbefinner sig i många fall inom den världsledande eliten. Vid samtligafakulteter har delar av forskningen blivit föremål för NFR:s internationellautvärderingar och har mestadels erhållit mycket goda omdömen. Ett brettspektrum av forskningsområden lyfts fram som mycket framgångsrika ochangelägna, som det finns vissa strukturella förbättringar atteftersträva. En vilja lill ökad forskning orn miljöfrågor och forskninginom området cell- och molekylärbiologi förenar universiteten. På flera hållbetonas vikten av tvärvetenskapliga satsningar, då framtidens komplexa samhällekommer att kräva ämnesöverskridande forskning. Den mest livfulla forskningenåterfinns ofta just i gränsområdet mellan olika ämnen. Elt exempel ärbiologisk, kemisk och medicinsk forskning som alltmer berör samma områden samlstödjer och kompletterar varandra. Även i gränsskiktet kemi-fysik finns ellväxande forskningsområde. Inom den malemalisk-naiurvetenska[)liga fakulteten iUppsala har en utvärdering gjoris av fakultetens hela verksamhet.Internationella toppforskare engagerades i utvärderingen och lämnadevärdefulla synpunk- ter på starka och svaga sidor. I positiva ordalag nämndesframförallt astronomi, jonfysik, strukturbiologi och bioorganisk kemi. Denna typ av utvärderingar är, enligt regeringens mening,ett värdefullt instrument för fakulteterna. Resultaten ger riktlinjer förfakultetens planeringsarbete och torde vara särskilt värdefulla inför de kontinuerligaomprioriteringar som bör eftersträvas. En godförmåga alt erhålla rådsmedel betraktas allmänt som kvalitetskriterium. Enjämförelse i detla avseende mellan de matematisknaturvetenskapligafakulteterna visar att fakulteten i har den högsta andelen rådsmedel iförhållande till fakultelsmedel (). Variationerna mellan olika ämnen inomfakulteterna är dock mycket stora. Derekommendationer som gjordes i Naturvetenskapliga forskningsrådets utvärderingav den samlade svenska fysikforskningen bör utgöra utgångspunkt för elllångsiktigt förändringsarbete angående fysikforskningens inriktning ochstruktur. Det är viktigt att en god samordning och planering av områdetåstadkoms liksom en rimlig arbetsfördelning mellan universitet och högskolor.Detta motiveras bl.a. av renl vetenskapliga skäl men även av fysikens behov avmycket avancerad och dyrbar utrustning. Det är likaså viktigt om de storainvesteringar som görs på fysikområdel, bl.a. i i ,skall utnyttjas optimalt. Alla berörda instanser från rådsnivå lill enskildafakulteter bör engageras i den långsiktiga processen. Det är likaså viktigt altinternationell expertis deltager. Regeringen återkommer i annat sammanhanglill del fortsatta arbetet med della. Regeringen avser all behandla denna frågai den uppföljande propositionen om forskningar 1994. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. Regeringen finner det av största vikt all fakulteternagenomför omfattande satsningar på den grundläggande, forskarstyrda allmännabiologin. Grundvetenskaplig forskning inom områden som botanik, zoologi ochekologi med aktuella inriktningar som biologisk mångfald, för att endast genågra exempel, har elt stort inomvetenskapligt värde. Den ger oss kunskap bådeom vår omvärld och om oss själva som biologiska varelser. Den grundläggandebiologin är också basen för den medicinska forskningen. Utan förståelse för defundamentala lagar som styr celler och organismer kan inte sjukdomsframkallandestörningar botas. Grundläggandebiologisk forskning är också nödvändig som bas för den mer tillämpademiljöforskningen. Forskningen får inte alltför ensidigt inriktas påexisterande miljöproblem och därmed försumma det undersökande, förebyggandearbetet. Om förändringar i naturen skall kunna uppmärksammas, tolkas ocheventuellt åtgärdas är det essenlielll med kunskap om organismernas ochekosystemens naturliga samspel och funktion. Detla ger en kunskapsbas som kannyttjas vid framtida, okända, miljöproblem. Frånuniversiteten har redovisats behov av en rad punktvisa insatser inom olikaforskningsprofiler. Här förutsätter regeringen att lokala omprioriteringar kange utrymme för de mest angelägna åtgärderna. Inom de cell- och molekylärbiologiska områdena har nyameioder de senasie decennierna åstadkommit en revolutionerande utveckling. Vi ° P' får nu en allt djupare kunskap om grundläggande biologiskafenomen som arvsanlagens konstruktion och funktion. Delta ger i sin tur nykunskap och förståelse för en rad viktiga biologiska områden som arternasutveckling, fosterutveckling, åldrande osv. Både biologisk och medicinskforskning har dragit nytta av denna utveckling. De nya metoderna ger ävenförutsättningar för alt förklara uppkomsten av många av våra vanligastefolksjukdomar. Resultaten kan också leda lill bättre metoder för att bolasjukdomar. 1 många fall kan även svensk industri dra nytta av resultaten, bl.a.i framställningen av läkemedel. Svenska forskare har på dessa områden en framskjutenställning. Ett flertal grupper befinner sig vid forskningsfronten. Ianslagsframställningarna påpekas det generellt att del finns ett behov avökade insatser inom dessa forskningsområden som sysslar med studiet av degrundläggande livsegenskaperna: cell- och molekylärbiologi med angränsandekemiska områden som biokemi och struklurstudier av biologiskamakrokromolekyler. Behoven av ökade resurser för denna forskning bör beaktasvid den lokala medelsfördelningen. Ett av de intressanta förslagen på områdei har lämnats avUniversitetet i . avser inrätta ett . Verksamhelen bygger inle på den traditionella modellen medämnesinrikiade tjänster, utan på en kraftsamling kring en grundläggandebiologisk frågeställning med aktualitet vid den moderna forskningsfronten.Verksamhelen inriktas på s.k. programmerad celldöd, ell fenomen som kan geförklaringar i sammanhang som fosterutveckling och åldrande. En ökad förståelseför den programmerade celldöden kan också bidra lill förståelsen för hurautoimmuna sjukdomar som reumatism och tliabetes uppkommer. Även förbehandlingen av cancer och för kunskapen om infektioner kan forskning omprogrammerad celldöd vara viktig. Områdei har alltså stort gruntlforskningsvärdekombinerat med ett högt kliniskt intresse. Regeringen förordar alt sammanlagt 6miljoner kronor anvisas för uppbyggnad av ell centrum för molekylär patogenes.Av beloppet bör beräknas för den naturvetenskapligafakulteten. Fartyg för marin forskning De tre centra i , och hartillsammans ansvaret för marin forskning och viss miljökontroll längs densvenska kusten. Fartyg, anpassade för forskningens behov, är därför ett nödvändigtredskap i deras verksamhet. Tillgången på fartyg har varit olillräck- Regeringen uppdrog ål generaldirektören att föreslå organisationsform för samordnat utnyttjande av fartyg förmarin forskning.Utredaren har till regeringen överlämnat rapporten. Organisationsform församordnat utnyttjande av fartyg för marin forskning. Utredarenkonstaterar alt bristen på fartygsresurser är mest akut för den forskning sombedrivs i öppet hav. Del konstateras också alt det finns en potential av fartygi som dock nu inle är användbara för forskning. Den nuvarandeanslagsnivån ar också för låg för att täcka de centras behov av alt hyrafartyg. Förslageninnebär i korthet att lämpliga fartyg byggs om för att passa forskningens behovsamt all de centras förhyrning av fartyg samordnas. Utredningen harremissbehandlats och en sammanställning av remissyttrandena finns tillgängligpå Ulbildningsdeparlementet. Remissinstanserna är eniga i att anslagsnivåninte räcker för att täcka behoven. Många ser också positivt på förslaget altmarina centra via en samordningsfunktion hyr in ombyggda och basulrusladefartyg: Vissa remissinstanser hävdade att utredningen inte är fullständig dåfrågan om nybygge eller köp av etl begagnat fartyg inte belysts. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. Det är viktigt att de centras behov av fartyg kantillgodoses, även för forskning i öppet hav. Ett utökat utbud av fartyg somstår lill förfogande är därför en nödvändighet. Genom samordning vidförhyrning bör vissa vinster kunna uppnås. För att rationalisera de marinacentras förhyrning av fartyg bör därför en samordningsfunktion inrättas som demarina centra kan nyttja. Till följd av forskningspropositionen 1990 fördes800000 kronor till det centret i för vissa kostnader församordning avseende samtliga centra. I enlighet med della börsamordningsfunktionen placeras vid . Medel förfarlygsanvändning anvisas fortsättningsvis till de olika berördauniversiteten. För farlygsanvändning bör en resursförstärkning meil 5 000 000kronor anvisas, jämnt fördelat mellan universiteten i , ochUmeå. Frågan om hur fartygsbehovet skall kunna mötas utredsvidare inom för all ge underlag för den långsiktiga behandlingenav fartygsfrågan. Institutet skall enligt förordningen (1988:734) medinstruktion för institutet bedriva forskning och utbildning inom atomfysik ivid bemärkelse, särskilt den acceleratorbaserade atom-, kärn- ochelementarpartikel-fysiken med angränsande områden. förfysik (MSI) anvisas innevarande år ell reservationsanslag om . Verksamhelen vid MSI domineras sedan mitten av 1980-taletav uppbyggnad och forskning vid CRYRING-anläggningen. Denna är en unikaccelerator-lagringsring för lunga joner med tillhörande jonkällor som 17 1992/93. 1 samL Nr 170 germöjlighet till avancerad forskning. CRYRING invigdes Prop.1992/93:170 och experimenten har påbörjats. Mot bakgrund av att MSI föreslåsbli Avsnitt 8 integrerat i högskolan och CRYRING föreslås som nalionellllaboratori- Utbildningsdep. um har institutets organisation . NFR har genomfört internationella utvärderingar avhuvuddelen av den forskning som bedrivs vid institutet. Utvärderingarna hargivit goda vitsord. En nyorientering av institutets verksamhet mot studiet avatomära kollisioner (CRYRING) är följden av en sådan utvärdering. Design ochuppbyggnad av CRYRING har tekniskt och vetenskapligt bedömts av eninternationell expertgrupp. Gruppen har avgivit goda omdömen om anläggningen. En grundläggande princip för organisationen av den svenskagrundforskningen är att den äger rum vid universitet och högskolor och intevid fristående forskningsinstitut. Regeringen uppdrog ål Universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) att utreda förutsättningarna för en integration avinstitutet i högskoleorganisationen i . Rapporten, Överföring av högskoleorganisationen i till regeringen. UHÄ föreslog att MSI integreras i högskoleorganisationen iStockholm, med undantag för CRYRING-laboraloriet som föreslogs bli ennationell forskningsanläggning. Utredningen visar all förutom undervisningssamarbetetmed Tekniska högskolan i (KTH) förekommer samarbete mellan MSI,och bl.a. inom . ochMSI har administrativt samarbete. Utredningen föreslår att medel som nudisponeras av CRYRING förs till anslaget för nationella forskningsanläggningaroch övriga medel till högskolan saml att verksamheten drivs vidare i nuvarandelokaler. Utredningen har remissbehandlats och en sammanställningöver re missyttrandena finns tillgänglig på Ulbildningsdeparlementet. Remissin stanserna är positiva lill en integration i högskoleorganisationen. Många betonar att integrationen kan ses som etl första steg på vägen mol ett ut byggt . Det råder delade meningar bland remissinstanser na om huruvida en integration i organisationen vid KTH eller Universi tetet i är att föredra. 1 en skrivelse till regeringen från iStockholm, KTH och MSI har de tre enheterna uttryckt önskemål om attforskargrupperna vid MSI överförs efter fritt val lill antingen KTH elleruniversitetet saml att MSLs anslag delas mellan KTH och . Etl ökat samarbete inom fysikforskningen i harlänge eftersträvats bl.a. inom . Även i NFRis genomfördautvärdering av svensk fysikforskning förordas ett ökat samarbete mellari' olikafysikinriktningar. Del är också angeläget att främja elt väl utvecklatsamarbete mellan fysikforskare i . Regeringen föreslår att verksamhelen vid MSI blir gemensammellan och . Regeringen avser vidare alt göra CRYRING-anläggningentill en nationell forskningsanläggning, vilket redovisas under avsnittet omnationella forskningsanläggningar. Anslagel■ för MSI bör föras lill KTH och lill matematisk-naturvetenskapligfakultet vid . Medlen bör fördelas dem emellan iöverensstämmelse med förslag från de berörda myndigheterna. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. 1 skrivelser från Kärnkraftsäkerhet och samtSvensk förening för radiobiologi har slrålningsbiologins hotade ställningpåpekats. Slrålningsbiologin riskerar att försvinna som ämne. Av tidigare sexenheter med slrålningsbiologisk forskning finns 1992 endast en kvar. De övrigahar lagts ner bl.a. genom att professurer med denna inriktning inte haråterbesatts eller fått ändrad inriktning. Detta kaninnebära problem med tanke på strålskydd, medicinska behandlingar, informationoch deltagande i internationella strålskyddsorgan. Inte minsl denbristande säkerheten i många kärnkraftverk i närhet och den alltmeruppmärksammade radonproblematiken i våra bostäder motiverar att Sverigeuppehåller egen forskning kring slrålningseffekler på biologiska organismer.Universiteten bör la ansvar för forskningen inom detta område. Vid fleraav landets universitet finns naturvetenskapliga museer. Dessa museer hargemensamt framföri lill regeringen alt det finns stora problem inom derasverksamhet. De anser bl.a. att deras organisation är föråldrad och att derasroll inom universiteten behöver stärkas. En utredning kommer att tillkallasför att granska det statliga museiväsendet med avseende på struktur,organisation och inrikting. 1 den översynen bör frågan om de statliga museernasroll och ansvar i forskningsorganisationen tas upp. Här bör även uppmärksammasuniversiielsmuseerna samt deras framtida roll för forskning och utbildning. Den naturvetenskapliga grundforskningen ger ökadekunskaper om de grundläggande naturlagarna och bildar därigenom även basen fördé medicinska, tekniska och industriella framstegen. Det moderna samhälletsutveckling härrör till stora delar från naturvetenskapernas landvinningar. Fakulletsanslagenskapar långsiklighet i forskningen och möjliggör den infrastruktur i form avbl.a. laboratorier och utrustning som är nödvändig för den naturvetenskapligaforskningen. Regeringensförslag i del följande innebär att till de naturvetenskapliga fakulteternaanvisas sammanlagt 1 för /94. hör de därpåtvå följande budgetåren föreslås oförändrade resurser. alt godkänner vad som förordals i avsnittetSlutsatser beträffande de matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna. Prop.- 1992/93:170 Avsnitt8 Utbildningsdep. Från anslaget Polarforskning bestrids vissa kostnader förplanering och genomförande av svensk polarforskningsverksamhet i och Anlarktis.Polarforskningssekretarialel anvisas innevarande år ett reservationsanslag om19 . Polarområdenas betydelse för klimat och den globala miljönhar lett lill ökat behov av forskning. 1 har detla behov tillgodosettsgenom tillkomst . Polarforskningssekretariatethar till uppgift att främja svensk polarforskning. Främst sker del genom altorganisera och genomföra expeditioner i polarområdena. Sedan sin tillkomst 1984 har Polarforskningssekretarialelsnabbi byggt upp en omfattande forskningsverksamhet. Svenska foiskare deltarårligen i expeditioner till polarområdena. avsernu stärka forskningen i . Etl första steg var expeditionen till Nordpolenmed isbrytaren . planeras en svensk-rysk expedition längs denryska ishavskuslen från lill för all studera denarktiska tundrans ekologi. kommerforskningsverksamheten i Anlarktis att bibehållas på en oförändradambitionsnivå med årliga samordnade expeditioner tillsammans med ochFinland. Säsong-' en 1993/94 har huvudansvaret för transporter ochannan logistik. Polarforskningssekretarialel kommer att inonri nuvarandebudgetramar tilldelas utökade uppgifter i och med alt en ny svensklagstiftning införs med anledning av Antarktisfördragets miljöskyddsprotokoll.Polarforskningssekretarialel kommer att få ansvar för tillståndsgivning ochtillsyn över vistelse i . Denna uppgift sträcker sig utanförforskningens domäner och omfattar bl.a. även turister. Resultatbedömning och fördjupad prövning Redovisningen av Polarforskningssekrelariatels verksamhetvisar all del på nuvarande budgelnivå är möjligt att bedriva etl väl fungerandeforskningsprogram i och . har en polarforskningsverksamhet som omfattar ca150 aktiva forskare. engageras ca 50 forskare i expeditioner tillArktis och . En avsevärd del av forskningen sker i internationellsamverkan. Svensk polarforskning går in i en konsolideringsfas där det ärviktigt all lägga slörre vikt vid strategiska och långsiktiga uppgifter. För attgranska de vunna erfarenheterna och göra en fördjupad analys av verksamhetenuppdrog regeringen åt FRN att utvärdera svensk polarforskning. Den 25juni 1992 avlämnade FRN sin rapport, Swedish polar research: an evaluation. Dennuvarande organisationen av svensk polarforskning, där Polarforskningssekretarialelsvarar för planering och genomförande av expeditioner och är vetenskapligt rådgivande organ, ansågs avutvärderingen som bästa lösning bland olika organisalionsallernaliv. Strukturenborde dock stärkas. Utvärderingen konstaterade också att svensk polarforskninggenerellt har en hög kvalitet med god relevans för området.