prop · GG0356 · 1992-12-31 00:00:00 — 4 SOm något annat inte följer av beslut enUgt 6 9 eUer föreskrifter enUgt 11 9, är avtal meUan företag som har tiU syfte eUer resulfet att konkurren sen pä den svenska marknaden hindras, inskränks eUer snedvrids pä ett märkbart sätt föifojudna. Föntestycket gäller sänkilt sådana avtal som mnebär att 1.inköps- eUer försäljningsprisereller andra affärsvUlkor direkt eUer indirekt fastetäUs, 2.produktion, marknader, tekniskutveckling eUer investeringar begränsas eUer konttttUeras, 3.marknader eUer inköpskäUordelas upp, 4.olika villkor tillämpas förlikvärdiga transaktioner med handelspartnen, varigenom dessa fir enkonkunensnackdel, eUer 5.det stäUs som viUkor för avtalatt den andra parten åtar sig ytterUgare förpUktelser som varken till sinnattir eUer enligt handelsbruk har nägot samband med föremålet för avtalet. 59 Avtal eUer avtalsvillkor somär förbjudna enUgt 4 9 är ogUtiga. 6 9 fär beslufe om undantag firänförbudet i 4 9 for avtal som 1.bidrar tiU att förbättra produktionen eUer distributionen eUer tiU att främjatekniskt eUer ekononuskt framåtskridande. 1992/93:56 Bilaga 7 2.tiUförsäkrar konsumenterna enskälig andel av den vinst som därigenom uppnås, 3.bara ålägger de boörcfeföretagen begränsningar som är nödvändiga för att uppnä målet i 1, och 4.inte ger de berörda företagenmöjUghet att sätfe konkunensen ur spel för en väsentUg del av nyttighetema ifråga, 7 9Ett företag som viU att undantag enUgt 6 9 skaU bevUjas skaU anmäfe avtalet tiU konkurrensverket. Innanen anmälan har gjorts, kan konkurrensverket inte beslute om undantag. 8 91ett beslut om undantag enligt 6 9 skaU det anges firän vilken tidpunkt beslutet gäUer. Etenna tidpunkt fär inte sättas tidigare än tidpunkten för anmälan. BeslutetskaU gälfe för en bestämd tid cxh fir förenas med villkor och ålägganden. 9 9Ett beslut om undantag enUgt 6 9 fir förayas om villkoren i 6 9 är uppfyUda, ÅterkallelseeUer ändring av beslut om undanteg 10 9Konkurrensverket fir återkalla eller ändra ett beslut om undantag, om 1.de omständigheter som låg tiUgmnd för beslutet har förändrate i något väsentUgt avseende, 2.de som beslutet gäUer brytermot något villkor eUer åläggande som har förenate med beslutet, 3.beslutet gmndades pä oriktigaeUer vUseledande uppgifter, eUer 4.de som beslutet gällermissbmkar undantaget. fiaU som avses i fönfe stycket 2-4 fär beidutet återkallas med retroaktivverkan. !ifi Regeringen eUer den myndighet som regeringen bestämmer fir föreskriva omundanteg från förbudet i 4 9 fÖr gmpper av avtal som uppUer villkoren i 6 9(gmppundantag). Sälänge ett gmppuncfentag gäUer behöver ett avtal som uppfyUer villkoren igruppundantaget inte anmälas enligt 7 9 för att bevUjas uncfentag. Sådana avtalfir dock anmälas. 12 9Konkurrensverket fär beträffande ett avtal för vilket gmppundantag gäUer återkaUa undantaget, om avtalet har följder som är oförenUga med 6 9. 13 9Missbruk frän ett eUer flera företegs sida av en dominerande ställning på den svenska marknaden är förbjudet. 1992/93:56 Bilaga 7 Sädant missbruk kan särskUt besfe i att 1.direkteUer indirekt påtvinga någon oskäliga inkis- eller försäljningspriser eUerandra oskäUga affärsvillkor, 2.begränsaproduktion, marknader eUer teknisk utveckling tiU nackdel för konsumenterna, 3.tillämpaolika vilUcor för likvärdiga transaktioner med handelsparmen, varigenom dessafär en konkurrensnackdel, eUer 4.StäUasom villkor för avtal att den andra partea åtar sig ytterligare förpliktelsersom varken tiU sin natur eUer enligt handelsbruk har nägot samband medföremålet för avtalet. 14(kan efter ansökan av ett företag förklara att ett avtal eUerförfarande, enUgt för verket tiUgängUga uppgifito', inte omfattas av nägot avförbuden i 4 eUer 13 9 och att det därför inte finns anledning för verket attingripa enligt denna lag (icke-ingripandebesked). 159 Ettbeslut om icke-ingripandebesked utgör hinder för konkurrensverket att beslufeom äläggande enUgt 16 9 fönte stycket eUer föra talan om konkurrensskadeavgiftenUgt 219- fir dcxk återkalla beslutet, om 1.deomständigheter som låg tiU gmnd för beslutet har förändrats i något väsentUgtavseende, 2.beslutetgrundades på oriktiga eUer vUseledande uppgifter, eUer 3. ändrar rättstiUämpningen så, attavtalet eUer förfiarandet som omfattas av beslutet faUer under förbuden i 4 eUer 13 9- Åtgärder mot förbjudna konkunensbegränsningar 16 9 fär ålägga ett företag attupphöra med överträdelser av förbuden i 4 eUer 13 9- Åläggandet fär förenas med vite. Om konkurrensverket i ett visst faU beslutar att mtemeddefe ett åläggande enUgt fönte stycket, fär göra det påansökan av ett företag som berön av överträdelsen. 17 fi Ett äläggande enUgt 16 9 gäller ,om något annat inte bestäms. 18 fi Om det finns synnerUga skäl för det, firåläggande enUgt 16 9 meddelas för tiden tiU dess frågan slutiigt har avgjorts. 19fi prövar frågor om äläggande enUgt 16 91 fär domstolenbeträffande ett avtal som uppfyUer både 4 och 6 99 på yrkande av part besluteom undantag enligt 6 9- Därvid tiUämpas 8 9-1 fräga om avtal som mte haranmälts enligt 7 § fär tidpunkten från vilken beslutet skaU gälfe inte sättastidigare än tidpunkten för beslutet. 20fiKonkurrensverket fär fömya, återkaUa eUer ändra ett beslut enUgt -19 9. DärvidtUlämpas 9 och 10 99. Prop.1992/93:56 Biiaga 7 21 (Tingsrätten fär på ansökan av konkurrensverket beslute att ett företag skaU betafe en särskUd avgift (konkurrensskadeavgift), om företaget dier nägon som handlar på företagete vägnar uppsåtligen dier av oaktsamhet har 1.överträtt fölbuden i 4 eUer 139> dier 2. åsidosatt ett villkor eUer åläggande som harbeslutats med stöd av 8 9 andra stycket 22 fiKonkurrensskadeavgift skaU fastetällas tiU lägst fiem tusen krcmor och högst fem mUjoner kronor eUer av företagete årsomsätming enUgt det bokslut som senast har fastäUts då talan väcks, vilketdera som är högst. Riktastalan mot flera företag skall avgiften fastetällas sänkUt för vart och ett avdem. 23 9När konkurrensskadeavgift fastetäUs skaU sänkUd hänsyn tas tiU hur aUvarUg överträdelsen är och hur länge den har pågått. Iringa £aU fär företaget befrias från avgiften. 24 9Konkurrensskadeavgift enligt 21 9 försfe stycket 1 fär inte påföras för åtgärder som har vidtegits 1.efter anmälan enligt 7 9 elleransökan enligt 14 9 och före det beslutet med anledning av anmälan elleransökan vann laga kraft, om åtgärderna Ugger inom ramen för den verksamhet sombeskrivs i anmälan eUer ansökan, eUer 2.under tid cfeicke-ingripandebesked har gäUt, om mte icke-ingripan-debeskedet har äterkalfetemed stöd av 15 9 andra stycket 2. Vadsom sägs i fönte stycket 1 gäller dcxk inte om konkurrensverket inom en månadfrån det anmälan eller ansökan har gjorte förklarar att verket anser att 4 9 ärtillämplig och att det inte finns skäl att tillämpa 6 9 eUer att 13 9 ärtillämpUg. Ett sådant beslut får meddefes bara om det är uppenbart att undantageUer icke-ingripandebesked inte kan bevUjas. 25 9 llU säkentäUande av anspråk påkonicurrensskadeavgift fär tingsrätten beslute om kvantad. Därvid gäller itillfempUga delar vad i 15 kap. är föreskrivet om kvarstedför fordran. 269 Konkurrensskadeavgift fårinte påföras, om inte ansökan har delgette den som anspråket rikfes mot från det överträdelsen upphörde. Enpåförd konkurrensskadeavgift bortfialler när har gått från det domenvann laga kraft. 27 9Om ett företag uppsåtiigen eller av oaktsamhet överträder förbuden i 4 eUer 13 9, skaU företeget ersätta den skada som därigenom uppkommer för annat företag eUer avtalspart. 1992/93:56 Bilaga 7 RätttiU sädan ersätming är förlorad, om talan inte väcks inom fem är frän detskadan uppkom. 1992/93:56 Bilaga 7 Företagsfnvärv (28-43 99) 44 fiTalan om uttlömande av viten som förelagte med stöd av denna lag fön vid tingsrätt av konkurrensverket. I fräga om vite som domstol har förelagt på talan av ett företag fär talan om utdömande föras även av företaget. 45fi Sä snart en anmälan enUgt 79 eUer en ansökan enUgt 14 9 som rör ett avtal har kommit in tiUkonkurrensverket skaU verket berecfe de parter i avtalet som inte är anmälareeUer sökande tiUfäUe att yttra sig över anmälan eller ansökan. 46fi Följande beslut avkonkunensverket får överklagas hos : 1.beslut i fråga om undantagenUgt 6, 9, 10, 12 och 20 99, 2.beslut i firåga omicke-ingripandebesked enUgt 14 och 15 99. 3.beslut om åläggande enligt 16 9försfe stycka, och 4.beslut i firåga om åläggandeenUgt 18 §. Konkurrensverketebeslut enUgt 24 9 andra stycket fär bara överklagas i samband med överklagandeav det beslut varigenom verket slutUgt avgör ärendet. Konkurrensverketeövriga beslut enUgt denna lag fir inte överkfegas. Rättegängsbestämmelseri mål om konkurrensskadeavgift 47 fiSttxkholms tingsrätt prövar frågor om påförande av konicurrens- slcadeavgift enUgt 219- Frägorom kvantad innan talan har väckte prövas cxkså av . 48fi Talan mot tmgsrättens domeUer beslut i mål som avses i 47 9 fon hos . 499 Om något annat inte följer avdenna lag gäUer i fråga om rättegången i mål som avses i 47 cxh 48 99 itiUämpUga defer vad som är föreskrivet i om tvistemål variförUkning inte är tiUåten. Vadsom i 49, 50 och 52 kap. rättegångsbaUcen sägs om hovrätt skaU därvid i StäUetgälfe . 50{ Beöäffiande konkurrensverket gäUw i mäl som avses i 47 och 48 99 i Bilaga 7StäUet för bestämmelsema i om föreläggande för part och parteutevaro i tvistemål vad som är föreskrivet för åklagare. SänkUtom företagsförvärv (51-55 99) Uppgiftsskyldigheto(± tvängsmedd (56-84 99) 1.Denna lag träder i kraft den 1januari 1993. Ifräga om avtal som föreUgger när denna lag träder i kraft cxh beträffande vilka parteraa firån Ucraftträdandet anmäler för undantag enUgt 6 9 cUer ansöker om icke-ingripandebesked enUgt 14 9 gäUer följande: 1.5 och 16 99 skaU inte tillämpasförrän tvä månader efter den dag då konkunensverket meddelat beslut medanledning av anmälan eUer ansökan, 2.konkurrensskadeavgift enligt 219 dier skadestånd enUgt 27 9 för överträdelser av förbudet i 4 § får intepåföras eUer utgå för åtgärder som har vidtagite före den tidpunkt som anges i1, om åtgärderna Ugger inom ramen för den verksamhet som beskrivs i anmälaneUer ansökan. Ifråga om avtal eller förfaranden som föreUgger när denna feg träder i kraft och som är förbjudna enligt 4 eller 13 9 skaU förbuden i 4 eUer 13 9 inte gälfe, om avtalen eller förfarandena frän lagens ikraftträdande 1. ändraspä sådant sätt att de uppfyUer villkoren för gmppundantag som beslutete med stöd av 11 9. 2.ändras på sådant sätt att deinte längre omfattas av 4 eUer 13 9. eUer 3.upphör att tiUämpas. Vadsom sägs i fönte stycket 1 utgör dcxk inte hinder för konkurrensverket attåterkaUa undantaget för ett avtal enligt 12 9* Sammanställning av remissyttranden över promemorian (Ds1992:18) Ny konkurrenslag ,, Stetens jordbmksverk. Närings- cxh teknikutvecklingsverket(), , Patenl-cxh registteringsverket (PRV),Stetskontoret, (), MarknadsdomstoJen,(), Stetens pris- cxh konkunensverk (SPK), Sveahovrätt, . Kammarrätten i , Sydsvenskahandelskammaren, , -juridiska fakultetenämnden, - juridiska fakultetsstyrelsen,. , ,, , , (), (),Svenska kraflverksföre-ningen, . , , , ,Ktx)perativa institutet (Koopi), (), , , , , . har anslutit sig tiU de synpunkter som framförte av . har utöver eget yttrande insfemt i Företegamas riksorganisationsyttrande. 2.Konkurrensbegränsandesamarbete mellan företag och missbruk av dominerande ställning majoritet av remissinstansema är positiva till förslaget att EG:smateriella konkunensregler sfer som förebild för en ny svensk konkunenslag. Fleraremissinstanser från näringslivet är dock negativa till att de materiellareglema förenas med ett administrativt förfarande av samma slag som EG:s. Någrainstanser, t.ex. , anser att anpassningen till EG:sregler inte bör ske före ett EG-medlemskap. och är negativa eller tveksamma tillförslaget. anser sig inte kunna te ställning tillförslaget utan preciseringar i dette. 1992/93:56 Bilaga 8 Domstolsverketlämnar promemorians försfeg i huvudsak utan erinran. Kommerskollegiumhar inget att invända mot att man i förslaget till ny konkunenslag tar stegetfullt ut cxh anpassar den svenska konkunenslagstiftningen till EG:skonkunensregler. Närings-och teknikutvecklingsverket (): har i sitt tidigare yttrande överkonkunenskommitténs betänkande framhållit att konkunens i sig inte böruppfatfes som ett självändamål utan endast som ett medel som under vissafömtsättningar leder tiii en effektiv allokering av tillgängliga resurser.Frän dessa principiella utgångspunkter och under ideala förhållanden ter sigenligt verkets mening den s.k. missbmkslinjen vara att föredra framför den nuföreslagna s.k. förbudslinjen. I den praktiska tilllämpningen blir docksannolikt skillnadema mellan dessa båcfe ansatser av mindre betydelse. Detviktiga är enligt uppfattning att varje interventionistiskkonkunenspolitik måste bedrivas med stor urskiljning och omdöme för att intekomma att motverka sitt syftemål. Enligtartikel 56 skall ärenden som enligt omsättningskriteriet skall handläggas avESA-EFTA Surveillance Authority, men som berör handeln mellan EG-länderhandläggas av . vill i dette sammanhang fästeuppmärksamhet pä att EG tenderar att i praxis ge det s.k. samhandelskriterieten mycket vidsträckt tolkning. Enligt konkunenskommitténs uppfattning harsåledes uttalat att det s.k. samhandelskriteriet är uppfyllt omhandeln påverkas indirekt eller potentiellt. Det finns alltså inget krav påfaktiskt påvisbara effekter utan det räcker med att handeln kanpåverkas. Vicfere innebär dette att en konkunensbegränsning kan påverkasamhandeln även om de involverade företegen är belägna inom samma land. I detfall denna vidsträckte praxis skulle tillämpas cxkså inom ramen förEES-avtalet, skulle en betydande oklarhet, en gråzon, uppsfe beträffandekonkunensfömtsätmingama i svenskt näringsliv. DåEG-rätten i princip har företräde framför nationell lagstifining skulle ensådan tolkning medföra en betydande ovisshet hos svenska företeg om vilketrättssystem som vore det tillämpliga i varje enskilt fall. Ovissheten kan i sigantes bidra till ökade kostnader för företeg cxh i siste hand konsumentema.Förhållandet med parallella normsystem som i stora delar kommer att rörasvenska företeg och marknader karaktäriseras av konkurrenskommittén som ett besvärligtproblem. delar denna uppfart ning. Likväl kan mankonstetera att kommittén i sitt förslag inte lämnar någon systematisk analys avi vilka avseenden förslaget avviker från EG:s kon- kunensrätteller förhåller sig till denna rätt. Även promemorian brister i Prop.1992/93:56 dette hänseende. Såledesanförs som ett av motiven till det nya förslaget att kommitténs förslag medförstor osäkerhet om förbudens räckvidd. Enligt uppfattning är denosäkerhet som en tillämpning av i dels EES-sammanhang och delsdet nationella sammanhanget även den betydan de. Parallellalagstiftningar skapar osäkerhet och kosmader för aktörema på marknadema cxhövervägande skäl talar därför för att promemorians förslag bör genomföras. AffärsverketSvenska Kraftnät: tillstyrker förslagen om en ny konkunenslag.Vi anser att den svenska konkunenslagen behöver stärkas cxh anpassas till vadsom finns inom EG. Förslagen kan få stor betydelse för elmarknaden. Patent-cxh registreringsverket (PRV): PRV har utifrån de inttessen verket har atttiUvarate inga synpunkter på förslaget. Verket vill dcxk gäma framhålla att dettorde vara lämpligt att i dette lagstiftningsärende te upp konkunensbesfemmelsemautanför EES' huvucfevtal för att härigenom få en bättre överblick avrättsområdet. Stetskontoret:Oavsett EES-avtelet cxh om blir medlem i EG eller ej, bör det enligtStetskontorets mening vara en fördel att nu få en konkurrenslagstiftning somliknar den som våra viktigaste handelspartners cxh konkunentiänder har. I detteperspektiv är det motiverat att te de ytterligare steg för utvecklingen avkonkunensrätten som anvisas i promemorian. Förbudsmcxlellenlägger det primära ansvaret för de konkunensrättsliga överväganden somlagstiftningen kräver där det hör hemma, dvs. regler förvad som är tillåtet respektive förbjudet ökar fömtsebarheten (xh därmedrättssäkerheten. Av dessa skäl bedömer Stetskontoret att effektiviteten ikonkunensvården bör öka väsentiigt vid en övergång till förbudsprincipen,fömtsatt aU tillsyn och dispensordning fungerar. kan därvid dra nytteav de erfarenheter som gjorte av konkunensbegränsningars effekter inom EG:sstöne marknad och framför allt av hur tillämpningen fungerar. Förbudsprincipenmed kompletterande dispensmöjligheter kräver ett mer reglerat förfarande än denrelativt fria, förhandlingsinriktede prövning som har varit utmärkandeför tilllämpningen av de svenska konkunensreglema. Ipromemorian antyds att det kan vara möjligt att åstedkomma ett "admini- Prop. 1992/93:56 strativt smidigare" system genom att konkunensverket gerut allmänna räd Bilaga 8 eller riktlinjer för att informera företegen omkonkunenslagens tillämpning. Allmännaråd är inte rättsregler. Alltför stor tilltto tiU en myndighefe allmänna rådkan därför vara till nackdel för rättesäkerheten. Det finns enligtSfetskontorets mening också en risk för bindningar, som för framtiden kanförsvåra myndighetens artiele. tillstyrker i allt väsentUgt förslagen i promemorian. Skälenför att i möjlig mån harmonisera en ny konkunenslag med EG:s, EES- txhESA-avtalens samt den föreslagna svenska EES-lagens konkunensregler är tungtvägande. Visserligen kan ifrågasattes om i sak är denbäste förebilden i alla avseenden. De har dock visat sig ha storgenomslagskraft och kan väntas bli en besfeende gmndval för konkunensrätten iEuropa. Som anförts i promemorian kommer de under alla förhållandenatt i hög grad ha betydelse för det svenska näringslivet. Mot denna bakgmnd ärenligt mening argumenten för all utforma en ny svensk konkunenslagenligt det nu framlagda förslaget övertygande. Förslagetinnebär att konkunenslagen skall bygga på förbudsprincipen i stället för som numissbmksprincipen. kan sägas vara en principiellt genomgripandeomläggning. I praktiken är dock förändringama mindre dramatiska. Även om vissakonkunensbegränsningar kommer att bedömas annoriunda i det nya systemet, byggersystemen i väsentiiga avseenden på liknande gmnd. Sakbedömningama irättetillämpningen enligt de båcfe systemen skiljer sig därför knappas på någotavgörande sätt. (): NO ser positivt på förslaget till ny konkunenslag i de delar sompresenteras i departementspromemorian. En rad starka sakskäl talar för enövergång till likalydande regler cxh samma gmndläggande förbud motkonkunensbegränsningar som inom EG. Försåväl företegen som för de tillämpande myndighetema måste det betraktes somfördelaktigt att de två regelsystem som kommer att gälla parallellt får sammautformning. Principema för bedömningen av skilda konkunensbegränsningar börvara de samma oavsett om en konkunensbe gränsning har samhandelseffekt ellerej. Iett ingångsskede kan denna kontrollstetionsfunktion komma att innebära att enrelativt stor mängd av de då redan existerande avtalen kan komma under prövningunder fömtsättning att avtalspartema viU ha dem kvar. Att så kan bli fallet kandock inte tolkas som att systemet medför en onödig byråkrati. Kontrollsystemetär välmotiverat från samhällsekonomiska ut- gångspunktergenom alt många avtal som bör förbjudas tidigt kommer in Prop. 19J2/93:56 för granskning. Detpåpekas i promemorian, att tillämpningen inte kan bli helt överens-stemmandemed EG-rätten. Vid den svenska rättetillämpningen bör dcxk sådana aspekter somi det enskilda fallet inte har relevans för nationella svenska förhållandenkunna i huvudsak sållas bort. En sådan faktor är den strävan mot integrationmellan EG-ländema som har betydelse cxkså för tillämpningen av EG:skonkunensregler. Något motsvarande behov av integration inom finns juknappast. EG-rätten bör ses som ett konkunensrättsligt system som tillväsentiiga delar överensstämmer med motsvarande system i de stora västiigamarknadsekonomiema. Det förhållandet att EG-rätten avser samhandel mellan EG:smedlemssteter skall inte uppfattes sä att den inte passar för att hanterakonkunensen inom ett land. Såsom nämnts ovan har cxkså flera länder undersenare år valt att införa nationell konkunenslagstiftning av liknande slag somEG:s konkunensregler. Däremot kan man säga att i den mån integrationssträvandeninom EG kommit att påverka konkunensrätten så har syftet varit att specifiktsäkerställa att inte handeln över gränsema mellan medlemsstetema försvårasjämfört med handeln inom länderaa. Eftersom avser att överte EG-rättenskonkunensregler endast för tillämpning nationellt bör därför den EG-praxis somförestevas av integrationssträvandena ttoligen normalt inte bli aktuell vid densvenska rättstillämpningen. Den i promemorian påvisade tolkningssvårighetenborde därför inte medföra några stöne problem. Vidtolkningen av EG:s rättspraxis måste vidare beaktas att de konkunensbegränsningarsom prövats har haft EG-dimension, eller i vart fall märkbar effekt påsamhandeln och på konkunensen på en väsentiig del av EG-marknaden (i engelskaversionen "a substantial part" vilket mer antyder att den geografisktrelevante marknaden i fråga måste vara av någorlunda betydelse). För att uppnåen effektiv konkunens på den svenska marknaden måste självfallet regleraatillämpas utifrån en svensk dimension. Vad som är märkbar effekt får såledesprövas utifrån konkunenssituationen på den svenska marknaden. Ipromemorian anförs att konkunensbegränsningskriteriet i siste hand förutsätterett konkunenstest. Vilka avtal som kan anses ha till syfte eller resultet attkonkunensen på marknaden hindras, inskränks eller snedvrids på ett märkbartsätt får hanteras med utgångspunkt i de erfarenheter cxh den praxis som finnsinom EG. NO vill bara påpeka att promemorians uttalande, såsom NO uppfattetdette, ej är helt konformt med EG:s tillämpning. Vad man vid denna prövningfrämst synes beakte är storleken på de samarbetande företegens marknadsandel.Är denna i någon mening signifikant torde samarbetet ofte anses hamna inomramen för förbudet. egentiigtkonkunenstest där måttetocken är en effektiv konkunens görs i Prop.1992/93:56 stället vid prövningen om undanteg från föibudet skall beviljas. (): SPK:s gmndläggande syn på behovet av en skärptkonkunenslagstifming ligger fast. Enligt verkete uppfattning innebär det idepartementspromemorian redovisade lagförslaget väsentliga förbättringar på enrad punkter jämfört med konkunenskommitténs förslag till ny konkunenslag. EnligtSPK:s mening bör det konkunensfrämjande systemet präglas av ett legalistiskisynsätt. Med ett legalistiskt synsätt avses här ett syslem som präglas avlångsiktighet, kända och objektiva regler, en stark integritet hos deregeltillämpande organen och möjlighet att överklaga beslut till domstol somhögste instans. Departementspromemorians förslag innebär en över gång till enkonkunenslagstiftning som helt bygger på förbudsprincipen -bortsett frånreglema om förvärvskontroll, som inte behandlas i promemorian. En renodladförbudslagstiftning tiUgcxloser de här berörda kraven på ett betydligt bättresätt än konkurenskommitténs utvidgade förbud inom ramen för ett blandat system. Detär uppenbart aU prövningen enligt den föreslagna förbudslagstifmingen skallbygga på ett renodlat konkunenstest. SPK vUl i dette sammanhang understrykavikten av att också besfemmelsema om förvärvskonttoU i den nya lagen utformaspå ett sådant sätt att det inte uppstår någon tvekan om att prövningen skallbaseras på ett rent konkunenstest. Enenligt SPK:s mening väsentiig fördel med att införa en konkunenslagstiftningsom mycket nära ansluter till EG:s torde dock ligga i att det svenskanäringslivet slipper anpassa sig till två skilcfe regelverk. Konkurrensrätteninom EG, med den omfattande rättepraxis som utvecklate är utantvekan komplicerad. De svenska företegen kommer både genom den faktiskaekonomiska integrationen och genom konkunensregler-nas vidgade räckvidd tillföljd av att ha anledning att noggrant uppmärksamma om deras ekonomiskadispositioner kan sfe i strid med de europeiska konkunensreglema.