prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Riksdagsbeslutet syftar till att åstadkomma tydUgareansvarsförhållanden vad gäller organisation och former för medelstilldelning.Beslutet innebär bl.a. att koncemen skall upplösas samt alt moderbolaget skallavvecklas och dess uppgifter övertas av programbolagen. ABskall för statens räkning svara för förvalmingen av randradiomedlen. Moderbolagets aktieägare förklarade dock i engemensam skrivelse att del enligt deras uppfattaing inte kommeratt kunna bildas några ägargmpper såsom fömtsätts i beslut. Mot bakgmndav ägaraas uppfatming tillkallade regeringen en särskild uttedare med uppdragatt lägga fram förslag om hur public service-företagen bör ägas (Dir. 1992/93:100). Utredningsuppdraget bör vara slutfört den 31 januari 1993.Regeringen avser att därefter återkomraa till raed förslag om hurägarfrågan bör lösas. Regeringens skrivelse (skr. 1992/93:147) tiU riksdageninnehåller en redogörelse för de åtgärder regeringen vidtagit och ämnar vidtamed anledning av ägaraas besked. Ägama och moderbolaget kvarstår till den 1juli 1993 medan ägarfrågan utteds. De ändrade förutsätmingama avser endastägandet till public service-företagen. I övrigt genoraförs beslut riksdagsbeslut innebär att de tteprogramföretagen skall inge anslagsframställningar tiU staten. Iriksdagsbeslutet föratsätts art anslagsframställningaraa särskilt komraer attinnehålla en redovisning av utfallet av verksamheten i förhållande tilluppdraget och de riktlinjer som gäller, bl.a. beträffande användningen avreformmedlen, åtgärder med anledning av rationaliseringskraven särat såvälprogramutbudet i stort som insatser för funktionshindrade, invandrare ochspråkliga minoriteter. fömtsätts redovisa de uppgifter soraföljer av bolagets förvalming av randradiomedlen samt viss programstatistik.Vidare betonades att programföretagen i sina resp. anslagsframställningar börpresentera planer, som bör vara rullande, över tUltänkta insatser när det gäUeråtgärder för funktionshindrade. Public service-företagens anslagsfrarastallningarför brister i vissa avseenden. Till en del kan detta förklaras av attbolagens anslagsfrarastallningar har koramit till i etl skede dä denorganisatoriska strukturen varit föremål för förändring. Den allmänna åsikten att public service-företagenskall ha en publicistiskt oberoende ställning utesluter inte att fuU insynskall kunna ges i bolagens förvalming och att bedömningar aveffektivitetsfrågor m.ra. skall kunna göras. Även bolagens uppfyllande av deallraänna och särskilda riktlinjeraa för programverksamheten skall kunnaföljas upp. Regering och riksdag bör sålunda 16 1992/93. kunna erhåUa en merutförlig redovisning av företagens planer och utfaUet av Prop. 1992/93:100dessa, utan att för den skull public service-företagens integritet kan hotaseller gjj 12 att uppgifter offentliggörs som kan ge andra aktörerkonkurrensfördelar. För att regeringen i sina kommande redovisningarskall kunna ge ett gott underlag fömtsätter jag art pubUcservice-företagen i kommande års anslagsframställningar koraraer attutförligare redovisa hur verksamheten har bedrivits samt hur reformmedlen haranvänts och vilka rationaliseringsåtgärder raan har vidtagit Jag anser det vara värdefuUt att publicservice-företagen redan nu bygger upp sådana redovisningar sora dels äruppföljningsbara raed de redovisningar sora lämnats av raoderbolaget under desenaste åren, dels kan Ugga till grand för bedömningar om vilka föratsättningarsora bör gälla för verksamheten inför den avtalsperiod som inleds den 1 januari1997. Jag har för avsikt att återkomma angåendeinnehållet i anslagsframställningaraa i enlighet med vad jag nu anfört. Radiotjänst i () har i enutvärdering av lagen om TV-avgift föreslagit vissa förändringar iavgiftslagstifmingen. Jag avser att senare återkomma med eventueUa förslag somkan komma att innebära vissa justeringar av Radiotjänsts föratsättaingar. I enlighet med riksdagsbeslut ärmedelstilldelningen för faststäUd. För de resterande åren avavtalsperioden skaU medelsanvisningaraa endasl anpassas till förändringar i detsärskilda mdexet och justeras enligt det aktuella årets reformtUlskottrespektive rationaliseringskrav. Den värdesäkrade nivån på medelstilldelningenbör säledes Ugga fast och relationema meUan program bolagens medelstiUdelningvara oförändrade . MedelstiUdelningen skaU vara samlad och inteinnehåUa specialdestinerade belopp. I medelstilldelningen ingår därmedkostnader för utsändnings- och programinsamlingstjänster, för kapitalkostaader,för vissa byggnadsinvesteringar samt för beredskapsåtgärder. Programföretagenfår inora tillgänglig ekonoraisk rara göra de prioriteringar sora krävs för artuppfyUa raålen. får public service-förelagentillsammans en reformram ora 150 rakr , sammanlagt 450mkr. Vidare ställs ett rationaUseringskrav på public service-företagen om 100mkr för vart och ett av . De raedel sora frigörs genoraytterligare rationaUseringar får behällas för reforminsatser. Den sammanlagda medelsanvisningen för tillpublic service-företagen är 4 (prisläge). TUlgängligaraedel för fördelas enligt en s.k. fördelningsnyckel raed 2 ,eUer , till , 1 , eller , tillSveriges Radio och , eller , till Utbildningsradion. Dennarelation mellan programbolagens medelstilldekiingar skall vara oförändradunder avtalsperioden. Om public service-företagen kommer överens om att fördelaansvaret för olika gemensamma funktioner sig emellan möter det från minutgångspunkt inga hinder om programbolagen justerar medelsfördelningen. Jag harerfarit att vissa sädana justeringar kommer att göras. Jag förutsätter att detråder samförstånd meUan prograrabolagen vid sädana justeringar. Vidraina beräkningar av medelstUldelningen till public service-företagen Prop.1992/93:100 för har jag utgått från de ekonoraiska föratsättaingar somgäller för gjj j2 i enUghet med 1992 årsriksdagsbeslut Förslagen innebär dels en uppskrivning av programföretagensmedelstilldelning för i förhållande till indexförändringen, dels ettresurstillskott om och en rationaliseringskrav om IOO mkr (båda angivnai prisläge). Kompensation för kostoadsutvecklingen skallfr.o.ra. ges på följande grander: av kostaadema (löner)skall räknas upp raed genorasnittspåslaget enligt slutet avtal för helaSAF/, medan (priser) räknas upp enligt konsumentprisindex medeffektema av livsmedels- och boendekostaadema frånräknade. I enUghet med beslul 1992 skaU programföretagenfinansiera Radiotjänst i Kimna AB:s (RIKAB) verksamhet genora ägartillskott iproportion tiU ägarandelamas storlek. Mot bakgrand av att publicserviceföretagens ägare och raoderbolaget kvarstår tUl den 1 juU 1993 raedanägarfrågan utteds, kommer inte riksdagsbeslutet nu genomföras såvitt avser attaktierna i skall fördelas raellan prograraföretagen. De tteprograrabolagen skall tillskjuta erforderliga raedel, i relation till storiekenpå resp. programbolags medelstiUdelning för RIKAB:s verksamhet MedelstUldelningen tiU börför uppgå tUl 2 prisnivå. Medelstilldelningen till bör förår 1994 uppgå till 1 prisnivå. Medelstilldelningen till bör för uppgå tiU prisnivå. Jag har därvid räknat med en rationaUseringraotsvarande samt ett reformuUskon om (båda i 1989 årsprisläge) för de tte public service-företagen tUlsammans. Uttedningen(U 1991:09) ora rayndighet för radio- och TV-sändningar tUl allmänheten har isitt betänkande (SOU 1992:36) Radio och TV i ett lämnat förslag tillorganisation för en samraanhållen cenlral rayndighet för radio- ochTV-sändningar till allmänheten. Den nya myndigheten avses ersätta ,och och även ansvara för de myndighetsuppgiftersora tillkoraraer på gmnd av t.ex. nya slag av sändningar uU aUraänheten. Ibetänkandet föreslås att den nya rayndigheten skaU ttäda i fimktion den 1januari 1993. Utredningens betänkande har reraissbehandlats.Meningarna är delade bl.a. när det gäller om uppgiften att meddela olika slagstillstånd skaU hanteras inora sararaa organisation sora granskningen eller omdessa olUca uppgifter skall bedrivas inora skilda organisationer. Enligt rainuppfattning bör dessa frågor övervägas ylterligare . Jag räknarmed att en proposition skaU kunna föreläggas i början av riksmötet1993/94. I föregående budgetproposition informerade jag omatt den fördjupade prövningen av de berörda myndigheternas verksamhet, som enligt rege- 243 ringensdirektiv skulle ha gjorts inför /93, har skjutits upp två Prop. 1992/93:100 budgetår och att förslag ora treårsbudget avses framläggas ibudgetpropo- gjj 12 sitionen (jfr. prop.l991/92:100 bU.12 s.147-148). Vid min medelsberäkning för Radionämndensverksamhet under /94 har jag tagit hänsyn till löneökningar ochtill prisutvecklingen. Medelsanvisningen för /94 bör uppgå tiU . Därav ulgör medlen för förvalmingskosmader och raedlenför lokalkostaader . Jag utgår därvid från att ökade kostaader tillföljd av översättaingar till svenska av anraälningar på andra språk kan täckas.Rationaliseringskravet har inte tUlämpats. Medlen för Radionärandensverksarahet utbetalas, i lUchet , från mndradiokontot. Mittförslag till medelstiUdelning för den med TV-avgifter finansierade radio-ochTV-verksamheten samt för Radionärandens del framgår av följandesammanställning. Beloppen anges i mkr. 1993 1993/94 1994 2 604,51 2 798,12 1462,71 1571,52 196,11 210,72 4,3654 IPrisläge 1990 2prisläge 1991 3prisläge 1991/92 '»Prisläge 1992/93 Det samlade underskottet på randradiokontot var239,7 rakr vid utgången av och 254,8 rakr vid utgången av juni . Kostaadsökningama har varit av denstorleksordningen att det nu står klart att randradiokontots saldo vid utgångenav året blir negativt. Som en följd av bl.a. an den svenska kronan deprecieratsgår det äimu inte att raed någon störte precision föratse underskottetsstorlek. Först , när resultattäkning och balansräkning förmndradiokontot upprättats, koramer en säker uppgift att finnas. Vidare komraervissa delar av s.k. krisuppgörelser att inverka på publicservice-företagens kompensations-index. De faktorer sora är avgörande för behållningen pårandradiokontot är dels storleken på public service-företagenskorapensationsindex, dels antalet TV-avgiftsbetalare. Även intäkteraa frånkoncessionsavgiften av () samt överföringama frånSvensk påverkar randradiokontot Vid raina bedöraningar av TV-avgiftsutvecklingenunder har jag utgått från att antalet TV-avgiftsbetalare förblir oförändrat ca 3,3 mUjoner , an Svensk Rundradio tillför 213,6 rakr (i 244 prisläge) underperioden 000, art Svensk Rundradio överför i>rop. 1992/93:100 0,7 %av genomsnittet av bolagets eget kapital tiU mndradiokontot gjj 121994, att (TV4) tillför en fast koncessionsavgift på 50mkr per kalenderår (prisläge) samt att Nordisk Televisionsannonsintäkter kommer att överstiga 1993 och 1994, vilket medför att enrörUg koncessionsavgift komraer att överföras tUl mndradiokontot 1994 och 1995.Jag har också utgått från alt kompensationsindex inteöverstiger . Dämtöver har jag haft som riktmärke att underskottet pårundradiokontot successivt bör kunna hämtas in . Om föratsättningama inte utvecklas alltförogynnsamt samt om TV-avgiften höjs med den , börtmderskottet kunna vara helt borta vid slutet av . Jag förordar således att TV-avgiften fr.o.m. den 1januari 1994 höjs till . Avgiften för en tremånadersperiod blirdärmed i stället för . Min förslag rörande TV-avgiften fömtsätter attlagen (1989:41) ora TV-avgift ändras. Förslag härttU har upprättats inoraKulturdepartementet och bör fogas tiU protokollet som biUiga 12.10. Lagförslaget rör i och för sig ell sådant ämne somavses i 8 kap. 18 § andra stycket regeringsformen. EnUgt min raening äreraeUertid lagändringen av sådan beskaffenhet att lagrådets ytonde inte behöverinhäratas. JagherastäUer att regeringen föreslår att 1.anta förslaget tUl lag oraändring i lagen (1989:41) ora TV-avgift, 2.godkänna mitt förslagtiU medelsberäkning för den avgiftsfinansierade verksamheten som bedrivs avSveriges , och Pi£. 3.godkänna mitt förslag tillmedelsberäkning avseende /94 för verksamhet 1991/92 Utgift 2 7219831 1992/93 /mslag 4 102 0002 1993/94 Förslag 4 204 000 lAnvisatunder åttonde huvudtiteln, anslaget H 20. : Förvaltningskosmader2AnslagetC 19. skall enligt sin och Närtadionärandensinstruktion (SFS 1988:340, ändrad 1991:2035 och 1992:81) pröva vissa frågor orakabelsändningar tiU aUraänheten. Näranden skall i enlighet raedbestäraraelsema i lagen (1991:2027) omkabelsändningar till aUmänheten bl.a. förordna lokala kabel-sändarföretag samtbesluta ora förelägganden. Vidare skall näranden handlägga ärenden enligtlagen (1992:72) ora koncessionsavgifi på televisionens oraråde samt prövafrågor ora bidrag enligt förordningen (1985:1065) ora statsbidrag tUl lokalprogramverksamhet Prop.1992/93:100 Bil. Beräknad ändring 1993/94 I. Förvalmingskosmader (därav lönekostaader) 3 686 000 (2 553 000) -f 103 000 Anskaffning av inredning och utmstaing m.m. Utbyggnadenav kabel-TV har under det senaste budgetårel inte fortsalt i saramaorafattning sora . Mot bakgrand av att kabelbolagen inte har haftnågon rapporteringsskyldighet har Kabelnäranden uppskattat antalethushåll med satellitmottagning tUl ca 1,8 miljoner, vilket motsvarar avsaratiiga hushåll. Ytterligare drygt 0,5 railjoner bostäder antas ha någon formav satelliunoltagning. Sammanlagt beräknas således av landets hushåll hatillgång till satellit-TV. En 30-tal prograrakanaler från sateUit vidaresändes.Dessa sände sammanlagt omkring program tmder ett vaiUigt dygn. fanns 30 lokala kabelsändar-företag med rätt att för sinareklamfria egensändningar kosmadsfritt disponera en kanal i de lokala näten. föreslår att resursramen för nämndensanslag fastställs för enbart /94 i awaktan på beredningen av deförslag sora uttedningen om rayndighet för radio- och TV-sändningar tiUaUraänheten presenterat i betänkandet (SOU 1992:36) Radio och TV i ett Nämndenbegär att rationaliseringskrav inte tiUämpas. Dennya lagstifming på kabel-TV-området som trädde i kraft harmedfört vissa förändringar av verksamhet. I och med atttUlståndssystemet för kabelsändningar avskaffades har nämndens tillståndsprövningför såväl vidaresändning av satellitprograra som för egensändningar i kabelnätupphört. Vidare har avgifterna i ärenden om kabelsändningar avskaffats. Ävengranskningen av satellitprogrammens innehåll har upphört. EnUgtlagen (1991:2027) ora kabelsändningar till allmänheten, sora ttädde Prop.1992/93:100 i kraft , skall pröva vissa frågorom kabel- gjj 12 sändningar. Näranden skall bl.a. besluta om föreläggandeför nätinnehavare och dera som bedriver sändningsverksamhet att följa lagensbestämmelser samt förordna lokala kabelsändarföretag som enUgt lagen har rättatt erhåUa en kostaadsfri kanal i kabelnäten. I enUghet med beslut (prop. 1992/93:75,bet 1992/93: KU12, rskr. 1992/93:117) om satellitsändningar av bU tUlsynsmyndighet för sateUitprogramföretag ochsatelUtentreprenörer i när ttätt i kraft. Kabelnämndenstillkoraraande uppgifier när det gäller registerhåUning, prograrastatistik,beslut ora föreläggande sora får förenas raed vite ra.ra. skaU fmansieras övernärandens ordinarie budget Ett särskilt stöd till lokal programverksamhetinfördes . Inför nästa budgetår bör detta stöd, för vilket raedel underbudgetårel 1992/93 anvisats under reservationsanslaget C 20. Kabebämnden: StödtiU lokal prograraverksarahet, avskaffas. Skälet är fraraför allt att de ekonoraiskavilUcoren för lokala kabelsändningar förbätttats genom den nya kabellagen.Sedan den 1 januari 1992 får program i egensändning finansieras med reklaraoch sponsring. Vidare får reklara cx;h andra raeddelanden raol betalninginföras i sökbar text-TV. Mol denna bakgmnd anserjag att ett statiigt stöd tilllokal prograraverksarahet är nödvändigt. De förslag sora presenterats av uttedningen ommyndighet för radio- och TV-sändningar tUl allmänheten i betänkandet (SOU1992:36) Radio och TV i ett berör bl.a. Kabelnäranden. Jag hänvisar i dermafråga samt i fråga om fördjupad prövning och treårsbudget tUl vad jag haranfört ora Radionäranden. /94 utgär anslagspost 3.Anskaffning av inredning och utmstaing ra.m. Vid min beräkning av anslaget har jag tagit visshänsyn lUl pris- och löneutveckling. Ett rationaliseringskrav på hartiUärapals. Anslaget bör beräknas till . Chefen för har tidigare i dagredovisat ett förslag om generell räntebeläggning av statiiga raedelsflödensamt presenterat den raodeU som bör lUlärapas. Kabelnäranden kommer fr.o.m.budgeläret 1993/94 art tiUämpa denna modeU. komraer därför arttUldelas räntekonto med kredit i och medlen under förevarandeanslag bör föras tiU delta konto. uppfyUer de redovisningskrav enligtbokföringsförordningen som utgör en fömtsättning för län i Riksgäldskontoretför finansiering av investeringar i anläggningstUlgångar. Behovet av lånerEimunder /94 uppgår till . Anslaget har beräknats utan hänsyn till deriktUnjer som chefen för redovisat tidigare denna dag närdet gäller förändringar av lönekoslnadspålägg, finansieringsform förStatshälsan, övergång till län i RUcsgäldskontoret saml nya principer förbudgetering av anslagen (jfr bil. 1, Statsbudgeten och särskilda frägor,avsnitt 2.2). kommer att fastställasslutiigt enUgt dessa rikdinjer, och kan därför komma att avvika från det härföreslagna beloppet Prop.1992/93:100 Bil. JaghemstäUer att regeringen föreslår att 1. godkännaatt stödet tUl lokal programverksamhet avskaffas, 2. tiU för /94anvisa ett förslags anslag på . 1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag 4608 000 4 761000 lAnvisatunder åttonde huvudtiteln, anslaget H 22 skall enligt sin och Kabelnämndensinstruktion (SFS 1988:340, ändrad 1991:2035 och 1992:81) pröva frågor oranärtadio och ha tillsyn över närtadioverksaraheten. Nämnden skall ocksåhandlägga ärenden ora avgifter enligt förordningen (1984:463, ändrad 1987:538)om avgifter i ärenden ora närtadio. Närtadionärandens verksamhet finansierashelt med avgifter. Beräknad ändring 1993/94 Förvalmingskosmader (därav lönekostaader) 3 984 000 (2 881 000) -H 154 000 Anskaffning av inredning och Uttusming m.ra. , sora redovisas på statsbudgetens inkorastsida undermbriken 2545 Närradioavgifter, beräknas för nästa budgetår uppgä till ca , förutsatt att sändningstidsavgiftema förblir oförändrade, pertirame (/92 var inkomstema ). Vidutgängen av var 157 sändare i drift. Antalet tiUståndshavare minskadefrän 2 211 vid utgången av 1990 till 2 065 vid utgången av 1991. Sändningstiden uppgick , en Prop. 1992/93:100 ökning sedan föregående år. föreslår att resursramen förnämndens anslag fastställs för enbart /94 i awaktan på attberedningen av de förslag sora uttedningen om myndighet för radio- ochTV-sändningar tUl aUmänheten presenterat i betänkandet (SOU 1992:36) Radio ochTV i ett. Nämnden begär att rationaUseringskrav inte tiUämpas. Deförslag som presenterats av uttedningen om myndighet för radio- ochTV-sändningar tiU allmänheten i betänkandet (SOU 1992:36) Radio och TV i ettberör bl.a. . Jag hänvisar i denna fråga samt i fråga om fördjupadprövning och treårsbudget tUl vad jag har anfört ora . De avgifter som de sändande föreningama skaUerlägga anpassas så att inkomsterna beräknas täcka kostaadema för nämndensverksamhet Fr.o.m. är avgiften . Detankommer på regeringen att fastställa avgiften. När en någoriimda säkeruppskattning av antalet sändningstimmar för /93 kan göras avserjag att om så behövs återkomraa till regeringen med förslag om ändring avavgiften fr.o.m. den 1 juU 1993. /94 utgår anslagspost 3.Anskaffning av inredning och utmstaing ra.m. Anslaget bör beräknas till . Jag hardärvid beräknat viss kompensation för pris- och löneutvecklingen. Ettrationaliseringskrav på har tiUämpats. Chefen för har tidigare i dagredovisat ett förslag om generell räntebeläggning av statUga medelsflöden samtpresenterat den raodeU som bör tiUämpas. koraraer /94 att tillämpa denna modell. Närradionäranden koraraer därföratt tilldelas räntekonto raed kredit i RUcsgäldskontoret och raedlen underförevarande anslag bör föras till detta konto. Närtadionäranden uppfyller de redovisningskravenligt bokföringsförordningen sora utgör en fömtsättning för lån i Riksgäldskontoretför finansiering av investeringar i anläggningstUlgångar. Behovet av låneramunder /94 uppgår tiU . Anslaget har beräknats utan hänsyn tUl de riktUnjersom chefen för redovisat tidigare denna dag när det gällerförändringar av lönekostnadspålägg, finansieringsform för Stalshälsan,övergång tiU lån i samt nya principer för budgetering avanslagen (jfr bU. 1, Statsbudgeten och särskilda frågor, avsnitt 2.2). Medlenunder anslaget komraer att fastställas slutiigt enUgt dessa riktiinjer, och kandärför koraraa att avvika från det här föreslagna beloppet Jagherastaller att regeringen föreslår ""- att till för /94anvisa elt förslagsanslag på . Utbyte av TV-sändningar mellan och 1991/92 Utgift 24 488 0001 1992/93 /inslag 26 243 000 1993/94 Förslag 27 132 000 lAnvisatunder åttonde huvudtiteln, anslaget H 23 Från anslaget bekostas Svensk Rundradio AB:skostnader för randradiosändning i Storstockhohnsområdet av finländskaTV-program och för tiUhandahållande och överföring av en svensk programkanaltill , Svenska AB:s kostaader för överföring av dessa programtill kabehiät på ett antal orter i , samt Sverigefinska Riksförbundetskostaader i samband med utsändning av den finländska programkanalen i Sverige.De sistaämnda kostaadema baserar sig på överenskommelser mellan riksförbundetoch för-hancUingsorganisationen såsom förettädare för vissarättighetsha-varorganisationer. Utsändningen av ett finländskt TV-program i Sverigesker med stöd av lagen (1986:3) om mndradiosändning av finländskatelevisionsprogram. Regeringen får för tiden intill utgången av medgerätt till mndradiosändning från radiosändare av TV-program i radio- ellerttådsändning från . Regeringen har raeddelatSverigefinska tillstånd att också bedriva sådanasändningar. Sora viUkor för tillståndet gäller bl.a. att en sändare i Nackamed viss räckvidd skall användas, att sändningama skall ske i en kanal, attsändningama skaU bestå av vidaresändning av program som sänds ellerkort har sänts i av samt att sändningamainte får innehålla kommersieU reklam. Beräknadändring r>-i i -j 1993/94 "- Svensk Rundradio för telcniska kostnader ra.ra. 2.Svenska för tekniskakostaader ra.m. 3.Bidrag tiU SverigefmskaRiksförbimdet för sändningsverksamhet 10782 0001 12 543 OOOl 2 918 0002 26 243 000 lAnvisatgemensamt under anslagspost 1. 2Anvisat under anslagspost 2. Förbudgetårel 1993/94 behövs dels för utsändning av en finländsktprogram över , dels för tillhandahållandeoch överföring av ett svenskt TV-program till , varav avserersättning tUl . Sararaanlagt begär Svensk Rundradio (+ ), varav avser ersätming till SvenskRundradio inklusive kompensation för mervärdesskatt om . Beloppet avseräven att läcka kostnader för stereosändningar lill . För del fall altmervärdesskatten inte sänks från beräknar Svensk RundradioA£ art medelsbehovel ökar tUl . begär för överföring av en finländsk TV-kanal viafiberoptiskt nät tiU 24 orter i landet. Denfinländska TV-kanalen tUlhandahålls dels via marksändningar överStor-stockholrasomrädet, dels via fiberoptiskt nät till 24 orter i landet därkabelmottagning är möjlig. Ortema började kopplas in och utbyggnadenavslutades . Det är ännu för tidigt att dra några slutsatser omintresset för denna utvidgning av de fmländska sändningama. 1 föregående budgetproposition informerade jag oraatt kabeldistribu-tionsraodeUen även är raöjUg att tiUämpa förStorstockholmsorarådet, raen art det ännu inte finns nägon anledning art lägganed marksändningarna över Stockholra. Jag gör nu inte nägon annan bedömning.Därför bör den tidsbegränsade lagen om randradiosändning av finländskatelevisionsprogram förlängas med ytterligareert år. Förslag härora bör fogas tiU protokollet i derta Prop. 1992/93: IOO ärende som bilaga 12.11. gjj j2 Från finländsk sida har framförts önskemål om att definländska prograra sora sänds ut i skall fä innehåUa koraraersieUreklara. Med hänsyn till de förändringar sora har skett inom TV-området sedanden nuvarande lagstiftningen infördes är det naturligt att detta önskemålprövas i positiv anda.