prop · GG0318 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1992/93:18 med en redovisning av Allmänna pensionsfondens verksamhetår 1991 Regeringenöverlämnar till enligt bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 1oktober 1992 en redovisning av Allmänna pensionsfondens verksamhet . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , ,, , , , , , P. , Skrivelse med en redovisning av Allmänna pensionsfondensverksamhet Första-tredjefondstyrelserna, Qärde och femte fondstyrelserna samt första-femtelöntagarfondstyrelsema har överlämnat sina årsredovisningar för tillregeringen. Vidare har den av första-tredje fondstyrelserna gemensamtupprättade sammanställningen över delfondemas verksamhet överlämnatstill regeringen. Slutligen har de av ochRiksrevisionsverket avgivna utlåtandena över ärde och femte fondstyrelsemassamt löntagarfondstyrelsemas förvaltning av medel överlämnats till regeringen.De överlämnade redovisningarna bör fogas till protokollet som bilagorna l-Il. Jag avser att, efter en redogörelse 1991 och samt Riksförsäkringsverketsutlåtanden, kommentera innehållet i dessa. Vidslutet av uppgick den samlade marknadsvärderade kapitalbehållningeninom hela AP-fonden till . Det är en ökning med 59,6miljarder kronor eller jämfört med . Det reala resultatet blev 32,9miljarder kronor motsvarande av . Beräkningen av detreala resultatet har gjorts med utgångspunkt från en inflation om . Vidutgången av uppgick de över åren ackumulerade reala resultaten till125,. Totalavkastningen för de tre första fondstyrelsernauppgick till eller , varav 47,4 miljarder kronorvar resultatet av fondförvaltningen och var orealiseradevinster. Det marknadsvärderade fondkapitalets ökning i dessa fondstyrelser uppgicktill (1990: ). Häri ingår fömtom dentotala avkastningen bl.a. nettot av inbetalade avgifter och utbetaladepensioner samt överskjutande löntagarfondsmedel. Övriga fondstyrelsersmarknadsvärderade fondkapital ökade med (1990: minskningmed ). Vid utgången av uppgick AP-fondens totalamarknadsvärderade placeringar till 468,9 miljarder kronor varav var placerade i obligationer m.m. 1992/93:18 aktier m.m.uppgick till och andelen fastigheter till . Pensionsutgiftema i ATP-systemet ökade i snabbaretakt än avgiftema och uppgick till totalt . Det är enökning jämfört med . Avgiftsunderskottet kom därmed att ökafrån för till för år 1991.ATP-avgiften är Ikstställd till . () utvärdering har inte gett verket anledning att framföra några särskildaanmärkningar mot fondemas resultat eller placeringar av de förvaltade medlenunder . RFV konstaterar i sitt utlåtande bl.a. att den principiellagrunden för dess utvärdering av löntagarfondstyrelsema försvunnit eftersomdessa numera är avskaffede. RFV framhåller att de utvärderingsmetoder somutarbetats tar sikte på att belysa fondernas agerande ur ett långsiktigt perspektiv.RFV har trots fondemas avskaffande valt att utarbeta en genomgång enligt denmodellen eftersom det inte är motiverat att välja en ny modell . I likhet med vad som framfördes föregående år konstaterar RFVatt varje löntagarfondstyrelse med undantag för den Qärde rekvirerat det fullarambeloppet, som är . Beträffende fondemas resultat för år 1991konstaterar att samtliga löntagarfondstyrelser utom den första uppvisar ettunderskott, sammanlagt , i förhållande till resultatkrav,dvs. värdesäkring av grundkapitalets köpkraft och överföring av: tre procentsreal avkastning till första-tredje fondstyrelserna. Vidare noterar t RFV attmotsvarande resultat för §ärde och femte fondstyrelserna var 2 234 resp. 122miljoner kronor. Enligt RFV uppvisar samtliga löntagarfondstyrélserackumulerade underskott i förhållande till resultatkrav för verksamhetsperioden1984-1991 med sammantaget ca . Som förklaring anger RFV attdet skett kraftiga svängningar i börsutvecklingen och attmätperioden därför har stor betydelse för :det reala resultatet i förhållandetill resultatkrav, RFV konstaterar därvid att samtliga löntagarfondstyrelservid utgången av hade stora ackumulerade överskott, medan de vidutgången av i.stället hade ackumulerade underskott. Fjärde fondstyrelsen uppvisar enligt RFV ettackumulerat realt överskott på vid utgängen av ,sett över hela dess 18-åriga verksamhetsperiod. Femte fondstyrelsen visade ettackumulerat underskott om ca vid utgången av iförhållande till resultatkravet. () konstaterar i sitt utlåtande att löntagarfondstyrelsemas sammanlagdareala resultat uppvisar ett underskott för , medan fjärde och femtefondstyrelsema var for:sig uppvisar ett realt överskott . RRVpåpekar att det är viktigt att inte fästa alltför stort avseende viddet reala resultatet för ett enskilt år men att den Skr. 1992/93:18 realaredovisningen i ett längre perspektiv ger en god bild av värdeutvecklingen iförhållande till det långsiktiga resultatkravet. Det bokföringsmässigaresultatet för löntagarfondstyrelsema täcker väl återföringskravet tillförsta-tredje fondstyrelsema. RRV har jämfört löntagarfondemas avkastningsedan år 1984 med ett avkastningsindex (Findatas). Enligt RRV harlöntagarfondemas avkastning varit lägre än detta avkastningsindex. För år1991 är avkastningen lägre än samma index. RRV noterar att Qärde och femtefondstyrelsema samt löntagarfondstyrelsema har placerat av fondemas totalakapital på , vilket utgör av det totala värdet påbörsen. Placeringama har till största delen skett i de "mest omsattaaktiema" på börsen. RRV beräknar att löntagarfondemas värdetillväxt t.o.m.år 1991 har varit lägre än om medlen placerats i räntebärande papper medsamma förräntning som för första-tredje AP-fondema. RRV konstaterar att ärdeoch femte fondstyrelsemas resultat för är högre jämfört med resultatetför de tio största allemansfondema medan löntagarfondstyrelsemas resultat, vidsamma jämförelse, är lägre. RRV har i tidigare utlåtande efterlyst enprecisering i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden avvilken typ av optioner som löntagarfondstyrelsema bör fk bedriva handel med.RRV noterar nu att löntagarfondstyrelsema, liksom §ärde och femte fondstyrelserna,haft möjlighet att handla med optioner, terminer ellerandra liknande finansiella instmment. Denna möjlighet har dock utnyttjats iniycket begränsad omfettning. RRV framhåller att den ändring som skett i 44 § ireglementet, att ledamöter och suppleanter i fondstyrelsema ålagtsanmälningsskyldighet för sitt innehav av fondpapper, inte är tillräcklig.Enligt RRV bör även revisorer uttryckligen omfettas av denna bestämmelse. 1 en uppföljning till sina under åren 1990 och 1991avgivna utlåtanden konstaterar RRV att ärde och femte fondstyrelsema räknar medatt tills vidare kunna tillgodose det långsiktiga likviditetsbehovet genomrekvire-ring av medel. Storleken på de medel som Qärde och femte fondstyrelsernahärigenom kan tilldelas är av det sammanlagda anskaffningsvärdet på demedel som första-tredje fondstyrelsen förvaltar. Enligt RRV kvarstår andra löntagarfondstyrelsensforetagaransvar i . Detta kommer dock att awecklas underår 1992 enligt avtal med . RRV påpekar på nytt att en mall för likformigredovisning bör tas fram. Redovisningen bör också innehålla en specifikationöver mer betydande kostnadsposter i fondemas verksamhet. En sådan kostnadspostsom inte särredovisas är courtage. Enligt RRV bör ärde och femtefondstyrelsema och awecklingsstyrelsen (se nedan) i samarbete med deauktoriserade revisorema ta fram en sådan mall. Avslutningsvis konstaterar RRV att de direktakostnaderna för avveckling av löntagarfondstyrelsemas kanslier beräknas uppgåtill . Somangavs i förra årets skrivelse till har det inom Finansdepartementetutarbetats en promemoria (Ds 1991:14) AP-fondens förvaltning - en översyn.Denna har remissbehandlats och inom förbereds ettlagförslag om ändrade regler för revision av AP-fondens förvaltning. Frågan omlikformig årsredovisning kommer då att övervägas. Detsamma gäller frågan omfondstyrelsemas revisorer, på samma sätt som gäller fondstyrelsemas ledamöteroch suppleanter, skall vara anmälningsskyldiga till insiderregistret. Vad RFV och RRV i övrigt behandlat i sina utlåtandeär av den karaktären att några ytterligare kommentarer från min sida inteerfordras. Förändringari AP-fondens verksamhet m.m. Perden har ändringar gjorts i fondstyrelsemas placeringsbestämmelser(prop. 1990/91:186, bet. 1990/91:NU43, rskr. 1990/91:382, SFS 1991:1091). Genomändringama har samtliga fondstyrelser möjlighet att handla med optioner,terminer och liknande ftnansiella instmment. Löntagarfondstyrelsema avskaffedes vid utgången avår 1991. De tillgångar och skulder som tidigare förvaltades avlöntagarfondstyrelsema förvaltas fr.o.m. av enawecklingsstyrelse (prop. 1991/92:36, bet. 1991/92:FiU9, rskr. 1991/92:91, SFS1991:1857). Förvaltade tillgångar fär placeras enligt de bestämmelser som gälltför löntagarfondstyrelsema. Awecklingsstyrelsen kan uppdra åt extemakapitalförvaltare att förvalta medlen. Regeringenhar tidigare denna dag festställt balansräkningarna för förste-femtefondstyrelsema och första-femte löntagarfondstyrelsema. Jaghemställer att regeringen överlämnar fondstyrelsemas årsredovisningar,sammanställningen över delfondemas verksamhet samt RRV:s och RFV:s utlåtandentill . Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Första, andra och tredje fondstyrelserna 19911 SAMMANDRAG !- ''r'''''' ■■AP-fondens resultat 1991 är det bästa någonsin.Direktavkastningen uppgick till 45,0 mdkr, motsvarande 12,. Inklusiverealiserade och orealiserade värdeförändringar uppgick resullatel till 57,2mdkr, svarande mot 15,i totalavkastning. ■Avgiftsunderskotlet-skillnaden mellan influtna avgifter och utbetaldaATP-pensioner-ökade till 5,6 mdkr. Avgiftsinkomsterna var 82,3 mdkr ochpensionsutbelalningama87,9 mdkr. ■Fondkapitalet ökade, trots avgiftsunderskottet, med 14%till 442 mdkr per . ■ Av fondens förvallade tillgångar utgjorde obligations- ochpenningmarknadsplaceringama , direkllån och fastigheter . ■Direktavkastningen på den finansiella portföljen var 1991 12,. Denbetydande räntenedgängen medförde att värdeförändringen i portföljenblev 4,. Den finansiella portföljens totalavkastning uppgick därmed till16,. k Direktavkastningen påplaceringar i fastigheter var 4,. Avkastningssiffran dras ned till följd avatt en stor andel av placeringama är projekt. Fastighetsinnehavet har värderatsned med 38,. Totalavkastningen blev därmed -33,. ■Det reala resultatet var 31,4 mdkr vilket motsvarar en realavkastningpå . De ackumulerade reala resultaten från AP-fondens tillkomst uppgick till90,3 mdkr vilket var av fondkapitalet (marknadsvärderat) vid utgången av1991. ■yUnder 1991 förstärktes AP-fondens organisation. Bland annatintegrerades fastighetsverksamheten under beteckningen . En nyekonomifunktion för denna verksamhet byggdes upp. AP-FONDENS BÄSTA RESULTAT HITTILLS Skr.1992/93: U Bilaga 1 Detsamlade resultatet frän 1-3 AP-fond-styrelsernas verksamhet 1991 har varitmycket tillfredsställande. Både absolut och relativt sett har resultatet under dettaår varit bättre än under något tidigare är under fondens drygt 30-ärigahistoria. Direktavkastningen har uppgått till 45 mdkr, vilket svarar mot 12,2%.Inkluderas de realiserade och icke realiserade värdestegringarna så uppgåröverskottet till 57 mdkr, svarande mot en avkastning på 15,. Vinsten harunder 1991 jämfört med föregående år ökat med nära 9 mdkr, räknat i löpandepriser. Det kan framstå som något paradoxalt att AP-fondenredovisar sitt genom tiderna bästa resultat i ett läge, då den svenska ekonomini sin helhet har utvecklats svagt. BNP har minskat och arbetslösheten ökatkraftigt. Statsfinansema har försvagats och många företag - inte minst inomfinans- och fastighetsbranscherna - har utsatts för betydande påfrestningar.Till följd av sin centrala ställning på den svenska kapitalmarknaden skulleman måhända kunnat vänta sig att de betydande svårigheter, som drabbat såvälföretag och finansinstitutioner som hela landets ekonomi, även skulle sattsina spår i AP-fondens resultat. I ett avseende gäller detta - nämligen i form av denkraftiga resultatförsämringen i fondens fastighetsverksamhet. AP-fonden har ocksådrabbats av den allmänna försämringen på fastighetsmarknaden - både i Sverigeoch i utlandet. Detta sammanhänger med att fonden först på ett sent stadium avden långa uppgången fick tillstånd att placera i fastigheter.De placeringar som gjordes , innan utvecklingen vände,skedde på en förhållandevis hög prisnivå. Den, i förhållande till mänga andraplacerare, stora nedvärderingen av AP-fondens fastighetsinnehav kan förklarasav just detta förhållande. Att det kraftiga fallet i resultatet från fastighetsrörelsen inte har haft någon större inverkan på det totala resultatet förfonden beror på dess relativt sett ringa andel av de totala placeringama. En förklaring till det goda resultatet under 1991 äratt fondens räntebärande placeringar inte haft några kreditförluster, vilketvarit fallet för så många andra finansiella institutioner i Sverige.Anledningen är i allt väsentligt att AP-fondens placeringspolitik under deexpansiva åren kännetecknades av stor försiktighet. En samhällsekonomiskt sett viktig förklaring till fondensgoda resultat är den speciella konstellation av produktion, inflation ochräntor som gällt och som medfört en historiskt sett mycket hög realavkastning på rent nominella placeringar. Den reala utvecklingen i ekonomin har varit påfallandesvag , och industrikonjunkturen har försämrats sä kraftigt att industriproduktionennu närmar sig den som gällde . harinflationen minskat kraftigt - dock utan att i samma takt dra med sig denominella räntoma nedåt. Dessa är i allt väsentligt bestämda av deintemationella förhållandena - inklusive omvärldens uppfattning omstabiliteten i den svenska ekonomin. Genom beslut att byta valutaregimoch låta kronkursen bestämmas av EG:s valutakorg har kommit att näraknytas till den räntenivå som gällt och fortfarande gäller inom EG-omrädet.Ovanpå denna kommer sedan en riskpremie, som uttrycker att placerama ännu inteär helt övertygade om att de svenska myndigheterna förmår försvara den nugällande kronkursen. Den positiva avkastningen är resultatet av enkombination av - för fonden -gynnsamma samhällsekonomiska utvecklingstendenseroch en förutseende fondförvaltning. Men den samhällsekonomiska situation, somförelegat , kan inte vara annat än temporär, och mäste pä siktutlösa förändringar. Den höga nivån på realräntan verkar kraftigt återhållandepå den reala aktiviteten i ekonomin genom att trycka tillbaka investeringamaoch pressa upp priset på krediter för såväl hushåll som företag. Antingenutlöser den höga realräntan en accelererande lågkonjunktur, som så småningomkommer att pressa tillbaka räntan till ett läge som stär i överensstämmelsemed den rådande reala av- kastningen pä kapitalet i produktionen. Eller så kommer enfasthällen hög nivå pä realräntan att tvinga fram sådana förändringar iinkomstfördelning och kapitalavkastning att en ny balans uppstår vid dettahöga läge. Vi har redan kunnat se ett exempel pä den förra situationengenom de successiva räntesänkningar som inträffat i till följd av denihållande lågkonjunkturen. Även om allt fler röster nu höjs för att räntoma iEuropa mäste nedbringas för att bryta konjunkturnedgången, så verkar inte någrasädana beslut ligga nära i tiden. Starka och kanske växande spänningar finns mellan olikastaters och gmppers krav på den ekonomiska politiken. Den desinflationsprocesssom många länder befinner sig i - inte minst gäller detta - har ställtbåde politiker och finansmarknadsaktörerinförenny situation. Man fär egentligengå tillbaka till 1920-talet för att hitta en parallell. Jag tror därför att manmåste vara beredd pä att 1992 kan bli kännetecknat av storosäkerhet och att man måste ha en betydande beredskap för att ta hand om nyaoch svårförutsägbara situationer. FÖRSTÄRKTA RESURSER I FONDEN Det är mot denna bakgrund tillfredsställande att fondensadministration byggts ut och effektiviserats , så att vi nu bättrekan ta hand om snabbt föränderliga fömtsättningar. Fondens hela administration har samlats till ett kontormed gemensamma lokaler i . Analyskapaciteten har byggts ut ochresursema för bevakning av kreditrisker har förstärkts. På fastighetssidan har en mer funktionell ansvarsfördelninginförts och marknadsbevakningen byggts ut. Fonden står alltså väl mstad attmöta ett turbulent 1992. Trots förstärkningarna framstår AP-fondensadministrationskostnader både vid en nationell och internationell jämförelsesom utomordentligt låga. , Verkställande direktör. AP-fonden att utgöra en betydelsefull motvikt. Trenden mot ett allt lägre sparande totalt sett i densvenska ekonomin förefaller nu visserligen att brytas, delvis till följd avpositiva bidrag från hushållssektorn. Men den vikande utvecklingen inom statoch kommun kommer, inte minst i perspektivet av ett allt närmare samarbete medEG, att utgöra ett växande bekymmer. Närmandet till EG kommer nämligen att ställa stränga kravpä hushållningen inom de offentliga sektorerna. Underskotten ochskuldsättningen måste uppfylla vissa gmndkrav för att fullt ut ska fådelta i det ekonomiska samarbetet. Det är endast om man inkluderar sparandet i AP-fonden somSverige klart uppfyller de sä kallade konvergenskraven. Ett fortsatt sparande ifonden spelar således en viktig roll som motvikt mot den nu pågåendeutvecklingen inom Övrig offentlig sektor. Skr.1992/93:1{ Bilaga 1 AP-FONDEN MOTVIKT I MINSKAT SPARANDE I STAT OCH KOMMUN Under 1991har sparandet inom den statliga sektom kraftigt försvagats. Anledningen ärfrämst den snabbt försämrade konjunkturen, som både lett till utgiftsökningar iform av bland annat arbetsmarknadspolitiska ätgärder och till inkomstminskningar.För 1992 och 1993 förutses en fortsatt försvagning. räknar man ävenmed att kommunemas sparande kommer att minska. I detta läge, med ett alltsvagare sparande inom stat och kommun, kommer sparandet inom Skr.1992/93: U Bilaga 1 Detsvenska ATP-systemet är i allt väsentligt ett sä kallat fördelningssystem. Detinnebär att varje års pensioner i princip ska finansieras genom avgifter på denaktiva befolkningens inkomster under . De aktiva generationerna bärgenom dessa avgifter ansvaret för de pensionerades försörjning. Altemativet till ett fördelningssystem är att varje personunder sin livstid avsätter medel till en pensionsfond, vars storlek ochavkastning sedan bestämmer pensionens storlek. Trots att det svenska ATP-systemet i grundenärettfördelningssystem valde statsmaktema 1959 att ändå bygga ut detta med enfond. Motiven var två - dels att uppbyggandet av en fond skulle motverka detminskade sparande inom hushållssektorn som sannolikt skulle bli följden av attett allmänt tilläggspensionssystem introducerades, dels att fonden skulleutgöra en buffert mellan de löpande inkomstema från ATP-avgiften och deutgående pensionerna. DEN STÖRSTA SAMLADEFÖRMÖGENHETSMASSAN 1 AP-fonden 1 ~3 har nätt en betydande storlek - cirka442 mdkr. Den är därmed den största, samlade förmögenhetsmassan i . Mentrots denna storlek är ATP-systemet ändå långt ifrån ett fullfonderatpensionssystem. Om man skulle kapitalisera alla de pensionsutfästelser, somgjorts i ATP-systemet, skulle detta svara mot en fondstoriek på cirka 3 000-4000 mdkr. AP-fonden uppgår alltså endast till cirka en tiondel av vad ettfullfonderat ATP-system skulle kräva. Detta innebär att ATP-avgiftema på de löpande inkomsternai allt väsentligt mäste svara för finansieringen av de utgående pensionema.Sett över kan AP-fondens roll, med nuvarande storlek, inte bliannat än marginell. Den snabbt stigande avkastningen päfonden har dock medfört att avkastningen närmat sig summan av de utgående pensionerna.Dessa pensioner har uppgått till cirka 88 mdkr - att jämföra medAP-fondens avkastning på 57 mdkr. Eftersom den nu utgående ATP-avgiften - 13%- räcker till för att finansiera en betydande del av pensionema, innebär dettaatt en stor del av AP-fondens avkastning kan läggas till kapitalet. har fonden både nominellt och realt fortsattatt växa, vilket sannolikt blir fallet under en stor del av 90-talet. Om avgiftsnivån bibehålls även , sä kommerfondkapitalet att växa även under hela återstoden av 90-talet. Det äregentligen först som större delen av fondens avkastningskulle behöva tas i anspråk för att finansiera pensionema. Skulle tillväxtenbli fortsatt låg i den svenska ekonomin, så får själva fondkapitalet börja tasi anspråk några är in pä . Den stora belastningen på det svenska ATP-systemetinträffar när de stora årskullarna går in i pensionsåldrarnamed full ATP. Anspänningen blir större ju lägre tillväxt vi får under årenframöver. Vid en årlig tillväxt på kommer fondkapitalet att vara slutredan omkring 2010. I detta fall skulle hela ansvaret för finansieringen ifortsättningen få vila på de löpande ATP-avgifterna, vilka då mäste ökaskraftigt i förhåUande till de som gäller . Alternativt kan naturligtvisATP-avgifterna höjas , i syfte att förekomma en avtappning avfonden. Detta understryker två viktiga förhållanden -nämligen delsatt fonden sannolikt kommer att fortsätta att växa , delsatt dess avkastning kommer att ha betydelse för att finansierapensionsåtagandena under 2000-ta- let. SÄKER OCH GOD AVKASTNING OCH HÖGBETALNINGSBEREDSKAP Uppdraget från statsmakterna till AP-fonden och dessförvaltning är att förvalta fonden sä att dess bidrag till finansieringen av deallmänna tilläggspensionerna blir så stort som möjligt. I reglementet förAP-fonden fastlägger statsmakterna ett antal riktlinjer för verksamheten vidfondförvaltningen. Medlen ska förvaltas sä: att de ger engod avkastning, att deuppfyller en tillfredsställande betalningsberedskap och att de placerasså att en betryggande säkerhet tillgodoses. Det är kombinationen av dessa krav som lett till attfondens placeringar i allt väsentligt begränsas till obligationer och andraräntebärande papper. Härigenom tillgodoses i stor utsträckning kraven på såvälbetalningsberedskap som säkerhet. har detta emellertid ocksålett till en i jämförelse med t ex aktieplaceringar tillfredsställandeavkastning. För fondförvaltningen är målet attmaximera tillgångarnas totalavkastning på lång sikt. Kapitalmarknadensavreglering och förändringar i AP-fondens placeringsreglemente har medfört attfondens placeringsmöjligheter breddats . 1988 fick fondenmöjlighet att placera i fast egendom och ge direktlån till privata företag.Utrymmet för sådana direktlån och fastighelsinvesteringar uppgår vardera till5% av fondens tillgångar. Av fondens totala tillgångarutgjorde de reala tillgångarna vid utgången av 1991 . Fondenslångsiktiga strategi är att öka den reala andelen. Upphävandet av det säkallade real-låneförbudet öppnar nya möjligheter att öka detreala inslaget i portföljen. VERKSAMHET 1 TRE AFFÄRSOMRÅDEN Fondens verksamhet är indelad i tre affärsområden:Penning- och obligationsmarknad. Penning- och obligationsmarknad förvaltar den volymmässigtdominerande delen av fondens tillgångar. har den absoluta merpartenav fondens nettoplaceringar gjorts inom detta affärsområde. Inom affärsområdet hanteras den kreditgivningsom inte gär via den standardiserade penning- och obligationsmarknaden. Fondensdirektlåneportfölj minskade från 53,4 mdkr till 43,8 mdkr.Minskningen kan till största delen förklaras av att förfall och amortering avbefintliga lån inte har motsvarats av nya län, på gmnd av att ränte differensenmellan marknadsnoterade instrument och mindre likvida direktlän ej harmotsvarat fondens krav. svarar för fondens fastighetsinvesteringari såväl som i utlandet. Arbetet inom har under åretpräglats av konsolidering samt utveckling av det egna fastighetsbeståndet.Antalet nyförvärv har varit lågt. uppgår fastighetsinvesteringama tillcirka av fondens förvaltade tillgångar. ÖKADE KRAV PÅ FONDENS ADMINISTRATION Fondens nya placeringsmöjligheter har medfört attbetydligt högre krav ställs pä verksamheten , v VD och ajfärschef. Detta understryks ytterligare av den snabbautveckling, som skett inom penning- och obligationsmarknaderna till följd avavregleringen av kreditmarknadema.