prop · GG03159 · 1992-12-31 00:00:00 — Kopparbergsläns landsting anser att den enskildes rätt till rättshjälp måste beaktas. Sollentunakommun tillstyrker utredningens förslag. i stödjerförslaget, men anser att kommuneraa måste ges rimliga ekonoraiska ochtidsmässiga föratsättningar att kunna uppfylla de uppgifter som lagfästs. Elvahandikapporganisationer tillstyrker i huvudsak utredningens förslag. HCK, RTPoch HCK i efterlyser fler exempel på när rättshjälp kan utgå.RMT är tveksam till om utredningens förslag räcker för att förbättra möjlighetematill rättshjälp. RBU tillstyrker förslaget under föratsättning attpersonkretsen i LSS utvidgas. 20 Utkrävande av sociala rättigheter Utsökningsbalkenger i sin nuvarande form möjlighet för kronofogden att genom vite mot landstingeller kommun framtvinga verkställighet av dora sora meddelats av förvaltningsdomstol.Om vitesföreläggande inte är en framkomlig väg bör en lagändring övervägas somskapar möjlighet att rikta vitespåföljd raot landsting och kommuner. Socialstyrelsenanser att det fordras precisa, överklagbara rättigheter kombinerade med offentligrättsligtvite som,kan utdömas av och överklagas hos länsrätten. () bedöraeratt kronofogdemyndigheten bör kunna göra utraätning hos kommunen elleröverlämna lillkommunen att efter anvisning vidta behövlig åtgärd. Ett altemativ är Prop.1992/93:159 att länsrätten föreskrivs möjlighet eller skyldighet att vid viteförelägga Bilaga 1.4 en kommun att uppfylla en dora. RRV raenar attvitesföreläggande kan nyttjas utan regeländringar. Verket anser att detstraffrättsliga ansvaret vid försummelser bör aktualiseras och raenar att närstaten genom speciallagstiftning ålägger kommunen att bedriva viss verksamhet,måste detta ses som delegation från stat till komraun. Det finns ingeträttsligt utrymme för kommunen att undandra sig uppgiften. Länsstyrelseni menar att en lagändring är viktig om det visar sig attvitesföreläggande inte är en framkomlig väg med nuvarande utsökningsbalk.Länsstyrelsen i understryker behovet av sanktionsmöjligheter. JOär tveksam till ora förvaltningsdomstolaraas domar om den enskildes rätt tillbistånd kan verkställas enligt regleraa i utsökningsbalken. En sådan verkställanfordrar att domen innefattar åläggande av en prestation som betalningsskyldigheteller annan förpliktelse. Älvsborgsläns landsting anser att de ekonoraiska och personella resurserna, snarare änjuridiska aspekter och vite, påverkar möjligheteraa att erhålla socialarättigheter. KommunförbundenStockholms län och län. samtKommunförbunden , och framhåller attmöjligheterna att erhålla insatser är beroende av kommuneraas ekonomiska ochpersonella resurser snarare än juridiska aspekter. KommunernaGotland, och samt i kommun avvisar förslagetom vitespåföljd. De menar att korarauneraa raåste tillföras sådana ekonomiskaresurser att behoven kan tillgodoses. kommun anser att forraeraa förframtvingande av verkställighet bör utredas särskilt. kommunavstyrker utredningens förslag med hänvisning till att kommuneraa lojaltföljer de rättsliga myndigheteraas beslut i individärenden. kommunbedömer att sanktioner och vite kan vara en åtgärd. HCK,DHR, FUB, NHR, RTP, SDR och HCK i anser att ettsanktionssystem måste tillskapas. DHR menar att påföljden måste bli så kännbaratt det ej lönar sig att inte följa lagen. RTP föredrar vitesföreläggandeframför bot och anser att den enskilde skall ha rätt till skadeståndvid felaktig handläggning. är positiv till en diskriraineringslag.SDR frarahåller att en handikappom-budsraan behövs. LO/tillstyrker att kronofogderayndig-heten ges raöjlighet att genom viteframtvinga verkställighet, raen tror inte att förslaget får någon reellbetydelse för svaga grapper som kanske varken har ork eller kraft att kräva sinrätt. och stödjer tankama om ett sanktionssystem raedvite. /socionomers, personal- och förvaltningstjänstemäns riksförbund(SSR) tillstyrker ett förslag om sanktionsmöjligheter utan att ange hur dettaskall utforraas. Föreningen anser det angeläget att 6 § SoLförses med sanktionsmöjligheter. 21 Tidplanför genomförandet Prop. LSSträder i kraft . Huvudmannaskapet enligt nu gällandeomsorgslag och elevhemslag förs successivt över till kommuneraa under entreårsperiod fram till . 1 övergångsbestämmelseraa till LSSfastslås att vårdhem och specialsjukhus skall vara avvecklade den 1 januari1998. En särskUd organisation byggs upp för att följa upp och utvärdera konsekvenseraaav handikappreformen, bl.a. de kostnadsmässiga. En första utvärdering görsefter . Kammarrätteni anser att förslaget att avskaffa tvångsomhändertagande på grand av utvecklingsstöminginte bör genomföras och hänvisar till proposUionen (prop. 1990/91:58) om dennya psykiatriska vårdlagstiftningen. ,och bedömer att tiden för ettgenomförande är för knapp. landsting anser att lagama bör träda ikraft med koraraunemas resursövertagande och den ekonomiskaregleringen. läns landsting anser att tidpunkten för kommunalisering av omsorgemaom psykiskt utvecklingsstörda och vårdhemsavvecklingen bör överensstämraa.Kronobergs läns landsting anser att den frivilliga komraunaliseringsprocess somredan nu pågår bör få fortsätta. har inget atterinra mot den föreslagna tidplanen för avvecklingen av vårdhem samtöverförande av omsorgsverksamhet och resurser enligt elevhemslagen till komraunema.Landstinget anser dock att tidpunkten inte bör fastställas av centralamyndigheter. och konstaterar att man i resp. länredan har planerat för ett tidigare överförande av omsorgema om psykisktutvecklingsstörda än vad utredningen föreslår. anseratt förslaget om en övergångsperiod för förändring av omsorgsverksamhet ochboende enligt elevhemslagen är bra. föredrarfrivilliga överenskoraraelser framför en tvångsmässig huvudmannaskapsförändring. Hallstahammarskommun bedömer att ett totalt övertagande av omsorgs- och elevhemsverksamhetbör kurma ske fr.o.m. . kommun förordar frivilligaöverenskommelser. i samt och anser att tidplanen för genomförandet är för kort. kommunföreslår att ansvar enligt omsorgslagen övergår till kommunemasenast när institutioneraa är avvecklade. kommun rekomraenderaren genoraförandetid med inledning efter riksdagsbeslutet. 22 Ekonomiska konsekvenser Prop. Finansieringensker främst via socialförsäkringssystemet. Däratöver sker finansiering i vissmån via statsbudgeten samt via komrauner och landsting. Den totala kostnadenför förslag beräknas uppgå till . Ettflertal remissinstanser anser att utredningens kostnadsberäkningar är osäkra.Osäkerheten uppges framför allt bero på svårigheteraa att uppskattapersonkretsens storlek samt den efterfrågeökning sora följer av de föreslagna insatseraa.Ungefär hälften av kommuneraa och landstingen tar upp svårigheteraa attfinansiera de föreslagna reformeraa utan ytterligare raedel. Socialstyrelsenjämför med erfarenheter av nuvarande orasorgslag och understryker attekonomiska föratsättningar måste tillförsäkras från början för att säkerställaatt den nya lagens intentioner fullföljs. RFV bedöraer att beräkningama förassistansersättning verkar rimliga, medan kostnader för datorstöd, inforraationoch kompetensutveckling inte kan beräknas förrän slutliga ställningstagandenhar gjorts. Verket framhåller att en finansiering via socialförsäkringssystemetkräver att arbetsgivaravgiften höjs i motsvarande mån. SHR bedömer att insatseraaskvalitet riskerar att försämras om de specialdestinerade statsbidragen tasbort. Landstingsförbundetbedömer att förslagen är för lågt beräknade. Förbundet poängterar vikten av attstaten tillför medel till kommuner och landsting för finansiering av reformenoch hänvisar till uttalanden från den kommunalekonomiska utredningen attverksamheten raåste stå i proportion till kraven på ekonomin. 14landsting bedömer att utredningens kostnadskalkyler är för lågt beräknade.Stockholms, , , , , , , , , , och länslandsting framhåller att staten måste svara för reformens merkostnader.Blekinge, , och läns landsting menar att huvudmännenmåste ges ekonomisk kompensation utan att ange på vilket sätt. Västernorrlandsläns landsting anser att beslut om finansieringen raåste ske via årligaöverläggningar mellan stat och landsting/komrauner. tillstyrker förslaget om en finansiering av kostnaderaaför personlig assistans genom socialförsäkringssystemet. Förbundet ifrågasättersamtidigt hur övriga kostnader skall finansieras och erinrar om regeringenslöfte att inga kostnadskrävande reformer skall åläggas kommunema utan attfinansiering anvisas. särat KommunförbundenBlekinge, , och efterlyser ytterligareanalys av de ekonomiska konsekvensema av föreslagna reformer. län, , Kommunförbunden , Prop.1992/93:159 län. Bilaga 1.4 samt Kommunförbunden och Västernorrlandframhåller att staten raåste garantera finansiering av eventuella merkostnader. Stockholmsstad samt kommunerna framför kritik raotde ekonoraiska beräkningaraa. Kommunerna , , , ,, , , och anser att staten måstegarantera att huvudmännen ersätts för sina merkostnader. Kommunerna konstaterar att kommuneraa inte kan tadet ytterligare ekonoraiska ansvar som föreslagna reformer innebär. Stockholmsstad konstaterar att statlig kompensation har en benägenhet att minska medtiden från reformens ikraftträdande. Staden anser att tidpunkten för flerareformer bör samordnas för att underlätta en skatteväxling. ochOxelösunds kommuner förordar samma finansieringsmodell som för bedömer att en skatteväxling inte kommer att täcka kommunenskostnader för övertagande av insatseraa från . kommunframhåller av nivån för skatteväxling måste fastställas innan de nu pågående nedskäraingaraainom verksamheten genomförts. HCKanser att flera övergripande samhällsekonomiska kalkyler borde ha gjorts avutredningen. DHR, RFA och FUB menar att specialdestinerade statsbidrag ärnödvändiga för ett genomförande av reformen. RHL, SDR och SRF framhållerbehovet av statliga medel för finansieringen av reformen. (RNj) anser att finansieringsmöjligheter inte får skapas genom besparingar påområden som drabbar andra sjuka och funktionshindrade. SKAF,och för mental retardation.Förbundet samt POMS bedömer att utredningen harunderskattat de verkliga behoven och kostnadema. SKAF avvisar en finansieringvia socialförsäkringssystemet med hänsyn till andra utsatta eller inkorastsvagagrapper. PRO föratsätter en finansiering via staten. SPF menar attutredningens beräkningar måste kompletteras. UmeåPingstförsamling, Filadelfiaförsamlingen i och Pingstförsamlingen iBoden framhåller behovet av ekonomiska resurser för genomförande avutredningens förslag. LSSreglerar intema förhållanden i och faller inte in under EG:s regelsystem om social trygghet. Utredningen kommer i slut- betänkandetatt behandla frågor om intemationell samverkan och därvid Prop. 1992/93:159 bl.a. handikapporganisationemas roll. Socialstyrelsenanser att det måste klarläggas vilka konsekvenser får for detekonomiska stödet till personlig assistans, vårdbidrag, handikappersättning,bilstöd och kommunalt bostadstillägg. RFV anser att insatsema enligt LSS inteär att betrakta som socialförsäkringsförmåner som faller under EG:sregelsystem. menar att bör verka för att generella EG-direktivantas om handikapptillgänglighet. Institutet anser också attHandikapputredningen i det fortsatta arbetet bör överväga om en raer strikt tillämpningav ansvars-och finansieringsprincipen och utvidgad lagstiftning är förenlig medEG-harmoniseringen. HCKanser att den EG-anpassning som pågår i saknar stöd i EG:sregler, raen innebär indragning av medel som bekostar välfärdsinsatser förutsatta grapper. NHR, RMT, RBU, SDR och Unga hörselskadade efterlyser stöd tillhandikapprörelsen för att bygga upp EG-kompetens samt för bevakning ochsaraarbete över gränseraa. RMT, RBU. RTP och SRF anser det viktigt att slå vaktom rätten till en självständig socialpolitik. FörbundetSveriges arbetsterapeuter bedömer att ett närmande till EG kommer att ge bådepositiva och negativa effekter på hjälpmedelsområdet. anser att EG-integrationen accentuerar behovetav en generell rättighetslag rörande tillgången till hjälpraedel, eftersom EG:srättssystem är baserat på lagstiftning om individens rätt ochdomstolsavgöranden. 24 Ansvars- och finansieringsprincipen Utredningenanmäler att den i det fortsatta arbetet avser alt göra en fördjupad analys ifråga ora ansvars- och finansieringsprincipen och överväga förslag om regleringinora plan- och byggområdet samt raedie-, tele- och kommunikationsområdet.Tillämpningen bör stärkas genora information och opinionsbildning,kompensatoriska åtgärder från staten samt lagstiftning kombinerad med påföljderoch sanktioner. Socialstyrelsenanser att ansvars- och finansieringsprincipen måste firmas tydligt uttryckt iviktiga lagbestämmelser till vilka sanktionsraöj-ligheter skall vara kopplade. SHRbedöraer att principen måste förank- ras i den allmännaopinionen och få genomslag i såväl enskild som Prop. 1992/93:159 offenflig sektor. Malmöhusläns landsting anser att principen bör lagfästas. läns landstinganser att den bör gälla "så långt detta är möjligt". Ängelholmskommun instämmer i ansvars- och finansieringsprincipen om utbyggnaden avgenerell tillgänglighet planeras utifrån ekonomiska och personella möjligheter. HCKoch RTP bedöraer att principen leder till kostnadsbesparingar genommindre efterfrågan på sarahällsinsatser. HRF, NHR och RMT stödjer utredningensinriktning i fråga om ansvars- och finansieringsprincipen. RMT frarahåller atttillämpningsanalysen inte får begränsas till de traditionella handikappgrappema.DHR förordar en särskild lag som kompletteras med föreskrifter från regeringensamt statsbidrag som kombineras med större krav. DHR tror att en handikappombudsmankan ha betydelse för bevakningen av principen. SDR anser att principen ipraktiken kan bli ett hot mot döva och andra handikappade genom att ettföretag som anställer raånga döva kan få högre kostnader i förhållande tillandra företag. Remissinstansemalyfter fram vissa ytterligare områden sora de anser att utredningen bör beaktai det fortsatta arbetet. 25.1 Kompetens/personalutbildning/handledning Enfråga som många remissinstanser - fraraför allt landsting, handikapporganisationersamt fackliga organisationer och yrkesföreningar -lyfter fram är behovet avkompetens, personalutbildning och handledning för att genomföra reformen. Instansemaanser att handikapporganisationema här kan utgöra en resurs i samarbete med t.ex.högskoloraa. Tillgångentill och betydelsen av teckenspråkstolkar för döva tas upp av UHÄ, SDR ochHörselkuratorernas förening. Åsbackaskolan framhåller betydelsen av att fåtillhöra en teckenspråksrailjö även efter skolan. Jönköpingsläns landsting, FUB, RFA och /frarahållerbehovet av kvalificerad tandvård. efterfrågar utveckling ochutvärdering av nya behandlings- och vård- Prop. 1992/93:159 metoder för handikappade och kroniskt sjuka. 25.4 Terapi för utvecklingsstörda POMSframhåller att frågan om utvecklingsstördas rätt att fritt välja terapeut påsamma villkor som andra liksora tillgången till terapeuter med kunskap omhandikappets konsekvenser bör hänskjutas till . StudieförbundetVuxenskolan föreslår att NV skall fördela särskilda bidrag tillutvecklingsstörda. Förbundet framhåller vidare att utvecklingsstörda har samraabehov sora synskadade av tekniskt anpassat studiematerial. ABF anser attminskningen av statliga raedel till studieförbund och folkhögskolor raedföratt det blir oraöjligt att fullt ut tillgodose handikappades behov av delaktigheti folkbildningsverksamheten. Därför är det viktigt att sarahället kantillhandahålla tillräckliga medel. i och län önskar att kyrkor och samfundskall erbjudas bidrag till ökad utbildning av anställda och medlemmar ihandikappfrågor. Sammanställning av remissyttranden över p°p- 1992/93:159 betänkande (SOU 1991:97) " -En väg till delaktighet och inflytande - tolk för döva, dövblinda, vuxendöva,hörselskadade och talskadade Handikapputredningensbetänkande (SOU 1991:97) En väg till delaktighet och inflytande - tolk fördöva, dövblinda, vuxendöva, hörselskadade och talskadade har tillställts totalt68 remissinstanser. Efter remiss har svar inkommit från följande myndigheter: Kommerskollegiura,, (), (),Näranden för vårdartjänst (NV), Universitets- och högskoleärabetet (UHÄ),, i skolan (),(), Statskontoret, (),, (), Högskolan för läraratbildningi och . Landstingsförbundetoch 21 av landstingen har avgett yttranden. Dessa är landstingen i följandelän: , , , , , ,, , , , och , ,, , , , , , ,och . och de fyra kommuner som tillfrågats har yttrat sig. Dessa är Goflands,, och . Samtligatillfrågade handikapporganisationer har avlämnat yttranden. Dessa ärHandikappförbundens centralkommitté (HCK), (),(), Föreningen (),, hörselskadade och språkstörda bam (DHB), Svenska laryngförbundetsamt i . Detre fackliga organisationer som beretts tillfälle att yttra sig har gjortdetta. De är (), iSverige (LO) samt akademikers centralorganisation (/SR). Däratöverhar yttranden inkommit från , , . , Rörelsefolkhögskoloraas intresseorganisation (), Nordiskafolkhögskolan i , Strömbäcks folkhögskola samt Göteborgs- och . (), (), samt Viebäcks folkhögskola har på eget initiativavlämnat yttranden. 1 Bakgrund och syfte med reformen Prop. Bilaga1.5 Syftet med delbetänkande En väg till delaktighet ochinflytande - tolk för döva, dövblinda, vuxendöva, hörselskadade och talskadadeär att utreda samhällets tolktjänst och analysera tillgången på tolkar. Utredningenkonstaterar att många personer med kommunikationshandikapp ställs utanför möjligheteraatill inflytande och delaktighet. Brist på välutbildade tolkar, otillräckligaåtgärder för att öka intresset för tolkyrket samt oklarheter itolkverksamhetens organisation och i betalningsansvaret för vissa uppdrag angessom de väsenfligaste orsakerna till att döva m.fl. inte får den tolktjänst debehöver. Utredningen lägger ett antal förslag till förbättringar i dessahänseenden. Remissinstanseraaställer sig genomgående bakom den beskrivning utredningen gör. Handikapputredningenkonstaterar att tillhandahållandet av tolktjänsten varit oreglerad ilag och handlagts av landstingen genom en frivillig överenskommelse med staten.Med hänsyn till den betydelse tolktjänsten har för dövas och andras möjligheteratt utöva inflytande anser utredningen att tolktjänsten bör regleras i lag på sådantsätt att landstingen genom ett fillägg i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), HSL,får skyldighet att organisera, finansiera och tillhandahålla tolktjänst för s.k.vardagstolkning till döva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade. Majoritetenav remissinstanseraa är posUiva till ett klargörande i HSL av landstingensskyldighet att tillhandahålla tolktjänst under föratsättning att demerkostnader som uppkommer med anledning av förslagen finansieras av staten.Några instanser anser att en rätt till tolktjänst bör införas i lagen om stödoch service till vissa funktionshindrade, LSS. Socialsryrelsentillstyrker förslaget, men menar att frågan bör omprövas i ett senare skede dåbättre tillgång till tolk gör det möjligt att införa en lagstadgad rätt tilltolktjänst. TÖI föreslår att den författningsmässiga regleringen av samhälletstolkservice bör utredas närmare och ställas i relation till hur tolktjänstenfinansieras. I det sammanhanget kan det vara lämpligt att överväga om en koraraanderättighetslagstiftning också skulle omfatta en lagstadgad rätt till tolk.Statskontoret anser att utredningen inte löst frågan om betalningsansvaret,varför principer för reglering av denna fråga bör tas fram . AMS, ochSHR anser att tolktjänsten bör ingå i LSS. AMS föreslår dock att LSSkompletteras 20 1992/93 1 samL Nr 159 med en övergångsbestämraelsesom innebär att denna del av lagen Prop. 1992/93:159 träder i kraft senare med hänsyn till tolkbristen. anser att samhällets ansvar för tolktjänst också böromfatta tolkning för talskadade och regleras i lag. Samma uppfattning framförsav DHR och i . NV, TÖI, och Värmlandsläns landsting anser att ytterligare utvecklingsarbete behöver göras innanbeslut om taltjänstens reglering tas. teckenspråkstolkars föreninganser att inte bör vara huvudman för taltjänsten utan att frågan börutredas ytterligare. Linjenämndenför speciallärarutbildningen och ärbåda kritiska till att landstingen föreslås bli skyldiga att tillhandahållatolkar även för uppdrag utanför landstingens ansvarsområde. Nämnderaa raenaratt arbetsgivaransvaret bör fiimas där tolkaraa används. Landstingsförbundetoch 20 av de 21 landsting som yttrat sig ställer sig bakom utredningsförslaget.En föratsättning är dock alt staten står för de merkostnader sora följer av reforraen.Landstinget i Göteborgs-och län anser dock att föratsättningaraa för ett koraraunalthuvudmannaskap bör prövas ytterligare, varför man bör avvakta med beslut omreglering i HSL. samt tre av de fyra tillfrågade kommuneraa - , Malmöoch - biträder utredningens förslag. kommun anser att rättentill tolktjänst bör regleras i lag. Alla kommuner samt Svenska kommunförbundetanser att kostnaderaa för förslaget bör finansieras med statliga medel. HCKoch de tillfrågade handikapporganisationema är kritiska till utredningensförslag om reglering av tolktjänsten i HSL. Samtliga anser att tolktjänsten börvara en rättighet för tolkanvändaraa och därför ingå i LSS. Beslut oratolktjänst skall kunna överklagas och verksaraheten finansieras med statligamedel. samt Strömbäcksfolkhögskola förordar en rättighetslagstiftning. anser att utredningens förslag är det enda alteraativet i dagens läge,men vill ha en rättighetslagstiftning som mål. Begreppetvardagstolkning föreslås bli vidgat till att också omfatta tolkning vidfritidsaktiviteter, rekreation och i föreningslivet. I tolktjänsten bör äveningå grandläggande tolktjänst i arbetslivet upp till /raån särat vidnyanställning, introduktion och utbildning inom företag eller på annanarbetsplats. Bilaga1.5 Majoriteten av remissinstansema tillstyrker förslaget, men anser att merkostnadernabör finansieras raed särskilda statliga medel. AMStar särskilt upp utredningens förslag om att arbetsplatstolkning bör ingå ivardagstolkning och tillstyrker detta under föratsättning att det klart framgåratt ansvar omfattar all tolkning som behövs på arbetsplatsen ochatt finansieringsfrågan löses. Landstingsförbundetoch majoriteten av landstingen biträder utredningens förslag om utökadvardagstolkning under vissa föratsättningar, bl.a. att de kompenserasekonomiskt för de ökade utgifter förslaget medför för landstingens del. ,, , och läns landsting anser att irmebördenav begreppet vardagstolkning bör konkretiseras. Liknande synpunkter framförs avTCO och . Landstingen i , Örebrooch anser att tolkning i arbetslivet inte bör föras över tilllandstingen och ingå i vardagstolkning. i menar attförslaget innebär en väsentlig avvikelse från den praxis som råder och frånansvars- och finansieringsprincipen och att landstingen måste kompenseras förde meratgifter förslaget innebär. Någraremissinstanser anser att begreppet vardagstolkning bör vidgas mer än vadutredningen föreslår. NV, SHR, och tar särskilt uppbehovet av tolk i folkbildningssaramanhang. Remissinstansema befarar att dövaoch andra personer raed komraunika-tionshandikapp utestängs från studier påfolkhögskola eller i studieförbund därför att medlen till tolk inte räcker. NVmenar att utbildnings-anordnaraas kostnader för tolk bör täckas av statbidragfullt ut. Liknande tankegångar framförs av TCO, HRF, FSDB och ABF. Strömbäcksfolkhögskola framhåller att döva och hörselskadade skall ha rätt till tolk ialla situationer där tolk behövs. Denna rätt skall gälla även då man deltar ifolkbildningsarbete. Kostnaderaa skall samhället stå för. LO påpekar att vardagstolkningbör få omfatta invandrare sora ännu inte lärt sig svenska. anser att vardagstolkning också bör omfatta kurs-och cirkelverksamhet saml gudstjänster. Även utlandsresor för dövblinda böringå. församlingsnämnd efterlyser klarare regler och menar attalla religioner och samfund bör behandlas lika när det gäller rätt tilltolktjänst och betalningsansvaret för denna. Studietidenvid teckenspråkslinjen förlängs från 34 sora antaletplatser på denna linje utökas från 60 till 90,