prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — har det överåren skett en successiv förskjutning från landramsbaserat bistånd till övrigtbistånd som katastrofinsatser, stöd till demokratisering, miljöbiständ,särskilda kvinnoinsatser, regionala insatser och skuldlättnadsåtgärder.Biståndet har ocksä breddats för att inbegripa insatser genom SAREC, BITS ochSWEDECORP. Landramarnas storlek ger således inte längre en rättvisande bild avdet sammanlagda biståndet till ett samarbetsland. Landramar som programmeringsmetodför bistånd har sina fördelar. En långsiktig planering av insatserna till ettsamarbetsland är nödvändig säväl för biständsadministrationen hemma som förmottagaren. Men har även nackdelarna med ett sådant bundetplaneringssystem blivit allt mer uppenbara. Jag har kunnat notera hur deointecknade reservationerna till nägra samarbetsländer har ackumulerats år frånår utan att tas i anspråk. Förklaringen till detta kan sägas vara attbiståndsprogrammen inte varit utformade så att det varit möjligt att anpassainsatserna till en förändrad politisk och ekonomisk situation. Det har hellerinte alltid varit önskvärt då det skulle ha kunnat innebära en olyckligryckighet inom programmen. Andra stora givarländer med ungefärsamma biståndspolitiska profil som har haft liknande erfarenheter avsystemet med landramar för programländer eller samarbetsländer. 1 t.ex.Nederländerna fördes en policydiskussion om bistånd till enskildaländer. Resultatet av denna diskussion blev att i stort gickifrån systemet med enskilda programländer och ersatte det med nägot som kanbetecknas regionsamarbeten, dvs. anslagsbelopp bestäms för regioner. Systemetfungerar sä att om det visar sig att ett samarbetsland under ett budgetär intekan utnyttja de budgeterade medlen flyttas medlen över till ettannat land inom samma region. Med ett sädant system kan medlen utnyttjas mereffektivt. Stora reservationer behöver inte uppstå. Jag vill inte här föreslåatt vi redan nästa budgetår övergår till ett annat system. Den av regeringentillsatta översynen rörande styrning och samordning av biståndet berör bl.a.denna problematik, varför jag får anledning återkomma till denna fråga i annatsammanhang. Ny ordning för importstöd Pfop_ 1992/93:100 Det finns inom de nuvarande landramarna insatser av mindrelångsiktig ka- tJuaga 4 raktär som importstöd och katastrofbistånd jämte merlångsiktiga utvecklingsprojekt. SIDA har fastställt nyaprinciper och riktlinjer för importstöd som presenterats för regeringen isärskild skrivelse. Principerna föreslås gälla beredning, genomförande ochuppföljning av importstöd såväl inom landramarna under anslaget C 2.Utvecklingssamarbete genom SIDA som inom anslaget C 3. Andra biståndsprogram,anslagsposten 8. Stöd till ekonomiska reformprogram och skuldlättnadsåtgärder.Jag stöder dessa nya principer, som innebär att importstöd skall behandlas somen form av programbiständ, dvs. ett stöd till ett ekonomiskt reformprogram, somnormalt genomförs med stöd av och . Importstöd är enbiståndsform som är väl lämpad atf stödja utvecklingen av marknadsekonomi ochden privata sektorn i mottagarlandet, under förutsättning att det intekombineras med subventioner eller centralstyrd valutafördelning. Importstödbör därför kanaliseras genom marknadsbaserade valutafördelningssystem.Eftersom tanken med importstöd är att ge ett fritt valutastöd bör, som SIDAframhåller, inte importstödet i förväg styras till vissa varor, sektorer ellermottagare. Uppföljningen mäste dä komma att avse resultatet och genomförandetav det ekonomiska strukturanpassningsprogrammet i stort, liksom uppföljning ochdialog kring fördelningen av mottagarlandets budgetutgifter. Jag anser attgivarsamordningen är viktig och att bör ta aktiv del i dennauppföljning och dialog. Utifrån dessa nya riktlinjer förimportstödet kan det te sig rationellt att det importstöd som ryms inomlandramarna bryts ut och slås samman med det nu gällande betalningsbalansstödetinom anslaget C 3. Andra biståndsprogram till en gemensam anslagspost. Det äri stort en och samma länder-krets som kommer ifräga för dessa stödformer.Betalningsbalansstöd inom C3-anslaget kan dock även ges till ickeprogramländer. En samlad anslagspost skulle underlätta en sammanhållen policyför allt betalningsbalansrela-terat stöd som en enhetlig beredningoch därav följande samordningsvinster skulle uppnäs. Att importstödet lyfts utur landramarna får för ett par länder stora konsekvenser. Det gäller i förstahand för , men även för Mogambique, , , ochVietnam. För att inte störa pågående samarbete bör därför en sådan omläggningske successivt i takt med att samarbetsavtalen förnyas. Jag avser attfortsätta beredningen av denna fråga. Tabell 4.Importstöd octi betalningsbalansstöd 1991/92, utbetalningar i mkr Prnn 1 999/93-1 00 Mottagarland importstöd betalningsbalans- Bilaga 4 Ökade möjligheter till breddat biståndssamarbete 1 budgetpropostitionen 1991/92:100 bil. 4 framhöllregeringen att vissa programländer har en ekonomisk bas som öppnarmöjligheterna att utveckla ett samarbete i nya former utanförlandramssamarbetet genom SIDA. I syfte att främja ett sådant bredare samarbeteavsattes för och vardera och för 10miljoner kronor. Ocksä beträffande konstaterades att sådanaförutsättningar förelåg även om inga särskilda medel avsattes. Medlen varavsedda för BITS och SWEDE-CORP:s verksamheter i bl.a. nämnda länder. Dettainitiativ har slagit väl ut. Nämnda länder har uttiyckt intresse för samarbeteinom områdena flygsäkerhet, transport och kommunikation, kartering avnaturresurser, vattenfrågor och miljö samt energibesparing och kraftutvinning.Vid utgången av /92 hade BITS beslutat om stöd på nära 6miljoner kronor för tre insatser i respektive . Jag utgår fränatt samarbetet korruner att utvidgas . Kostnaderna förinsatserna täcks inom respektive myndighets ordinarie anslagspost. Skulleytterligare medelsbehov uppstå bör dessa kunna tas ur anslaget C 3. Andrabistånd-program, anslagsposten 7. Projektbistånd till vissa länder. BITS verksamhet i , ochLatinamerika fortsätter att öka. Jag har noterat att biståndet genom BITS tillLatinamerika är nästan lika omfattande som biståndet genom SIDA. Även iAsien har BITS en stor verksamhet. BITS engagemang i är än så länge avmindre omfattning. BITS ambition att kontinuerligt utveckla nya kurser påområden som demokratifrämjande oeh miljö ser jag också som något mycketpositivt. Vad gäller förstnämnda område uppmuntrar jag inbjudningar till länderi där demokratisering är på gång. Flera länder i bör också kommaifräga. U-kreditverksamheten kommenterar jag i annan ordning. har under sitt förstaverksamhetsår inlett ett antal investeringsprojekt i vilka befinner sigi olika beredningsstadier. Investeringsverksamheten i och Latinamerikaär än sä länge mindre. SWE-DECORP:s arbetssätt medför att det kan ta tid attbygga upp ett samarbete. SAREC:s bilateralaforskningsverksamhet är koncentrerad till och till de länder där SIDA är verksamt. Samarbete bedrivs även i 106 och Asienmen av mer begränsat slag. Inriktningen av SAREC:s arbete talar Prop.1992/93:100 för att det bör råda ett nära samarbete mellan SIDA och SAREC. De svenska enskildaorganisationernas verksamhet har utvidgats med stöd av bidrag fränSIDA. Det är den särskilda kompetens som finns inom folkrörelser och andraenskilda organisationer som har visat sig komma väl till pass i flerakatastrofsituationer och i det mer långsiktigt inriktadeutvecklingssamarbetet. Betydelsen av detta arbete kan inte nog understrykas.Jag vill särskilt välkomna det ökande samarbetet mellan FN-organ och enskildaorganisationer. Det är min bestämda uppfattning att ett ännu närmare samarbetemellan dessa är nödvändigt i svåra och omfattande krissituationer som den iSomalia. Jag förutser att även och Swedrelief kan komma attutnyttjas i högre grad av FN på samma sätt som sker i det forna Jugoslavienoch i . Jag välkomnar ett sådant ökat internationellt åtagande frändessa organs sida. Jag vill här ocksä ta upp vadriksdagen gett regeringen tillkänna (bet. 1989/90:UU15, rskr. 1989/90:223 ochbet. 1990/91:UU15, rskr. 1990/91:242) om kunskapsuppbyggnad i det fransktalandeAfrika. 1991/92:100 bil. 4 s. 135 nämnde regeringen att samarbetet meddet fransktalande har vidareutvecklats och att detta arbete kommer attfortsätta . Det är främst bistånd genom BITS som häravses. Samarbetet med är omfattande inom säväl u-kreditgivningen somdet tekniska samarbetet. Ocksä , som av regeringen godkänts föru-kreditgiv-ning, mottar stöd genom det tekniska samarbetet päområdena miljö och arbetsmarknad. U-krediter och tekniskt samarbete har ävenbeviljats . Detta sistnämnda land är visserligen inte fransktalande menen del av regionen . Förutsättningarna för samarbete med ärinte desamma som tidigare på grund av den politiska utvecklingen. Sahel-områdetfortsätter att plägas av svält och miljöförstöring. ger här stöd genommultilaterala organisationer. Svenskt bistånd gär säledes till detfransktalande . Ett ökat framtida bistånd utesluts dock inte för min del.Av det skälet avser jag att initiera en regional studie under är 1993 för attse över förutsättningarna för breddat biståndssamarbete. har en översyn gjorts av biståndssamarbetetmed Mogambique (SOU 1992:124). Utredningen kommer att remissbehandlas. Vidarehar en studie gjorts av möjligheterna att vidga det svenska biståndsamarbetet iAsien. Denna studies resultat behandlas under avsnittet . Som jag tidigare anfört avser jagtillsätta en särskild utredning för att undersöka möjligheterna av biständtill politiska partier. En utredning pågar om förutsättningarför att inrätta ett internationellt fristående förutses föreligga . Utredningen för utveckling(SOU 1991:74) presenteras under avsnittet om tekniskt samarbete och u-kreditergenom Beredningen för tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS). En översyn av styrnings- och samarbetsformer inombiståndet har också 107 verkställts ienlighet med vad jag nämnde i förra årets budgetpro- Prop. 1992/93:100position. Översynen avslutar sitt arbete (SOU 1993:1). Jag avser Bilaga 4 att återkomma till den i en särproposition . Som komplement till denna utredning avser jag attsnarast tillsätta en utredare med uppdrag att avlämna förslag till besparingarinom biståndsadministrationen. Jag redogör mer ingäende för detta underavsnittet om administration av biståndet. Bilateraltbistånd i förhållande till det totala biståndet Detbilaterala biståndet finns redovisat under anslagen C 2. Utvecklingssamarbetegenom SIDA och C 3. Förstnämnda avser landramsmedeltill de 19 samarbetsländema i , och , regionalainsatser samt icke landramsbaserat bistånd i form av stöd för demokrati,mänskliga rättigheter och humanitärt bistånd, insatser vid katastrofsituationeroch stöd till återuppbyggnad m.m., bistånd genom folkrörelser och andraenskilda organisationer och särskilda miljöinsatser. Därutöver finns inomanslaget övrigt poster som särskilda program, rekrytering och utbildning avfältpersonal, vissa landprogramkostnader och information genom SIDA. Församtliga samarbetsländer med undantag för Sri Länka gäller att landramsmedlengenom SIDA föreslås minska med i genomsnitt i förhållande till anslagnamedel /93. För Mogambique, och med störrelandramar innebär det i absoluta tal en relativt omfattande minskning. Bistånd till Andra biståndsprogram avseru-landsforskning, tekniskt samarbete, u-krediter, gäststipendie- ochutbytesprogram genom Stiftelsen , näringslivsbistånd genomSWEDECORP, , projektbistånd till vissa länder, stödtill ekonomiska reformprogram och skuldlättnadsåtgärder samt utredningar m.m.Det sammanlagda bilaterala biståndet utgör ca tvä tredjedelar av det totalasvenska biståndet. Anslagsnivån /94 för anslaget C 2.Utvecklingssamarbete genom SIDA föreslås till och föranslaget C 3. Andra biståndsprogram till 1 . I det följandekommer det bilaterala biståndet till , och attbeskrivas. Det är min avsikt att genom en sådan presentation ge en bredareinblick i det svenska biståndssamarbetet i olika länder. Därefter följer enbeskrivning av icke landrelaterat bilateralt bistånd. I en särskild bilaga 4.2redogörs det svenska biståndet för /92. Afrikaär en kontinent i stark förändring. Politiska omvälvningar i riktning motdemokrati och från enpartistat och diktatur fortgår i flera afrikanska länder.Dessa förändringar sker inte alltid utan konflikter och inre spänningar. Ettexempel är där de allmänna valen resulterat i nya strider. Den politiskakonflikten i landet är olöst. I har i samband med att regionalaval genomförts ett parti avsagt sig fortsatt deltagande i samlingsregeringen.Men det finns länder där övergången skett fredligt som i . 1 Mogambiquehar ett fredsavtal ingåtts mellan Frelimo-regeringen och rebellrörelsen allmänna val skall hållas . I fortsätter samtalenmellan ANC och regeringen med förhoppningen om att en överenskoriimelse skallkunna näs om tillsättandet av en interimsregering . Övergången från krig till fred innebär för länder somAngola, och Mogambique att tiotusentals soldater mäste demobiliserasoch hundratusentals flyktingar repatrieras. FN och det internationellasamfundet har en aktiv roll att spela i detta komplicerade arbete, som förregeringarna i dessa länder innebär stora ekonomiska och sociala påfrestningaroch oftast i ett politiskt känsligt skede. har bidragit i detta arbetegenom att ställa civilpolis till förfogande i och med civilpolis ochmilitära observatörer i Mogambique. medverkar också på olika sätt ivalförberedelsearbetet. Den fortgående demokratiseringen i de afrikanska ländernakommer på nägon sikt att leda till öppnare samhällen där regeringar kan ställastill ansvar och där mänskliga rättigheter respekteras. På kort sikt kan dockden politiska övergången och det ekonomiska systemskiftet innebära att de fattigafår det ännu sämre. Ekonomiska reformer behöver få tid pä sig för att verka.Ett fortsatt internationellt stöd behövs för att länderna skall ha möjlighetatt genomföra de nödvändiga förändringarna. Det svenska utvecklingssamarbetet har påverkats av depolitiska omvälvningarna och i flera länder är det svårt att bedriva etttraditionellt biståndsarbete. Katastrofinsatser har blivit allt vanligare äveninom landramarna. I och också i Mogambique har det ansetts attsamarbetsprogrammen bör ses över för att anpassas till en situation från krigtill fred. Även samarbetet med och bedömer jag bör sesöver men då av effektivitetsskäl. Det svenska biståndet till genomgär således enomprövning där målet är att kunna utforma eft bistånd som är bättre anpassattill de mycket varierande politiska, ekonomiska och sociala förhållanden sområder länderna emellan. Vidare anser jag att medelsramar skall fastställasefter vad som bedöms vara realistiskt möjligt att genomföra i länderna. Störrekrav på flexibilitet i biståndet bör ställas när omgivningen är såväl osäkersom föränderlig. Prop.1992/93:100 Bilaga 4 Det svenska utvecklingssamarbetet är i hög gradkoncentrerat till södra . Sju av programländerna finns där. Sammanlagtutbetalades till denna region under /92 2 124 miljoner kronori gåvobistånd genom SIDA, , BITS och SAREC. Till detta belopp skallläggas det särskilda betalningsbalansstödet och katastrofbistånd. Det innebäratt av det svenska bilaterala utvecklingssamarbetet sker i dennaregion. befinner sig i ett skede mellan krig och fred.Fredsavtalen tsilaga 4 mellan och motståndsrörelsenUNITA innebar förhoppningar om ett slut på ett långvarigt inbördeskrig. En avFN övervakad process mot nationell försoning inleddes. Parlaments- ochpresidentval hölls . I parlamentsvalet erhöll det regerandepartiet en -majoritet av rösterna. I presidentvalets första omgång fickMPLA:s ledare dos en klar övervikt över UNlTA-ledaren men ingenegen majoritet. Enligt vallagen skall en andra omgång hällas men någon sådanhar inte kunnat genomföras. Efter valen har säkerhetsläget kraftigt försämrats. Freds- och demokratiprocessen harsåledes varit kantad av svärigheter men likväl gär det att påvisa positivainslag. Författningen har omarbetats för att medge flerpartisystem. Det innebäratt MPLA har upphört som stats-bärande parti, att flera partier har kunnatbildas och att utrymmet för åsiktsfrihet vidgats. Genom de allmänna valen fickockså angolanerna en möjlighet att välja sina företrädare.Även om det förekommit mindre felaktigheter och brister, är det allmännaslutomdömet att valen varit fria och hederliga. Jämsides med fredsprocessen harAngolas regering vidtagit posifiva steg för att komma tillrätta med en ekonomii extrem obalans. Alltjämt väntar en genomgripande ekonomisk reformpolitik somnär den genomförs kommer att ställa krav på både politisk vilja och kapacitet.I dagsläget är den angolanska förvaltningen svag och mottagarkapaciteten mycketdålig. En utveckling mot fred skulle ocksä kunna innebära en revitalisering avdet privata näringslivet. Förutsättningar finns då är rikt pånaturtillgångar. Utländska intressenter, inklusive svenska, har visat stortintresse för handel och investeringar förutsatt att politisk stabilitet kannås. Målet för det svenska biståndet äratt stödja en påbörjad samhällsomdaning i demokratisk riktning för nationellkonsolidering samt social och ekonomisk utveckling. Biståndssamarbetet genomSIDA har bedrivits under svåra omständigheter. Det finns en risk attdet osäkra läget efter valen kan öka svårigheterna aft bedriva ett merlångsiktigt samarbete. Framtidsutsikterna för en fredlig uppbyggnad av landetär hotade om inte den politiska konflikten bringas till en lösning. harbefydande medel avsatts för katastrof- och återuppbyggnad i huvudsak genomsamordnade insatser av FN. sammanlagda bidrag till freds- ochdemokratiprocessen i uppgår till . Det fortsatta biståndssamarbetetblir avhängigt den politiska och ekonomiska utvecklingen i . Skullesituationen fortsätta atf förvärras menar jag att samarbetet än mer börkoncentreras till insatser av katastrofkaraktär och till omräden där resultatäven på kort sikt kan nås.Inleds däremot en period av nationell konsolideringoch åtgärder vidtas i riktning mot en libera-liserad ekonomi, börförutsättningarna för ett mer långsiktigt samarbete förbättras. Den betydandepolitiska osäkerheten ställer krav pä stor flexibilitet i biståndet. Oberoendeav vilket framtidsperspektiv som blir gällande anser jag det angeläget med enöversyn av de långsiktiga programmen inom fiske, hälsa och telekommunikation. Jag föreslår att avsätts somlandramsmedel genom Prop. 1992/93:100 SIDA och, beroende avhändelseutveckling, medlen anvisas för utvecklings- Bilaga 4 biståndalternativt katastrofinsatser. bedriver en positiv utvecklingspolitik. Den välbalanserade och marknadsanpassade ekonomiska politiken har lett till ensjälvgenererande fillväxt. En fara är ekonomins ensidiga beroende av en råvara,diamanter. Landets strävan aft diversifiera ekonomin genom satsning på privattillverkningsindustri är lovvärd. Vär posifiva syn på den förda ekonomiskapolitiken fär inte undanskymma det faktum aft befydande arbetslöshet ochundersys-selsätfning existerar och atf inkomstfördelningen är ojämn.Den snabbatillväxten har medfört aft BNI per capita stigit fill över 000, vilketplacerar bland de högre medelinkomstländerna. Den tradition har när defgäller demokrati och förverkligande av mänskliga rättigheter består. Inslag somkorruption inom statsapparaten kan i och för sig inge farhågor för framfiden.Def förhällande aft kritik tas upp och regeringen vidtar åtgärder för aff rättatill missbruket fär ses som utttyck för att demokratin fungerar. ekonomiska beroende avSydafrika har utgjort huvudmotivet till utvecklingssamarbetet. Det faktum attlandet trots def stora beroendet har kunnat föra en fast polifik visaviSydafrika, är delvis en följd av det kraftiga internationella sföd landetåtnjutit bl.a. från . Liksom för mänga andra länder i regionen ärförutsättningarna för den framtida utvecklingen i hög grad beroende avförändringsprocessen i . Erfarenheterna frånbiståndssamarbetet är goda. har dock betydandereservationer uppstått inom def landramsbaserade biståndet genom SIDA. Dessahar uppkommit som en följd av en alltför snabb koncentration av antaletsektorer och insatser inom landramen. har mekanismer, som medför ettflexiblare och bättre utnyttjande av tillgängliga medel, upparbetats. I dettasammanhang vill jag understryka den vikt jag fäster vid atf samarbetet medBotswana ges en bredare form. Def är glädjande att notera aft def nya bredaresamarbetet genom BITS och har fått en god start. Den gynnsamma ekonomiskautvecklingen och de förväntade förändringarna i gör def nu motiverataff minska den del av biståndet som går genom SIDA och aff öka andelenbiständ genom BITS och . En plan för en sådan omfördelning börupprätfas. Def är viktigt atf övergången sker välplaneraf och i samråd medBotswanas regering. Med beaktande av ovan fördaresonemang föreslår jag aff avsätts som landramsmedel genomSIDA. Samarbetet genom BITS och bör fortsätta atf intensifieras ochdärför föreslårjag atf avsätts härför under anslaget C 3.Andra biståndsprogram, anslagsposten Projektbistånd till vissa länder. 8 1992/93. Det är glädjande att det lesothiska folket efter tjugotvåår av militärt styre Bilaga 4 skall fä möjlighet aft delta i fria allmänna val,vilka nu planeras äga rum . Den då nytillträdda regeringen haratt ta itu med betydande svärigheter, särskilt inom def ekonomiska området menocksä pä det politiska planet. Ett ekonomiskt strukturanpassningsprogram harinletts med viss framgång men svåra strukturella förändringar återstår attgenomföra. Landets närmast totala beroende av begränsar detekonomiska manövreringsutrymmet. ekonomiska tillbakagång slår ocksåhårt mot . De betydande sysselsättningsproblemen förvärras säledes avatt migrantarbetarna i i ökad omfattning tvingas återvända hem vilketkan ge grogrund för social oro. Detfa beroende har också som följd att denförändring som är förestående i blir avgörande för utvecklingen iLesotho. Det svenska biståndssamarbetet medLesotho har syftat till atf minska landets beroende av samt stödjaekonomisk tillväxt. Insatserna inriktar sig pä förbättrad markvård för atf ökaproduktionsförmågan inom jordbruket, arbetsintensiva metoder inom vägbyggesamt metoder för aft effektivisera förvaltningen. Genomförandefakten i ett parprogram har fördröjts av brist pä kvalificerad lokal personal och av passivitetinom lesothiska regeringen. Beslut har fattats om affbiständskontoret i awecklas fr.o.m. /94. sfår inför förändringar somförhoppningsvis innebär en mer handlingskraftig polifisk styrning än tidigareunder det militära styret. Det kommer att åligga denna nya regering atfbefästa demokratin och atf förbättra mottagningskapaciteten genom eneffektivare förvaltning. För som biståndsgivare är def nu särskiltviktigt aft analysera hur vi bäst kan bidra till landets utveckling.Jag kan emellertid redan nu förutse behov av atf bistå landet för aft minskaden ökande arbetslösheten. Särskilda demokratiinsafser kan ocksä bli aktuella.BITS som lämnat u-krediter fill har visat intresse för att utvidgasamarbetet fill att omfatta också tekniskt samarbete vilket jag finnerglädjande. Under /94föreslårjag atf avsätts som landramsmedel genom SIDA. Enöversyn av biståndssamarbetet bör genomföras . Mogambiques regering ingick enfredsöverenskommelse med rebellrörelsen efter eft mer än tio är långtförödande inbördeskrig. stipulerar atf de stridande truppernaskyndsamt skall demobiliseras och atf fria val skall hållas under hösten 1993.Fredsavtalets genomförande förutsätter ett aktivt sföd från definternationella givarsamfun-def under ledning av FN. Säväl militärdemobilisering och repatriering av återvändande flyktingar som valförberedelserkräver omfattande bistånd för atf kunna genomföras. De redan svära omständigheternaförvärras av atf Mogambiqueär drabbat av den torkkafastrof som råder i stora delar av södra /93:100 . Övervägande delen av landefs befolkning är beroende avlivsmedels- Bilaga 4 bistånd och katasfrofhjälp för sin försörjning.