prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Globala miljöfonden (GEF) Denglobala mUjöfonden (GEF) inledde sin verksamhet och administreras isamarbete mellan FN:s miljöprogram (), FNrs utvecklingsprogram (UNDP) ochVärldsbanken. Fonden har etablerats fören tteårig försöksperiod och syftar tUl att finansiera insatser inom sådanamiljöområden som har påtaglig global karaktär. Den är inriktad på insatser iu-länderna för att upprätthålla biologisk mångfald, reducera klimatpåverkan,förhindra uttunning av ozonskiktet och skydda intemationeUa vatten. Miljöfondens verksamhetgranskas av en rådgivande kommitté bestående av samtUga bidragsgivare tUlfonden. Den rådgivande kommittén sammanträder . Den närmareutformningen av berednings- och beslutsrnekanismen utformas . Fonden har hittiUs fåttbidrag om ca 1 mUjard US dollar från 30 länder, varav 13 . Det svenskabidraget för treårsperioden motsvarar 24,5 mUjoner US doUar. Densvenska andelen motsvarar . vilket även inkluderar bidraget tiUMonttealprotokoUet. I väntan på kambodjafråganslösning har kommittén en interimsstyrelse bestående av , ochVietnam. Kommitténs verksamhet leds av kanadensaren , som hartiteln exekutivagent. har somuppgift att få tUl stånd ett uthåUigt utnyttjande av vatten och andrarelaterade resurser i de lägre delarna av Mekongs vattenområde. Kommitténarbetar speciellt med områdena vattenkraft, bevattning, flodkonttoll ochstrandskydd, jordbruk, skog, fiske, skötsel av flodens upprinningsområden samtflodttansporter. Montrealprotokolletom ozonnedbrytande ämnen är ett intemationellt avtal som förbinder dess parteratt genomföra en avveckling av användningen av ozonnedbrytande ämnen.AweckUngsprogrammet varierar beroende på typ av.ämnen. För freoner och halonerdriver i förhandlingssammanhang en linje som innebär en snabbaweckling. Nya ozonnedbrytande ämnen upptäcks och förhandlas fortlöpande. Föratt underlätta awecklingen i u-ländema har en fond, som ärpermanent, upprättats inom ramen för FN. Regnskogenvarar inte för evigt. Här förvandHar mande avverkade träden till kol i en primitiv kolugn(, ). AGNALDO MACIEL/BAZAAR FondenskaU huvudsakUgen användas för att täcka sådana merkostnader som uppkommer iu-länderna i samband med övergång till teknik som baseras på användning avicke-ozonnedbrytande ämnen. Monttealprotokolletsparter har etablerat en exekutivkommitté för att överse och besluta ommedelsanvändningen inom fonden. Kommittén består av representanter från sjui-länder och sju . Merparten av fondmedlen kommer att användas förinvesteringar i ny teknik i u-ländema och verkstäUas av efterbeslut i exekutivkommittén. utvärderingav fonden och projekten skall göras till 1995. har ett litetsekretariat av beredande karaktär, lokaliserat till . Interimsfonden finansierasgenom bidrag från i-landsparterna i Montrealprotokollet enligt enframförhandlad skala. omfattade de utlovade bidragen 73,3 miljonerUS dollar. Behoven för treårsperioden Ir 240 mUjoner US dollar.Behoven för nästkommande treårsperiod beräknas tiU minst det dubbla. Detsvenska bidraget tiU fonden motsvarade ca . :\i' .Kk ■ ■-,'S. v .*■*■ ■■,■■■■■ TL-t ■:''-. - r.' ~" \ v. ia: Tretton av SlDA:s nittonprogramländer finns i . Därutöver ger SIDA bistånd tUl ett 20-tal länderi . TotaU utbetalade SIDA under /92 3 489 mUjoner kronortUl samtUga länder. I detta belopp ingår förutom direkta bidrag genom landramarbidrag i form av katastrofbistånd, mUjöbistånd, kvinnobistånd,betalningsbalansstöd m.m. Biståndsmyndighetema BITS, SAREC och harverksamhet av mer begränsad omfattning i ett 30-tal länder i . Genomdessa utbetalades 181 mUjoner kronor i form form av u-krediter, tekrusktbistånd, näringslivsbistånd m.m. H övriga länder som fårbistånd Nedan ges ensammanfattning av det svenska biståndet till dels programländer, dels några avde större mottagarländerna utanför programkretsen. En totalbild avbiståndsflödet tUl olika länder och regimer i har eftersträvats. Såvälbiståndet genom SIDA som biståndet genom de mindre biståndsmyndighetema BITS,SAREC och mgår således i tabeller och sammanställiungar. detinte möjligt att hänföra belopp tUl enskilda länder. Det gäller t.ex. bidraggenom FN:s regionala appeller för . Även armat bilateralt biståndsom kanaliseras genom multilaterala organ t.ex. Uvsmedelsbistånd via WFP kaninte knytas tiU ett enskUt land. Sifferunderlaget har således sina brister. Biståndettill , utbetalningar /92, mkr Väst/Central/ Programländerna i södraAfrika är markerade med färg. Biståndettill södra , utbetalningar /92, mkr Land SIDA BITS SAREC 13,0 0,8 0,3 6,5 "< "kongozzavill \ .1 rJ lflKINSHAS; Offentligtnettobistånd/person 1990, USD industri tjänster ocfi \ service Bistånd från , utbetalningar /92,mkr 9,16, Förväntad livslängd 45,5 är 29,(1990) - (1990) 3,(1990) Bistånd, andel av BNI Militärutgifter, andel av BNP utanför landramen enskildaorganisationer, _0,7 23,6 _3,1 _0,15 _1,3 _3,0 _0,9 _0,01 Ekonomi, politik och samhälle Storosäkerhet om framtid följde på de allmänna val som hölls i september1992. Valen till och presidentämbete utgjorde ett viktigtled i den fredsprocess mellan och motståndsrörelsen Unita,vilken inleddes om ett slut på det långvariga inbördeskriget. Vidvalen erhöll det regerande MPLA-partiet en majoritet av platserna i nationalförsamlingen.En andra valomgång för presidentämbetet blev nödvändigt sedan ingen erhållitde erforderliga av röstema. Den sittande presidenten en övervikt över den främste utmanaren , ledare för . FNmed sin övervakningsstyrka UNAVEM II på plats menade att valentrots vissa inslag av oegentligheter i huvudsak varit korrekt genomförda.Valresultatet ifrågasattes av Unita och valen följdes av våldsamheter ochåterupptagna strider. Därmed skapades stor ovisshet om processen mot nationellförsoning skulle kunna fullföljas eller om landet stod inför ett återupptagetinbördeskrig (). Underden fredsprocess som inleddes med de s.k. Bicesseavtalen ägde en radviktiga politiska och ekonomiska förändringar rum i . Det regerande MPLAupphörde att vara statsbärande parti och en rad partier bildades inför deallmänna valen. Den poUtiska liberaliseringen grundlagsfästes genom enrevision av författiiingen. Yttrande- och mediefriheten ökade. Dödsstraffetavskaffades och åtgärder vidtogs för att stärka rättsväsendets oberoende.Fredsavtalet stadgade att en ny nationell armé skulle bildas sedan de bådastridande partema, regeringen och Unita, väl upplöst sina styrkor. Demobiliseringfullföljdes inte helt och försöken att bilda en ny nationeU armé kom till ståndförst kort före valen . Inomdet ekonomiska området har åtgärder vidtagits för att kommatiU rätta med de extrema obalanser som uppstått inom den statsreglerade ekonomin.Den tidigare mycket kraftigt övervärderade lokala valutan devalverades,begynnande åtgärder vidtogs för att skapa kompetens och nödvändigainstitutioner för att bedriva finans- och penningpolitik. Militärutgifter, externa konflikter om fred och nationell försoning undertecknades , hade Angolabefunnit sig i krig . 1 inleddenationalistiska rörelser väpnat motstånd mot den dåvarande portugisiskakolonialmakten. Ett befrielsekrig pågick med varierande intensitet undernärmare tiU dess att kolonialvälde föll sönder. Kort eftersjälvständigheten och efter ett misslyckat försök tiU nationell samlingsregering,började väpnade stridigheter mellan MPLA, Unita och FNLA. invaderadeAngola och MPLA-regeringen tillkallade kubanska trupper. Med den kubanskanärvaron i landet lyckades MPLA konsolidera sin maktställning, men krigetfortsatte mot sydafrikanska trupper och mot Unita-rörelsen. Överenskommelsen 1988 om Nanubias självständighetinnebar även att utländska trupper skulle dras tillbaka från . Den av FNutsända övervakningsst3Tkan, UNAVEM I, gavs i uppdrag att verifiera detkubanska tillbakadragandet, som fullföljdes . Underslutet av inleddes också samtal meUan företrädare för Angolasregering och Unita, understödda av , dåvarande och , om ettslut på inbördeskriget. Ett sådant fredsavtal undertecknades i den portugisiskaorten Bicesse , i vilket föreskrivs ett slut på stridigheter,upplösande av väpna- destyrkor i syfte att bilda en ny nationell armé samt allmänna val inom en periodav arton månader. har varit en av de störstabilaterala biståndsgivama till . FN har igångsatt tvåsamordnade hjälpaktioner inom vilkas ram flera FN-organ varit engagerade bl.a.med ansenliga svenska bidrag. vann inträde i Bretton Wood-institutionerna1989. och Intemationella Valutafonden har givittekniskt bistånd för att stärka landets marknadsekonomiska kompetens. Måletför det svenska utvecklingssamarbetet med är att stöda nationell konsolideringsamt social och ekonomisk utveckling. Samarbetet bedrivs genom SIDA. Övrigabiståndsorgan som BITS, SAREC och har iaget samarbete med . Avsvenska enskilda organisationer är Afrikagruppernas () verksam i . Det sammanlagda utbetalade biståndet till /92 uppgick tiU , varav SIDA svarade för denallra största delen. Underdet har avsatts för katastrof- och återuppbyggnadsinsatser.Dessa medel har lämnats som ett led i processen mot fred och nationellförsoning. Bidragen har huvudsakligen kanaHserats genom FN. Av medlen har 115miljoner kronor lämnats genom FN:ssärskilda hjälpprogram för , Special Relief Programme for , I och II. Vidare har ett bidrag om lämnats till ettFN-program för demobilisering av soldater. Tekniskt stöd till valensgenomförande lämnades genom UNDP tni ett belopp om . Ettsvenskt bidrag om har lämnats till ett Världsbanksprojektför väg- och broarbeten. Utvecklingssamarbetetmed genom SIDA regleras av ett ettårigt samarbetsavtal för budgetåret1992/93 som omfattar . Det långsiktiga biståndet är koncentrerattill fiskesektorn, hälsosektom och telesektom. Bistånd har även lämnats förunderhåU av gasturbiner och för renovering av lastbUar. Inom dessa områden harsamverkan skett mellan bistånd och tiU knutna företag. Biståndet ärinriktat på att stödja en social och ekonomisk utveckling. StödettiU hälsosektom har omfattat ett tiotal delprogram med inriktning på primärhälsovårdom totalt 40 mUjoner kronor för avtalsperioden. Programmet har innefattatvaccination, hälsoupplysning, basläkemedel och åtgärder mot endemiskasjukdomar. Samarbetetinom fiskesektom har gällt yrkesutbildning vid en fiskeskola,fiskeri-undersökningar och hantverksfiske om totalt /92. Ettsamarbete irUeddes under /92 med telesektor i syfteatt stärka institutions- och kompetensuppbyggnad. Telesektom står inför en om- struktureringi vUken verksamheten delas upp i en centralt reglerande respektive en operativaffärsdrivande eiUiet. Gällande avtal uppgår till 63 mUjoner kronor över entreårsperiod. Inomtransportsektom har en insats om 10 mUjoner kronor överenskommits för leveransav reservdelar tUl lastbilar och bussar. Insatsen är riktad tUl märkena Volvooch Scaraa. Bistånd genom SIDA, mkr Utbetalt 1991/92 Planerat 1992/93 FN:s katastrof program (SRPA) Reservdelar (lastbilar) Karta:Stig Söderlind, ©SIDA Andel av arbetskraften i (1990) (1989) BNI/invånare 2 (1990) Bistånd, andel av BNI 5, OHentiigt nettobistånd/person 1990, USD Bistånd från , 1991/92, mkr Ekonomi, politik ocli samiiäile Botswanabetraktas ofta som ett mönsterland för utvecklingen i södra . Politiskthar alltsedan självständigheten ett flerpartisystem upprätthållits. Utrikespolitiskthar man, genom en skicklig balansgång, lyckats upprätthåUa viss självständighetgentemot , trots det stora ekonomiska beroendet och ett flertal mUitäraingripanden därifrån. har en störrekorruptionsskandal uppdagats, i vilken flera ministrar var inblandade.Ministrarna avskedades och kritik framfördes av oppo sitionen och massmediema.Byggandet av ett nytt militärflygfält är ett annat ämne som offentligtdebatterats. Viss oro har förekommit på arbetsmarknaden. Sedan självständigheten har den ekonomiskatillväxten varit rekordartad. uppges per capita-inkomsten baserad på BNPuppgå tUl ca 000. Denna siffra nästan halveras om man istället utgår frånBNI där de utländska bolagens vinsthemtagning frånräknats. Förutom en skickligmarknadsanpassad ekonomisk politik har tUlväxten varit baserad pådiamantinkom-ster. Det stora beroendet av diamanter har gjort den botswanskaekonomin sårbar för prisförändringar. I syfte att diversUiera ekonominprioriteras i senaste utvecklingsplanen privat tillverkningsindustri. Somen följd bl.a. av den regionala torkan och lågt världsmarknadspris på diamanterhar tiUväxttakten avtagit, exportinkomsterna reducerats ochinflationen ökat. Arbetslöshetenoch undersysselsättningen är trots den höga tUlväxttakten ett problem, Uksomden skeva inkomstfördelningen. De fattigaste av befolkningenerhåUer av inkomsterna. Den nu uppkomna torkan har förvärratsituationen ytterUgare för aUra fattigaste. Friaoch aUmänna val har genomförts . Landets press är jfri och domstolarnaär oberoende. Yttrandefriheten är, i jämförelse med de flesta andra afrikanskaländer, betydande. Några politiska fångar anses inte förekomma och inte heller någrareligiösa eller etniska spänningar. Militärutgifter, externa konflikter BotswanasmiUtärutgifter har stått för omkrmg av BNP (1989). Det är närheten tiUSydafrika som Ugger bakom landets behov av försvar. har tidigaregjort flera militära in i landet. Biståndsflödettill är stort i förhåUande tUl befolkningsantalet och hör tiU dehögsta i världen. Bland de viktigaste bUaterala givarna återfinns , Norgeoch . Inom FN-famUjen märks UNDP (mUjö- och förvaltningsstöd) ochsärskUt WFP med stöd tiU de fattiga som drabbats av torkan. Detsvenska biståndet har aUtsedan det inleddes främst syftat tUl att minskaBotswanas beroende av . Det har också haft som mål ekonomisk ochsocial utjämning. har, som en följd av landets tämUgengoda ekonomi, en omorientering av det traditioneUa biståndet ägt rum, frånkapitalintensiva investeringar tUl insatser för kunskapsöverföring ochinstitutionsbyggande. Ett bredare samarbete har också inletts genom BITS och SWEDECORP.SAREC bedriver forskningssamarbetet bl.a. inom nuljö och vattenområdet. Stödutgår även tUl enskUda organisationer, tiU särskUda insatser för kvinnor och somkulturstöd. I det regionala samarbetet pågår modernisering av signal- ochtelesystemen för järnvägen. Totalt uppgick biståndet under /92 tiU 93,4 mUjoner kronor. SIDA har inom sittlandprogram beslutat koncentrera biståndet till färre sektorer och delinsatserinom de olika sektorstöden. Dessaförändringar har resulterat i relativt stora reservationer. Den botswanskamottagarkapaciteten har betraktats som god, förvaltningen fungerartämligen effektivt. Det stora inslaget av biståndsfinansierade experter ingerdock vissa farhågor på lång sikt. Medelsfördelningen framgår av tabeUen nedan. Bistånd genom SIDA, mikr Disponibelt 1991/92 1992/93 Utbetalt 1991/92 Planerat 1992/93 Stödet tUl undervisnings-och kultursektom har förbättrat tiUgången tiU god basutbUd-ning och ett breddatkulturutbud för både barn och vuxna. Institutionssamarbete, bl.a. genom RadioBotswana, utgör en väsentlig del inom detta stöd. Detsvenska stödet till distriktsutveckling syftar tUl att stärka den lokalaförvaltningen på distriktsnivå för att möjUggöra en ökad decentraUsering.Under året gavs utbildning tiU personal i kommunförvaltningen och gjordesinsatser för fysisk planering, markregistrering och kartproduktion av störrebyar. Huvudinriktningen inompersonal- och konsultfonden har varit att främja oUka mUjöinsatser. 1993/94beräknas mUjöinsatsema inbakas i ett separat mUjöprogram. Därutöverfinansierades över fbnden visst personalbistånd och institutioneUt samarbete,bl.a. StödettiU vattenförsörjningen på landsbygden håUer på att avslutas. Vattenfrågornakommer dock att finnas kvar bl.a. inom stödet till distrikts- utveckUng ochmedel för underhåU och förbättringar av vattenanläggningar på landsbygden kananslås. Somen följd av torkan har särskUda insatser för att reducera effektema däravfinansierats inom landramen. DirektstödettiU kvinnor har främst varit inriktat på att stärka kvinnomas rättigheter ochatt peka på hinder för deras medverkan i samhäUsutvecklingen. SärskUdakultursatsrungar, utöver de inom undervisningsstödet, har tidigare gjorts tUlfria grupper för oUka kulturaktiviteter. Likadanthar mUjöinsatser, t.ex. stödet tUl utarbetandet av naturvårdsstrategin,finansierats tidigare från det särskUda mUjöanslaget. Bistånd genom enskilda organisationer Ett flertal svenskaenskUda organisationer, som , LO/TCO:s biståndsnämndoch , bedriver projekt i . Sammanlagt utbetaladestUl dessa 1 mUjon kronor i projektbidrag under budgetåret. Inom det regionalasamarbetet har tidigare kommit i åtnjutande av en insats förmodernisering av jämvägens signal- och telesystem. finansierasuppbyggnad av en väg tUl . Med hänsyn tUl landetspositiva ekonomiska situation har det traditioneUa landramssamarbetetkompletterats med bredare samarbete genom BITS och . För budgetåret1992/93 har tagits från landramen för detta ändamål. BITS tvåinsatser avser dels en kommuiu-kationsstudie inom jämvägen, dels rådgivningoch UtbUdning för landets luftfartsmyndighet som uppföljning av tidigare stödfrån BITS. Även andra uppslag för tekniskt samarbete är under beredning.SWEDECORP har etablerat ett nära samarbete och stöd till och industrUörbund, BOCCIM. Ett antal idéer tillsamriskföretagssamarbete prövas . SAREC:ssamarbete på forskningsområdet omfattar bl.a. forskarutbildning inom nuljö-och markvårdsområdet. ca 1,8milj (1990) Offentligtnettobistånd/person 1990, USD 13,2 _0,4 _0,5 12,(1990) 24,(1990) 33,43, män ingen uppgift kvinnor ingen uppgift57, Bistånd,andel av BNI Militärutgifter, andel av BNP Bistånd från , utbetalningar /92,mkr utanför landramen enskilda organisationer, katastrofbistånd Ekonomi, politik ocli samhälle Lesothoär helt omslutet av . Landet är därför i stor utsträckning beroendeav . Inkomster från tullunionen med utgör den störstainkomst-käUan. Praktiskt taget all import kommer från . Remittering av löner från migrantarbetarna iSydafrika är en arman viktig inkomstkäUa, som motsvarar två tredjedelar avimportutgifterna. AUt fler migrantarbetare får inte fömyade kontrakt utanmåste återvända till ett där arbetslöshet och undersysselsättning utgörstora problem. Jordbruket, som skuUe kunna utgöra ett alternativ,är mycket underutvecklat och dess andel av BNP är sjunkande. Jorderosionen ärett tilltagande problem. DärtiU kommer att torkan även drabbat . Det strukturanpassningsprogram som genomförs isamråd med IMF och har haft framgång. Den ekonomiska situationenhar förbättrats, en UberaUsering av ekonomin ägt rum och budgetunderskottetreducerats. Men fortsatt hög inflation och arbetslöshet är allvarligaproblem, som medför att de ekonomiska framtidsutsikterna förefaUer dystra. Sedan1986 har landet styrts av en miUtär-regim. Kraven på demokrati har vuxit sigallt starkare och mUitären utlovade aUmänna val till i slutet av november.Tidpunkten för dessa val har dock kommit att förskjutas och därmed för närmilitärregeringen kommer att ersättas av en folkvald regering. Valkampanjenledde tiU en intensUie-rad politisk debatt och politisk öppenhet i massmedia. Trots demokratiseringsprocessen kvarstår vissabrister beträffande mänskUga rättigheter. Bl.a. riktas anklagelser mot atttortyr förekommer i fängelserna. Säkerhetssituationen betecknas emellanåt somoroUg. Militärutgifter, externa konflikter MUitärutgiftemai uppges ha minskat något . En anledning tiU dettakan vara att antalet poUtiska fångar från minskat och därmed detdirekta hotet från . bör det klargöras att även mUitärt harLesotho inte kunnat agera helt självständigt från landets granne. Förhoppningar finns om ytterUgare minskningar närväl miUtärregeringen ersätts och läget i stabiUserats. Inklämtinne i har det UUa lockat flera biståndsgivare och betydandebistånd, inte minst räknat per individ. Bland de största bUateralabiståndsgivarna finns , , , och . Jordbruksutvecklingoch undervisning på lågstadiet är viktiga områden för det multilateralabiståndet, främst genom FAO, UNDP och WFP. Förvaltningens kapacitet har varitbehäftad med vissa brister, vUket hämmat genomförandet av biståndet. Detsvenska biståndet tUl inleddes , året efter landetssjälvständighet. Det syftar bl.a. tiU att stödja landet att be- Biståndssamarbetet är utformat så att någon direkt representationpå platsen inte är nödvändig. Av det skälet kommer biståndskontoret i awecklas fr.o.m. /94. Samarbetet bedrivs av SIDA som ingåttsamarbetsavtal gäUande t.o.m. . Dämtöver lämnas stöd tUl i Masern och insatser tUl förmån för demokratiutvecklingoch förbättringar av kvinnornas situation. Utvecklmgssamarbetet genomSIDA är koncentrerat tiU förvaltningsutveckling, markvård ochsysselsättningsskapande åtgärder. Förvaltningsbiståndet syftar tUl att höjakompetensruvån i den centrala statsförvaltningen och består av organisations-och ledningsutveckling samt finansförvaltning för att förbättra planering,styr-rung och kontroU av statUga resurser. Vidare ges stöd för rådgivrung ochutbild- Insatser för effektivare fysisk planering omfattarrådgivning tUl plarUcontoret samt genomförandet av olika planeringsuppdrag.Flertalet insatser sker med medverkan av svenska institutioner som SCB,och . IVIaricvård, maricanvändningocli sicogsutbiidning Biståndetpå markvårdsområdet avser att förbättra levnadsstandarden för landsbygdsbefolkningengenom ökad jord-bmksproduktion. Bl.a. har man lyckats få byboma engagerade imiljövårdsåtgärder som bygger på gemensamma bybeslut, böndemas egen teknik ocharbetsintensiva metoder. Produktionen av säd, grönsaker och fmkt har ökat iprojektområdet. Systematiskträdplantering i det nästan trädlösa utgör en vUctig del i stödet attbekämpa jorderosion. Betydande ansträngnmgar görs för att programmet skaU ha såbred foUdig förankring som möjligt. FOTO: /BAZAAR, Vy från hiuvudstaden i . Landet är för övrigt nästanträdlöst. Trädplantering är en viktig åtgärd. Programmetför sysselsättningsfrämjande åtgärder ger arbete tiU i medeltal 2 000 personerper år, framför aUt vid vägbyggen på landsbygden. Det har dock varit svårareatt skapa sysselsättning inom andra sektorer. Det vidare syftet är att gemigrantarbetare i möjUgheter tUl arbete i sitt eget land. Samarbetesker med som också ansvarar för det svenska personalbiståndet. Sverigestöder SADC:s markvårdssekretariat i . Tyngd-purikten inomprogrammet Ugger på utbildning. Insatsen bekostas över det särskUdamUjöanslaget. Införvalen gavs svenskt stöd genom det särskUda anslaget för demokrati,mänskUga rättigheter och humanitärt bistånd. Det svenska stödet möjliggjordebl.a. att valregistreringen inte drog ut alltför och gav dem som önskadedelta i valet möjlighet därtiU. Bidrag har också givits för specialutgåva av enoberoende tidskrift. Stöd har lämnats tiU olika organisationer somarbetar för att förändra kviimors lagUga och ekonomiska status. LesothosnationeUa AIDS-program delfinansieras av . Bistånd genom SIDA, mkr Disponibelt 1991/92 1992/93 Utbetalt 1991/92 Planerat 1992/93 Vägar och broar återuppbyggnad Eftermer än terrorkrig. ligger Mogambique i spillror. Den 4 oktober 1992undertecknades fredsfördrag mellan regeringen och motståndsrörelsenRenamo. Fria val planeras till . ca 15,7 milj (1990) 2,(1980-90) Offentligtnettobistånd/person 1990, USD Andel av arbetskraften I industri tjänster ocfi \ service Bistånd från , utbetalningar /92,mkr 7,8, (1990) (1990) 10,(1989) Bistånd,andel av BNI Militärutgifter, andel av BNP inom landramen utanför landramen enskilda oraanisationer Ekonomi, politik ocli samiiälle Eftermer än terrorkrig undertecknades ett fredsfördrag mellanMogambiques regering och motståndsrörelsen Renamo. Fördraget som undertecknadesden innebär att överenskonmielse nåtts om demobiUsering av bådaparters förband av samt att aUmänna, fria val tiUparlamentet och presidentposten skaU ske senast . Arbetet med att återuppbygga landet poUtiskt,ekonomiskt och socialt kommer att vara den stora utmaningen under 1990-talet.Landet Ugger efter de många krigsåren i spillror. Den svåra torkan som drabbathela södra har slagit extra hårt mot det sargade landet med dess storaflyktingskaror.