prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — 1992/93:141) föreslås förändringar i straffskaloraa för en rad brott,särskilt i . Merparten av förslagen avser straffskärpningar förbrott där nuvarande straffskala inte ger tillräckligt med utrymme att döma tillstraff av erforderlig skärpa i de mest straffVärda fallen. Sådana skärpningarföreslås för bl.a. ringa misshandel, olaga hot, ofredande, sexuellt ofredande,egenmäktighet med bara, grovt häleri, olovligt bmkande, baraporaografibrott,falskt larm, olovlig underrättelseverksamhet och brott mot vapenlagen. Motivenbakom förändringar är något olika. I detfe sammanhang finns anledning att pekapå att en rad av åtgäideraa avsei att sfeika det straffrättsliga skyddet föiutsatfe gmppei, säiskilt kvinnoi som utsatts fSr våld och bam. Förslagen har också en udd rikfed mot våldsbrott iallmänhet. Det har blivit allt vanligare att vapen konuner till användning vid våldsbrott och särskilt vid rån. För att skärpa synen på illegal vapenhantering föreslås att maximistraffet för olaga vapeninnehav höjs till fyra åi. I syfte att om möjligt nedbringa anfelet illegala vapen och ininska spridningen av sådana vapen till kriminella kretsai föreslås också vad som kan kallas en " vapenamnesti av inneböid att olovligt innehavda vapen skallfå inlämnas till polisen utan straffrättslig påföljd. I propositionen behandlas också frågor om psykisktvåld och pekas på vikten av att vid bedömningen av brott även beakfe sådanabeteenden som främst fer sikte på att psykiskt bryfe ned en annan person. En särskilt uppmärksammad problematik är brott somhar sin bakgmnd i rasistiska motiv. Problem som rör denna typ av brottslighethar behandlats i delbetänkandet Organiserad rasism (SOU 1991:75) som lämnats avutredningen för åtgärder mot etnisk diskriminering. Föislagen i betänkandetövervägs i och förslag till börkomma . Den parlamenferiska utredningen med uppgift att seöver reglema om grovt rattfylleri med inriktning på en sänkt promillegräns ochskärpto straff samt en ökad enhetlighet i tillämpningen kommer att avlämna sittbetänkande , varefter förslagen efter sedvanlig remissbehandlingskyndsamt konmier att behandlas av regeringen. Regeringens samlade program mot den ekonomiskabrottsligheten har presenterats. Programmet avser åtgärder inom fleraområden utöver straffrätten och berör bl.a. organisationsfrågor, metodfrågor,regler om förundersökning samt skatte- och uppbördslagstiftningen. Riksåklagaren och har redovisatett uppdrag att i samråd kartlägga problemen beträffande den ekonomiskabrottsligheten och föreslå åtgärder . Flera av de förslagsom Riksåklagaren ochrikspolisstyrelsen lämnat avser åtgärder som kan Prop. vidtos av berörda myndigheter inom ramen för deras ordinarie Bilaga 3 Regeringen har därför uppdragit åt Riksåklagaren, ochRiksskatteverket att redovisa vidtogna åtgärder i form av effektiviseringarinom ramen för myndigheteraas ordinarie Man tordekunna utgä frän att redovisningen kommer att visa att det redan inomramen för gällande regelsystem och resursramai finnsmöjligheter att påfegligt effektivisera utredningsarbetet. regeringskanslietpågår också ett fortlöpande arbete med att se över i vilka avseenden somlagstiftningen bör förändras på det här området. Dafestraffrättsutredningenkommer senare denna dag att avlämna sitt slutbetänkande i vilket behandlas straffrättsliga frågor som har Jag vill också nämna att jag kommer att föreslå attdet skall tillsätfes en utredning med uppgift att göra en översyn avvapenlagstiftningen. Översynen skall avse både en språklig och systematiskmodernisering och en anpassning av regelverket till vad som skall gälla förEG:s medlemsländer. Tillämpningsområdet för lagen (1988:254) omknivförbud utvidgades . Inom pågår förnärvarande en utvärdering av det utvidgade knivförbudet. I det sammanhangetkommer ocksä att belysas bl.a. om förbudet for personer att innehastiletter och förbudet att överlåfe gatustridsvapen till sådana personer börgöras generella. har i sitt slutbetänkande (SOU1990:51) lagt fram förslag om en effektivare och mera rättssakerpersonalkontroll m.m. Betankandet hai remissbehandlats och ärendet är förnärvarande föremål för beredning. Mot bakgmnd av bl.a. vissa uppmäiksammade rättsfallhai regeringen givit en säiskild utredare i uppdrag att se övermedverkansregleraa. Uppdraget skall redovisas . Viktiga frågor som rör både ochspecialstraffrätten har behandlats i fängelsestraffkonunitténs slutbetänkande(SOU 1988:7) Frihet från ansvar. Kommittén har i betänkandet föreslagit att ettuttryckligt förbud mot analogisk tillämpning av straffbud skall sfellas uppsamt att tillämpningen av medverkansregler inom specialstraffrättenskall regleras i lag. När det gäller de allmänna reglema om ansvarsfrihetföreslår kommittén att särskilda besfemmelser om samtycke och rättsvillfarelseskall fes in i lagstiftningen samt att tillämpningsområdet för besfemmelsen omnöd skall utvidgas. Förslagen har remissbehandlats. Jag ämnar inom kortåterkomma med förslag i dessa frågor. I samband därmed kommer också attbehandlas den i departementspromemorian (Ds 1991:78) Parallellinstmktionupptogna frågan om möjligheten att i vanliga brottmål beaktayttrandefrihetsrättsliga intressen. Regeringen gav i uppdragatt utvärdera tillämpningen av lagstiftningen om psykiatrisk tvångsvård m.m. Iuppdraget ingår bl.a. att särskilt analysera tillämpningen av de nya reglemaom psykiskt störda lagöverträdare. Uppdraget har delredovisats ochskall slutredovisas till . Prop.1992/93:100 Bilaga 3 -Ordningen med obligatoriskhalvtidsfrigivning avskaffas. -Samhällstjänst inföis i helalandet. -En utiedning pågår om påföljdssystemetsuppbyggnad med uppgift bl.a. att utveckla alteraativa påföljder. Regeringen överlämnade till riksdagenen proposition med förslag till ändringar av regleraa om villkorlig frigivning.I propositionen föreslås att den obligatoriska halvtidsfrigivningen avskaffas;i sfellet skall huvudregeln vara att minst två tredjedelar skall ha avtjänatsinnan frigivning konuner i fråga. I princip innebäi föislagen en åteigång tillden ordning som gällde före den nuvarande regleringen. Förslaget behandlasalltjämt av . Regeringenhar tillkallat en pariamenferisk kommitté - Straffeystemkonunittén (Ju 1992:07, dir. 1992:47) -som har att överväga vad som i ett längre perspektiv bör gälla för frigivningfrån fängelsestraff. Ett förslag från kommittén i denna fråga är att vänfesenast . Straffsystemkommitténsuppdrag är dock inte begränsat till den villkorliga frigivningen. I kommitténsuppdrag ingår att göra en mer allsidig översyn av straf%stemets uppbyggnad. Idirektiven till utredningen betonas att värden som legalitet ochproportionalitet bör vara vägledande för påföljdsvalet. Påföljdssystemet måsteockså innebära snabba, tydliga och konsekvenfe leaktionei på brott. Systemetmåste utfoimas så att det kan fylla uppgiften att veika avhållande påmänniskois brottsbenägenhet och göra det möjligt att effektivt avbiyfe enpågående brottslig veiksamhet. Fiån den utgångspunkten utgöi fängelsestraffeten oundgänglig del av påföljdssystemet. måste systemet präglas avhumanitet och respekt föi individen. Även om föngelsestraff inte kan undvarasäi det viktigt att utveckla också andra påföljdsalteraativ. I kommitténsuppdrag ingåi bl.a. att överväga om villkorligt fängelse skall införas ochföreslå hur samhällstjänst bör införas som ett permanent inslag ipåföljdssystemet. En annan central fråga är möjligheteraa till eneffektivisering av frivårdspåföljdema genom införande av elektroniskövervakning. Kommitténs förslag när det gäller påföljdssystemets utformning skallvara klar före utgången av . Prop.1992/93:100 Bilaga 3 Ungdomsbrottskommitténfortsätter arbetet med sin översyn av ingripanden mot unga lagöverträdare ivilken bl.a. samordningen mellan och rättsväsendet är enhuvudfråga. Genom lagstiftning som trädde i kraft den 1 juli1988 (prop. 1987/88:135, JuU36, rskr. 403, SFS 1988:820 ff.) förbättradesmöjlighetema till ett snabbt och effektivt ingripande mot de ungalagöverträdama. tog regeringen genom en särskild förordning initiativtill en försöksverksamhet med enklare och smidigare samarbetsformer mellanmyndighetema i ärenden som rör unga lagöverträdare (SFS 1988:217). Den nyalagstiftningen och försöksverksamheten har på regeringens uppdrag utvärderatsav . Ävenefter dessa ändringar har det emellertid varit uppenbart att det finns behov aven bred och fömtsättningslös genomgång av hur reaktionssystemet bör varautformat i fråga om brott av unga. Det är en uppgift som ankommer påungdomsbrottskommittén (Ju 1990:07, dii. Kommittén har i uppdrag attgenomföra en samlad utvärdering av socialtjänstreformens betydelse förbehandlingen av unga lagöverträdare och att i samband med detfe ocksåfömtsättningslöst överväga i vilka former och på vilket sätt det allmänna böringripa när unga begår brott. Huvuduppgiften skall vara att undersöka om dennuvarande fördelningen av uppgiftei mellan och rättsväsendet ärväl avvägd när det gäller unga lagöverträdare och om samordningen mellanmyndigheter kan förbättras. Kommitténkommer i det sanunanhanget bl.a. att inventera olika tänkbara för ungdomaranpassade reaktioner och bedöma i vad mån dessa kan anfes vara lämpliga i syfteatt motveika fortsatt brottslighet. Bland de reaktioner som diskuterats i detfesammanhang kan bl.a. nämnas s.k.veckoslutsfängelse, medling och förbud att vidvissa tidpunkter visfes på vissa platser. Kommitténkommer också att fe upp frågan om särskilda regler bör gälla för handläggningenav ungdomsbrottmål. Diskussionen har här bl.a. gällt behovet och lämplighetenav någon form av särskilda jour-eller ungdomsdomstolar. Andrafrågor som kommittén kommei att behandla äi bl.a. fiågan om behovet avsärskilda regler för akuto omhändertaganden av unga och allmän domstolsbefettning med den foim av frihetsberövanden som sker med stöd avsocialtjänstlagstiftningen. Kommittén skall avge sina förslag före utgången avapril 1993. 1992/93:100 Bilaga 3 -Frågan om att förbättrabrottsoffrens sfeUning bereds. -Brottsofferfrågoma bereds inomen arbetsgmpp i . -Förslagen om en utvidgad rätttill målsägandebiträde och förbättrat rättsligt bistånd vid brott som begåttsutomlands bereds vidare. -En försöksverksamhet medlivvakt för hofede kvinnor har påbörjats. Arbetetmed att sferka brottsoffrens sfeUning har fortsatt (jfr prop.1991/92:100 bil. 3 s. 49 ff). Närdet gäller möjligheteraa till rättsligt bistånd för dem som utsatts för brottutvidgades från möjlighetema att få målsägandebiträde. Idepartementspromemorian, (Ds 1992:24) Några brottsofferfrågor, föreslås bl.a.att möjlighetema att få målsägandebiträde utvidgas till att omfetfe ytterligarebrott enligt och att målsägandebiträdets uppgifter i mål omskadestånd utvidgas. I promemorian föreslås också utökade möjligheter tillallmän rättshjälp och annat ekonomiskt bistånd åt brottsoffer i ärenden sombehandlas utomlands. Promemorian har remissbehandlats och föislagen bereds nuvidare. En departementspromemoria med förslag till ytterligare åtgärder för attöka stödet till dem som utsätts för brott kommer att remitteras inom kort.Likaså bereds förslag till ytterligare åtgärder för att förbättra brottsoffrenssfeUning. Som tidigare nämnts (avsnitt 5.3.1) har regeringeni en proposition föreslagit förändrade straffekalor för bl.a. ett anfel vålds-och sexualbrott. Genom förslagen sferks det straffrättsliga skyddet för utsatfegmpper, särskilt för kvinnor som utsätts för våld och hot samt för bam. Lagen (1988:688) om besöksförbud har inneburit ettförbättrat skydd for kvinnor som utsätts för våld, hot och trakasserier. Enligten ändring i lagen, som trätt 1990, har bl.a. straffmaximum föröverträdelse av ett besöksförbud skärpts till föngelse högst ett år.Brottsförebyggande rådet har fått i uppdrag att göra en studie avbesöksförbudslagen. Studien, som bl.a. skall innehålla en utvärdering av 1990års straffskärpning, beräknas bli klar strax . Justitiekansleras uppdrag att se över reglema oms.k. våldsporaografi i 16 kap. 10 b § redovisas inom den närmastetiden. Som tidigare nänmts (avsnitt 3.3) har kommittén omideell skada lagt fram ett delbetänkande om ersättning förkränkning genom brott. I en promemoria från ,Bamens brott och föräldramas ansvar (BRÅ-PM 1990:1), har föreslagits bl.a. attdet i skadeståndslagen infors en regel som utvidgar föräldrars skade- Promemorianhar remissbehandlats och förslaget övervägs Prop. 1992/93:100 i . I detfe sammanhang vill jag också redovisa vissaåtgärder som inte avser lagstiftningsfrågor för att ge en samlad bild avsträvandena att sferka brottsoffrens sfeUning. I min anmälan till 1992 åis budgetpropositionnämnde jag att en försöksverksamhet med livvakt för hofede kvinnor förbereddes.Regeringen uppdrog åt länsstyrelsema i , Göteborgsoch län. och att genomföra försök medlivvaktsskydd för hofede kvinnor under budgeferet 1992/93. För ändamåletanvisades 10 milj. kr. Enligt beslutet skall en utvärdering av verksamhetenredovisas till . har fegit fram specialutmsfedeväskor för akut skydd mot olika former av våldsbrott för utsatfe kvinnonVäskoma, som innehåller mobiltelefon, telefonsvarare, larmanordning m.m., fmnsnu i 280 exemplar och de har fördelats till de regionala polischefema. Stöd bör utgå till kvirmojouremas riksorganisationoch invandrarorganisationer som stödjer misshandlade kvinnon Vidare bör medelavsätfes för kvinnojouremas lokala utvecklingsaibete. Medlen föi det lokalautvecklingsaibetet böi föidelas av riksorganisationen i enlighet med riktlinjersom meddelar Chefen för beräknar tofelt för omiådet. Föl näivarande finns ett sextiofelbiottsoffeijourei mnt om i landet. Nya jouiei växer fram varje ån Regeringenbeslutode om ett bidrag på 1 milj. kn till . Bidraget är avsett att till övervägande del användas tilluppbyggande av lokala brottsofferjouren Jag återkommei till frågan om ett nyttbidrag vid behandling av anslagen till . fick i uppdragatt tillsammans med , och Riksåklagaren genomförafortbildning av berörda yrkesgmpper inom rättsväsendet liksom inom socialtjänstensamt hälso- och sjukvården i syfte att ge ökad kunskap om bl.a. våld motkvinnor och våldets effekten En del av utbildningen har genomförts. På regionalnivå pågår f.n. utbildningsinsatsen Uppdraget skall redovisas senast den 1 juli1993. har tidigare fått medel från elftehuvudtitelns reservationsanslag E 2. Särskilda jämsfelldhetsåtgärder för attbedriva utvecklingsarbete i frågor som rör våld mot kvinnon Utvecklingsarbetet,som syffer till ett förbättrat regionalt myndighetssamarbete och bedrivs iprojektform, pågår i fem län. Riksåklagarenoch har utvecklat nya mtiner för strafföreläggande ochföreläggande av ordningsbot med sikte på att de skall kunna börja fes i bmk /93. enhet i Kimna skall ombesörja vissdafebehandling i de nya mtinema men också ha självständiga uppgifter när det gäller uppbörd av Prop. föreläggandena och olikameddelanden i ärendena myndigheter emellan. I övrigt skallhandläggningen av själva ärendena till störsfe delen ske vid de lokala myndighetema.Genom förordningen (1992:1027) om register förstrafföreläggande, föreläggande av ordningsbot, m.m. har regeringen meddelat besfemmelser omde nya ADB-register som skall föras över strafföreläggande ochföreläggande av ordningsbot. i kraft successivt medbörjan , allteftersom myndighetema utmsfes med erforderligatekniska hjälpmedel. När det nya systemet har varit i bruk någon tid ocherferenheter kunnat vinnas därav, avser jag att återkomma till frågan omförordningen bör ersätfes av en registerlag. Frågan om den centrala brottsregistreringen iframtiden behandlades i proposition /88:122 om ändringar i kriminal- ochpolisregisterlagaraa m.m. I propositionen konsfeterades att det nuvarandeperson- och belastningsregistret (PBR) hos var föråldrat ochkomplicerat såväl i tekniskt avseende som när det gällde den rättsligaregleringen och att det behövdes genomgripande förändringar i fråga om denregistrering som görs i PBR. I en skrivelse till regeringen harSamarbetsorganet för rättsväsendets infomiationssystem () föreslagit attden registrering som görs i PBR och i registret över påföljdersom har betydelse för körkortsfrågor skall göras i två olikaregister, misstankeregistret och kriminalregistret. I SARI:s rapport 1989:2 gesförslag till hur uppbyggnaden av brottsregistreringen bör ske. Regeringen anmälde frågan om dessa register i 1992års budgetproposition (prop. 1991/92:100 bil. 3 s. 53 ff). Jag föreslog att uppbyggnadenav brottsregistren bör utföras efter de linjer har föreslagit. I befenkandet (1991/92:JuU25) om nyttkriminalregister m.m. anförde justitieutskottet bl.a. att utskottet inte fennanledning till erinran mot vad jag anfört i budgetpropositionen om riktlinjeraaför uppbyggnaden av ett nytt kriminalregister och ett nytt misstankeregistenUtskottet inskärpte dock vikten av skyndsamhet i översynsarbetet och hänvisadetill sina tidigare utfelanden på området. följde utskottets förslag(rskn 1991/92:260). budgetproposition framhöll jag också attförslag till lagstiftning var under uferbetande i departementet. Arbetet harlett fram till departementspromemorian (Ds 1992:32) Lag om kriminalregister,m.m. Utgångspunkten för förslaget är de förslag till kriminal- ochmisstankeiegistei som har lagt fram. Promemorian har nyligenremissbehandlats. har påbörjat en studie med utgångspunkt iförslagen i nämnda departementspromemoria med sikte på en översiktligprojektplan där riktlinjema för det fortsätfe arbetet läggs fast. Riktlinjemaskall beskriva hur det fortsätfe arbetet med konstmktion och genomförande skallbedrivas. Planen beräknas föreligga omkring . Samtidigtförbereds ett förslag till en ny lagstiftning på området med utgångspunkt i dennämnda promemorian. 5.4 Polisen Prop. Bilaga 3 När det gäller polisens fömtsättningar föratt kunna motsvara de krav som sfells och kommer att sfellas på den har bildenbåde positiva och mindre positiva inslag. Till det positiva hör att dentidigare polisbristen kan beräknas vara avhjälpt redan under det kommandebudgeferet. Andra positiva faktorer är den vilja att utveckla och effektiviseraverksamheten som finns på många håll inom polisen och som hai lett tillframgångar bl.a. när det gäller det brottsförebyggande arbetet. Den relativtsett höga standarden i fråga om utbildning och utmstning är också positivainslag i bilden. Mindre positivt är att polisen ännu inte harförmått öka sin synlighet i samhället i den utsträckning som vore önskvärd.Inte heller kraven på närhet och tillgänglighet tillgodoses på ett fulltgodfegbart sätt. I likhet med andra myndigheter måste polisenvidkännas besparingar Jag redovisar i det följande närmare hui dessabesparingai skall fes ut som veiksamheten skall föibättras. De budgetmässiga fömtsättningama fåi inte leda tillatt ambitionen sänks näi det gällei polisens veiksamhet. I sfellet äi detnödvändigt att organisation och verksamhetsfoimei förändras så att polisen kanbehåUa sin operativa kapacitet och utvecklas på det sätt som behövs för attkunna förverkliga de kriminalpolitiska målen för polisverksamheten. Det gällerdärvid bl.a. att minska administrationen inom polisen och att använda resursemapå det sätt som ger bäst effekt i form av minskad brottslighet och ökadtrygghet i samhället. Också i fortsättningen bör våldsbrott ochnarkotikabrott särskilt prioriteras i polisens brottsbekämpande verksamhet. Denbrottsförebyggande polisverksamheten måste fortsätfe att utvecklas. Polisenssynlighet och närhet till medborgama måste öka och det måste bli flerkvarterspolisen satsningen på det intemationella polissamarbetet måstedrivas vidare med sikte på anslutning till EG. Satsningen på förebyggande polisarbete och på ökadsynlighet får dock inte leda till att den brottsutredande verksamheten kommer ibakgmnden. Dagens och morgondagens kvalificerade brottslighet sker i många falli sofistikerade former som gör att denna brottslighet är mycket svår att avslöja.Det är nödvändigt att den kvalificerade kriminalpolisverksamheten utvecklas såatt den håller jämna steg med den kvalificerade brottsligheten. Detfe måstebeakfes i utvecklingsarbetet inom polisen både när det gäller metoder ochorganisation och ligger också till gmnd för ett uppdrag som regeringen nyligenhar gett till att utreda organisationen vidRikskriminalpolisen och i fråga om den mest kvalificeradekriminalpolisverksamheten i övrigt. Den brottsförebyggande polisverksamheten bör bl.a.inriktos på att polisen fungerar som motor och samordnare för motsvarandeaktiviteter hos andra organ, såsom skola, socialtjänst, frivilligorganisationeroch kollektiv av t.ex. boende inom ett visst område. Inom ramen för de berördaorganens gemensamma verksamhet faller bl.a. att försferka normgivningen gentemot deunga, att öka den sociala kontrollen och att Prop. vidfe olika praktiskaåtgärder som bidrar till att minska brottsligheten Bilaga 3 och öka tryggheten.Samtidigt är det viktigt att hålla fast vid att det inte är polisens sak att feöver ansvaret från skola, socialtjänst eller andra Käman i polisensverksamhet är att träda in med utövande av lagreglerade befogenheternär andra samhällsorgans möjligheter har tömts Den centrala polisorganisationen är för närvarandeunder översyn. Ufen att föregripa det arbetet vill jag redan nu som min meningredovisa, att den decentraliserade organisationsstrukturen inom den svenskapolisen gör det viktigt att det finns ett centralt organ som håller ihopverksamheten och ser till att den fungerar i enlighet med sfetsmaktemasintentionen Den centrala myndigheten måste kunna verka effektivt och med kraftpå de områden som sfetsmaktema har besfemt. kommer alltsåatt ha viktiga uppgifter inom polisväsendet också . har begärt medel för en satsningpå teknikutveckling inom polisen. Det sfetsfinansiella läget medger emellertidinte att särskilda medel tillskjuts för detfe ändamål. Jag delar dockRikspolisstyrelsens uppfattning om det angelägna i att den svenska polisen intehalkar efter i teknikutvecklingen i förhållande till polisen i andra ländereller till samhället i övrigt. Det är viktigt att myndigheteraa, inom givnaekonomiska ramar, avsätter tillräckliga medel för investeringan Detfe måstebeakfes av i dess roll som centralt tillsynsorgan. På kan det bli nödvändigt att göra meraövergripande överväganden när det gäller exempelvis frågor om polisensorganisation och verksamhetsformer och om avgränsningen av polisverksamhetengentemot och annan verksamhet. Det finns annais en risk attpolisveiksamheten stelnai i gamla foimer och inte förmål utvecklas och på etteffektivt sätt möfe de krav som kommei att sfellas på polisen tillföljd av brottsutvecklingen och samhällsutvecklingen i övrigt. I gmnden handlardet om hur den decentraliserade polisen skall kunna utvecklas och öka sineffektivitet under demokratisk kontroll och till rimliga kostnaden Jag avseiatt ledan undei det innevarande budgeferet näimare studera dessa framtidsfrågorinom med syfte att klarlägga fömtsättningaraa förpolisens verksamhet på lång sikt och vilka handlingslinjer i fråga om organisationsutvecklingoch andra utvecklingsfrågor inom polisens område som kan bli aktuella. Om dessaframtidsstudier leder till att en mera genomgripande stmkturell reform måstegöras när det gäller polisen, kan det vidare utredningsarbetet komma att ske iandra formen Den framtids- och omvärldsanalys som jag har nämnt utgörsjälvfallet också en gmnd för sådana sfeUningstoganden. Bilaga 3 En grundläggande inriktning av vårkriminalpolitik är att en frihetsberövande påföljd såvitt möjligt bör undvikas,eftersom en sådan påföljd i regel inte förbättrar den enskildes möjligheter attanpassa sig till ett liv i frihet. Dessutom är frivården en humanare ochbilligare våidform än anstoltsvård. budgetproposition framhöll jag detangelägna i att formema för verksfelligheten av skyddstillsyn skulle stramasupp i olika avseenden och att det då pågående arbetet med att utveckla olikaformer av stmkturerade åtgärdsprogram för olika klientkategorier i samverkanmed , arbetsmarknadsmyndighetema och andra samhällsorgan bordefortsätfe och intensifieras.