prop · GG0390 · 1992-12-31 00:00:00 — börs-och clearingverksamhet, som träder i kraft senast , Prop.1992/93:90 finns emellertid en regel av sådan typ i fråga om beslut om inregistreringav fbndpapper vid börs. Om börsen inte fettot beslut i anledning av en ansökanom inregistrering från det att en fullständig ansökan förelåg,skall detto anses som ett avslag på ansökan. Avslagsbeslut får enligt 12 kap.2 § samma lag angripas genom att sökanden väcker tolan mot börsen vid allmändomstol från beslutet. Om tolan inte väcks gårtolerätten förlorad. Den beskrivna ordningen har införts i den nyabörslagstiftningen för att tillgodose krav i det försto börsdirektivet(79/279/EEG) av motsvarande innebörd som den nu aktuella bestämmelsen idirektivet om fondföretog. Iföreliggande fell kan kan det knappast anses ändamålsenligt att enförvaltningsdomstol skall överto en auktorisationsansökan från en dröjandemyndighet och i dess ställe göra en fullständig prövning av alla föreliggandeomständigheter. Det lämpligaste torde i stollet vara en procedur somframtvingar att den myndighet som det åligger att göra denna prövning verkligengör det och meddelar ett uttryckligt beslut. Dettosyfte kan enligt min mening bäst vinnas genom att sökanden får rätt att begäradomstolens förklaring att ärendet onödigt uppehålls. Har domstolen väl anslutitsig till sökandens uppfettning och avgett en sådan förklaring finns det intelängre något giltigt försvar för myndigheten att ytterligare dröja medbeslutet. Domstolen skall således i försto hand endast pröva om ärendet ärfärdigt för avgörande, om samtliga handlingar och uppgifter som behövs somunderlag för beslutet har lämnats till myndigheten och, i förekommande fåll, omalla nödvändiga samrådsförfaranden har iakttogits. Mittförslag till införlivande av direktivregleraa innebär att sökanden får enovillkorlig rätt att vända sig till domstol när den föreskrivna tiden om sexmånader har gått från det att ansökan gavs in. Finner domstolen att ärendetinte är färdigt för avgörande och att detto förhållande inte kan lastosmyndigheten, kan sökanden när som helst begära en ny förklaring om onödigtuppehållande. När domstolen väl har kommit fram till att ärendet är moget föravgörande börjar en ny frist löpa. Föreligger det vid utgångenav derma frist fortferande inget beslut, får det anses som att ettavslagsbeslut meddelats . 1 denna situation tillämpas de generellaregleraa om överklagande. Sannolikt kommer denna utväg aldrig att behövatillgripas. Fråganom ett ärende onödigt uppehålls bör prövas av kammarrätt som försto instons. Detbör erinras om att i betänkandet (SOU 1991:106) Domstolamainför 2000-tolet har föreslagit aft den försto domstolsprövningen av i principalla förvaltningsbeslut skall ske i länsrätt. Remissbehandlingen av betänkandetavslutos . Instonsordningen i nu aktuellt ärende, liksombeslut av i ärenden enligt lagen om värdepappersfonder, kankomina att ändras på gmnd av förslag. Detto betyder i såfall att prövning skall ske i länsrätt i stället för i kammarrätt. Några remissinstanser harrest invändningar mot förslaget och i stället förordat den speciella ordningför domstolsprövning av uteblivet beslut som föreskrivs i lagen om börs- ochclearingverksamhet. Reglema i den lagen skall emellertid ses mot bakgrund avatt en börs inte är någon myndighet och att det där således i gmnden blir frågaom en civilrättslig tvist mellan börsen och den emittent som sökerinregistrering av sina värdepapper. Det bör nämnas att ordningen med rätt attbegära förvaltningsdomstols prövning av om ärendet onödigt uppehålls i prop.1992/93:89 om ändrad lagstiftning för banker och andra kreditinstitut medanledning av EES-avtolet, m.m. har föreslagits beträffande bl.a. uteblivetställningstogande till ansökan om bankoktroj och auktorisation av kreditmarknadsbolag. 3.5Förbud mot ombildning av värdepappersfonder Mittförslag: Ett förbud infors mot att ombilda värdepappersfonder till annan formav kollektiv kapitalbildning. Promemoriansförslag överensstämmer med mitt. Remissinstansernatillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran. : Enligtartikel 1.5 i direktivet om fondföretog skall det föreligga förbud förfondföretag att ombilda sig till ett sådant företog för kollektivainvesteringar som inte omfattos av direktivet. Skälen för mitt förslag:Lagen om värdepappersfonder innehåller inte något uttryckligtförbud av det slag som anges i direktivet. Det kan emellertid ifrågasättos ominte bestämmelsema om upphörande av fondverksamhet och återkallelse av tillståndatt bedriva sådan verksamhet i praktiken har samma verkan som ettombildningsförbud, även om de uttolanden som gjorts vid tillkomsten av den nyabörslagstiftningen angående möjlighetema att göra om en värdepappersfond s.k. nationell fond enligt 3 § lagen om värdepappersfonder (prop.1991/92:113 s. 120) pekar i annan riktning. Ett fullständigt uppfyllande avEES-avtalet fordrar emellertid att det inte råder någon oklarhet i dettoavseende. Jag föreslår därför att det förs in ett uttryckligt ombildningsförbudi lagen om värdepappersfonder. Med ett sådant förbud tydliggörs bl.a. att detinte går att transformera en värdepappersfond till en s.k. nationell fond, somju inte omfattos av EES-reglema. 3.6 Förvaltning av s.k. nationella fonder Mittförslag: Fondbolag får efter tillstånd av även bedriva sådanannan näringsverksamhet som avses i 3 § lagen om värdepappersfonder, dvs.förvalta nationella fonder. FondbolagensFörenings förslag överensstämmer med mitt förslag. anser att Prop. 1992/93:90 frågan inte ärtillräckligt utredd och att förslaget leder till att det institutionellaägandet ytterligare ökar och koncentreras. Övriga remissinstanser tiUstyrkerförslaget eller lämnar det utan erinran. redogör i sittremissyttrande för de olikheter i beskattningreglema som föreligger för olikaslag av fonder. Verket förordar sammanfettningsvis att inkomstbeskattningenlöses så att reglema för i vart fell fonder med ett större antol delägare blirså enhetliga som möjligt. Skälenför mitt förslag: De nuvarande bestämmelsema i lagen om värdepappersfonderinnebär att fondbolag inte får ägna sig åt annan verksamhet än fondverksamhet,dvs. förvaltning av en eller flera värdepappersfonder samt försäljning ochinlösen av andelar i fondema. Sådan annan näringsverksamhet enligt 3 § nämndalag som inte är fbndverksamhet och där allmänheten erbjuds att för gemensamräkning delto i förvärv och förvaltning av finansiella instmment står ej öppenför fondbolag (jfi prop. 1989/90:153 s. 48). Somframgår av det föregående avsnittet föreslår jag att det infors ett förbud motombildning av värdepappersfbnder till någon annan fbrm av kollektivkapitolbildning. Förbudet föranleds av EES-anpassningen av reglema förvärdepappersfonder. Det föreslagna förbudet innebär hinder mot sådan ombildningav värdepappersfonder inriktode på placeringar i penningmarknadsinstmment(penningmarknadsfonder) till nationella fbnder enligt 3 § lagen om värdepappersfbndersom utgör ett av motiven för Fondbolagens Förenings framställning. Även omsådan ombildning kan komma i fråga anser jag att det bör öppnasmöjlighet för fondbolag att förvalto fonder av det slag som avses i den nyssnämnda bestämmelsen. Som anförts av föreningen och finns det skälatt tillvarato fondbolagens kompetens och administrativa resurser även fördessa förvaltningsuppgifter. En sådan utvidgning av fondbolagens verksamhetsfältmedför dessutom att de kan åta sig förvaltning av fömtvarande företogsanknutnaaktiesparfbnder, vilket framfört önskemål om i sinframställning. Denutvidgning av fondbolagens verksamhetsfält som här föreslås är förenlig medEES-reglema om fondföretog. Enligt artikel 6 i direktivet 85/611/EEG får ettförvaltningsbolag, dvs. vad som i motsvaras av ett fondbolag, inte ägnasig åt arman verksamhet än förvaltning av värdepappersfonder ("unittrusts") och investeringsbolag. En värdepappersfbnd i direktivets meninginnefattor dock även andra företog för kollektiva investeringar i överlåtbaravärdepapper än sådana som regleras i direktivet och som däri benämnsfondföretag ("UCITS"). Jaghar förståelse för den av att ävensådana fonder som förvaltas av fondbolag enligt bestämmelsema 1 3 § börbehandlas som värdepappersfonder i skatterättslig mening. Enligt mm meningkräver denna fråga dock ytterligare över-\äganden. Mittförslag: Skyldigheten för fondbolag att tillstäUa samtliga andelsägareårsberättelser och halvårsredogörelser ändras på så sätt att handlingama intebehöver tillställas andelsägare som avböjt att få dem. FondbolagensFörenings förslag: Föreningen föreslår att årsberättelser ochhalvårsredogörelser skall behöva tillstollas enbart andelsägare som begärt deteller andelsägare som inte avböjt att få handlingama. Remissinstanserna: Ingenav remissinstansema motsätter sig en förändring av skyldigheten att skicka utårsberättelser och halvårsredogörelser till andelsägama. Olika meningarföreligger dock om vilket av föreningens två förslag som är den lämpligastelösningen. Kammarrätten i ,, , Aktiesparares Riksförbundoch Aktiefrämjandet förordar det altemativ som innebär att en andelsägare självmåste avsäga sig den aktuella informationen för att fondbolaget inte skallbehöva tillställa honom den. , , ochStockholms Fondbörs ansluter sig till det altemativ som innebär att handlingamai fråga måste tillställas endast andelsägare som begärt att få dem. Skälen för mitt förslag:Enligt 27 § andra stycket lagen om värdepappersfbnder skall fondbolagen tillställasamtliga fondandelsägare årsberättelser och halvårsredogörelser avseende defonder som bolagen förvaltar. I samband med införandet av den nya lagen omvärdepappersfonder skärptes överlag kravet på information om fbndema tillandelsägama. Detto hade delvis sin gmnd i att den i den gamla lagen (aktiefondslagen)föreskrivna rätten för fondandelsägaraa att utse styrelseledamöter ifondbolaget togs bort. Fondbolagens Föreningframförde redan vid beredningen av lagen om värdepappersfonder uppfattningenatt skyldigheten att sända ut information om fonden borde inskränkas till demsom särskilt begär att få sådan. Med anledning härav anförde föredragandestatsrådet att visst material bör skickas ut till samtliga andelsägare (prop.1989/90:153 s. 69). Härvid framhölls att en möjlighet att begränsa kostnademaför detto var att skicka ut förkortode versioner av årsberättelser ochhalvårsredogörelser med en upplysning om att fylligare material fannstillgängligt. Som skäl för den nuaktuella begäran om mildring av informationsskyldigheten har föreningen anförtbl.a. att många andelsägare inte är intresserade av den information som ges iårsberättelsema och halvårs-redogörelsema och att det irmebär onödiga kostnaderatt ändå skicka ut handlingama till dessa andelsägare. Föreningen anför ocksåatt slopandet av den undre åldersgränsen för sparande i allemansfond inneburitatt antolet familjer med flera fondsparare ökat. vilket i sin tur medfört attsamma information skickas i tlera exemplar till samma familj. ningen anmärker attkostnaden för informationen i sisto hand drabbar Prop. 1992/93:90andelsägama .själva. Givetvisligger det ett visst resursslöseri i att skicka ut årsberättelser ochhalvårsredogörelser till andelsägare som inte är intresserade av deninformation om fonden som finns i dessa handlingar. är det viktigtatt andelsägama för att kunna bevaka sina intressen får del av sådangmndläggande, regelbunden information om fondens verksamhet som årberättelsemaoch halvårsredogörelsema irmehåller. Med hänsyn härtill anser jag det vara attgå för långt att inskränka skyldigheten att skicka ut handlingama till enbartsådana andelsägare som uttryckligen begärt att få dem. Däremot ser jag det somrimligt att årsberättelser och halvårsredogörelser inte skall behövatillställas andelsägare som avböjt att få dem. Ingen av remissinstonsema harheller invänt mot en sådan mildring i informationsskyldigheten. Bestämmelsen i27 § lagen om värdepappersfbnder bör därför ändras i enlighet med vad jag nuangett. Dennu behandlade frågan väcktes av i en skrivelse som kom intill . I samma skrivelse föreslogs även att detgenom ändringar i lagen om värdepappersfonder och skattelagstiftningen öppnasmöjlighet för sammanslagning och delning av värdepappersfbnder. Detto förslagbehöver övervägas ytterligare. Jag är därför inte beredd att nu to ställning isaken. Jag avser i stället att återkomma till frågan. Mittförslag: Enligt 5 § lagen (1990:1115) om ikraftträdande av lagen omvärdepappersfonder skall fondbolag som har utfärdat fondandelsbevis enligt denupphävda aktiefondslagen (1974:931) senast per årsskiftet 1992/93 haregistrerat samtliga innehavare av andelsbevisen. Slutdatumet för dennaregistrering flyttas fram till . Bakgrundentill mitt förslag: , ,och har i en skrivelse, som kom in tillFinansdepartementet , hemställt om lagändringar som gör detmöjligt att hos fondbolagen förvaltorregistrera andelar i värdepappersfbndersenast /93. Som skäl för ändringama anförs bl.a. attförbudet mot förvaltarregistrenng av fondandelar avsevärt försvårarmöjlighetema att arrangera en samlad förvaltning av enskilda personersvärdepappersinnehav och att hanteringen av pantsäkerheter kompliceras. Kravetpå snara lagändringar motiveras med att innehavare av fondandelsbevis somutfärdats medan aktiefondslagen gällde skall ha registrerats av fondbolagenföre utgången av . Omläggningen till ett system med direktregistrering hos fondbolagen av i depå lagda fondandelsbevis kommer enligtförslagsstollaraa att medföra ett kostsamt och omfettande Prop. 1992/93:90arbete om inte en möjlighet till förvaltorregistrering öppnas. Skälenför mitt förslag: Enligt 31 § lagen om värdepappersfonder skall fondbolag föraeller låto föra ett register över samtliga innehavare av fondandelar.Bestämmelsen innebär att endast registrerande fonder är tillåtna. Vidareinnebär bestämmelsen att förvaltorregistrering av andelsägare är utesluten(prop. 1989/90:153 s. 70). Enligt5 § lagen om ikraftträdande av lagen om värdepappersfonder skall fondbolag somhar utfärdat fondandelsbevis enligt aktiefondslagen senast den 31 december 1992ha registrerat samtliga innehavare av andelsbevis i värdepappersfonden. Skrivelsenfrån m.fl. har kommit in tillFinansdepartementet. Den har därför ännu ej kunnat remissbehandlas. Denföreslagna lagstiftningsåtgärden är enligt min mening inte så okomplicerad attkravet på en normal beredning kan frångås. Jag är inte beredd att utan en sådanto ställning i saken. I avvakton härpå bör dock den tidpunkt då fondbolagensenast skall ha registrerat innehavare av fondandelsbevis flyttos fram ,dvs. Härigenom behöver inte innehavaraa avfondandelsbevis, fondbolag m.fl. drabbas av sådana kostnader och olägenhetersom enligt skrivelsen annars kan uppstå. 4.1 Allmänt om EES-regler om prospekt InomEG finns på värdepappersområdet regler beträffende två slags prospekt, delsprospekt vid inregistrering av värdepapper vid fondbörs (börsprospekt), delsprospekt vid erbjudanden av värdepapper till allmänheten (emissionsprospekt). Degmndläggande reglema om börsprospekt fmns i rådets direktiv /390/EEG av den17 om samordning av kraven på upprättande, granskning och spridningav prospekt som skall offentliggöras vid upptogande av värdepapper tillofficiell notering vid fondbörs, det s.k. andra börsdirektivet. 1 direktivetföreskrivs som en fömtsättning för inregistrering av värdepapper vid en börsatt ett prospekt har godkänts av en behörig myndighet, t.ex. den berördabörsen, och därefter offentliggjorts. Direktivet innehåller också regler omvilken information som skall lämnas i prospektet. Iimehålleti det andra börsdirektivet har ändrats genom två senare direktiv. Det försto ärrådets direktiv /345/EEG av om ändring av direktiv80/390/EEG om samordning av kraven på upprättande, granskning och spridning avprospekt som skall offentligöras vid upptagande av värdepapper till officiellnotering vid fondbörs. Detto direktiv innehåller regler om ömsesidigtgodtagande av börsprospekt mellan medlemsländer och om vilket lands behörigamyndigheter som skallgranska och godkänna ett prospekt i de fell ansökan om inregistre- Prop.1992/93:90 ring (officiell notering) görs i flera . Detandra ändringsdirektivet är rådets direktiv /211/EEG av omändring av direkfiv 80/390/EEG såvitt avser ömsesidigt godtogande av prospektför erbjudande till allmänheten som prospekt för notering av värdepapper vidfondbörs. Syftet med detto direktiv är att prospekt för erbjudande tillallmänheten (se avsnitt 4.3) under vissa fömtsättningar skall kunna godtos sombörsprospekt. Detto skall gälla såväl inom ett land som mellan olikamedlemsländer. Reglemaom emissionsprospekt finns i rådets direktiv /298/EEG av omsamordning av kraven på upprättande, granskning och spridning av prospekt somskall offentliggöras när överlåtbara värdepapper erbjuds till allmänheten.Direktivet stoller upp minimikrav för prospekt avseende värdepapper som i etteller flera medlemsländer bjuds ut till allmänheten och som inte redan ärinregistrerade (officiellt noterade) vid en börs i det land där erbjudandetgörs. Vidare firms regler om ömsesidigt godtogande mellan medlemsländer avemissionsprospekt och om godtogande av börsprospekt som emissionsprospekt. Genomlagen om börs- och clearingverksamhet (prop. 1991/92:113, bet. 1991/92:NU26,rskr. 1991/92:321, SFS 1992:543) och föreskrifter som skall meddelas med stödav lagen anpassas den svenska lagstiftningen till om börsprospektsåvitt gäller de krav på ett prospekts innehåll, granskning ochoffentliggörande som enligt direktiven skall gälla i varje särskilt land. Reglerom prospekt vid emissioner av fondpapper och vid erbjudanden till allmänhetenom köp eller försäljning av finansiella instmment har förts in i 2 kap.lagen (1991:980) om handel med finansiella instmment (prop. 1991/92:113, bet.1991/92:NU26, rskr. 1991/92:321, SFS 1992:558). Genomde nya bestämmelsema i lagen och föreskrifter som skall utfärdas med stöd avlagen anpassas den svenska lagstiftningen till om prospekt förerbjudanden till allmänheten såvitt gäller de obligatoriska krav på ettprospekts innehåll, granskning och offentliggörande som enligt direktivetskall gälla i varje särskilt land. De tidigare nämnda direktiven bör, i svensk översättning, fogas tillderma lagrådsremiss som bilagorna 11-14. 4 1992/93. Mittförslag: Undantaget från skyldigheten att upprätta börsprospekt i fråga omfbndpapper som är utgivna av staten eller som är andelar i en värdepappersfondutvidgas till att omfatto även fondpapper som är utgivna av någon annan stot inomEES eller som är andelar i ett utländskt fondföretag hemmahörande i ettEES-land. Näransökan om inregistering (officiell notering) av utländska fondpapper skersamtidigt eller med kort mellanmm både här i landet och i ett eller flera andraEES-länder skall frågan om godkännande av börsprospekt enligt huvudregelnprövas av den behöriga myndigheten i det av dessa länder där utgivaren avfondpapperen har sitt .säte. Ettprospekt som före ansökan har godkänts i ett annat EES-landskall - med förbehåll för översättning och komplettering med uppgifter som ärspecifika för den svenska marknaden - godtas här utan ny prövning. Detsammaskall gälla ett emissionsprospekt som uppfyller kraven för ett börsprospekt ochsom har godkänts av eller i ett annatEES-land. Enbörs skall samarbeta med de behöriga myndighetema i andra EES-länder och länmadem de upplysningar m.m. som erfordras för detta. Promemoriansförslag överensstämmer med mitt. Remi.ssinstansernatillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran. : Det andrabörsdirektivet (80/390/EEG) gäller inte värdepapper som emitterats avfondföretag för kollektiva investeringar som omfattas av direktivet 85/611/EEGeller värdepapper som emitterats av en stat eller av dess regionala ellerlokala myndigheter (artikel 1.2). Efter de ändringar i detandra börsdirektivet .som skett genom direktiven /345/EEG och 90/211/EEGföreskrivs följande i fråga om godkännande och ömsesidigt erkännande avbörsprospekt. Om det eller med kort mellanrum görs ansökningar ominregistrering (officiell notering) av fondpapper vid börser i två eller fleramedlemsländer, däribland det där utgivaren har sitt säte, skall börsprospektgodkännas av den behöriga myndigheten i det landet. Har utgivaren inte säte inågon av de länder där ansökan görs, skall utgivaren bland dessa välja ett landenligt vars lagstiftning prospektet skall upprättas och godkännas (artikel 24).När ett börsprospekt har godkänts i enlighet med artikel 24 skall det medförbehåll för eventuell översättning godtas även i de andra medlemsländer däransökan har gjorts. Myndighetema i resp. land får dock kräva att prospektetkompletteras med uppgifter som är specifika för marknaden i det landet(artikel 24a. Ett godkänt prospekt skall godtas även i det fall undantageller avvikelse till viss del medgetts i enlighet med direktivetsregler, om undantoget eller avvikelsen skulle vara tillåtna Prop. 1992/93:90även i det andra landet och omständighetema som motiverar dem föreligger ävendär. Medlemsländema får även om dessa fömtsättningar inte är uppfyllda tillåtoatt ett sådant prospekt godtos (arfikel 24a.2). som godkänner ett prospekt skall överlämna ett intyg härom tillmyndighetema i de andra länder där ansökan om inregistrering görs. Har undantogeller avvikelse medgetts skall detto anges jämte skälen (artikel 24a.3). Vidansökan om inregistrering skall utgivaren till den behöriga myndigheten i varjeland där ansökan görs ge in ett utkast till det prospekt han avser att användai det landet (artikel 24a.4). Ettland får begränsa tillämpningen av artikel 24a till utgivare som har sitt sätei något EES-land (artikel 24a.5). Om så inte sker gäller regleraa även förföretog hemmahörande utonför EES. Vadsom föreskrivs beträffande börsprospekt skall gälla även ett emissionsprospektsom upprättats enligt regleraa om börsprospekt och godkänts i ett EES-landinom före ansökan om inregistrering (artikel 24b. Debehöriga myndigheteraa i medlemsländema skall när de behöver det för attfullgöra sina uppgifter samarbeto och utbyto den information som fordras(artikel 24c. Om en ansökan om inregistrering av konvertibler eller andravärdepapper som ger rätt till aktier i ett bolag - antingen ellerefter en viss löptid - görs i ett annat land än det där bolaget har sitt sätefår de behöriga myndighetema där ansökan görs fetto beslut först efter samrådmed myndigheteraa i bolagets hemland, om bolagets aktier är inregistrerade viden börs där (artikel 24c.2). Om en ansökan om inregistrering avser värdepappersom mindre än inregistrerats i ett annat medlemsland,skall kontokt tos med de myndigheter som godkänt värdepapperen förinregistrering. Utgivaren skall därvid så långt möjligt befrias frånskyldigheten att upprätto ett nytt börsprospekt (artikel 24c.3). Skälenför mitt förslag: 1 linje med bestämmmelsema i artikel 1.2 i det andra börsdirektivet har i 5 kap 5 § andra stycket lagen om börs- och clearingverksamhet från prospektkravet undantogits dels fondpapper som är utgivna av stoten, dels andelar i värdepappersfonder. Vid ikraft trädande av måste dock undantogets begränsning till svenska statspapper och den svenska formen av fondföretog anses diskriminerande i förhållande till de andra länder som omfattos av avtolet. Jag föreslår därför att prospekt inte heller skall erfordras i fråga om värdepapper som getts ut av en annan stot inom EES eller som är andelar i ett utländskt fondföretog hemmahörande inom EES. Börsprospektreglemai den nya lagen om börs- och clearingverksamhet saknar bestämmelser somreglerar förhållandet till andra länder. I lagen bör därför tas in bestämmelserom kompetensfördelning och ömsesidighet i förhållande till de andra länder somomfattas av EES-avtolet. I enlighet med den lagstiftningsteknik som tidigareanvänts bör lagen innehålla endast de centrala bestämmelsema. Jagföreslår att det införs en kompetens- eller fommregel för det fall att enutländsk utgivare eller med kort mellanmm ansöker om inregistreringav samma fbndpapper både här och i ett annat EES-land.