prop · GF03150 · 1992-01-01 00:00:00 — Inflationen antas ligga relativt stabilt på . Totalproduktionen i föll . Orsaken till det är främst recessionen i . föll BNP med , och än så länge finns inga tecken på en positiv ekonomisk tillväxt . Först när den internationella konjunkturen tar fart kan en vändning för den finska ekonomin ske. I och förutses den ekonomiska tillväxten utvecklas relativt gynnsamt. I ökade totalproduktionen med 1991. Drivkraften var främst nettoexporten och bytesbalansen uppvisade ett oväntat stort överskott. Produktiviteten förbättrades och tillsammans med låga löneökningar och en relativt svag inhemsk efterfrågan har detta bidragit till att inflationstakten nu är den lägsta inom hela OECD-området. Arbetslösheten uppgick till 10,i årsgenomsnitt , trots återhämtningen i ekonomin. har en del förändringar på skatteområdet ägt rum. beslutade den danska regeringen att höja momsen från till . Effekten av momshöjningen bedöms dock som skatteneutral, då den endast ersätter den s.k. löneskatten som infördes . /92 sänktes företagsskatten från till som en ny vinstskatt infördes. De nedsatta punktskatterna på gränshandelskänsliga varor har i stort sett finansierats genom höjningar på andra områden. har regeringen lagt fram ett förslag om en ny skattereform, som bl.a. syftar till lägre marginalskatter och mervärdesskatt. Konjunkturindikatorer för visar att expansionen håller i sig. Industriproduktionen, detaljhandelsförsäljningen och orderingången fortsatte att öka . har konsument- och producentpriserna samt lönekostnaderna ökat långsamt . Dansk industri är således väl för att möta konkurrensen när väl den internationella uppgången kommer, varför nettoexporten förväntas fortsätta bidra till produktionstillväxten. Den privata konsumtionen förutses stimuleras av högre disponibel inkomst och lägre räntor. Den höga arbetslösheten verkar dock återhållande på den privata konsumtionen. Sammantaget väntas BNP öka med 1992 och 2 1/1993. Inflationen beräknas vara fortsatt låg i , på grund av en fortsatt gynnsam produktivitetsutveckling. 1993 ökar inflationen emellertid något i takt med att kapacitetsutnyttjandet stiger. Den finska ekonomin befinner sig i en nedgång som saknar motstycke i landets efterkrighistoria. BNP minskade med 1991. Den dramatiska utvecklingen beror dels på en svag efterfrågan på vissa av viktigaste exportmarknader i väst och - kanske framför allt - sammanbrottet i den finska östhandeln. Utvecklingen reflekterar också inhemska orsaker, som t.ex. företagens och hushållens skuldbörda, höga räntor och en snabbt stigande arbetslöshet. Avsaknaden av efterfrågetryck i ekonomin har bidragit till en dämpning av prisökningstakten. uppgick inflationen till , räknat över . Konjunkturindikatorer visar inga tecken på att den finska ekonomin kommer att expandera . Industriproduktionen har fortsatt att falla som arbetslösheten har stigit ytterligare. Den stigande arbetslösheten och hushållens strävan att konsolidera sin finansiella situation har resulterat i minskad privat konsumtion. Enligt Banks senaste investeringsenkät, kommer företagens investeringar att fortsätta minska . uppstod en ny förtroendekris för den finska marken, vilket resulterade i stora valutaflöden och kraftigt stigande räntor. Mot denna bakgrund presenterade regeringen ett åtgärdspaket, som innebär besparingar uppgående till ca 10 miljarder per budgetår . Ekonomin behöver draghjälp från utlandet för att få fart igen. Den förbättring av konkurrenskraften som devalveringen har medfört tillsammans med det låga pris- och kostnadstrycket talar för en förbättring av den finska ekonomin när väl den internationella konjunkturen tar fart under loppet av . Den finska skogsindustrin väntar sig t.ex. en femprocentig ökning av exportvolymerna . Den inhemska efterfrågan beräknas dock fortsätta att falla. Sjunkande disponibla inkomster, hög skuldsättning i hushålls- och företagssektorn, lågt kapacitetsutnyttjande i industrin samt fortsatt höga räntor medför att både privat konsumtion och investeringar kommer att gå tillbaka ytterligare . Sammantaget väntas den finska totalproduktionen minska med 1992 och växa med 1993. Mot bakgrund av de aviserade åtstramningsåtgärderna samt risken för ett bestående högt ränteläge kan emellertid inte uteslutas att produktionsutvecklingen blir svagare. Inflationen beräknas öka med både 1992 och 1993. Det löneavtal som ingicks efter devalveringen, och som är i kraft till , innebär att inga lönehöjningar betalas ut . Den höga arbetslösheten bidrar till att hålla tillbaka löneökningarna. I blev den ekonomiska tillväxten 1991 betydligt lägre än tidigare beräknat. Trots att den disponibla inkomsten ökade med 1991, har hushållen fortsatt att konsolidera sin finansiella position. Anledningen till detta är försämrade avdragsmöjligheter för ränteutgifter i och med skattereformen 1991/92 samt fallet i bostadspriserna som försämrat hushållens nettoförmögenhet. Vidare minskade investeringarna i fastlands-Norge betydligt . Drivkraften bakom BNP-tillväxten om ca 1,1991 var nästan helt oljesektorn och ökad offentlig konsumtion. En ljuspunkt är emellertid att lyckats genomföra en nedväxling av inflationen. Lönerna steg förhållandevis måttligt och har haft lägre löneökningar än konkurrentländerna. väntas finanspolitiken vara fortsatt expansiv, då den norska regeringen försöker att stimulera den inhemska ekonomin med ökade offentliga utgifter. Den norska räntan bestäms i huvudsak av de europeiska räntorna. Eftersom den tyska penningpolitiken beräknas vara fortsatt stram under större delen av 1992, kommer sannolikt den norska räntenivån att vara oförändrat hög. Mot bakgrund av detta beräknas den ekonomiska tillväxten att uppgå till 1992 och 1993. Skattereformen tillsammans med en expansiv finanspolitik väntas förbättra hushållens köpkraft. En stärkt konkurrenskraft bör ge norska företag en god möjlighet att öka sin export . Inflationen väntas vara fortsatt låg. 3 Utrikeshandel Den internationella lågkonjunkturen var särskilt djup på några av viktigaste exportmarknader. Efterfrågan på insats- och investeringsvaror, som väger tungt i svensk export, var särskilt svag. Detta, tillsammans med att tidigare års ogynnsamma pris- och kostnadsutveckling resulterat i en försämring av konkurrenskraften, bidrog till att den svenska varuexporten minskade med 1991. Industrins konkurrenskraft förbättras emellertid betydligt både och 1993 enligt prognoserna, vilket tillsammans med en högre marknadstillväxt leder till ökad export. Den svaga inhemska efterfrågan har medfört att importen minskat kraftigt. Handelsbalansen har därmed förbättrats avsevärt. Lågkonjunkturen har också påverkat övriga poster i bytesbalansen vilket lett till en snabb förbättring. väntas bytesbalansen visa överskott. 3.1 Export Marknadstillväxt och marknadsandelar Importen av bearbetade varor till största marknader inom OECD-området steg med endast 0,1991. Ett kraftigt fall i importen av dessa varor till och till bidrog starkt till att marknadstillväxten blev så svag. Efterfrågan drogs ned framför allt på investeringsvaror. Svensk export av dessa varor, främst maskiner, minskade också betydligt . av den totala varuexporten 1991 utgjordes av maskiner. Vad gäller övriga bearbetade varor minskade särskilt personbilsexporten, som har en exportandel på . Den svenska exportens starka inriktning mot varor som växte särskilt långsamt på de viktigaste utlandsmarknaderna kan förklara en stor del av de fortsatta andelsförlusterna. Andelarna på marknaden för bearbetade varor i 14 minskade med 1991 mot 1990. Förlusterna på världs- marknaden totalt för bearbetade varor var däremot något lägre 1991 än 1990. Den tidigare ökningen i exportpris relativt marknadens importpris, som pågått , bröts 1990, då relativpriset minskade. De tidigare relativprisökningarna får emellertid negativ effekt på marknadsandelarna under en följd av år, men dessa effekter avtar nu successivt. beräknas de så gott som ha upphört. Exportindustrin gynnades delvis av en effektiv depreciering av den svenska kronan mot konkurrentländernas valutor . Industrin pressade också sina priser och vinstmarginaler för att försvara sina positioner på världsmarknaden. Exportpriset för bearbetade varor steg med både 1990 och 1991. beräknas exportpriset minska med . Företagen tycks vara tvingade att sänka priserna för att motverka marknadsandelsförlusterna. Kraftiga prissänkningar talar för detta. föll exportpriset för bearbetade varor med och låg lägre än . Även importpriserna sjönk, men inte lika kraftigt. Prissänkningen var överraskande eftersom januari normalt är den månad då de kraftigaste höjningarna görs. Brottet i säsongmönstret kan också tyda på att företagen nu har ett visst utrymme för att sänka priserna. Industrins vinstmarginal beräknas öka såväl som 1993 trots fortsatt dämpade producentpriser. Exportpriserna beräknas pressas ytterligare under prognos- perioden. Relativpriset för bearbetade varor minskar därmed både En låg kostnadsökning inom industrin ger möjlig- het till en återhållsam prisutveckling. Industrins vinstmarginal väntas ändå stiga något eftersom produktiviteten ökar starkt. Trots detta beräknas industrin fortsätta att tappa marknadsandelar i OECD-området, men i avtagande takt. Tabell 3:1 Exportmarknadstillväxt, relativa priser, marknadsandelar och export av bearbetade varor Procentuell förändring 1989 1990 1991 1992 1993 Exportmarknadstillväxt 14 6,2 4,8 0,7 3,8 6,6 Totalt 6,9 5,3 1,3 4,2 7,0 Priser 14 importriser, 2,7 2,0 0,8 3,0 Svenska exportpriser 6,1 2,0 2,1 -1,2 2,0 Relativpris 2,1 -0,7 0,1 -2,0 -1,0 Marknadsandelar, volym 14 -5,2 -4,0 -6,0 -4,0 -1,5 Totalt -4,9 -4,4 -4,1 -3,0 -1,1 Exportvolym 14 0,7 0,6 -5,3 -0,4 5,0 Totalt 1,7 0,6 -2,9 1,1 5,9 Anm.: Exportmarknadstillväxt avser en sammanvägning av importökningen av bearbetade varor i olika länder. Som vikter har använts ländernas andelar som mottagare av svensk export av bearbetade varor. importpriser vägs samman på motsvarande sätt. Källor: , och . De kraftiga andelsförlusterna i OECD-området ger uttryck för den ogynnsamma varusammansättningen för svensk export . och är det övriga faktorer än relativpriset som förklarar den största delen av förlusterna. Investeringarna i avsättningsländerna väntas bli fortsatt svaga. En annan förklaring kan vara att framför allt de stora svenska multinationella företagen ökar sin export från dotterbolag i utlandet medan deras export från får minskad betydelse. En studie av 15 största industriföretag1, som 1989 svarade för av svensk export, visar att deras försäljning från till externa kunder ökat långsammare än deras utlandsproduktion under 1980- talets senare hälft. Dessutom har exporten från till dotterbolag utomlands (internexport) ökat betydligt långsammare än utlandsproduktionen. Detta kan delvis tillskrivas att dotterbolagen blivit mindre beroende av leveranser från moderbolagen. En orsak till denna utveckling kan vara att förvärvade bolag i utlandet behåller tidigare leverantörer av insatsvaror. De svenska underleverantörerna får därmed svårare att hävda sig i konkurrensen. Detta talar också för att 1 Svenska storkoncerners internationalisering - en uppdatering för , , , utrednings- rapport 91-1, 1991. kopplingen mellan utlandsproduktionen och de svenska koncerndelarna avtar, vilket missgynnar exporten från . Marknaden för bearbetade varor i bedöms öka med 1992 och med omkring 6 1/1993, vilket kan sägas vara en relativt svag återhämtning. Under högkonjunkturen 1984-1986 växte marknaden i genomsnitt med . Diagram 3:1 Marknadsandel och relativpris för export av bearbetade varor till 14 OECD-länderKällor: o Osäkerheten om den ekonomiska utvecklingen i framför allt (se kapitel 2) gör att det finns en risk för att marknadstillväxten kan bli betydligt lägre än prognosticerat. I prognosen förutsätts en BNP-ökning för med 1992. Om istället får nolltillväxt medför det en dämpning av landets och även en rad övriga import. Sammantaget skulle det innebära en neddragning av marknadstill- växten för 14 , till 2,. Konsekvenserna för skulle bli avsevärda. Varu- exporten, varuimporten och BNP-tillväxten skulle bli 0,9, 0,5 resp. lägre. Kalkylen förutsätter oförändrade marknadsandelar. totala varuexport minskade med i volym 1991. beräknas varuexporten öka med och med drygt 4 1/1993. Förutom en ökad marknadstillväxt, beror uppgången på stärkt konkurrenskraft. Den ogynnsamma produktinriktningen avtar dessutom, då efterfrågan på viktiga exportvaror för gradvis återhämtar sig. Den måttliga uppgången i efterfrågan i omvärlden bidrar emellertid till att exporten av bearbetade varor bedöms ta fart först mot slutet av perioden och öka med och med . Verkstadsindustrins export minskade kraftigt , med i volym. beräknas efterfrågan successivt förbättras och exportvolymen för dessa varor öka . beräknas den ta fart i samband med den snabbare marknadstillväxten och förbättrade konkurrenskraften, och öka med 6 1/. För basindustrin beräknas exportvolymen öka något snabbare än för verkstadsindustrin. Från en volymökning , beräknas exporten stiga med och med 1993. Tabell 3:2 Export av varor Mdr Volymutveckling Prisutveckling kr. 1991 1991 1992 1993 1991 1992 1993 Bearbetade varor 281,5 -2,9 1,1 5,9 2,1 -1,2 2,0 Fartyg 2,4 -29,3 52,0-21,7 6,5 5,4 7,0 Petroleumprodukter 9,8 4,4 6,0 2,0 2,7-17,0 7,8 Övriga råvaror 39,1 0,1 -2,8 0,8-10,6 1,3 10,1 Summa varor 332,8 -2,3 1,2 4,7 0,2 -1,3 3,2 Källor: , och . minskade varuimporten med 7 1/i volym jämfört med Nedgången omfattade i stort sett samtliga varukategorier, särskilt investerings- och insatsvaror, byggvaror, energivaror och personbilar. Undantag utgör importen av konsumtionsvaror, som steg i värde, vilket förklaras av en uppgång för importen av dagligvaror. Importen av bearbetade varor föll 1991 betydligt kraftigare än vad den slutliga efterfrågan indikerar. Detta hänger delvis samman med att den kraftiga lageravveckling som gjordes höll tillbaka importen. Denna förklaring är dock inte tillräcklig. Inte heller den importvägda efterfrågan, med lagerförändringen inkluderad, tydde på att importfallet skulle bli så stort. En förklaring kan då vara att importandelen under överhettningsåren steg till mycket höga nivåer genom de kapacitetsrestriktioner som förelåg för den inhemska produktionen. När dessa begränsningar sedan bortföll i nedgångsfasen återgick importandelen till mer normala nivåer. I ett sådant skede kan importen falla snabbare än den importvägda efterfrågan. väntas lageromslaget bli positivt och bidra till en vändning uppåt i importen. Den importvägda efterfrågan tyder emellertid på en svagare uppgång än för exporten. beräknas varuimporten minska med i volym för att öka med knappt 2 1/. Uppgången förklaras till största delen av en gynnsammare utveckling för exportindustrin, som väntas öka sin efterfrågan av bl.a. importerade insatsvaror, medan övrig inhemsk efterfrågan blir fortsatt svag. Nedgången i privat konsumtion och bruttoinvesteringar verkar neddragande på importen, som sannolikt faller för vissa varugrupper. De minskade byggnadsinvesteringarna bör t.ex. leda till en fortsatt nedgång i importen av byggvaror. En uppdelning på branscher visar importminskningar av varor från basindustri med och av bearbetade varor med 9,. Importen av varor från basindustrin väntas öka med medan den för bearbetade varor minskar med 1,. tar importen av bearbetade varor fart i samband med stigande efterfrågan. Importpriset för bearbetade varor steg svagt 1991. Medan importpriserna på papper och papp resp. järn- och stålvaror minskade, steg importpriset för verkstadsprodukter med 1/. beräknas importpriset för bearbetade varor däremot sjunka med 1/. Liksom exportpriser för bearbetade varor föll importpriserna , vilket bryter mot det tidigare säsongmönstret, som visar på relativt kraftiga höjningar . Tabell 3:3 Import av varor Mdr Volymutveckling Prisutveckling kr. 1991 1991 1992 1993 1991 1992 1993 Bearbetade varor 232,6 -9,5 -1,8 1,6 0,6 -0,5 1,8 Fartyg 5,0 33,2 -35,7 63,7 -1,9 1,1 2,6 Råolja 14,6 -4,4 9,2 1,7-10,0-11,0 11,6 Petroleumprodukter 10,5 0,5 -1,0 2,5 -4,0-17,5 7,5 Övriga råvaror 36,1 -5,6 0,2 2,5 4,5 1,7 5,3 Summa varor 298,8 -7,5 -0,9 2,4 -0,2 -2,0 2,9 Källor: , och 3.3 Bytesbalans Överskottet i handelsbalansen mer än fördubblades , till . Förbättringen förklaras främst av den kraftiga minskningen i importvolymen av framför allt investerings- och insatsvaror. bytesbalans visade 1991 ett underskott på , en förbättring med . jämfört med föregående år. Medan överskottet i handelsbalansen växte försämrades inte övriga stora delposter i bytesbalansen som . Underskottet i avkastningsnettot var så gott som oförändrat, resevalutanettot försämrades med . medan nettot för övriga tjänster steg med . Tjänste- och transfereringsbalansen totalt visade ett underskott på . Diagram 3:2 Handelsbalans för några användningsområden Källa: . Underskottet i kapitalavkastningen väntas ligga kvar på ungefär samma nivå under hela prognosperioden, , vilket främst förklaras av utvecklingen i räntenettot. Det försämrades med endast . 1991, att jämföra med . Underskottet beräknas fortsätta att stiga i ungefär samma långsamma takt . Den räntebärande skulden till utlandet ökar inte lika mycket som , främst p.g.a. att de svenska direktinvesteringarna utomlands mattats betydligt. Den internationella räntenivån väntas dessutom sjunka något vilket motverkar en starkare uppgång i ränteutbetalningarna. Förbättringen i räntenettot motverkas emellertid i viss mån av att den kortfristiga upplåningen tenderade att ersättas av lån med längre löptider, lån som vanligtvis medför halvårsvisa eller helårsvisa räntebetalningar. Denna typ av lån som togs genererar följaktligen räntebetalningar först . Nettotillgångarna i utländska portföljaktier väntas fortsätta växa , men tillväxten bedöms bli relativt svag. Den betydliga stockuppbyggnaden i utländska aktier som skett efter valutaavregleringen har inte visat sig i någon motsvarande markant uppgång i inflödet av aktieutdel- ningar från utlandet. En förklaring kan vara att en stor del av utdelningarna återinvesteras i utlandet. gav de svenska direktinvesteringarna inkl. återinvesterade vinstmedel ett nettoutflöde på , vilket kan jämföras med nära . Förutom en markant nedgång i utgående svenska direktinvesteringar jämfört gjorde svenska företag stora desinvesteringar utomlands, dvs. utländska dotterbolag eller produktionsenheter avyttrades och företagen omstrukturerades. De utländska direktinvesteringarna i ökade dessutom markant, från ca . 1990 till ca . Till detta bidrog Tetrapaks köp av AlfaLaval starkt. Nettoutflödet av direktinvesteringar krympte följaktligen kraftigt . Diagram 3:3 bytesbalans, rullande tolvmånaderstalKälla: . De lägre svenska direktinvesteringarna utomlands kan förklaras av flera faktorer. Portföljanpassningen efter valutaavregleringen har trappats av. Dessutom bidrar den kraftigt försämrade lönsamheten i framför allt industrin i , den internationella konjunkturnedgången, fallande priser på fastigheter, förändringen i den ekonomiska politiken och företagsklimatet i till dämpningen i utlandsinvesteringarna. En betydligt lugnare investeringsfas inleddes globalt sett . En fortsatt god utveckling för utländska direktin- vesteringar i kan ändå väntas . För detta talar bl.a. att det blivit lättare för utländska företag att köpa svenska företag sedan den nya förvärvslagstiftningen trädde i kraft . Den förutsedda förstärkningen av näringslivets konkurrenskraft, genom lägre lönekostnadsökningar och högre produktivitetstillväxt, borde vidare medföra en förbättring av näringslivsklimatet och därmed stimulera utländska investeringar i . Företagsbeskattningen i bedöms också vara förmånlig jämfört med en rad övriga . Underskottet i resevalutanettot ökade med endast . Utlandsresandet föll kraftigt i samband med kriget vid . Resevalutautgifterna minskade 1991 räknat i volym. Antalet charterresenärer från till utlandet föll totalt 1991 jämfört med . Affärsresandet ser också ut att ha blivit mer återhållsamt. Kostnaderna för utlandsresande i arbetet med övernattning minskade , eller med . i fasta priser 1991 jämfört med , enligt statistik från Turistråd. Framför allt har en neddragning skett i antalet studieresor utomlands. Resevalutainkomsterna har minskat mycket kraftigt, vilket hör samman med lågkonjunkturen, men också med tidigare relativprishöjningar på svenska turisttjänster. Antalet utländska gästnätter i hotell e.d. minskade . förbättras emellertid relativpriserna då inflationstakt kommit ned på en låg nivå internationellt sett. Momssänkningen från till på bl.a. hotell, restaurang och inrikes transporter från bedöms också bidra till en förbättring i resevalutainkomsterna. beräknas underskottet i resevaluta- nettot försämras med . och ligga kvar på ungefär samma nivå . Underskottet i nettot för övriga tjänster minskade markantTabell 3:4 Bytesbalans Miljarder kr. 1989 1990 1991 1992 1993 Bearbetade varor 26,1 28,4 48,9 54,1 68,7 Råolja och petroleumprodukter-14,8 -18,8-15,4-14,2 -16,1 Övriga råvaror 5,9 7,1 3,0 1,7 3,0 Fartyg -1,3 -0,6 -2,6 0,6 -2,2 Korrigeringspost -1,3 -1,3 -1,4 -1,4 -1,4 Handelsbalans 14,7 14,7 32,6 40,7 51,9 Sjöfartsnetto 9,0 9,5 10,3 10,9 11,0 Övriga transporter 2,4 1,7 2,4 2,4 2,7 Resevaluta -15,6-19,0-20,5-21,5 -21,7 Övriga tjänster -4,8 -7,0 -1,6 -1,7 -2,1 Tjänstebalans -9,1-14,8 -9,3 -9,9 -10,2 Varu- och tjänstenetto 5,6 -0,1 23,2 30,841,8 Andel av BNP 0,5 -0,0 1,6 2,1 2,8 Avkastning på kapital -14,4-24,5-24,1 -24,3-24,5 därav räntenetto -27,9-42,2-43,7-45,3 -47,1 återinvesterade vinstmedel 11,3 11,9 13,5 14,0 14,6 utdelningar 2,1 5,8 6,1 7,0 8,0 Övriga transfereringar-13,2-13,5-12,2 -13,3-14,1 Transfereringar totalt-27,6-38,0-36,3 -37,6-38,6 Bytesbalans -22,0-38,1-13,0 -6,7 3,2 Andel av BNP -1,8 -2,8 -0,9 -0,5 0,2 Anm.: P.g.a. avrundning summerar inte alltid delarna till totalen. Källor: , och . Importen av provisions- och försäljningstjänster samt entreprenader föll kraftigt i samband med den svaga inhemska efterfrågan. Med den något gynnsammare konjunkturen ökar sannolikt åter utgifterna, men underskottet i övriga tjänster väntas endast uppgå till . Överskottet i handelsbalansen förutses öka till . Förutom återhämtningen i varuexporten väntas en fortsatt relativt svag inhemsk efterfrågan bidra till allt högre överskott. Därmed beräknas bytesbalansen för första året visa ett överskott 1993, på , vilket motsvarar 0,av BNP. 4 Industri Den ekonomiska återhämtningen i omvärlden sker något senare än tidigare beräknats, vilket i hög grad drabbar industrin. Lageravvecklingen fortsätter och industriproduktionen, som enligt nationalräkenskaperna minskade med 1991, väntas börja ta fart först . Lönsamheten i industrin nådde en bottennivå och beräknas nu förbättras successivt i samband med relativt låga lönekost- nadsökningar och stärkt produktivitet. 4.1 Produktion och konkurrenskraft Industrins orderingång från exportmarknaden tycks ha nått en bottennivå , medan orderingången från hemmamarknaden fortsatte att falla. Enligt konjunkturbarometer var industrins exportorderingång oförändrad och väntas en uppgång. Industriföretagen räknar med ökad produktion , men av industriföretagen bedömde sina färdigvarulager som för stora. skedde en ofrivillig uppbyggnad av färdigvarulagren och först drogs lagren ned, enligt SCB:s statistik. Enligt konjunkturbarometern växte färdigvarulagren och företagen planerar fortfarande för neddragningar. Först beräknas därför tillväxten i produktionen komma igång. Diagram 4:1 Industriproduktion 1974-1991 Källa: . Industriproduktionen minskade från den senaste toppnivån till , enligt industri- statistiken. Nedgången har varit snabbare än under de närmast föregående lågkonjunkturerna och . Från toppnivån till bottennivån föll industriproduktionen . Under motsvarande nedgångsfas minskade industriproduk- tionen . minskade industriproduktionen med enligt industristatistiken, men med enligt nationalräken- skaperna.