prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Mervärdeskattesatsen pålivsmedel, inrikes resor saml på restaurang och hotell sänktes den 1 januari1992 från till och höjdes . Den svagautvecklingen av den privata konsumtionen (skatteunderlaget) underprognosperioden medför att mervärdeskatleinläkteraa som andel av BNP beräknasvara oförändrade trots årets skattehöjning. Uttaget av arbetsgivaravgiftersänktes med , som andel avavgiftsunderlaget. Därav är en kompensation förarbetsgivamas kostnad för arbetsgivarperioden i sjukförsäkringen. Ar 1993 sänksarbetsgivaravgifterna . Där ingår en höjning med 0,5procentenheter för att arbetsgivarens besparingar till följd av lägresjuklönekostnader skall tillfalla staten. Punktskatterna på en rad olikavaror har slopats . Energibeskattningen har lagts om genomatt skatten på Prop. 1992/93:100 energianvändningen inom industrin sänkts medan övriga sektorer fått Bilaga1.1 Omläggningen beräknas vara i stort sell neutral för de lolalaskatteinkomsterna. Tobaksskatten höjdes 1 december1992. Bensinskatten och vissamiljöskatter höjdes /93. Faslighetsskatten för skkommersiella lokaler har slopats medan fastighetsskatten på småhushöjts från 1,2 till 1,av taxeringsvärdet. Ökad preliminärbeskailning avbiinkomster samt omläggning av uppbörden av preliminär B-skatl för hushåll ochföretag snabbar upp skatteinbétalningaraa . De offenlliga utgifterna steg realt med nästan 7,5%1992. Som andel av BNP uppgick utgiftema till . Transfereringaraatill hushåll ökade kraftigt till följd av del försvagade lägel på arbetsmarknaden.Nedgången i inflationen medförde en relativt stark real ökning av pensionsutgiftema.Slödel till bankeraa drog upp transfereringarna till näringlivet. Denoffentliga konsumtionen och investeringama steg till följd av bl.a.arbetsmarknadspolitiska insatser och infrastrakturinvesteringar, se tabell9:2. Tabell 9:2 Real förändring av den offentliga sektornsinkomster och utgifter -4,0 -5,1 -2,6 Transfereringar till hushåll därav pensioner sjukförsäkring m.m. arbetslöshetsbidrag m.m. övrigt 4,5 -21,5 93,2 -0,2 -1,8 -10,0 18,5 -0,8 -3,9 4,3 -1,1 Övriga transfereringar (subv.) -3,3 -23,0 -0,5 -0,8 -0,1 Anm.: Inkomsterna och transfereringarna är deflaterade medkonsumentprisindex. Källor: , ochFinansdepartementet. beräknas den reala utgiftsökningen understiga1 %, delvis beroende på höjd inflationstakt (KPI). Som andel av BNP stigerutgifteraa . Transfereringaraa till hushåll minskar någotrealt trots fortsatt stark ökning av arbetsmarknadsrelaterade bidrag.Ersättningsnivån sänks för pensionärer samt inom sjuk- ocharbetslösheisförsäkringaraa. Besparingar inom bostadssektom börjar ge effekt1993. Rationaliseringar inom den statliga och kommunala verksamheten drar nedden offentliga Kommunernaminskar även sina investeringar. Dessa tendenser blir ännu starkare ,då de offenlliga utgiftema realt väntas minska med ca 2,och som andel av BNPmed . År1992 försämrades den offenlliga sektoms finansiella sparande med 112 miljarderkr till etl underskott på ca . beräknas försämringen uppgåtill ca . och underskottet motsvara av BNP. Med enförbättring på ca . 1994 beräknas underskottet då att motsvara9,av BNP, se tabell 9:3. 1992/93:100 Bilaga1.1 Tabell 9:3 Den offentliga sektorns inkomster ochutgifter -1,8 -0,3 -1,8 -2,3 -0,5 -5,8 -2,3 -0,2 -0,1 -20,8 -3,2 -16,5 -128,2 -172,2 -142,2 -57,1 -169,0 -222,3 -170,5 -3,2 -2,0 -1,2 -8,9 -12,0 -9,5 ' I investeringar ingår investeringar i personalbostäder,lagerinvesteringar samt nettot av köp och försäljning av fastigheter och mark. Källor: , Statistiska centralbyrån.Riksrevisionsverket och . Vadsom i det föregående sagts om hela den offenlliga sektoms finanser, gäller istor utsräckning även statens ekonomi. Därtill påverkas statens finansiellasparande av förändringar i utbetalningar avkommunalskattemedel och statsbidrag till kommunema. De relativt starkasvängningama i konununemas finansiella sparande motsvarashuvudsakligen av förändringar i statliga överföringar till kommunema. Den statliga konsumtionen beräknas ha ökat ivolym 1992. väntas konsumlionsvolymen gå ned med knappt 1/2%per år. Tabell 9:4 Statens inkomster och utgifter Exkl. statliga affärsverk och aktiebolag 1992/93:100 Bilaga1.1 -10,3 -15,3 -0,1 -12,3 -1,0 -2,9 -5,0 -5,1 -10,8 Statsbidrag till socialf. -26,9 -19,1 -26,7 -57,1 -169,0 -222,3 -170,5 Anm.: I investeringar ingår även lagerinvesteringar samtnettot av köp och försäljning av fastigheter och mark. Statens finansiella sparande försämrades med över110 miljarder kr. 1992 till ett underskott på ca . Efter enylterligare försämring beräknas underskottet 1994 återgå till 1992 årsnivå, se tabell 9:4. Socialförsäkringssektorni nationalräkenskapema omfattar allmänn tilläggspensionering (AP-fonden inkl.de föratvarande löntagarfonderna), sjukförsäkringen samtarbetslöshetsförsäkringen. Det finansiella sparandet inom sektorn äruteslutande hänförligt till AP-fonden. De finansiella över- eller underskotteninom sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen transfereras i nationalräkenskapernalill staten. AP-fondenssparande minskade med nära 1992. Avgiftsinkomsteraa var i stortsett oförändrade p.g.a. den svaga utvecklingen av lönesumman(avgiftsunderlaget) medan pensionsutgiftema steg . Den sänktaersättningsnivån för pensionärer medför att sparandel ökar något , trots enfortsatt svag utveckling av avgiftsinkomstema. beräknas sparandet gåned till ca , se tabell 9:5. 15Riksdagen 1992/93. Tabell 9:5 Socialförsäkringssektorns inkomster ochutgifter /93'100 -7,3 -2,4 -26,9 -19,1 Transfereringar till hushåll Övriga transfereringar Konsumtion m.m. -3,7 -39,1 -19,7 Källor: , ,och . Denkommunala sektorn består av kommuner och landsting samt församlingar ochkommunalförbund. hade sektorn ett negativt finansielltsparande. Inkomsterna täckte de löpande utgifterna medan en del avinvesteringarna finansierades med upplåning, försäljning av tillgångar ellerneddragning av rörelsekapitalet. stärktes kommunsektorns finanser och detfinansiella sparandet beräknas ha uppgått till ca . Förbättringenav sparandet hör delvis samman med den nedväxling av löne- ochprisökningstakten som skett under de senasie två åren. Detta dämpadekommunernas kostnadsökningar som skatteinkomsterna steg kraftigtlill föjd av de höga löneökningama . införs ett nytt system förutbetalning av skattemedel till kommuner och landsting. Systemet innebär attutbetalningarna sker det år skatten avser och inte, som i det tidigaresystemet, . Detla medför att inkomster och utgifter kan budgeterasi samma pris- och löneläge. Utbetalningarna av kommunalskattemedel grandas pådet senast kända skatteunderlaget i kommunen resp. . Underlageträknas upp med en faktor som motsvarar den beräknade ökningen avskalleunderlaget de två efterföljande åren. När taxeringen är känd görs enslutreglering. Det nya systemet för utbetalning av kommunalskatt får dock integenomslag , då slutavräkningen enligt det gamla systemet upphör. Ett nytt system för statsbidrag till kommunema harockså införts . Större delen av de specialdestinerade statsbidragen haravvecklats och ersatts av ett system med mer generella principer. Avsikten meddet nya statsbidragssystemet är att ge kommunerna större handlingsfrihet vadgäller veksamhetens utformning och prioritering mellan olika områden. Nivån pådet nya s.k. utjämningsbidraget har anpassats till ett slopande avskatteutjänmingsavgiften och avräkningsskatten. Vissa förändringar sker även istatsbidragssystemet för landstingen. Tabell9:6 Kommunernas inkomster och utgifter Prop. Exkl. kommunala aktiebolag och stiftelser r>-i i i -2,9 -4,4 Bidrag från staten och -1,3 -5,9 -14,7 -0,8 -0,2 -2,9 -0,6 -2,5 -16,4 -3,2 -2,0 Anm.:1 investeringar m.m. ingår förutom kommunala myndigheters investeringar ävenkommunala affärsverks investeringar, investeringar i personalbostäder samtnettot av köp och försäljning av fastigheter och mark. beräknas kommunsektoms finansiella sparandestiga till . De statliga inkomstöverföringama i form avkommunals-skattemedel och statsbidrag ökar med ca . samtidigtsom de sänkta arbetsgivaravgifterna reducerar kommunernas kostnader med ca 6miljarder kr. får kommunsektorn åter underskolt i detfinansiella sparandet när de effekter, som förstärkt sektorns finanser under1992 och 1993 faller bort. De kommunala utgifteraa består till 3/4 avkonsumtion. Förra årel beräknas konsumtionen ha ökat med 1/i volym. Antalet sysselsattai kommunsektorn började gå ned . Den föratsedda framtida försämringenav den kommunala ekonomin, i kombination med skattestoppet, väntas leda fortsatt nedgång av den kommunala sysselsättningen under prognosperioden.En relativt stark uppgång i den genomsnittliga arbetstiden medför dock attlimvolymen inle sjunker lika myckel som antalet sysselsatta. draskonsumtionen dessutom upp av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Den totalakonsumtionvolymen beräknas minska med ca 0,och med 1994. 9.5 Den offentliga sektorns strukturella sparande Denoffentliga sektorns finansiella sparande kan delas upp i en strakturell del,som består vid elt över konjunkturcykeln genomsnittligt kapacitetsutnyttjandei ekonomin, och en konjunkturell del, som beror på ett onormalt lågt eller högtkapacitetsutnyttjande. Vid beräkning av det strakturella sparandet justerasendast för kapacitetsutnyiijandet. Inga justeringar görs avseende t.ex. priser,räntor, löner, vinstandel eller. sammansättning av BNP, trots att även dessafaktorer orsakar stora variationer i den offentliga sektorns finansiellasparande. Förall beräkna det strakturella sparandel måste den BNP-nivå, den Prop.1992/93:100 arbetslöshet samt det antal i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, somär Bilaga l.l förenligt med ett över konjunkturcykeln genomsnittligtkapacitetsutnyttjande bestämmas. Därefter beräknas den offentliga sektorns inkomsteroch utgifter vid den sålunda korrigerade BNP- och arbetslöshetsnivån.Beräkningarna sker för staten och socialförsäkringssektorn. Kommunernasfinanser för beräkningsåret är i stort sett oberoende av den reala ekonomiskautvecklingen åtminstone . Kommunernas skatteinkomster förberäkningsåret bestäms fram till dess av skatteunderlagen från tidigareperioder. Det nya systemet för utbetalningar av kommunalskattemedel får integenomslag i kalkylen då slutavräkningsförfarandet enligt det gamlasystemet upphört. Kommunernas utgifter för sysselsättningsskapande åtgärdertäcks till slor del av statsbidrag. Utgångspunkten för beräkningarna bör vara dåekonomin var i balans. Del är därvid en fördel att kunna välja ett faktisktbasår framför att skapa ett syntetiskt år. var ekonomin i någorlunda balans med enarbetslöshet på 2,och 2,av arbetsstyrkan i konjunkturberoende arbetsmarknadsåtgärder.Mellan 1985 och 1990 steg BNP med i genomsnitt . Denna tillväxtuppnåddes dock till priset av en successivt tilltagande överhettning iekonomin. kan sålunda inle betecknas som med jämnvikt iekonomin. Med den låga produktivitsutvecklingen var tillväxtuppenbarligen inle förenligt med jämnvikt i ekonomin. Under perioden 1985-1991uppnåddes en årlig tillväxt på i genomsnitt ca 1,. var arbetslösheten2,medan av arbetsstyrkan var i konjunkturberoende arbetsmarknadsåtgärder.Underskottet i bytesbalansen var 1,av BNP (1985 1,av BNP). kandärför betraktas som med ett konjunkturmässigt normaltkapacitetsutnyttjande. Att BNP minskade med mellan 1990 och 1991samt att industrins kapacitetsutnyttjande var det lägsta talar föratt BNP-nivån 1991 kan tyckas vara låg, för att avspegla ett genomsnittligt kapacitetsutnyttjandei ekonomin. Men med den ytterligare nedgång av BNP som skedde ochmed prognoserna växer gapet mellan potentiellt ochfaktiskt kapacitetsutnyttjande lill drygt 6,1994. Skillnaden mellan faktiskarbetslöshet (inkl. personer i åtgärder) och nivå beräknas uppgå tillca 7,1994. Genom skattereformen och andra strakturellareformer (t.ex sänkt kompensationsnivå i sjukförsäkringen och höjdpensionsålder) bör ekonomins funktionssätt förbättrats och den potentiellatillväxten, dvs den tillväxt som är förenlig med kapcitetsutnyttjande,ha ökat . I (LU) prognoskalkyl bedömsden potentiella tillväxten till 2-2,. Därvid beräknas arbetsutbudetöka med ca 0,och produktivitetsutvecklingen ligga i linje med denhistoriska trenden , dvs. Molbakgrand av ovanstående diskussion väljs 1991 som basår vad Prop.1992/93:100 gäller BNP och arbetslöshet. BNP skrivs sedan fram årsnivå Bilaga 1.1 . Skatteinkomsterna beror i huvudsak med någraundantag (t.ex. fastighetsskatten) av BNPs nivå och sammansättning bådebeträffande användning (konsumtion - export/kapitalbildning) och inkomster(löner -vinster). Skattema är också beroende av genom reavinstbeskattningen, påvärdestegringar och omsättning av aktier och fastigheter. Inkomster frånföretagsbeskattningen dras ned av kapitalförluster i den nuvarande recessionen.Konkurser minskar skatteinbetalningarna. 1 beräkningarna av det strakturella sparandetjusteras de faktiska skalleinkomsterna proportionellt med BNP-gapet medundantag av icke varaanknutna och ej löneberoende indirekta skatter, som t.exfastighetsskatter och skatter på toto och andra spel, samt företagens direktaskatter Beträffande företagsbeskattningen medför extraordinära vinster ochförluster och andra bokslutsdispositioner att sambandet mellan skatteinbetalningaroch BNP-tillväxten är svagt. Vid beräkning av del strakturella sparandel sättsdärför företagens inkomstskatt till 1,av BNP, vilket motsvarar genomsnittetför den senasie , oberoende av de faktiska skalleinkomsterna förberäkningsåret. Övriga direkta skatter från företagen som avskattningen,avkaslningskatt på pensionsfonder m.m. korrigeras inte. och hushåll justeras inte heller eftersom skillnaden mellanpreliminär skalt och slulskatl inte torde påverkas av BNP-nivån. Dessutom berorslutskatteregleringen inte på beräkningsårets utan på historiska inkomster. Den proportionella korrigeringen mot BNP-gapettorde vara rättvisande med det nya skallesystemet, vid en given sammansättningav BNP. Med en annan sammansättning av BNP skulle dock skattekvoten anla ettannal värde. Detta beaktas dock ej eftersom justeringen endast avser graden avkapacitetsutnyttjande. 1 den nuvarande djupa recessionen torde metoden i vissmån underskatta den konjunkturbetingade delen av underskottet pga.extraordinära skattebortfall beroende på konkurser m.m. Den offentliga sektoms övriga inkomster består tillca av räntor, utdelningar och andra kapitalinkomster. Dessa antas varaoberoende av konjunkturen och justeras därför inte. Utgiftema för arbetsmarknadspolitiken och arbetslöshetenskrivs fram års nivå med en antagen ökning av arbetskraftsutbudet på0,och timlöneutvecklingen. Dessa beräknade utgifter ersätter sedan defaktiska kostnaderna för arbetsmarknadspolitiska åtgärder och utbetalningamalill arbetslösa, vid beräkning av del strakturella sparandet. Utgifteraa för sjuk- och föräldraförsäkringenkorrigeras propotionellt mot BNP-gapet. Övriga utgifter med undantag av stödettill bankema antas vara oberoende av konjunkturen. Bostads- och socialbidragen ärnaturligtvis till viss del beroende av konjunkturen. Konjunktureffekten är docksvår att kvantifiera eftersom dessa bidrag kanske ännu mer påverkas av bostads-och flyktningpolitiken. Någon bedömning av vad som är tillfälliga inkomsteroch utgifter Prop. 1992/93:100 utöver bankstödet görs inte i beräkningama. Ejheller beaktas beslutade Bilaga 1.1 framtida besparingar ellerutgiftsåtaganden. Även frågan om vad den internationella integrationen ställerför krav på del långsiktigt håUbara skatteuttaget lämnas utanför beräkningama.Det beräknade sparandel är således straktureUt i den meningen att justeringensker för graden av kapacitetsutnyttjande inkl. arbetsmarknadspolitiska åtgärderoch bankstöd. Andra mer eller mindre tillfälliga förhållanden beaktas inte.Benämningen konjunkturjusterat sparande är därför egentligen mer rättvisande änbenämningen straktureUt sparande. Detberäknade strakturella sparandet för redovisas i tabell 9:7.Vid tolkningen av resultatet måste beaktas att del strakturella underskottetinkluderar ränteutgifterna för den faktiskt ackumulerade statsskulden. Dettainnebär alt det strakturella underskottet ökar med räntoraa på den tillkommandeskulden vid frånvaro av andra förändringar. Det beräknade strakturellasparandel anger således vad det finansiella sparandet skulle bli om BNP-gapetplötsligt sluts och arbetslösheten går ned till nivå. Ränteutgifteraaskulle då ändå ligga kvar tills statsskulden faktiskt börjar minska. Den offentliga sektoms sparande är nettot av tvåstorheter som var för sig uppgår till ca 1 000 miljarder. Etl prognosfel på 1 %av inkomster eller utgifter påverkar sparandel med 10 miljarder. Prognosfel avdet faktiska sparandet slår igenom även på del strakturella sparandet, medundanlag av prognosfel, som beror på nya föratsättningar beträffande tillväxt,arbetslöshet och bankstöd. Den offenlliga sektoms strakturella sparandeförsämrades kraftigt . Den konjunkturjusterade skattekvotensjönk , varav ca 1 procenthenhel till följd av sänktaarbetsgivaravgifter i samband med att en arbetsgivarperiod i sjukförsäkringeninfördes . Övriga skattesänkningar bidrog, tillsammans med minskadkonsumlionsandel och ökad vinstandel i ekonomin, till nedgången avskattekvoten. Den konjunkturjusterade utgiftskvoten steg med 2 procentenhetermellan 1991 och 1992. Efter beaktande av sänkta utgifter i sjukförsäkringentill följd av arbetsgivarperioden steg övriga utgifter somandel av BNP. Ökningen beror till stor del på den starka utgiftsautomatiken iregelsystemen för bl.a. pensioner och räntebidrag lill bostäder. DärtUl kommeren del utgifter som kan vara mer eller mindre tillfälliga. Ökade utgifter förflyklingmol-tagningen och utdelning av löntagarfondsmedel lillriskkapitalbolaget kan nämnas som exempel. beräknas det strakturellasparandet vara i stort sett oförändrat, trots att ränteutgiftema ökar kraftigt. Tabell 9:7 Den offentliga sektorns finanser, konjunkturjusterat -13,6 -54,1 43,7 -3,2 70,5 -114,0 -71,5 -127,3 -54,6 -89,1 36,5 -2,0 62,3 53,3 63,3 -0,9 60,6 51,3 65,4 -4,8 59,5 50,3 64,2 -4,6 59,2 50,4 62,7 -3,4 Förändring Miljarder kr. -56,9 -1,1 -68,9 -8,5 räntor och kapitalinkomster,netto primärt sparande 1,8 -70,8 -17,4 8,9 -10,3 1992/93:100 Bilaga1.1 Finanspolitiska åtgärder medför attsparandeunderskottet, trots fortsatt stigande ränteutgifter, minskar till ca 55miljarder kr. 1994, motsvarande 3,av BNP. Den konjunkturjusteradeskattekvoten beräknas till 50,medan den justerade utgiftskvoten understiger63%, vilket är lägre än 1991. Det strakturella underskottet i den statligasektom beräknas 1994 till knappt 90 miljarder, kr. Resultatetsberoende av antaganden om BNP och arbetslöshet illustreras av all denoffenlliga sektorns finansiella sparande 1993 skulle förbättras med ca 7miljarder kr. vid högre real BNP och med ca . Om båda inträffar förstärks sparandel med ca 11miljarder kr Somnämnts ovan används i beräkningama den faktiska skattekvoten, med undantag förföretagsbeskattningen. Skattekvoten antar dock olika värden beroende på BNPssammansättning. En konsumtionsledd tillväxt leder till större skalleinkomsterpå medellång sikt än om BNP bärs upp av export och kapitalbildning. Exempelvisger ett produktionsvärde på . som går lill privat konsumtion 2,5miljarder kr. i mervärdeskall, medan sanuna värde till export inte ger någramervärdeskatteintäkter. Dendesinflationsprocess som den svenska ekonomin nu genomgår drar sannolikt nedskatteinkomstema och ökar utgiftema mer än vad som förklaras av den svaga realaekonomiska utvecklingen, bl.a. genom all vinstandelen ökar ochkonsumlionsandelen minskar. Eftersom korrigering endast görs förkapacitetsutnyttjande tenderar dessa faktorer all reducera det strakturellasparandet. BUaga l.l Förändringen av statens och socialförsäkringssektoraskonjunkturjusterade primärafinansiella sparande, dvs. sparandet exkl. räntenettot, indikerar omfinanspolitikens inrikting är expansiv eller kontraktiv jämfört med föregåendeår. Som framgår av tabell 9:7 (sista raden) sjönk statens och socialförsäkringssektorasprimära sparande med ca . 1992, dvs. finanspolitiken hade enstarkt expansiv inriktning . Detla berodde på samma faktorer somförsämrade hela offenlliga sektoras sparande (se ovan). Därtill kom för statensdel att utbetalningaraa av kommunalskattemedel steg i takt med (), medan ökningen av skatteinkomstema baserade på 1992 årslägre löne- och prisökningar. blir finanspolitiken stramare. Kraftigaåtstramningar riktas mot hushållssektom medan företagen får en lättnad genomsänkningama av arbetsgivaravgifterna och energibeskattningen. De statligainkomstöverföringama till kommunema, summan av kommunalskatt, statsbidrag ochsänkta arbetsgivaravgifter, stiger också relativt kraftigt , vilket visarsig i en förbättring av kommunemas finansiella sparande. skärpsfinanspolilken då det konjunkturjusterade primära sparandet i staten ochsocialförsäkringssektom ökar med . 1 detla belopp ingårminskade statsbidrag till kommuneraa, sänkta utgifter förbostadsfinansieringen, höjd inkomstskatt för hushållen genom sänkt grandavdrag,helårseffekt av de minskade ersättningsnivåeraa i sjuk- ocharbetslöshetsförsäkringarna m.m. 9.6 Den offentliga sektorns sparande efter prognosperioden Idetta avsnitt redovisas utvecklingen av den offentliga sektoras finansiellasparande vid altemativa antaganden om tillväxt, räntaoch tillkommande budgetförstärkningar. Syftet är att belysa om underskotlsutvecklingenär hållbar i ett längre tidsperspektiv saml att bidra till underlaget för enbedömning av storleksordningen på de tillkommande budgetförstärkningar somkrävs för att eliminera den offenlliga sektoms strakturella underskottet påmedellång sikt. Eftersom del inle föreligger någon aktuellekonomisk prognos för tiden simuleras utvecklingen av den offentligasektoras finansiella sparande vid altemativa antaganden. Vid dessa simuleringarbeaktas endast ett begränsat anlal kända faktorer som påverkar utvecklingen avden offentliga sektoms sparande som t.ex. räntor för tillkommande skuld, attförmögenhetsskallen slopas 1995, alt avskattningen av företagens tidigarereserver upphör 1996 samt effekter av tidigare besparingsbeslut avseende höjdpensionsålder och reducerade räntebidrag. En utgångspunkt för simuleringama är att det underden studerade perioden firms en underliggande tillväxttakt i ekonomin på 2%.Denna tillväxt är främst en följd av produktivitetsökningar men förstärks av attarbetsutbudet kan väntas öka genom den successiva höjningen av pensionsåldem,genom att ohälsotalet reduceras samt genom anpassningen till all den totalamarginaleffekten för beskattat arbete sänkts genom skattereformen ochsenare skatte- och avgiftssänkningar från Prop. 1992/93:100 72,tUl . Jämförelsenormen i dessa simuleringar är i principall alla inkomster och utgifter ökar med den underliggande reala tiUväxttaktenpå . De faktorer som beaktas särskilt avser avvikelser från denna trend.Utöver de beaktade faktorema finns det givetvis många andra orsaker tillavvikelser från en real tillväxt på både på inkomstsidan och på utgiftssidansom t.ex. att punktskalteraa är bestämda i kronor per enhet och således inteföljer inflationen saml att barabidraget är bestämt i kronor. Hänsyn har inleheller tagits till eventuella tillkommande kostnader för bankstöd m.m. utövervad som budgeterats t.o.m. /94. Eftersom många faktorer ärutelämnade, vilket inle kan undvikas vid långsiktiga kalkyler, måste resultatentolkas med slor försiktighet särskilt avseende resultat . beräknas faktisk BNP uppgå till 93,3%av BNP vid ett konjunkturmässigt normalt kapacitetsutnyttjande medan det konjunkturellaunderskottet beräknas uppgå till . 1 huvudfallet antas enåterhämning ske så att skillnaden mellan faktisk ochpotentiell BNP reduceras med ca 1/6 . Tillsammans med den underliggandetillväxten på medför detta en årlig tillväxt på 3,. Denna tillväxt kanförefalla förhållandevis hög, bl.a med tanke på att den genomsnittligatillväxten 1983-1986 uppgick till 2,.