prop · GG03119 · 1992-12-31 00:00:00 — Provtagningen har utförts genom att enstaka djurägareoch veterinärer medverkat friviUigt Enligt bör den föreslagnalagen vidgas tiU att gäUa cxkså provtagning för konttoll av användningen avläkemedel. Motbakgmnd av vad en anpassning till EG:s rättsakter kräver och vad remissinstansemaanfört anserjag att det finns ett klan behov av den föreslagna lagen.Möjligheten till obligatorisk provtagning bör, som anför, gäUaockså användningen av läkemedel. Lagstödbör följaktiigen införas för art möjliggöra obligatorisk provtagning ellerundersökning dels för att kartlägga förekomst av, fastställa frihet från ellerkonttollera vissa smittsamma djursjukdomar, dels för att konttollera användningenav läkemedel och andra ämnen eller berechiingar med lUcnande verkan. Medhänsyn tiU att den föreslagna lagen ytterst gynnar alla som deltar i animalieproduktionenär det min övertygelse att tvångsinslaget i lagen inte kommer att uppfartassom särskilt betungande. Nägot behov av överordnad rillsyn kan enligt minmening inte fömtsättas. Däremot kan jag instämma i Statskontorets uppfattningatt möjlighet an överklaga beslut enligt lagen bör finnas. När det gällerprovtagningen som rör djursjukdomar berörs djurägama när- mast av den provtagningsom behövs för att upprätthålla konttoUprogram och organisera obUgatoriskhälsoövervakning. har förtecknat sjudjursjukdomar som förekommer i landet eUer misstänks förekomma här och förviUca konttollprogram har upprättats eller bör upprättas. 1 den mån frivilligakonttollprogram finns eller upprättas får provtagningen betydelse bara för dedjurägare som står utanför konttollen. Det kan fömtsättas an provresultatenfrån den frivilUga konttoUen utan vidare kommer att ställas tUlJordbruksverkets förfogande för att kunna läggas till gmnd for en prövning avrätten tUl tUläggsgarantier. Frivilliga konttollprogram bör vidare kunnatilbnätas samma värde som en tiU alla delar obUgatorisk provtagning, eftersomdjurägare som lämnar eller från början står utanför den fiiviUiga kontrollenfår tåla att prov tas på deras djiu" med stöd av den föreslagna lagen. Provtagningför att faststäUa sjukdomsfrihet kan komma att gälla ett betydligt störreantal sjukdomar, upp tUl ett 25-tal. Den provtagningen kommer i huvudsak attutföras i samband med slakt 5.2 Djursom kan bli föremål för provtagning Mittförslag: Provtagning eller undersökning som rör djursjukdomar skallkunna avse djur, djurkroppar, mjölk som levereras till mejeri och annat materialsom regeringen eller eller föreskriver. Promemoriansförslag: Provtagningen eller undersökningen föreslås kunna avse husdjur ochandra djur än husdjur om de hälls i fångenskap, djurkroppar och mjöUc. Remissinstanserna: Fleraremissinstanser föreslär frän olika utgångspunkter en viss vidgning av lagenstillämpningsområde med avseende på objekten for provtagning cxh undersökning. Skälenför mitt förslag: I promemorian föreslogs samma avgränsning som idjurskyddslagen när det gäller de djur som skall kunna bli föremål förprovtagning eller undersökning. anser att epizootilagstiftningensavgränsning bör väljas, dvs. djur som kan överföra smittsamma djursjukdomar.Fiskeriverket och anser också att promemorieförslaget innebären alltför snäv avgränsning. Mot bakgmnd av vad remissinstansema anförtförordar jag att lagen får gälla provtagning eUer undersökning på djur utanannan begränsning än den som följer av syftet med lagen. Med "djur"avses då såväl levande som döda djur. Flera remissinstanser harpåpekat att prov kan behöva tas också på annat material än djur, djurkropparoch mjölk. Som exempxl nämns blod och andra kroppsvätskor. Jag anser attbefogenhet bör ges regeringen och enligt regeringens bestämmandeJordbmksverket eller att meddela föreskrifter om sådantprovmaterial. 5.3 Hälsoövervakning och villkor förlivdjursförsäljning PP- 1992/93:119 Mittförslag: Med stöd av lagen skall föreskrifter kunna meddelas om skyldighet förden som föder upp djur an göra anmälan om sin verksamhet och om misstanke omdjursjukdom samt att fora anteckningar om sin verksamhet. Föreskriftema skallockså kunna gälla vilka krav som från hygienisk synpunkt skall beaktas i djurhållningen. Medstöd av lagen skall vidare kunna föreskrivas eller beslutas i enskilda fall audjur får säljas som livdjur eller flyttas från ett område till ett annat inomlandet, endast om djuren är fria från viss sjukdom. Promemoriansförslag: Motsvarande förslag saknas i promemorian. Skälentill mitt förslag: Som nämnts i det föregående kan det enligt EG:s direktivbettäffande vissa djurslag, fisk och fjäderfä, komma i fråga auorganisera en obligatorisk hälsoövervakning cxh därmed skapa möjlighet förtiUäggsgarantier vid import. I sådan hälsoövervakning ingår inte bara krav påviss provtagning utan det fordras också att djurägaren i viss begränsadomfatming för joumal över hälsoläget och att derme registterar sin verksamhetvid en myndighet. När det gäller fjäderfä ställs också vissa krav i fråga om dehygieniska förhållandena i uppfödningen. Kraven fömtsätts inte bli särskiltbetungande för djurägama. När det gäller de hygieniska kraven ställs hårdarekrav inom det nationella konttollprogrammet för salmonella. En skyldighet attgöra anmälan om misstänkt djursjukdom skall också kunna åläggas den som föderupp djur. För att införliva krävs att föreskrifter kan meddelas ide nämnda avseendena. Ett bemyncUgande för detta bör tas in i lagen. EG:sbestämmelser om tiUäggsgarantier är utformade sä att de fömtsätter att det landsom gör anspråk på sådana garantier har möjlighet att tillämpa ett motsvarandegaranrisystem vad beträffar handeln med djur inom det egna landet En i landettotalt sett låg förekomst av en viss sjukdom kan ge möjlighet tilltilläggsgarantier i fråga om den sjukdomen vid import av djur. Den lågasjukdomsförekomsten kan bero pä att sjukdomen bara finns i ett litet antaldjurbesättningar. Med en handel utan begränsningar inom landet finns risk föratt sjukdomen sprids till andra besättningar. För att dokumentera en fortsattlåg sjukdomsförekomst kan då krävas en mycket omfattande provtagning. Kan manemeUertid hänvisa tiU att sjuka djur inte får säljas från de smittadebesättningarna får man ett skydd mot smittspridning som drastiskt kan minskaprovtagningsbehovet. I lagen bör det därför tas in ett bemyndigande som gör detmöjUgt att i föreskriftsform eller genom enskilda beslut kräva frihet frånviss sjukdom för art djur skall få säljas som livdjur, dvs. till annat änslakt, eUer flyttas från ett område tUl ert annat inom landet Mittförslag: Med stöd av lagen skall föreskrifter kunna meddelas om skylcUghet fordjurägare att betala ersätming för provtagning och undersökning enligt lagen. Promemoriansförslag: Motsvarande förslag saknas i promemorian. Remissinstanserna:Skilda synpunkter framförs i frägan. påpekar att denprovtagning som sker inom de frivUliga konttollprogram-men bekostas avdjurägama. Enligt verket bör det klarläggas att detsamma skall gälla förbesättningar som ansluts med tvång enligt bestämmelsema i den föreslagna lagen.Enligt Fiskhälsan FH AB bör provtagningen bekostas av djurägaren. anser däremot att kostnadema för den tvångsvisa provtagningeneller undersökningen inte bör belasta djurägaren eUer annan rättsinnehavare. Skälen för mitt förslag: Ibudgetpropositionen har anslagits för utveckling avsjukdomskonttollprogram och genomförande av sjukdomskonttoUer som krävs för artinföra de krav som förväntas med anledning av (prop. 1991/92:100bil. F 8). Medlen bör i första ' hand användas for den provtagning somsyftar tiU att konstatera frihet från vissa aUvarliga djursjukdomar.Provtagning inom konttollprogram som upprättas med stöd av den föreslagnalagen bör däremot helt eller delvis bekostas av djurägaren. Detsamma bör gällaprovtagning som sker som komplettering tUl konttollprogram som upprättasfrivUUgt. Det som kan bli aktuellt är an under en övergångstid på samma sättsom sker i fräga om de frivUliga konttollpro-grammen, med budgetmedel bekostaen del av provtagningen. I lagen bör därför tas in ett bemyndigande som gör detmöjligt att meddela föreskrifter om djurägarens skyldighet att ersätta prov cxhundersökningar. Med stöd av bemyndigandet kan föreskrivas avgift också för deprov som tas för an konttollera användnmgen av läkemedel. Vadgäller handelsgödsel så omfattar fyra huvuddirektiv, sju direktivom ändringar i och kompletteringar av dessa direktiv, och dessutom ett störteantal bilagor. Bestämmelsemakan i sammanfatming sägas innebära följande. Rådetsdirektiv om tUlnärmning av medlemsstatemas lagstiftning om gödselmedel(direktiv /116/EEG) innehåller gmndläggande bestämmelser om beteckning,definition, sammansättning, innehåll, förpackning och märkning av de viktigasteenkla cxh sammansatta gödselmecUen. Gödselmedelsom uppfyller bestämmelsema får säljas med märkningen Prop. 1992/93:119"EEG-gödselmedel". Gödselmedel som inte uppfyller bestämmelsema fårockså säljas, dcxk inte med den angivna märkningen. Kravenpå viss sammansätming uttrycks genom fastställda minimihalter av näringsämnen igödselmecUet Märkningsbestämmelsemamnebär bl.a. krav på att gödselmedelstyp skall anges, halten av varjenäringsämne skall deklareras cxh uppgift om garanterad netto- eUer bmrtovUctskaU lämnas. Märkningen eller etikettema skall vara anbringade på enframttädande plats, vara tydligt läsbara och outplånliga. Reglemaom förpackning av EEG-handelsgödsel innebär krav på au förpackningen skallvara försluten på ett sådant sätt eller med en sådan anordning artforslutningen eller själva förpackningen förstörs utan au kunna återställasnär förpackningen öppnas. Idet ovan nämnda direktivet (76/116/EEG) foreskrivs officiell konttoll avEEG-gödselmedel for att säkerstäUa efterlevnaden av eUrektivet jämte dess bilagor.Genom konttollen skaU tillses att gödselmedel som saluförs som EEG-gödselmedeluppfyUer de krav som gäller enligt bestämmelsema om gödselmedelskvalitet cxhsammansätming. Genom kommissionens direktiv (77/535/-EEG) om tillnärmning av mecUemsstatemaslagstiftning om provtagnings-och analysmetoder för gödselmedel jämte bilagor,ges närmare föreskrifter om hur provtagningen skall utföras cxh viUcaanalysmetcxier som skaU användas. Medhänsyn tiU allmänhetens säkerhet cxh arbetarskyddet har ytterligare reglerfastställts för enkla ammoniumnitratgödselmedel med hög kvävehalt (cUrektiv80/876/EEG). Dessa bestämmelser innebär bl.a. att vissa tx)rganiska tUlsatsersom ökar medlets benägenhet att detonera inte får användas i gödsel-medelsreceptetSkäipta krav pä förpackningen cxh transporten av ammonium-nitttgödselmedelstäUs cxksä. Pågmnd av de särskUda egenskaper som enkla ammoniumnittatgödselme-del med högkvävehalt besitter, har det befunnits nödvändigt att fastställa särskildaregler för konttollen av dessa gödselmedel. Dessutom regleras förfarandet vidbestämning av detonarionssäkerheten hos enkla ammoniumnitttgödsel-medel med högkvävehalt (dkektiv 87/94/EEG). EG:sdirektiv har i princip inte till syfte att förebygga skador på människorshälsa eller pä miljön. Syftet med regleringen är i stället att minska eUerundanröja hinder för handeln med gödselmedel inom gemenskapen och att skyddakonsumentema mot orecUighet i handeln med gödselmedel. 6.2 Behovet av lagstiftning Medundantag för lagen (1984:409) om avgift på gödselmedel saknas i , tillskiUnad från vad som gäller i många andra länder, en särskild lagstiftning påområdet. Detta innebär att dåliga produkter kan saluföras i utan någrarättsliga påföljder. En förklaring till art svensk gödsehne-delslagstifming harkunnat undvaras är att den svenska gödselmedelsmark- 4 1992/93. nåden överlag präglats avseriösa cxh medvetna företag. Det har mer eller Prop. 1992/93:119 mindreansetts som självklart att gödselmedlet skaU ha goda fysUcaliska egenskaper,att utlovad halt av växtnäringsämne hålls samt att märkningen är tydlig ochkortekt Införlivandetav de inledningsvis nämnda direktiven i svensk rätt kräver ny lagstifming. Somhar anförts i regeringens proposition 1991/92:170 om Europeiska ekonomiskasamarbetsområdet finns inte inom verksamhetsområdenågon lagstiftning i vilken de nu aktuella direktiven lämpligen skulle kunnainförlivas. Med hänsyn till direktivens huvudsyfte, nämligen au främjarecUighet i handeln, är inte heller lagen om kemiska produkter, som ju är enlagstifming för skydd av hälsan och miljön, lämplig. Medden ökade rörlighet av prcxlukter som sannolikt blir följden av ett EES-avtalcxh i förlängningen av ett EG-medlemskap torde en särskild lag omEEG-handelsgödsel fylla en vUctig funktion både utifrån användarperspektiv ochutifrån miljöperspektiv. Lantbmkama garanteras då de köper gödselmedel som ärmärkta med "EEG-gödselmedei" att mecUet är av viss beskaffenhet Öppnadegränser skulle också kunna leda till att det i kommer att saluhållasgödselmedel med t.ex. höga halter av tungmetaller. 1 samband med att ensärskild lag om EEG-handelsgödsel införs bör föreskrifter också meddelas omett gränsvärde för den mängd kadmium som skaU få finnas i gödselmedel. Jagåterkommer tiU detta nedan. EntiUämpning av EG:s gödselmedelsdirektiv i innebär inte några storaförändringar av de "oskrivna lagar" eller kontrakteradeleveransvillkor som förekommer vid handel med gödselmedel. Huvudleverantöremaav gödselmedel i följer tUl stor del redan vad avserprovtagning, analys cxh garanti för växtnäringshalt Det bör därför inte varanägra problem för branschen att anpassa sig tiU en ny reglering. Detfinns endast en svensk gödselmedelstillverkare och ett fåtal störreimportörer som tillsammans förfogar över större delen av gödselmedelsmarknaden.Dessa är registrerade hos för att prisregleringsavgifteroch miljöavgifter skaU kunna beräknas. Dessutom finns ca 1(X) mindre aktörersom inte är registrerade hos . 6.3 Utformningen av svenska regler Mittförslag: EG-reglema om handelsgödsel införlivas med svensk rätt genomföreskrifter som meddelas av regeringen eller av den myndighet som regeringenbestämmer. De bemyndiganden för regeringen som behövs meddelas i en särskildlag. Promemoriansförslag: Frägan berörs inte i promemorian. Skälenför mitt förslag; Direktiven om gödselmedel innefattar sädana Prop.1992/93:119 åligganden för enskUda som enUgt 8 kap. 3 § regeringsformen skallmeddelas genom lag. Regleringeni gödselmedelsdirektiven är detaljerad och i stor utsttäckning av tekniskkaraktär. Det kan därför visa sig nödväncUgt att efter hand justeraföreskriftema med hänsyn till den vetenskapliga cxh tekniska utvecklingen.Föreskriftsrätten bör därför sä långt det är möjligt delegeras tiU regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer. EnlämpUg ordning är aUtsä att lagstiftningen utfoimas som en bemyndigandelag,genom vilken regeringen eller myncUghet som regeringen bestämmer ges rätt attmeddela föreskrifter om vilka villkor som skall uppfyllas för att handelsgödselskall få marknadsföras under beteckningen EEG-handelsgödsel. Föratt underlätta tillsynen bör den som marknadsför handelsgödsel vara skyldig attgöra anmälan om sin verksamhet dll . Befogenheten att meddelaföreskrifter om sådan anmälningsskyldighet bör kunna delegeras tUlJordbmksverket, lUcsom föreskriftsrätten i fråga om provtagning cxh konttollsamt analysmetoder när det gäller EEG-handelsgödsel. Mittförslag: bör ha hand om tillsynen över au föreskrifterna följs.Jordbmksverket får överiåta åt att utöva viss tiUsyn inom länet Promemoriansförslag: Frägan berörs inte i promemorian. Skälenför mitt förslag: Direktiven om gödselmedel fömtsätter au det finns enofficiell konttoll av EEG-gödselmedel. Enligt min mening bör få tillsynsansvaret enligt den föreslagna lagen. Även om denfömtsätta tUlsynen i viss utsttäckning ligger utanför nuvarandearbetsfält bör det enligt min bedömning inte föreUgga några problem för verketatt snabbt bygga upp den kompetens som erfordras. Enligt vad jag har inhämtatfinns for övrigt redan en viss kompetens på området hos Jordbruksverketsväxtskyddsenhet. Någon regional tiUsynsmyndighet behövs inte enUgt min mening.Vissa möjligheter att anordna regional tiUsyn bör dock tiUskapas. Jag anserinte att det fmns anledning att belasta kommunema med nya uppgifter. I StäUetbör få möjlighet att överiäta viss tillsyn på regional nivå pålänsstyrelsema. 6.5Avgifter för kontrollen av handelsgödsel Mittförslag: Kostnaden för konttollen av EEG-handelsgödsel skall uttas genomavgifter. Promemoriansförslag: Frågan berörs inte i promemorian. Skälenför mitt förslag: Enligt min mening bör kostnaden för kontrollen avEEG-handelsgödsel finansieras genom avgifter. Jag kommer i det följande attföreslå att ges tUlsynsansvaret för kadrrviuminnehål-let ihandelsgödsel. Även den tillsynen bör bekostas med avgifter. Bemyndigande förett sådant avgiftsuttag finns i lagen (1985:426) om kemiska prodiUc-ter. Närdet gäller utformningen av ett avgiftssystem kan olika modeUer övervägas.Styrande för utformningen är var i hanteringen av handelsgödseln kontrollenbör ske. Bör den ske så nära konsumenten som möjligt eller bör den förläggastiU ett tidigare skede i hanteringen. En annan fråga är vad avgiften böromfatta. VUctigt är enligt min mening att avgiftema bör vara enkla att hanteraoch bör kunna beräknas på ett enkelt och rättvist sän. I fräga om den närmareutformningen av systemet anserjag det lämpligt att den sker efter mönster avdet system som tiUämpas när det gäller konttollen av djurfoder. Enligt detsystemet betalar tillverkare cxh importörer dels en gmndavgift, dels enkvantitetsberoende avgift som tiUsammans motsvarar kosmaden för självafo-derkonttollen. Analyskosmadema däremot betalas från fall till fall av denvars foder konttolleras direkt till den instittition som utfört analysen. Påmotsvarande sätt anser jag att avgiftsskyldigheten när det gäller konttollenav handelsgödsel bör ligga på den som yrkesmässigt tillverkar handelsgödsel.Vidare bör vid import av handelsgödsel importören vara avgiftsskyldig. Jagavser att i ett senare sammanhang föreslå regeringen att ges iuppdrag att meddela närmare föreskrifter for avgiftssystemet 6.6 Införande av gränsvärde för kadmium i handelsgödsel Minbedömning: Ett gränsvärde for kadmium i handelsgödsel införs den 1 januari1993. Utredningensförslag: Överensstämmer i princip med min ställningstagande såvitt nu är ifråga. Remissinstanserna:Flera remissinstanser anser att effekten av förslaget när det gäller attnedbringa kadmiumhaltema är dåligt uttedd och att ett införande av gränsvärdeninte nämnvärt kommer att nedbringa dagens tillförselnivåer. Skälenför mitt förslag: Kadmium är ett dokumenterat hälsofarligt ämne, men någonakut risk för folkhälsan föreligger inte med nuvarande svens- fmnsdet stucUer som visar att negativa hälsoeffekter kan Prop. 1992/93:119uppstå på lägre nivåer än vad man tidigare haft anledning att räkna med.Slutmålet måste därför vara att minska kadmiumhaltema i marken tiU garanteratofarUga nivåer. Detta gäller såväl handelsgödsel, som står för knappt hälftenav kadmiumtiUförseln till åkrarna, som andra källor för kadmium. Mängdenav kadmium som tillförs genom handelsgödsel har under de senaste 20 årenminskat kraftigt. Ett skäl tiU detta är an den totala användningen avhandselgödsel har minskat. Eu annat skäl är att lantbruksnäringen själv haragerat for att sänka haltema av kadmium. Detta har skett frivUligt cxh har inneburitatt kadmiumtiUförseln har sjunkit frän ca kadmium per hektar tUlca kachnium per hektar . En på detta sän friviUig minskning avkadmiumtUlförseln är nattrrUgtvis mycket positiv. EES-avtaletmedger nationeUa särbestämmelser for kadmium i handelsgödsel om sådana redanfmns i respektive lands nationella lagstiftning när ttäder i kraftSom styrmedel är både miljöavgift och gränsvärde möjliga. har ansöktom medlemskap i och detta innebär art ett införande av en miljöavgiftenligt min bedömning blir kompUcerat. Regeringen har ticUgare i såvälbudgetpropositionen (1991/92: l(X) bil. 1.5) som i kompletteringspropositionen(1991/92:150 bUaga 1:12) framhållit att nya mUjöskatter eller avgifter iSverige mäste utformas så att de inte kräver gränskonttoU eller på annat sättstör vamhandeln enligt . Det är enUgt min bedömnmg svårt att se huren mUjöavgift på kadmium skulle kunna ges en sådan utformning. Sverigesåtgärder för att begränsa haltema av kadmium i handelsgödsel bör därför fåformen av ett gränsvärde för högsta tillåtna halt kadmium per ton fosfor. SåvälFinland, , som har relativt infört sädana gränsvärden.Dessa gränsvärden varierar mellan kadmium per ton fosfor. harmed hänsyn till naturUga tillgångar av låg-kadmiumhaltig apatit haft möjlighetatt införa ett så lågt gränsvärde som kadmium per ton fosfor. Jaganser att bör infora ert gränsvärde på1(X) g kadmium per ton fosfor cxh jag kommer att föreslåregeringen detta. Ett sådant gränsvärde kommer framför allt au eliminerariskema för att blu: ett dumpningland för gödselmedel med höga kadmiumhalter,vilket det finns en ökad risk for i takt med att fler EFTA- cxh införgränsvärden. Eu gränsvärde tillsammans med det frivilliga arbete som bedrivsför att nedbringa kadmiumhaltema anserjag skall kunna leda till att haltema avkadmium i gödselmedel yrterUgare minskas. Jag vill i derta sammanhang cxksåframhålla att det är väsentiigt att agerar kraftfuUt intemationeUt forart få tiU stånd lägre kadmiumhalter. I samband med att i denna delskaU förhandlas om anserjag an en utvärdering skall göras över hurkadmiumhaltema har utvecklats. I det sammanhanget bör cxkså prövas omytterligare styrmedel kan anses nödvändiga. Föreskrifterom ett gränsvärde för kadmium i handelsgödsel bör meddelas med stöd av lagen(1985:426) om kemiska produkter. Tillsynen över att före- skriftemaföljs bör - på samma säu som i fräga om EEG-handelsgödsel - Prop. 1992/93:119handhas av . Vad jag nu har anfört föranleder föreskrifter medstöd av lagen om kemiska prtxlukter. Förslag i det avseendet kommer attföreläggas regeringen i ett senare sammanhang. Jag har i den här frågan samråttmed Chefen for MUjö- cxh naturresursdepartementet Dennya lagstifmingen cxh dc förslag tiU ändringar i befmtiig lagstiftning som jagföreslär i denna lagrådsremiss är i huvudsak föranledda av och bördäribr träda i kraft som avtalet Detkan inte uteslutas att kommer art ttäda i kraft senare än den 1januari 1993. Regeringen bör därför bemyncUgas art bestämma när de föreslagnalagama och lagändringama bör ttäda i kraft IenUghet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag riU 1.lag om ändring i Uvsmedelslagen(1971:511), 2.lag om ändring i lagen(1985:295) om foder, 3.lag om ändring i utsädeslagen(1976:298), 4.lag om provtagning pä djur, 5.lag om EEG-handelsgödsel, 6.lag om ändring i lagen(1984:151) om punktskatter cxh prisregleringsavgifter. Lagförslagetunder 6 har upprärtats i samräd med chefen for . Förslagenbör fogas tiU protokoUet i detta ärende som bilaga 3. 9.1 Lag om ändring i livsmedelslagen (1971:511) Hänvisningeni I § 1 tiU läkemedelsförordningen har konsekvensändrats som enföljd av den nya läkemedelslagen. Iparagrafen definieras vissa fÖr livsmedelslagstifmmgen centrala begrepp, bl.a.begreppet färdigförpackat livsmedel. Defmitionen av detta begrepp i EG:sramcUrektiv om märkning (79/112/EEG) avviker från den som finns ilivsmedelslagen. Härtill kommer att detta begrepp definieras pä ancta säu ivissa andra direktiv. Definitionen bör med hänsyn till detta utmönstras ur la- Definitioner avbegreppet färcUgförpackade livsmedel bör i stället ingå i Prop. 1992/93:119Livsmedelsverkets regelverk. ParagrafeninnehåUer i dess nuvarande lydelse en uppräkning av de uppgifter som eufärdigförpackat livsmedel skaU vara märkt med när livsmedlet saluhålls. Deninnehåller också bemyndiganden för regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer att begränsa märkningsskyldigheten enUgt bestämmelsen eller attutvidga denna på så sätt att märkning kan föreskrivas även i andra fall änbeöäffande färdigförpackade Uvsmedel. I den föreslagna lydelsen innehållerparagrafen endast eu bemyndigande för regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer art meddela föreskrifter om märkning av livsmedel.