prop · GG03135 · 1992-12-31 00:00:00 — LO anser att villkorenför stödet måste preciseras och betonar, i likhet med ,att staten måste få en marknadsmässig ersättning för de stödåtgärder somvidtas. Skälenför mitt förslag: När ett institut begär stöd, måste den statliga Prop.1992/93:135 myndighet som skall administrera stödet få tillfälle att granskainstitutets ekonomiska situation och andra förhållanden som är av betydelse förinstitutets framtida lönsamhet. En sådan granskning är nödvändig för attmyndigheten skall kunna bedöma om något stöd behövs och hur det i så fall skallutformas. Villkorenför statligt stöd skall utformas så att de institut som söker stöd inte haranledning att begära mer stöd än vad som är nödvändigt. Detta kan säkerställasgenom utformningen av villkoren för återvinning av stödet. Det skall såledesinte vara lönsamt för ett institut att ta emot ett större stöd än vad som ärnödvändigt. Statenkan använda olika slags villkor i samband med att stödet beslutas för attstödet inte skall bli mer omfattande än nödvändigt. Exempelvis skall detnormalt tas ut en garantiavgift för olika slag av statliga garantier. Statenkan vidare i samband med beslut om stöd i vissa fall komma att ställa krav pånedsättning av det befintliga aktiekapitalet eller utdelnings-begränsningar.Sådana krav km bli aktuella särskilt för institut som måste rekonstmeras elleravvecklas. som erhåller garantier, eller lån, där storleken på det statligastödet beror på hur värdet av vissa av institutets tillgångar utvecklas, böråläggas att föra över dessa tillgångar till en eller flera särskildaresultatenheter inom institutet eller till ett eller flera särskilda bolag,överföringen bör ske viid ett bestämt tillfälle men institutet bör eftertillstånd kunna föra över ytterligare tillgångar av samma slag, liksom föratillbaka tillgångar till den ordinarie rörelsen. Huravida det skall vara ett separatbolag eller en särskild enhet inom institutet bör bestämmas från fall tillfall, bei-oende på föratsättningama i det enskilda institutet. Institutetskall utarbeta en plan för bolagets/enhetens verksamhet och löpande länmarapporter till den statliga myndighet som skall administrera stödet. Ivissa fall kan staten ocksä komma att kräva att ett institut skall utarbetaplaner för hur institutets hela verksamhet skall rationaliseras eller rekonstmeras.Dessa planer skall underställas den statliga myndighet som administrerar stödetför godkännande. Institutet är då också skyldigt att genomföra planema ochlöpande rapportera hur arbetet framskrider. Föratt få en så god genomlysning som möjligt av vidtagna stödåtgärder börinstitut som erhåller <;töd åläggas att i hel- och delårsbokslut informeraom institutets resultat och ställning exklusive stödåtgärderna.Finansinspektionen bör med stöd av sitt bemyndigande att meddela föreskrifteri redovisningsfrågor kunna förelägga instituten en sådan uppgiftsskyldighet. Somnämnts skall statens långsiktiga kostnader för stöd minimeras. För livskraftigainstitut som endasl behöver temporärt stöd innebär det att stödet skall utformas såatt staten ersätts för sina kostnader när och i den Prop. 1992/93:135 taktsom det är möjligt med hänsyn till institutets ekonomiska situation. Närdet är fråga om att staten skall kunna återvinna ersättning som ett instituterhållit med stöd av en garanti, bör ett återbetalningsvillkor - i enlighet medvad som anförts om den redovisningsmässiga behandlingen av statligt stöd - interiktas mot bolaget som sådant utan mot aktieägama och göras beroende av framtidabeslut om vinstutdelning av bolagsstämman. Som villkor för stöd bör därförställas krav på att det i bolagsordningen tas in ett förbehåll omåterbetalning samt att bolagsordningen i den delen inte får ändras utanregeringens medgivande. Närstaten har skjutit till aktiekapital, kan staten få tillbaka sina insatser genomatt sälja aktiema. En aiman möjlighet är att institutet löser in statens aktieri samband med nedsättning av aktiekapitalet. Föreskrifter om nedsättning avaktiekapitalet kan ges i bolagsordningen. Enytterligare möjlighet för staten att få kompensation för kostnader och risk äratt tillförsäkra sig rättigheter att teckna aktier i institutet (teckningsoptioner),som kan avyttras när de har fått ett värde på marknaden. Med en sådan konstmktionfår staten del i värdetillväxten i institutet utan att bli ägare. Ivissa fall kan ett institut behöva rekonstmeras för att bli livskraftigt. En rekonstraktionkan irmebära tillskott av nytt aktiekapital från privata intressenter. Om detskall vara möjligt att attrahera nytt aktiekapital konuner staten inte alltidatt kunna kräva att dess kostnader för stödet skall betalas tillbaka av det rekonstraeradeinstitutet. Däremot bör staten även i en sådan situation regelmässigt riktakrav mot institutets befintliga egna kapital. Närdet gäller frågor om återvinning av statens stöd blir situationen särpräglad ifråga om sådana institut som är helägda av staten och där staten alltså i någonbemärkelse uppträder på båda sidor i ett avtal om stöd. Det skulle därför kunnaifrågasättas om de statsägda instituten, i första hand Nordbanken och ,borde lämnas utanför det nu föreslagna stödsystemet. Främst med hänsyn tillbehovet av god genomlysning och konkurrensneutralitet anser jag dock att dessainstitut bör omfattas av samma system som övriga institut. 4.6 Ensärskild myndighet inrättas för att hantera det statliga stödet Mittförslag: Stödet till banlcer och andra kreditinstitut skall hanteras av ensärskild myndighet under regeringen. Beslutom stöd som är av principiell betydelse eller som i övrigt är av större viktskall underställas regeringen för godkäimande. Dennya myndigheten skall samråda med och lämna uppgifter till ,och i frågor som rör myndighetensverksamhetsområde eller i övrigt berör stabiliteten i betalningssystemet.Motsvarande skyldighet skall gälla , ochRiksgäldskontoret. Myndighetensförvaltningskostnader skall finansieras över anslag. Avgifter skall tas ut avde institut som söker stöd. Promemoriansförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Samtliga remissinstanser tillstyrker att en ny myndighet inrättas. ,, och har berört frägor omsamverkan och samråd mellan myndighetema. , Bankmannaförbundetoch anser var för sig att de bör vararepresenterade i styrelsen för den nya myndigheten. Skälen för mitt förslag:Hittills har regeringen hanterat frågor om statligt stöd till krisdrabbadebanker. har regeringen således vid flera tillfällenlämnat förslag om åtgärder riktade mot enskilda banker för att stärkastabiliteten i det finansiella systemet. , som ären myndighet under regeringen, ansvarar för tillsynen av bankema och andrafinansiella institutioner. Inspektionen kan också delta i förhandlingjir föratt lösa problem i krisdrabbade institutioner. Inspektionen har däremot interätt att ge stöd till enskilda institut och bör inte heller få en sådanmöjlighet, eftersom det skulle kunna utgöra ett hinder för en objektiv tillsyn. har också enroll i samband med hanteringen av problem i banker. svarar för attupprätthålla likviditeten i det finansiella systemet och har därför fåttmöjlighet att lämna krediter till banker och andra kreditinstitut som drabbatsav likviditetsproblem. Det är dock inte uppgift att hantera problemi finansiella institut som beror på att instituten har ett otillräckligt egetkapital. Riksgäldskontorethar bl.a. i uppgift att samordna andra myndigheters verksamhet med statligagarantier och statiiga lån till näringslivet. utfärdarstatlig kreditgaranti för lån på utländska marknader och, om inte annatbestäms särskilt, för lån på den svenska marknaden som avser betydande belopp.I samband med beslut om lån resp. garanti till bestämdes attstaten skulle lämna lånet resp. utfärda garantingenom . Däremot ingår det inte i kontorets uppgifter attbesluta om att garantier skall lämnas. Med hänsyn till att destatliga åtgärdema kommer att bli omfattande bör regeringen ha kontroll överhanteringen av dessa. Det är uppenbart att det finns nackdelar medatt regeringen är direkt involverad i denna hantering. Verksamheten kommersannolikt att löpande kräva betydande insatser av personer som är starktspecialiserade på att bedöma bankers och kreditinstituts finansiella ställning.Verksamheten innebär också att komplicerade finansiella lösningar skallutarbetas . Stödåtgärder som beslutas måste vidare följas uppregelbundet . Sådan verksamhet är bättre lämpad attbedrivas av en förvaltningsmyndighet. Jag förordar att ensärskild myndighet under regeringen, , bildas för att hanteradet statliga stödet. Riksgälds- 1 kontoret | Beslutinom rayndighetens verksamhetsområde som är av principiell betydelse eller somi övrigt är av större vikt bör underställas regeringen för godkännande. Myndighetenskall bereda frågor om beslut om statliga stödåtgärder. Myndigheten skallansvara för analys av den finansiella situationen m.m. i enskilda institut somsöker stöd. Myndigheten skall vidare utforma förslag till villkor för stödetoch i vissa fall självständigt fatta beslut om stödets utformning. Även närstödbesluten fattas av regeringen skall myndigheten ingå och förvara de avtalav olika slag som behövs. Jag vill tillägga att dessa avtal enligt minbedömning som regel inte kommer att innehålla några uppgifter av sådan naturatt sekretess skall gälla för avtalen. Myndigheten skall ocksålöpande kontrollera utvecklingen i de institut som erhållit stöd och försäkrasig om att dessa uppfyller de krav som är förbundna med stödet. Myndighetenskall också ansvara för att utbetal- ningar som följer avbeslut orri stöd är beräknade på korrekta underlag Prop. 1992/93:135 och attåterbetalningar av stöd sker enligt de villkor som bestämts då stödetbeviljats. 1de fall det statliga stödet får formen av aktiekapitaltillskott eller om statenpå annat sätt förvärvar alttier som ett led i en rekonstraktion elleravveckling skall myndigheten förvalta de förvärvade aktiema. I denna uppgiftbör det också ingå att representera aktierna vid bolagsstämma. Om staten taröver fordringar eller andra tillgångar från ett institut skall dessa tillgångarockså förvaltas av myndigheten. Som jag tidigare nämnt skall staten inteeftersträva att bli ägare av banker eller andra kreditinstitut. Myndighetenbör därför också få i uppgift att avveckla det statliga ägande som har sambandmed slatens åtaganden enligt denna proposition. En sådan avveckling bör ske njirdet är affärsmässigt lämpligt. Myndigheten bör vidare få i uppgift att påkallakonverteringar av aktier inför en försäljning. Beslutav myndigheten i dess verksamhet som är av principiell betyelse eller som iövrigt är av större vikt skall underställas regeringen för godkännande. Regeringenbör fortlöpande informera om större förändringar i det statligaägandet som härrör från myndighetens verksamhet. Jag återkommer till frågan ominformation till i det följande (avsnitt 4.9). Somjag nämnt skall det statliga stödet så långt det är möjligt präglas avaffärsmässighet. Det ankommer på myndigheten att beakta detta i sin verksamhet.Myndigheten bör emellertid också få ett ansvar för att de åtgärder som vidtasstår i samk;lang med en önskvärd framtida straktur inom den finansiella sektom.Myndigheten måste därför även väga in övergripande faktorer såsom effektivitet,konkurrens och mångfald när de statliga stödåtgärderaa utformas. skall utfärdas en instraktion. Somjag nämnt (avsnitt 4.1) talarlämplighetsskäl för att de statliga åtagandena och principema förmyndigheternas verksamhet beskrivs i instraktionen. Myndighetenbör ledas av en styrelse som beslutar i frågor om stödets utfornming och omfattninginorn de ramar som angetts av statsmaktema. Styrelsen bör utses av regeringenoch bestå av högst sju ledamöter, av vilka två bör representera ett bredareallmänintresse. Övriga ledamöter bör ha särskild sakkunskap och erfarenhet avsådana frågor som kan bli aktuella att hantera för myndigheten. Som exempel påsådan sakkunskap kan nämnas experter från den finansiella sektom och juristermed specialitet i affärsrätt. bör vara representerat.Myndighetens chef bör vara en generaldirektör, som skall ingå i styrelsen. Fleraremissinstanser har anfört att de bör vara representerade i styrelsen. Antaletstyrelseledamöter måste enligt min mening begränsas för att styrelsens arbeteskall kunna bli så effektivt som möjligt. Jag är därför inte beredd att förordaatt styrelsen utvidgas utöver vad jag nyss Jag äremellertid inte beredd att i detta ärende närmare ange Prop. 1992/93:135 hurstyrelsen bör sättas samman. Myndighetenbör vara skyldig att, innan den lämnar förslag till regeringen, beredaFinansinspektionen, och tillfälle att lämnasynpunkter på stödåtgärderaa. Detsamma bör gälla när myndigheten fattar egnabeslut om stödåtgärder, såvida inte beslutet är av ringa betydelse. 1den nya myndighetens verksamhet skall sekretess enligt 8 kap. 6 § sekretesslagen(1980:100) gälla för uppgifter som rör stödmottagamas verksamhet. För dettaändamål krävs ett tillägg i bilagan till sekretessförordningen (1980:657). Somjagnämnt räknar jag med att de avtal som kommer att träffas med stödberättigadeinstitut som regel inte skall innehålla några uppgifter av sådan natur attsekretess skall gälla för avtalen. Det är viktigt för trovärdighetenbeträffande det statliga åtagandet att vidtagna stödåtgärder kan genomlysas.Däremot måste t.ex. åtgärdsrapporter och rekonstraktionsplaner som innehålleraffärshemligheter kunna omfattas av sekretess. Finansinspektionensansvar för tillsynen över institut som erhåller stöd skall vara oförändrat. 1tillsynsuppgiften ligger att verka för en ändamålsenlig stmktur inomtillsynsområdet och att bevaka institutens finansiella ställning, organisation m.m.På ligger - fömtom att bevaka kapitaltäckningen i institutenoch att övervaka att placeringsregler följs - att godkärma vilka typer av instmmentsom får ingå som primärt respektive supplementärt kapital i institutenskapitalbaser. Inspektionen skall vidare tolka och tillämpa lagstiftningen inomområdet samt, i de fall ett bemyndigande finns, utfärda de föreskrifter sombehövs. Myndighetenkommer vidare i sin verksamhet att behöva bevaka att berörda institut utvecklaspå det sätt som varit avsett. Det blir därvid av vikt för myndigheten atttillse att den inte går in på ansvarsområde. Det kan därförinte uteslutas att och den nya myndigheten kan behövaklargöra sina roller i ett enskilt fall så att tillsynen kan bedrivas såeffektivt som möjligt och så att onödig byråkrati undviks. Jag föratsätter attett sådant klargörande skall kunna ske i samråd mellan myndighetema. Riksgäldskontorethar övergripande uppgifter vad gäller statlig garantigivning och statliga låntill näringslivet. Kontoret har en betydande erfarenhet av utformningen avgarantivillkor och förvaltning av garantiåtaganden. Kontoret har sedan längestora engagemang på kreditinstitutområdet, i form avgrandfonder i stadshypotekskassa, allmänna hypoteksbank,. , , ABSvensk Exportkredit (för engagemang ingångna före ), . Den nya myndigheten skall därför innan beslut fattassamråda med i frågor om utformningen av lånevillkor ochgarantivillkor samt om stödåtgärder riktade till nämnda institut.Därmed sälcerställs att utfornmingen blir konsistent Prop. 1992/93:135 medvad som tillämpas i andra sammanhang av för statligaengagemang på kapitalm;irknaden. Förstöd i form av lån eller kapitaltillskott som garanteras av staten men somlämnas av någon annan bör gälla att de statliga garantiema utfärdas avRiksgäldskontoret. Föratt det statliga åtagandet skall kunna utvecklas på ett effektivt sätt och föratt kostnadema för stödåtgärder skall kunna minimeras krävs alltså att deberörda myndighetema samråder med varandra. Mellan ,och finns redan ett utvecklat samråd, somtill stor del sker utan författningsreglering. Med tanke på vikten av att dennya myndigheten redan från början fungerar på ett effektivt sätt bör emellertidsamråd i frågor som rör den nya myndighetens verksamhetsområde eller harbetydelse för betalningssystemets stabilitet regleras särskilt i författning.Riksbanken har lämnat förslag till en sådan reglering. 1 avvaktan på denändrade roll som kan komma att få me;d anledning av de förslag somförväntas från (Fi 1991:02) anser jag att det regleradesamrådet bör avgränsas så som jag förordat. För del krävs etttillägg i riksbankslagen (1988:1385) medan övriga myndigheters samrådsskyldighetkan skrivas in i respektive myndighets instmktion. Dennya myndigheten bör också åläggas att samråda med i frågorsom rör det verkets ansvarsområde. Myndighetensförvaltningskostnader bör finansieras över ett ramanslag på statsbudgeten.Avgifter bör i:as ut av de institut som söker stöd i proportion till den andelav myndighetens förvaltningskostnader som uppkommer genom myndighetensberedning av ansökan om stöd och hantering av beviljat stöd. Avgiftsinkomstemabör föras till och redovisas mot inkomsttitel på statsbudgetens inkomstsida.Avgiftemas storlek bör beslutas av regeringen. I vissa fall kommer störrekonsultinsatser att vara motiverade. Sådana insatser bör kunna belasta detsärskilda anslaget för utgifter för statens stöd. Jag har för avsikt attåterkomma till regeringen i frågor om myndighetens finansiering för budgetåret1993/94 i samband med budgetproposition eller senare ikompletteringspropositionen. Myndighetenkan komma att inrättas före den . För det ändamålet bör ettreservationsanslag föras upp på tilläggsbudget till innevarande års statsbudgetmed . Hanteringav stödåtgärder innan den nya myndigheten bildats Innanden nya myndigheten påbörjat sin verksamhet skall stödet hanteras avregeringen. Det är nödvändigt att tillföra ytterligareresurser för hanteringen av stödet. Jag beräknar det tillkommande medelsbehovetför löner m.m. till under innevarande Jag avser attåterkomma till regeringen i denna fråga i samband medandra anslagsfrågor för innevarande budgetår. I avvaktan på att den nyamyndigheten inrättas kan regeringen, eller den regeringen utser, uppdra åtnågon annan myndighet att svara för de ekonomiadministrativa uppgifter som blirföljden av stödåtgärderaa. Under innevarande budgetårhar kostnader uppkommit för konsultinsatser för granskningar av vissainstituts ekonomiska situation. Ytterliggare konsultinsatser av samma slag kanbli nödvändiga om något institut söker stöd innan den nya myndigheteninrättats. Kostnadema härför bör kunna belasta det särskilda anslaget för utgifterför statens stöd. Mittförslag: får rätt att från kreditinstitut och andra företag som stårunder tillsyn av inhämta de uppgifter som behöverför att övervaka betalningssystemets stabilitet. Promemoriansförslag: Promemorian berör inte denna fråga. Remissinstanserna:Riksbanken har framfört att den för att kunna fullgöra sin uppgift som "lenderof last resort" bör få rätt att begära in uppgifter som behövs för attkunna övervaka betalningssystemets stabilitet och funktionssätt. Skälenför mitt förslag: En fömtsättning för att det föreslagna statliga åtagandet skallbli förtroendeingivande och effektivt är att det utformas på ett sådant sättatt har möjlighet att fullgöra sin uppgift som "lender of last resort".Jag har i det föregående berört denna fråga (avsnitt 4.1 och 4.4). För attRiksbanken skall kunna fullgöra sin uppgift på ett effektivt sätt börRiksbanken få möjlighet att inhämta uppgifter från de institut som kan kommaatt behöva få likviditetsstöd genom . Jag föreslår därför etttillägg om detta i 22 § riksbankslagen (1988:1385). 4.8 Stödets omfattning och budgetkonsekvenser Mittförslag: Bemyndigandet för regeringen att besluta om stödåtgärder bör intebegränsas till något visst belopp. Delöpande utgifter och inkomster som följer av beslutade stödåtgärder skallredovisas över anslag på statsbudgeten. Stödsom ges i form av lån eller kapitaltillskott skall lånefinansieras vid sida avstatsbudgeten. Regeringen får besluta om lån i för attfinansiera sådant stöd. Promemoriansförslag: Överensstämmer i sak med mitt förslag. 4 1992/93. har vissa syn- Prop. 1992/93:135 punkter påredovisningen av stödåtgärderaa. Övriga remissinstanser lämnar förslaget utanerinran. Skälenför mitt förslag: Jeig har tidigare redovisat skälen för att börbemyndiga regeringen att i erforderlig omfattning besluta om stöd till bankeroch vissa andra kreditinstitut. Det är nödvändigt att upprätthålla flexibilitetvad gäller formen för det stöd som kan lämnas. Tänkbara stödåtgärder har olikakaraktär. Regeringen bör därför bemyndigas att vidta de åtgärder som bedömsvara mest lämpliga inom ramen för de riktlinjer jag har redogjort för.Bemyndigandet innebär naturligtvis att regeringen får besluta om villkoren förstöd, såsom exempelvis garantiavgifters storlek och enligt vilka reglerutbetalt stöd skall återvinnas. Detgår inte att nu beräknei kostnaden för det statliga åtagandet. Omfattningen avåtagandet beror bl.a. på konjunktumtvecklingen och prisutvecklingen på fastighetsmaxknaden. Motbakgmnd av den bedömning av den ekonomiska utvecklingen som redovisas i prop.1992/93:50 och med de erfarenheter som har vunnits av problemen i vissa finansiellainstitut kan omfattningen av de statliga åtagandena som har gjorts och kommeratt göras komma att bli betydande och uppgå tillåtskilliga miljarder kronor. Detbemyndigande jag förordar att regeringen begär av är således mycketlångtgående. Det är emellertid, främst med beaktande av osäkerheten omstorleken på det erforderliga stödet, olämpligt att låser detstatliga åtagandet till ett bestämt belopp. 1 stället bör en utförligrapportering till äga ram. Jag kommer i det följande (avsnitt 4.9)att lämna förslag om formema för informationen till . Gjordautbetalningar av stöd skall så långt det är möjligt återvinnas till staten. Denslutliga kostnaden kommer därför att bli lägre än de nominella åtaganden somgörs, även om det redan förefaller klart att allt stöd inte kan återvinnas. Destatliga stödformer som kommer i fråga innebär olika konsekvenser för statensbetalningsflöden. För redovisningen på statsbudgeten bör en riktlinje vara attmedel för att täcka löpande utgifter anvisas över ett anslag och att löpandeinkomster avräknas under .samma anslag. Verksamhetens resultat redovisas,därmed netto på statsbudgeten. Om utfallet på berört anslag uppvisar ettinkomstöverskott, bör överskottet föras över till en inkomsttitel. Stödsom ges i form av lån och kapitaltillskott bör finansieras genom lån iRiksgäldskontoret på marlcnadsmässiga villkor och tas upp i den nyinrättademyndighetens redovisning. Lånefinansiering bör ske i en utsträckning somkorresponderat med det värde som tillgångaraa tas upp till i myndighetensredovisning. Löpandeutgifter som bör finansieras med anslagsmedel omfattar bl.a. Prop. 1992/93:135betalningar under garantier för konstaterade kreditförluster eller ränteförluster,betalningar av ränta på lån i som tagits upp för attfinansiera stöd i form av lån eller kapitaltillskott samt förluster när låneller aktier skrivs ned eller aktier säljs till ett lägre pris än vad deförvärvats till. Löpandeinkomster som bör avräknas under anslaget omfattar bl.a. garantiavgifter,räntebetalningar på lån som staten har lämnat, aktieutdelningar,återbetalningar av stöd som erhållits med anledning av garantier förkonstaterade kreditförluster eller ränteförluster, ersättningar till staten föratt lån har löpt med en ränta som understiger marknadsräntan, återvirmingar avförluster på lån som skrivits ned samt vinster när aktier har sålts till etthögre pris än vad de förvärvats till. Andratyper av utgifter och inkomster bör belasta resp. avräknas under anslagetenligt principer som är förenliga med de jag här redogjort för. Ettnytt anslag under sjunde huvudtiteln kallat Åtgärder för att stärka detfinansiella systemet bör anvisas för att täcka de utgifter, netto, som uppkommerpå gmnd av stöd som lämnas enligt vad jag nu förordat. Förnärvarande disponeras under sjunde huvudtiteln anslaget Vissa räntekostnader m.m.bland annat för räntekostnader för lån till Spar- ' banksstiftelsen Första(jämför prop. 1991/92:168).