prop · GG03151 · 1992-12-31 00:00:00 — Den allvarligaste invändningen i den delengäller utformningen av reglema om beskattning av överlåtaren för ett beloppmotsvarande reavinsten och reglema om jämkning av förvärvarens beskattning avinkomsten från handelsbolaget. Lagrådete sluteate gmncfes på ett exempel somredovisas i remissyttrandet. I exemplet gör Lagrådet en jämförelse av det skattemässigautfellet av förferanden av det aktuella slaget på gmndval av förslaget i lagrådsremissenoch enligt gällande regler. Härvid synes Lagrådet inte ha beaktat attförvärvaren i det senare fellet har möjlighet att utnyttja en reaförlustavseende andelen i handelsbolaget eller ett underskott av sin egen verksamheteller en förlust från tidigare beskattningsår. Jag anser därför att Lagrådetetveksamhet om möjligheten att uppnå neutralitet inte är befogad. Lagrådetinvänder vidare att förslaget i lagrådsremissen kan komma att vålla betydandetillämpningsproblem. Även om jag anser att lösningen av vissa av de problem somLagrådet pekar på sfer att flnna i det remitterade förslaget drar jag ändå sluteateenav Lagrådete yttrande att besvärande tillämprUngsproblem kan kvarsfe.Önskemålet att försöka begränsa effektema för affärsmässigt motiverade transkationerbör därför inte drivas så långt som skett i det remitterade förslaget. Enenklare lösning bör väljas. Detligger enligt min mening med denna utgängspunkt närmast till hands attundersöka en lösning enligt vilken enbart överlåtoren beskattos. Den enklastelösningen synes vara att alltid beskatto överlåtoren för reavinsten som inkomstav näringsverksamhet. En strävan bör vidare vara att så långt som möjligtundvika att beskatto kapitalavkastning. Av det skälet bör beskattning i principencfest ske om överlåteren varit verksam i handelsbolaget i en förvärvskällaavseende aktiv näringsverksamhet. Ävenmed en sådan inskränkning kan en metod som går ut på att alltid beskattaöverlåtaren för ett belopp motsvarande reavinsten som inkomst avnäringsverksamhet beferas leda till att överlåtelser av andelar där en stor delav vinsten är att hänföra till kapitolavkastning hindras. Det skulle kunna hävcfesatt en sådan effekt kan minskas om en undanfegsregel införs av iimebörd attöverlåtoren undgår den särskilda beskattningen om han visar att reavinsten inteberor på arbete i bolaget. Regleraa för beskattning av delägare i fåmansföretogi 3 § 12 mom. tidigare ett undantog medsådant innehåll. Undantoget slopades med Prop. 1992/93:151 hänvisning tillde tillämpningsproblem och det utrymme för skönsmässiga bedömningar ilagstiftningen som kunde föratees (jfr prop. 1990/91:54 s. 221 f.). Det ärdärför inte lämpligt att införa en sådan undantogsregel. Detanförda leder enligt min mening till att det bör finnas någon form av altemativför beskattning av överlåtoren i nu avsedda fell. En lösning som får anses påett godtogbart sätt balansera kraven på å ena sidan enkelhet och lättillämplighetoch å andra sidan en rättvis beskattning i det enskilda fellet är att beskattoöverlåtoren i enlighet med vad som föreslogs i lagrådsremissen. Detinnebär att en överlåtore som varit verksam i bolaget i en förvärvskällaavseende aktiv näringsverksamhet i normalfellet beskattas för sin reavinst sominkomst av näringsverksamhet. Överlåtaren har möjlighet att i sfellet blibeskattad för den inkomst från handelsbolaget som belöper fram tillöverlåtelsen av andelen. Enbedömning av om förvärvskällan avser aktiv eller passiv näringsverksamhet börgöras med hänsyn till förhållandena under den del av räkenskapsåret somföregått överlåtelsen. 1 de fell överlåtaren väljer att beskattas för inkomstenföljer uppdelningen i aktiv och passiv näringsverksamhet reglema i KL. Det kansomjag återkommer till (avsnitt 3.2) i vissa fell komma i fråga att beskattaöverlåtaren även för inkomst av förvärvskälla avseende passivnäringsverksamhet. Omöverlåtaren i sfellet beskattas på gmndval av reavinsten uppkommer frågan vadsom bör gälla om verksamheten i handelsbolaget avsett såväl aktiv som passivnäringsverksamhet. Av praktiska skäl bör ett belopp motsvarande hela reavinstenbeskattas. Enligtförslaget beskattas överlåtoren i förekommande fell för reavinst i inkomstelagetnäringsverksamhet. gäller enligt SIL att han skall beskattas förreavinsten i inkomstelaget kapital. Reglema samverkar på det sättet att enbeskattning enligt de särskilda reglema höjer andelens ingångsvärde. Vidöverlåtarens reavinstberäkning på grand av överlåtelsen enligt SIL kommerdärför vinsten att minska (eller förlusten öka) i motsvarande mån. Vadgäller möjligheten för överlåtaren att beskattas för upplupen inkomst får jaganföra följande. har redovisate att gällande rätt torde innehålla enmöjlighet för överlåtaren och förvärvaren att komma överens om att överlåtoren beskattosför tiden fram till överlåtelsedagen och förvärvaren för tiden därefter. Det äremellertid osäkert vilka krav som kan tänkas uppsfellas för att en sådanfördelning skall godtos av skattemyndigheteraa. Erferenheter frånskatteförvaltningen tyder nämligen på att det i praktiken nästan aldrigförekommer att överlåtore och förvärvare kommer överens att dela på årsinkomstenvid beskattningen. Föratt inte syftet med beskattningen skall förfelas kan naturligtvis inte en frifördelning av inkomsten från handelsbolaget mellan överlåtoren och förvärvaren tillåtos.Det bör endast komma i fråga att acceptera en fördelning mellan partema som ärgjord med utgångspunkt i att överlåtoren tillgodoförs den del av inkomsten frånhandelsbolaget som belöper på andelen enligt bolagsavtoletför tiden fram till överlåtelsecfegen. Om överlåtoren och förvärvaren i sinaresp. deklarationer yrkar att beskattas för inkomsten enligt en fördelning somavviker från denna norm eller som inte uppfyller formkraven får överlåtareninte beskattas för upplupen inkoinst enligt de särskilcfe reglema. I sfelletskall överlåtaren beskattas erUigt de särskilda reglema för ett beloppmotsvarande reavinsten och dessutom om fördelningen godtas avskattemyndigheten - för sin del av inkomsten enligt vanliga regler. Vad som skall läggas till gmndför en beskattning av inkomsten enligt de särskilda reglema bör närmare besfemtvara den inkomst som med tillämpning av god redovisningssed kan anses hänförligtill tiden fram till överlåtelsecfegen. Till gmnd för inkomstberäkningen bör cferförupprättas ett särskilt bokslut. Bokslutet skall utformas så att sådanauppgifter till ledning för taxering som avses i 2 kap. 19 § lagen (1990:325) omsjälvdeklaration och kontrolluppgifter kan hämtas från bokslutet. Det äruppgifter om intäkter, kostnader, bokslutedispositioner, tillgångar, skulder,obeskattade reserver och eget kapitel m.m. För det särskilcfe bokslutet skall allteågälla samma regler som för ordinarie bokslut i fråga om bl.a. olika bokslutedispositioner.En överenskommelse om en fördelning av inkomsten mellan överlåtere och förvärvarebör komma till uttryck genom att bokslutet och de lämnade uppgiftema godkännsskriftligen av förvärvaren. Deföreslagna reglema bör tes in i en särskild lag. I den mån särskilcfe reglerinte ges i lagen bör KL och SIL gälla. 3.2 Vissa särskilda frågor Mittförslag: Huvudreglema kompletteras med vissa spärrar. Hänsyn tas även tillöverlåtelser under handelsbolagete räkenskapsår som föregått den överlåtelsesom utlöser beskattning. Särskilcfe föreskrifter ges också för överlåtelsertill förvärvare i utlandet. De särskilcfe reglema tillämpas även om inlösenskett av en andel i ett handelsbolag som innehafts av en fysisk person ellerett dödsbo om det bland övriga delägare finns någon som inte är en fysiskperson bosatt i eller svenskt dödsbo. Tillämpningav de särskilda regleraa kan aktualiseras även efter det räkenskapsår cfeöverlåtelsen skedde. Det sker om tilläggsköpeskilling utgår och överlåferenvarit verksam i handelsbolaget efter överlåtelsen. Särskilcfebesfemmelser införs för att beakta om en överlåtoren närsfeende person ärverksam i handelsbolaget. Skälenför mitt förslag: En överlåtelse av en andel i ett handelsbolag utlöserbeskattning enligt mitt förslag om överlåteren är fysisk person eller dödsbooch förvärvaren inte är ett sådant subjekt. En överlåtelse från etthandelsbolag som ägs av t.ex. enbart fysiska personer bör Handelsbolags vinst vid överlåtelse av andel i Prop.1992/93:151 handelsbolag behandlas nämligen som inkomst av näringsverksamhethos dess ägare. Utmärkandeför en överlåtere av handelsbolag som bör omfettes av de särskilcfe regleraa äratt hans inkomst av näringsverksamhet beskattes enligt en högre skattesate än skattesateenför den reavinst som uppkommer vid överlåtelse av andel i handelsbolag. Föratt överlåtelsen skall utlösa beskattning bör förvärvaren vara aktiebolag ellerannan skattekyldig med proportionell beskattning och med all inkoinst hänförligtill samma förvärvskälla. Beskattning bör ske även om förvärvaren är enjuridisk person som helt eller delvis är frikallad från skattekyldighet för inkoinst. Sverigehar bl.a. på grund av åteganden i dubbelbeskattningsavtel ofta begränsademöjligheter att beskatte ett subjekt som är bosatt eller hemmahörande iutlandet. Överlåte en andel till ett sådant subjekt bör cferför beskattningalltid ske. Enligtde tidigare föreslagna reglema kan beskattningen gmndas på överlåterensreavinst. Genom att låte denna överlåtelse föregås av t.ex. en överlåtelse närsfeende person skulle priset kunna sättas så att beskattningen enligt de särskilcfereglema undviks. Ett sätt att motverka dette är att kräva att beskattningen gmncfespå summan av de reavinster som uppkommit under räkenskapsåret för överlåterenoch tidigare innehavare. En sådan åtgärd är inte problemfri. Det beror på attdet kan vara svårt för överlåteren att beräkna det belopp som skall gmndabeskattningen. Han behöver mte ens känna till alla tidigare överlåtelser underhandelsbolagete räkenskapsår. Ensituation med flera tidigare överlåtelser framsfer dock som speciell. Det tordesällan finnas affärsmässiga skäl att överlåte en andel i ett handelsbolag därverksamhet bedrivite som är att anse som aktiv näringsverksamhet flera gångerunder samma räkenskapsår. Mot bakgmnd av vad som anförte anser jag att enspärregel av diskuterat slag bör införas. Det innebär att en fysisk personeller ett dödsbo som förvärvar en andel i ett handelsbolag bör begära uppgifterfrån överlåteren om när denne förvärvade andelen m.m. Det får vicfere ankommapå skattemyndighetema i de fell de särskilcfe regleraa skall tillämpas och successivaförvärv förekommit under räkenskapsåret att kontrollera överlåferens uppgift ideklarationen mot överlåterens och tidigare innehavares reavinster. Om sådanauppgifter föranleder en ändrad beskattning har överlåteren rätt att te del avde uppgifter som tillförte ärendet. Enannan fråga som uppkommer vid successiva överlåtelser gäller kravet på att överlåterenhar bedrivit aktiv näringsverksamhet för att de särskilda reglema skalltillämpas. Om den som bedrivit aktiv verksamhet överlåter sin andel till enfysisk person som inte är aktiv i handelsbolaget och denne i sin tur överlåterandelen till ett aktiebolag skulle enligt huvudregeln beskattning kunnaundvikas. För att inte skapa sådana möjligheter bör kravet på aktivnäringsverksamhet anses uppfyllt om överlåtaren eller någon avav dem som tidigare under räkenskapsåret Prop. 1992/93:151 innehaft andelenbedrivit aktiv näringsverksamhet i handelsbolaget. Ettannat fell dar överlåtaren kan fenkas utnyttja systemet om ingen spärr finns äratt han överlåter andelen men ändå fortsätter att vara verksam ihandelsbolaget. Det finns då möjlighet att minimera beskattningen genomanpassningar i fråga om tidpunkt för överlåtelsen, köpeskillingens storlek m.m.En särskild besfemmelse bör därför införas som umebär att beskattningen i ettsådant fell endast får ske på gmndval av reavinsten. Desärskilcfe reglema bör också vara tillämpliga om en fysisk person eller ettdödsbo löser in sin andel i handelsbolaget under fömteättning att någon cferefterkvarvarande delägare är annan än fysisk person bosatt i eller svensktdödsbo. Med inlösen avses att en bolagsman utträder ur bolaget utan att andelenöverlåte till någon annan eller bolaget upplöses. Den som fått sin andel inlöstbör beskattas enligt de särskilcfe regleraa. Enmodell för omvandling av inkomst av näringsverksamhet till inkomst av kapifelgår ut på att överlåferen av andelen forteätter att arbeta i handelsbolaget motatt han får betalt i form av s.k. från aktiebolaget. mån dessa är kända till sina belopp tas de upp till beskattning vidtaxeringen för överlåtelseåret. I övriga fell sker beskattningen vid taxeringenför det eller de år då beloppen blir käncfe och med tillämpning av debeskattningsregler som gällde vid taxeringen för överlåtelseåret. Avsiktenär att förvärvsinkomster skall omvandlas till kapitalinkomster under en följdav år. Enligt min mening är det i hög grad tveksamt om ett sådant förferandeskulle lecfe till att tilläggsköpeskillingama reavinst-beskattas. Konstmktionenär emellertid så utmanande att simationen bör regleras särskilt. Överlåtarenbör alltid beskattas för ett belopp motsvarande denna reavinst som inkomst avnäringsverksamhet. En fömteättning bör dock vara att överlåtaren direkt ellerindirekt varit verksam i handelsbolaget efter överlåtelsen. Beskattning börunderlåtas om det är uppenbart att överlåtarens verksamhet i handelsbolagetsaknat betydelse för storleken av tilläggsköpeskillingen. föreslagna reglema knyte tillämpningen i olilca situationer till att överlåtarenvarit verksam på visst sätt. Det gäller bl.a. om han varit verksam i enförvärvskälla avseende aktiv näringsverksamhet eller om han fortsatt att varaverksam i bolaget efter det att andelen överlåtite. Med en sådanlagstiftningsteknik är det nödvändigt att reglema utformas så att inte överlåtereni samverkan med en närsfeende kan sätta besfemmelsema ur spel. Sådanakompletteringar bör därför göras. Förslagen kommenteras närmare i förfettningskonunentaren. Mittförslag: De föreslagna reglema bör tillämpas på överlåtelser som gjorts efterden . I fall med bör de föreslagna reglemaäven gälla för överlåtelser som gjorts - den 30november 1992. Skälenför mitt förslag: Förslaget i lagrådsremissen innebar att de särskilda reglemaskulle komina att tillämpas redan fr.o.m. , dvs. cfegenefter det att fick regeringens meddelande om den planeradelagstiftningen (skr. 1992/93:138). Anledningen till att låta regleraatillämpas även beträffende tid före ikraftträdandet är önskemålet att så snartsom möjligt ingripa mot den omotiverade skattelättnad som kan uppnås enligtnuvarande lagstiftning. Ettförbud mot retroaktiv skattelag finns i 2 kap. 10 § andra stycketregeringsformen. Skatt får enligt den besfemmelsen inte tas ut i vicfere mån änsom följer av föreskrift som gällde när den omständighet mträffede som utlöste skattekyldigheten. I det fell en överlåfereväljer att beskattas för den del av inkomsten som belöper på hans innehavstidsker beskattningen i princip enligt gällande regler. Överlåtaren kan altemativtbeskattas för reavinsten efter en förhöjd skattesate. Vid beskattning avreavinster är tidpunkten för avyttringen av avgörande betydelse för skattekyldighetensinträde (jfr prop. 1988/89:55). Denförändring av de särskilcfe reglerna som föresläs i förhållande till lagrådsremissensförslag kan leda till ett annat skatteutfell för skattekyldiga som deltagit ien överlåtelse av andel i handelsbolag än vad de räknat med. Med hänsyn härtillbör de särskilda reglema tillämpas på överlåtelser först efter den 30 november1992, dvs. fr.o.m. dagen efter det att propositionen överlämnas till . Beskattningav tilläggsköpeskilling sker enligt 24 § 4 mom. andra stycket SIL på gmndval avförhållanden vid avyttringen och med tillämpning av de beskattningsregler somgällde vid taxeringen för avyttringsåret. En tilläggsköpeskilling börbeskattas om avtalet ingåtte efter utgången av . Avdet anförcfe följer att mitt förslag inte sfer i strid med förbudet mot retroaktivskattelagstiftning i regeringsformen. 5 Författningskommentar Pop- 1992/93:i5i Lagom särskilda rler för beskattning av inkomst från handelsbolag i vissa fall Iparagrafen anges vilka slag av överlåtelser som skall beskattes med tillämpningav den nya lagen. Överlåtelse skall ha skett genom köp, byte eller på därmedjämförligt sätt. Överlåteren skall vara fysisk person eller dödsbo. Självfelletgäller lagen encfest subjekt som är skattekyldiga i . Den som förvärvatandelen skall inte vara en fysisk person som är bosatt i eller ettsvenskt dödsbo. Det vanligaste torde vara att ett aktiebolag förvärvar andelen. Lagentillämpas inte om andel i ett handelsbolag överlåtite till ett handelsbolag ivilket inte annan är delägare än fysisk person bosatt i eller svensktdödsbo. Med svenskt dödsbo avses dödsbo efter någon som vid sitt frånfälle varbosatt i (jfr 3 § 2 mom. I24 § 2 mom. andra stycket SIL anges bl.a. att en delägare i ett handelsbolag skallanses ha avyttrat sin andel i bolaget om andelen mlöses. Om det blandkvarvarande delägare finns någon som inte är fysisk person bosatt i svenskt dödsbo omfettas inlösenfellen av den nya lagen. Detfe haruttryckligen angette i förste styckete siste mening. Iandra stycket anges som en fömteättning för att lagen skall gälla att överlåterenvarit verksam i handelsbolaget i en förvärvskälla avseende aktivnäringsverksamhet under det räkenskapsår cfe överlåtelsen skedde. Har överlåterenenbart varit verksam i en förvärvskälla avseende passiv näringsverksamhet skallbeskattning normalt inte ske. Vid bedömningen av om en verksainhet skall ansessom aktiv eller passiv bör de uttelanden som gjordes i prop. 1989/90:110 s. 646vara vägledande (se avsnitt 2). Lagen gäller också om någon närsfeende tillöverlåtaren varit delägare i handelsbolaget och verksam i detfe i enförvärvskälla avseende aktiv näringsverksamhet under räkenskapsåret. atten delägare i ett handelsbolag arbeter heltid i bolaget. Före en överlåtelse avandelen exempelvis till ett aktiebolag för han över sin andel till sin make t.ex.genom bodelning. Maken som inte är verksam i bolaget överlåter andelen vidaretill aktiebolaget. Om den make som arbetet i bolaget varit verksam i enförvärvskälla avseende aktiv näringsverksamhet (jfr näste stycke) gäller lagen.Lagen omfetter ocksä det fellet att en närsfeende som inte varit delägare varitansfelld i handelsbolaget under räkenskapsåret. Besfemmelsen i andra meningenkommenteras i anslutning till 2 § förste stycket andra meningen. Iandra stycket fjärde meningen anges att frågan om en förvärvskälla skall ansesavse aktiv eller passiv näringsverksamhet vid tillämpning av denna lag skallbedömas med hänsyn till förhållandena under den del av räkenskapsåret somföregått överlåtelsen. 2 § Prop. Förstastycket innebär att överlåteren tar upp ett belopp motsvarande reavinsten pågrand av överlåtelsen som inkomst av aktiv näringsverksamhet frånhandelsbolaget. I första stycket andra meningen finns besfemmelser för atthindra kringgående. Om en överlåtelse som avses i 1 § under samma räkenskapsårhar föregåtte av överlåtelser från en fysisk person bosatt i eller ettsvenskt dödsbo skall beloppet enligt paragrafens första mening (överlåtarensreavinst) ökas med ett belopp motsvarande summan av dessa tidigare innehavaresreavinster. Utan dessa besfemmelser skulle en delägare som arbetat ihandelsbolaget genom att avyttra andelen till ett aktiebolag via en fysiskperson kunna åstadkomma att reavinsten tas fram vid överlåtelsen till den fysiskepersonen. Denne skulle kunna överlåta andelen vidare till aktiebolaget till oförändratpris varigenom någon reavinst inte skulle uppkomma för honom. Möjligheten attskjuta in en eller flera innehavare före överlåtelsen till annan än fysiskperson eller dödsbo får även betydelse i fråga om tillämpning avaktivitetekravet i 1 § andra stycket. I 1 § andra stycket andra meningen föreskrivsatt vid tillämpningen av aktivitetekravet hänsyn skall tas till tidigareinnehavares vericsamhet före den överlåtelse som skall beskattas. Enligtandra stycket äger vad som föreskrivs i första stycket första meningen ocksåtillämpning på tilläggsköpeskilling som erhållite efter det räkenskapsår förhandelsbolaget då överlåtelsen skedde. Genombesfemmelsen utvidgas tillämpningen av lagen till att omfetta även senare årstaxeringar (dvs. taxeringar efter taxeringen av det räkenskapsår cfe överlåtelsenskedde) i vissa fell. Det gäller fell cfer vederlaget för överlåtelsen har gjorteberoende av t.ex. handelsbolagete framticfe vinstutveckling(tilläggsköpeskilling). En fömteättning för att kunna tillämpa regeln är attöverlåtaren eller en närsfeende till honom -direkt eller indirekt varitverksam i handelsbolaget efter överlåtelsen. Om det är uppenbart att denverksamhet som överlåtaren - eller den närsfeende utfört saknat betydelse förköpeskillingens storlek skall beskattning av tilläggsköpeskillingen dock inteske enligt denna lag. Itredje stycket finns en besfemmelse om hur reavinstberäkningen skall göras närbeloppen som avses i första och andra styckena beräknas. Det justeradeingångsvärdet skall inte ökas med ett belopp motsvarande reavinsten. Omreavinsten enligt första stycket första meningen uppgår till 400 skall överlåterenallteå beskattos för 400 i inkomstelaget näringsverksamhet (ingångsvärdet mnanhänsyn tes till den skattepliktiga inkomsten antas vara 0). Vid den vanligareavinstberäkningen enligt SIL höjer dessa 400 det justerade ingångsvärdetvarför ingen reavinst uppkommer i mkomstelaget kapifel (400 - 400 = 0). Somett altemativ till besfemmelsen i 2 § förste stycket ges i första stycketförsta meningen en möjlighet för överlåteren att om vissa fömteättningar är uppfyllcfe te upp den fram till överlåtelsen upparbete- de inkomsten från handelsbolaget av förvärvskälla avseende aktiv Prop.1992/93:151 näringsverksamhet till beskattning i inkomstelagetnäringsverksamhet. Besfemmelsen får tillämpas oavsett om handelsbolagete resultetär positivt eller negativt. Av1 § andra stycket andra meningen framgår att lagen kan gälla även oni överlåtereninte varit verksam i handelsbolaget. Så är fellet om någon närsfeende tillöverlåtaren arbetat i bolaget under räkenskapsåret. 1 3 § första stycket andrameningen anges att överlåtaren skall beskattas även för inkomst avförvärvskälla avseende passiv näringsverksamhet i vilken den närsfeende arbetatom en sådan situation föreligger. Anta att en överlåtare själv arbetat i ensådan omfettning i en förvärvskälla avseende hotell verksainhet att den är attanse som aktiv näringsverksamhet. Anta vidare att handelsbolaget även driver enkonsultverksamhet i vilken verksamhet överlåtaren inte varit verksam men där ennärsfeende till överlåtaren varit ansfelld. Anta slutligen att det ihandelsbolaget även finns vericsamhet avseende festigheteförvaltning i vilken vericsamhetvarken överlåtaren eller någon närsfeende till honom arbetat. I detta fellskall överlåtaren beskattas enligt de särskilcfe reglema för både inkomst somär hänförlig till hotellverksamheten och konsultverksamheten. Däremot skallinkomst som hänförs till festigheteförvaltningen inte beskattas enligt de särskilcfereglema. Avandra stycket framgår att besfemmelsema i försfe stycket endast får tillämpasom överlåtaren eller någon närsfeende till honom inte varit verksam ibolaget efter avyttringscfegen. Detta gäller oavsett om han varit verksamdirekt eller indirekt, t.ex. genom ett aktiebolag. Ett exempel kan illustrera.Anta att överlåtaren avyttrar andelen till ett aktiebolag . 1handelsbolaget finns en upparbetad vinst på 100. Eftersom överlåtaren avsesarbete i bolaget resten av räkenskapsåret sätte köpeskillingen till 1 000. Om överlåterenkunde välja att beskattas för den upparbetede vinsten vid överlåtelsetidpunktenpå 100 och aktiebolaget likviderar handelsbolaget skulleaktiebolaget kunna undgå beskattning och överlåteren beskattes utöverbeskattningen i inkomstelaget näringsverksamhet av 100 av 900(ingångsvärde 100). Aktiebolaget får en reaförlust vid likvicfetionen (anskaffiiingsvärde1 000 -I- en skatteplUctig inkoinst på 900 - utteg på 1 000 =) 900.