prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — att till : Förvaltningskostnaderför budgeferet 1993/94 anvisa ett raraanslag på . : Ersättning för skador på grund avbrott 1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag Frånanslaget befelas ersättmng av sfetsmedel enligt brottsskadelagen (1978:413) förskador på gmnd av brott. Dessutora har från anslaget utgått bidrag tillBrottsofferjoureraas budgefer raed 1 miljon kronon Brottsskadenämndenyrkar en höjning av anslaget med 15 miljoner kronon Bilaga 3 Som jag har redovisat under anslaget G 3.Brottsskadenämnden: Förvaltningskostnader har anfelet ansökningar ombrottsskadeersättningar ökat kraftigt. Med hänsyn till volymökningen beräknarjag anslaget till 35 railjoner kronon I beloppet ingår tillBrottsofferjoureraas riksförbund. Jagherasfeller att regeringen föreslår att till : Ersättningför skadorpå grund av brott för budgeferet 1993/94 anvisa ett förslagsanslag på . Istatsbudgeten for innevarande budgefer är till detfe ändamål uppfört ettförslagsanslag på 14 361 000 kronon I bereds vissafrågor om inriktningen av den fraratida forskningspolitiken. Arbetet bedrivsmed sikte på att en proposition i ämnet skall föreläggas . I awaktan på att beredningen slutförs föreslår jagatt anslaget förs upp med oförändrat belopp. Jagherasfeller att regeringen föreslår att, i awaktan på en särskild proposition i ämnet,till : Förvaltningskostnader för budgeferet 1993/94beräkna ett förslagsanslag på . Istatsbudgeten för innevarande budgefer är till detfe ändamål uppfört ettförslagsanslag på 4 823 000 kronon I awaktan på att beredningen av deforskningspolitiska frågoraa slutförs föreslår jag att även detfe anslag försupp med oförändrat belopp. Jagherasfeller att regeringen föreslår att, i awaktan på en särskild proposition i ämnet,till : Utvecklingskostnader för /94beräkna ett reservationsanslag på 4 823 000 kn 1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag Frånanslaget befelas kostnaderaa för bl.a. tryckning och distribution av Svenskförfattningssamling (SFS). Medhänsyn till de textei med EG-anknytning som skall publiceras i SFS böi anslageträknas upp med ca 1 milj. kr. Jag herasfeller att regeringen föreslår att till för budgeferet1993/94 anvisa ett förslagsanslag på . Bidrag till vissa intemationella sammanslutningarm.m. 1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag Frånanslaget utgår bidrag till för den intellektuellaäganderätten, till interaationella institutet i för unifiering avprivaträtten och till perraanenfe byrån för för internationellprivaträtt. Från anslaget utgår vidare medel till Sverigesbidrag till kostnadema för för kriminologi samt medeltill ett svenskt bidrag till det FN-anknutna kriminalpolitiska institutet iHelsingfors (HEUNI) och till vissa andra interaationella sammanslutningar medanknytning till ansvarsområde. Anslagsbeloppetbör under näsfe budgefer vara oförändrat. Jagherasfeller att regeringen föreslår att till Bidrag till vissa internationellasammanslutningar m.m. för budgeferet 1993/94 anvisa ett förslagsanslag på 2 586000 kn Stöd till politiska partier 1991/92 Utgift 140 138 000 1992/93 Anslag 140 272 000 1993/94 Förslag 141 200 000 Medelstilldelningsker enligt lagen (1972:625) om sfetiigt stöd till politiska partien Soraredovisats i prop. 1992/93:50 om åtgärder för att sfebilisera den svenskaekonomin (s. 13) koraraer partistödet att minska Jag herasfeller att regeringen föreslår Bilaga 3 att till Stöd till politiska partier för budgeferet 1993/94 anvisa ett förslagsanslag på 141 200 000 kn 1991/92 Utgift 154 462 000 1992/93 Anslag 3 350 000 1993/94 Förslag 29 600 000 Frånanslaget befelas sfetsverkets kostnader fÖr valsedlar, valkuvert och andravaltillbehör samt befelas ersättning till vissa myndigheter och verk förbiträde i samband med allmänna val. Jag föreslår att anslaget beräknas till 29,6 milj.kn, vilket avser kostnader för inköp av valmaterial, ersättning tillPostverket, information, utbildning m.ra. Medel för utveckling av ett nytt ADB-stödför valadministrationen beräknas också under anslaget Bl. Riksskatteverketunder sjunde huvudtiteln. Jagherasfeller att regeringen föreslår att till Allmänna val för budgeferet 1993/94 anvisaett förslagsanslag på . Bidrag till av god redovisningssed 1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag Frånanslaget befelas bidrag till av god redovisningssedsom bildats gemensamt av sfeten genom , FöreningenAuktoriserade Revisorer och . denna dag kommer jag att föreslå attregeringen föreslår att till detfe ändamål anvisa ytterligare 200 000kr på tilläggsbudget I (prop. 1992/93:105 bil. 2) till sfetsbudgeten förinnevarande budgefen Jagherasfeller att regeringen föreslår att till Bidrag till avgod redovisningssed för budgeferet 1993/94 anvisa ett förslagsanslag på . Prop.1992/93:100 Bilaga 3.1 Bilaga 3 Statistiska uppgifter om brottsutvecklingen samt omverksamheten mom polisväsendet, åklagarväsendet, domstolarna och kriminalvården Iavsnittet 5.2 Brottsutvecklingen och prognos för resten av 1990-felet har totalaantalet brott som komrait till polisens käimedom redovisats. Däi har också enav Brottsförebyggande lådet (BRÅ) gjord prognos berörts översiktligt. I det följande kommenteras utvecklingen för olikagmpper av brott, bl.a. brottsbalksbrott samt trafiknykteihetsbiott ochnarkotikabrott. I diagram och tabeller redovisas uppgifter om brott anraälda år1981 och . Siffroraa för perioden - 1991 är tagna direkt urStatistiska centralbyråns (SCB:s) definitiva årsstatistik. De siffror som angesför är preliminära beräkningar sora bygger på SCB:s statistik för tidenjanuari - . BRA har utarbetat en rapport överbrottsutvecklingen (BRÅ rapport 1992:2). I denna rapport ges bl.a. en översiktöver utvecklingen i fråga om olika brott som har kommit tillpolisens kännedom. Hänsyn har tagits till uppgifteraa i rapporten i denföljande redogörelsen. Sekretariatet för analys- och resultotutvärdering() inom följer utvecklingstendenseraa vad gällerbrottmålsprocessen i vid mening. Uppgifter från denna uppföljning ingår också iframställningen. Prop.1992/93:100 Bilaga 3 Antal anmälda våldsbrott (i tusental) 1981 19S2 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1890 19911992 Mord och dråp samt miss- handel med dödlig utgång Värdena har beräknats pågrundval av utvecklingen t.o.m. 1992/93:100 Till våldsbrott räknas, som i denofficiella stotistiken, fullbordade Bilaga 3 mord, dråp, misshandel meddödlig utgång, försök till mord och dråp, baraadråp, misshandel utan dödlig utgång, rån ochvåldfekt. Våldsbrotten har uppvisat en relativt jänui ökningstakt under åren1981 År 1991utgjorde dessa av de registrerade Anfeletanmälda rånbrott 1991 var närmare 6 200 och det är en ökning med 3 procentsedan 1990. Av rånbrotten är de flesfe rån mot person (). Därefterkommer butiksrånen (). Större delen av ökningen utgörsav en ökning av butiksrånen. Gaturån är den dominerande formen av rån. Bank- och postrånen är få i förhållande till övrigarån. var dessa 316. Det är en markant ökning med 94 stycken jämförtmed 1990. Bank-och postrånen förorsakar offe mycket stora förluster och är äveni övrigt allvarliga eftersom de offe begås med hjälp av skjutvapen. uppdelning av misshandelsbrotten efter om de skett inom- eller utomhus kannoteras att förändringen skiljer sig åt mellan debåda kategorieraa. Utomhusbrotten ökade medan inomhusbrottenminskade . Grovt räknat utgör en femtedel av de polisanmäldamisshandelsbrotten familjevåld. Den delen domineras nästan helt av män sommisshandlar sina nuvarande eller tidigare hustmr, sammanboende eller festmön Det mesfe av våldet mellan bekanfe, som inte har enfamiljerelation, sker i lägenheter och utspelas inom gmpper av kriminelltaktiva eller missbmkare av olika slag. Drygt hälften av de polisanmälda våldsbrottenutspelas på gator och torg, i eller kring nöjeslokaler samt på allmännakommunikationsmedel. Anfeletfell av misshandel utomhus däi gäraingsmannen är okänd för offret är högst istorstodsregionema , och . Deanmälda våldfekteraa ökade jämfört med föregående ån Antoletanmälda våldfektsbrott har ökat kontinuerligt . Det ärtill störsfe delen de anmälda fullbordade våldtäkterna inomhus sora svarar förden ökningen. Prop.1992/93:100 Bilaga 3 Antal anmäldatillgreppsbrott (i tusental) 19811982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 Inbrotts- Därav Därav stöld Inbrott i Inbrott i 93 970 101 305 100 925 112 859 125231 152 221 156972 149 172 155091 157626 143 908 137649 ' Värdenaför har beräknats på grundval av utvecklingen t.o.m. Prop.1992/93:100Tillgreppsbrotten utgör av samtliga polisanmälda Bilaga 3brottsbalksbrott. Fömtora de i febellen särredovisade brottsgrapperaa ingår enraängd olika former av stöldbrott sora inte rabriceras sora inbrott, t.ex.snatteri. Inbrottenutgör en sjundedel av saratliga registrerade brottsbalksbrott. Fömtora villa-och lägenhetsinbrott och inbrott i vind eller källare ingår i här redovisadesiffror även inbrottsstöld i butiker, kiosker och skolor ra.ra. Under 1970-felet uppvisade anfelet inbrottsstölderstora svängningar Under 1980-felet låg de på en nivå mnt 140 000, men ökademarkant till 154 1990. anmäldes tofelt 156 000 inbrott, vilketinnebär en ökning järafört raed föregående ån Ifebellen redovisas enbart fullboidade biltillgrepp. Antolet fiiUbordade bilstölder var 109procent fler än . Den markanto ökningen tog fart under andra halvan av1980-tolet. stols i genomsnitt 26 000 bilar per ånPerioden - 1990 var raotsvarande siffra drygt 44 000 per ån anmäldes 48 500 fullbordadebiltillgrepp. Det är en minskning raed 5 piocent järafört raed föregående ån 10 1992/93. Prop.1992/93:100 Bilaga 3 Antal anmälda bedrägeribrott (i tusental) 1981 1982 1933 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 Värdena har beräknats pågrundval av utvecklingen t.o.m. År1991 anmäldes 69 000 bedrägeribrott vilket är en minskning med 28 procentjämfört med året innan. Denna minskning har fortsatt även . EnligtBRÅ förklaras nedgången av en kraftig minskad anmälningsbenägenhet fiånbankeraas sida. Det gällei då fiämst s.k. öveitrasseiingai, men även i viss månandra typei av bedrägerier med check- och personkonton. Av bedrägeribrotten svarade checkbedrägerieraa år1991 för 18 piocent medan bedrägerier som begås med hjälp av befelkort . ' Värdena har beräknats pä grundval avutvecklingen t.o.m. Antal anmälda övriga brottsbalksbrott (i tusental) 1981 1982 1903 1984 198S 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 □ Skadegörelsebrott M\ ÖvrigaBrB-brott I 'Värdena har beräknats på grundval avutvecklingen t.o.m. Prop.1992/93:100Bilaga 3 Prop.1992/93:100Till övriga brottsbaUcsbrott räknas fömtom skadegörelsebrott ett stort Bilaga 3 anfel olika gmpper av brottsliga beteenden som inte feller inom någonav de tidigare berörda kategorieraa. Skadegörelsebrottenär den brottskategori, som fömtom rån, uppvisar den kraftigaste ökningstaktenav samtliga brottsbaUcsbrott. Under 1980-felets senare hälft harskadegörelsebrotten ökat markant. Jämfört med 1985 var de fler under1990. anmäldes knappt 94 000 skadegörelsebrott, viUcet innebär enminskning jämfört med föregående ån Om detfe är ett trendbrott,eller bara en tillfällig minskning, återsfer att se. Att döma av denpreliminära sfetistiken kommer nivån att ligga något över 1991 årsnivå. En mycket stor andel av dem som döms förskadegörelsebrott är tonåringar Av skadegörelsebrotten avser 35 procentskadegörelse på motorfordon. drabbar stot, landsting och kommunen Antal anmäldanarkotikabrott (i tusental) 1981 1982 1963 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 'Värdena har beräknats på grundval avutvecklingen t.o.m. Diagrammet avser brott mot narkotikastrafflagen (1968:64) och Bilaga 3 narkotikabrott enligtvamsmugglingslagen (1960:418). Antolet anraälda narkotUcabrott låg på en relativtstobil nivå under hela 1970-tolet. ökade antolet anraälda brottkraftigt. En del av den ökningen kan förklaras raed de skärpto anvisningai sominfördes av Riksåklagaren . Även innehav eller överlåtelse av mycket småraängder narkotika betrakfes numera som narkotikabrott. En annan förklaringtill ökningen är troligen polisens insatser mot den s.k. gatulangningen underåren 1981 och 1982. En kraftig minskning av den anmäldanarkotikabrottsligheten kan noteras . var anfelet anmäldabrott lägre än . En stor del av minskningen beror på ändraderatiner för anfelsräkning i s k serieuppklaringar Anfelet naikotikabrott permissfenkt person har minskat från 1982 till 1991. anmäldes eraellertid 32 162 brott. Detfe ären ökning raed jämfört med föregående ån Anfelet personer sora lagförts för narkotikabrotthar dock varit i stort sätt oförändrat . Detframgår av följande sammansfeUning. Antalpersoner som lagförts för narkotikabrott. 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 19918173 7074 6149 6067 6401 6208 6850 7014 7349 7612 11 Riksdaien 1992/93. Följandediagrara avser brott enligt 4 § lagen (1951:649) ora straff för vissatrafikbrott (TBL). Prop.l992/93:100 Bilaga 3 Antal anmälda trafiknykterhetsbrott (i tusental) 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 19911992 Värdena har beräknats pågrundval av utvecklingen t.o.m . Ändrad lagstiftning den 1 juli1990. Den1 ändrades TBL. I diagraramet i det följande görs en jämförelsemellan antolet domar där grovt rattfylleri är huvudbrott (4§ 1 mora TBL i dess lydelse före och 4 a § nu gällande TBL). 1stopeln för villkorlig dom ingår även villkorlig dom med böten Påföljdema har förändrats markant efter reformen.Under hela 1980-felet låg andelen som fick fängelsepåföljd på en relativtkonsfent nivå . var denna andel . Antal (I tusental) Prop.1992/93:100 Bilaga 3 Fängelse Skyddstillsyn ViUkariig dom Bäter övrigt □ 1989 Dmi 1991 I SCBhar i promemorian (1990:6) Modera brottslighet och specialstraffrätt i ljusetav kriminalistUcen beskrivit den moderaa brottslighetens utveckling under1980-felet. En genomgång av samtliga specialstraffrättsligaförfattningar som redovisas i brottssfetistUcen under 1980-felet visar enligtSCB att anfelet anmälda brott i flerfelet fell rainskar Den utvecklingen sferenligt SCB i klar kontrast till den rapporterade utvecklingen av dentraditionella brottsligheten i form av exempelvis stöld- och misshandelsbrott. Av tio särskilt redovisade specialstraffrättsligabrottsgmpper har endast narkotikabrotten och brott mot vapenlagen/-förordningenökat under 1980-felet. De övriga brottsgmpperaas trender är sfebila ellersjunkande. Däremot ökar anfelet registrerade brott mot brottsbaUcens 9:e, 10:e,ll:e och 14:e kapitel, dvs bedrägeribrott, förskingring ra m, brott motborgenärer samt förfelskningsbrott. Dessa straffljesfenunelser avser till vissdel brott som kan betecknas som modema ekonomiska brott. BRA har behandlat den ekonomiska brottsligheten itre rapporter, nämligen Kampen mot eko-brotten, del I Polisen (BRÅ foiskning1986:3), Eko-brott, Eko-lagar och Eko-domstolar (BRÅ forskning 1988:3) samt Denbrottslige förefegaren, Myt eller sanning (BRÅ rapport 1990:2). Prop.1992/93:100 2 Verksamheten inom rättsväsendet Bilaga 3 Arbetetinora rättsväsendet i fråga om brott hänger mycket intimt samman. I huvudsakgåi det när det gäller åtgärder mot brott i praktiken en rak linje från polis,via åklagare och domstolar till kriminalvård. Anfeletbrott som anmäls till polisen är som tidigare närants drygt 1,1 railj. per ånDen siffran omfetfer inte brott för vilka polisen direkt utfårdarordningsförelägganden. Anfelet sådana förelägganden utgjorde 218 1991(202 1990). Endast en del av de brott sora anmäls till polisenklaras upp. blev nära 400 000 brott uppklarade. I dessa fell rörde detsig om drygt 108 000 misstänkfe peisonen De allra flesfe uppklarade brotten (omkring 90piocent) hade begåtts av bara en gärningsman. Näi det gäller tillgreppsbrottenär det emellertid relativt vanligt att flera personer tillsammans begår brott. Den s.k. uppklaringsprocenten varierar mellan olikabrottstypen Uppklaringen växlar även raellan skilda delar av landet. För t.ex. trafikbrott och narkotikabrott äruppklaringsprocenten hög (). Vid s k offerbrott äruppklaringsprocenten betydligt lägre. För misshandel och andra våldsbrott äruppklaringen , medan raindre än 10 piocent avinbrottsstölderaa upp. Ungefäi vart ferate lån blii uppklarat. Anfelet uppklarade brottsbalksbrott hai dock ökatfrån drygt 218 1981 till över 266 1991 (244 1990). Anfeletuppklarade brott mot såväl som specialstraffrättslig lagstiftninghar ökat från mnt 250 1986 till nära 396 1991. Det är en ökningraed . Åklagamafetfer beslut om åtol mot cirka 85 000 personer . Till detto koramerdrygt 90 000 strafförelägganden per ån Åklagaraa beslutor om åfelsunderlåtelseri cirka 18 000 fell per ån Anfelet avskrivna och nedlagda raål är omkring 58000 per ån 78 139 har godkänt strafförelägganden. Skyddstillsyn,villkorlig dom och böter Är1991 dömdes omkring 6 800 personer till skyddstiUsyn. För 598 eller 9 procentav dessa kombinerades skyddstillsynen med fängelsestraff. Drygt 13 500 personerdörades till vilUcorlig dom . Under har tofelt 109 980 personerbötfällts. 31 841 har dömts till böten Prop.1992/93:100 Bilaga 3 Frånmitten av 1970-felet och fram har fler personer som dömts till fängelse.Den nedåtgående trend som därefter följde bröts då anfelet personer somdömdes till fängelse åter började öka. dömdes 14 313 (dömdes 15 527) personertill fängelse som huvudpåföljd. Minskningen jämfört med föregående år motsvarasav anfelet fårre dömda till fängelse för grovt rattfylleri. Andelen frihetsstraff varierar sferkt mellan olikabrottstypen av dera sora dörades till fängelse dörades för brott motbrottsbalken. Stöldbrotten utgör merparten. Det enskilda brott som dominerarär rattfylleri. av dem som dörades tillfängelse ådömdes en strafftid på mer än två ån En tredjedel av dessa dömdes förnarkotikabrottslighet. Anfeletingripanden och utryckningar inom polisväsendet framgår av sfetistiken över des.k. ingripandemeddelandena (IM). IM utfårdas så snart ett polisingripande skenHur anfelet ingripanden och gripna har utvecklats framgår avföljande diagram. Antal (i miljoner) 1981 1982 1983 1984 1985 1988 1987 19 Arbetsbelastningenvid åklagarmyndigheteraa och de allmänna domstolama påveikas av anfeletanmälda brott och andelen därav som upp. Den är vidare beroende av bl.a.målens svårighetsgrad och förändringar i lagstiftningen. Till belysning avarbetsbelastningen hos åklagama anges i följande febell anfelet misstänkfepersoner i mål hos åklagare . Anfelet mål i utgåendebalans har ökat . Prop.1992/93:100 Bilaga 3 Antal mål i utgående balans Soraytterligare belysning av arbetsbelastningen vid åklagarrayndigheteraa angesi följande febell användningen av tvångsmedel. Prop.1992/93:100 Bilaga 3 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 -06-30 -06-30 ärenden 2 206 343 ' From räknas mål om hyra och bostadsrätt intelängre som faslighetsmål utan som tvistemål. From handläggs inte längre nya lagsöknings- och betalningsföreläggandemål vid tingsrätterna. Prop.1992/93:100 Bilaga 3 Prop.1992/93:100Bilaga 3 ' Isamband med försäkringsrätternas upplösande har 6 735 balanserademål överflyttats till kammarrätterna. Utgåendebalans 19 999 Arrendenämndema 12 1992/93. Prop.1992/93:100Bilaga 3 ' From anhängiggörs inga mål vidförsäkringsrätterna. Verksamheten upphörde helt . får handläggas av notarie Av febellen framgår att anfelet inkomna brottmålvid tingsrättema har ökat under senare ån Sfetistiken för försfe halvåret 1992tyder på en fortsatt hög nivå. Anfelet brottmål som fullföljs till hovrättminskade Prop.1992/93:100 men visade enökning . Bilaga 3 minskade anfelet målnågot, men steg åter anfelet för att ligga kvar på den högre nivån år1991. En fortsatt ökning kan noteras för försfe . 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 Antolet intogningar i anstolt ökade kraftigt ibörjan av 1980-tolet för att därefter plana ut på en hög nivå . Antoletklienter i frivården har stobiliserats under senare delen av 1980-tolet. Av de 13 422 personer sora togs in i fängelse underår 1991 var 2 321 dörada för rattfylleri/grovt rattfylleri, 3 442 förtillgreppsbrott och 3 466 för våldsbrott. - den 1mars 1992 har antolet inskrivna med strafftider mindre än eller lika med tvåmånader minskat raed medan antolet med strafftider ellermer har ökat . -27,3 Mer än två t o m -4,0 Mer än sex tom -0,9 Summa 13 422 -2411 - 15,2 Dengenomsnittlliga vistelsetiden i anstolt framgår av följande tobell. Genomsnittligvistelsetid 1970 1975 1980 1985 1990 1991 i månader 4,5 3,7 3,5 3,2 3,0 3,6 Under1991 ökade den beräknade genomsnittliga vistelsetiden i ansfelt med 0,6 månaderjämfört med föregående ån Ökningen sammanhänger med att antolet fängelsedömdarattfyllerister, som har korto strafftider, har minskat. Belastningen på anstolts- och häktesorganisationenframgår av förändringar i medelbeläggningen. Prop.1992/93:100 Bilaga 3 Prop.1992/93:100 Bilaga 3 Islutet av 1970-tolet och början av 1980-tolet ökade medelbeläggningen påanstolteraa raed några hundra per ån genora-fördes den s.khalvtidsreforraen, vilket raedförde en minskning av medelbeläggningen raed ca350 intogna under budgeferet 1983/84 till 3 260. Därefter harraedelbeläggningen ökat till samma nivå som före halvtidsreforraen. Underbudgeferet 1991/92 har raedelanfelet övervakade klienter varit 13 321 vilket är28 fler än budgeferet 1990/91. Av dessa övervakade klienter var i medelfel 7933 dömda till skyddstillsyn, 4 087 var villkorligt frigivna och 1 301 iansfelt raed övervakare. Underbudgeferet 1991/92 dörades 84 personer till s.k. samhällstjänst. Prop.1992/93:100 3 Rättsväsendets resurser för åtgärder mot brott Bilaga 3 3.1Olika typer av åtgärder Detallmännas åtgärder raot brott kan indelas på olika sätt beroende på syftet raedindelningen. För en beskrivning av hur resurseraa fördelas raellan olikaancfemål kan en grappering göras på följande sätt. Förebyggande åtgärder rikfede mot peisonei sorainte äi föreraål för rättsväsendets åtgärder på gmnd av brott. Det är här frågaäven ora sådana åtgärder som är avsedda att förbättra miljön i samhället i förebyggandesyfte. Åtgärder av detfe slag ankommer främst på andra än rättsväsendetsrayndigheter, bl.a. skolväsendet och socialtjänst- ocharbetsraarknadsrayndighetema. Övervakning av regelefterlevnaden. Den syffer tillatt dels förhindra brott, dels uppfecka brott. Hit hör polisens övervakandeverksainhet. Grappen omfettor även exempelvis tull- ochbeskattningsmyndigheteraas kontroll av att straffsanktionerade besfemmelserinom deras resp. verksamhetsonuåden efterlevs. Brottsutredning och andra åtgärder ibrottmålsförfarandet som krävs för att fetto beslut ora reaktion raot brott. \érkställandet av påföljder. Åtgärder av detto slaghör hemma i kriminalvården. Även andra organ har uppgifter på området, t.ex.exekutionsväsendet i fråga ora böten Härmed avses åtgärder somsyftor till att ge personer som har begått brott bättre fömtsättningar föranpassning i samhället. Åtgärder av detto slag vidtos avkriminalvårdsmyndighetema och av organ inom socialvårds-, arbetsmarknads- ochutbildningsområdena. Utvecklingsarbete som är direkt målinriktot motproblem som rör åtgärder mot brott. Det allraänna satsai stora belopp på åtgäidei raotbrott. Det är dock inte möjligt att presentera en ftjUständig beiäkning avkostnadema föi åtgäidei av detto slag. Fömtom inora justitiedepartementetsonuåde satsas stora resurser inora annan stotlig verksamhet som, åtminstonedelvis, har till syfte att förebygga och bekämpa brott. Även polisväsendet,koramuner, landsting och näringsliv lägger ut avsevärda belopp förändamålet. Kostnadema för åtgärder raot brott inom rättsväsendet, dvs. iförsto hand inom polis- och åklagarväsendet, de allmärma domstolaraa ochkrirainalvåiden, hai eraellertid kunnat beiäknas. De hai fördelats på de tidigare berördaåtgärdsgmpperaa. I vissa fell har schabloner använts eftersora beräkningsunderlagetär osäkert. All polisverksarahet utora den sora har sarabandraed tillsfendsgivning, passärenden och andra uppgifter av servicekarakfer kanses sora ett led i det allmännas åtgärder mot brott. Hit hör ocksååklagarväsendets och kriminalvåidens funktionei liksom den del avdomstolsväsendets verksamhet som rör brottmål.