prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Utredningens förslag: Uttedningen om översyn avfastighetsdatesystemets datorsttiiktur (Dir. 1991:8) har haft i uppdrag attundersöka om fastighetsdatesystemets nuvarande datorsttuktur är ändamålsenlig.Uttedningen konsteterar i sitt betänkande (SOU 1992:34) Fastighetsdatesystemetsdatorstmktur att ingen ändring bör ske av datorstmkturen med de fömtsättningarsom nu råder. Det bör enligt uttedningen krävas mycket starka skäl för enförändring i datorstmkturen. Skälen för en decentraliserad lösning är intetiUräckligt starka. Däremot bör CFD pröva möjligheten att lägga ut driften hosen servicebyrå i avsUrt att sänka driftkostnaderna. Uttedningen pekar vidarepå angelägenheten av att författaings-regleringen av fastighetsdatesystemetmodenuseras. Remissinstanserna:Remissinstansema delar i aUt väsentUgt uttedning- Prop. 1992/93:100 ensslutsatser. Framför aUt understryks att inga förändringar i datorstmk- "" ' turen bör ske innan reformen är avsluted. Vidare framhåUerflera remissinstanser att systemet bör utvecklas så att det blir meranvändarvänligt och flexibelt. Skälen för min bedömning: FastighetsdatareformentiUhör de störste ADB-reformema i landet. Arbetet har pågått sedan slutet av1960-talet. beräknas reformen vara avsluted. Samhället har då fåttett lättiUgängligt, snabbt och effektivt riksteckande system för att delsregistrera uppgifter om fastigheter, dels te del av sådana uppgifter. Syftetmed den redovisade uttedningen har varit att analysera om lösningen med encentral dator som används har några väsentUga nackdelar eller om den kanbehållas även tills vidare. Uttedaren skuUe bl.a. pröva om ett system med endator vid varje registermyndighet är att föredra framför systemet med encentral dator. Jag delar den slutsats som uttedaren kommit framtiU och som fått ett starkt stöd av remissmyndighetema. Den centrala lösningenbör alltså behållas tills vidare. CFD bör dock undersöka möjlighetema attminska driftkostnadema genom att t.ex. lägga driften på servicebyrå.Självfellet är det i dette sammanhang viktigt att beakte de höga kraven pådriftsäkerhet som gäller för systemet. Eventuell användning av servicebyrå fåralltså inte leda tiU att exempelvis tillgängligheten till systemet sänksnämnvärt. Förfettningsregleringen av fastighetsdatesystemet ärinte tidsenlig. Som jag redovisat har det nu påböijats ett arbete iJustitiedepartementet med att utarbete en registerlag förfastighetsdatesystemet. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.godkänna att den övergripandemålsättaingen för verksamheten inom för fastighetsdateansvarsområde skaU vara i enlighet med vad jag förordat i avsnittet Slutsatser, 2.godkänna vad jag har förordatom bolagisering av för fastighetsdate uppdragsverksamhetutomlands, 3.godkänna vad jag har förordatom komplettering av fastighetsdatesystemet med byggnadsidentiteter. 1991/92Utgift' 81 625 076 1992/93Anslag 95 155 000 1993/94Förslag 103 012 000 1992/93:100 BU. 'för fastighetsdata 'Anslaget XtV Dl. AnslagetskaU främst finansiera genomförandet av fastighetsdatareformen och driften avfastighetsdatasystemet. CFDföreslår att anvisas för verksamheten /94. Reformarbetet kommer under /94 attavslutes i och . Efter budgetårets slut återstår attföra in fastighetsdatesystemet i och samt delar avJönköpings och . Jagberäknar med hänvisning tiU vad jag framfört i det inledande avsnittetanslaget för näste budgetår tiU . Jag räknar med att CFD står för sina egna kostaaderi den beredskapsövning inom funktionen Landskaps- och fastighetsinformationsom planerar att genomföra under /94. Chefen för har tidigare i dagredovisat ett förslag om genereU räntebeläggning av stetiiga medelsflöden samtpresenterat den modeU som bör tiUämpas. CFD kommer fr.o.m. /94att tillämpa denna modeU och tiUdelas ett räntekonto med kredit i Riksgäldskontoret.Medlen under anslaget D 1. Förvaltningskostnader för förfastighetsdate kommer att föras till dette konto. Anslaget har budgeterats utan hänsyn tUl detekniska justeringar som måste göras till följd av ändringen av nivån pålönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen för Stetshälsan,övergången tiU lån i samt de nya principema förbudgeteringen av anslagen. Rikilinjema för dessa förändringar har tidigaredenna dag redovisats av chefenför (bU. 1 Stetsbudgeten och särskilda frågor, Prop.1992/93:100 avsnitt 2.2). Det belopp som kommer att stäUas tiU myndighetensdis- "- 1 position kommer att slutiigt faststäUas enligt de redovisaderiktiinjema och kan därför awika från det nu budgeterade beloppet. JaghemstäUer att regeringen föreslår att tiU Förvaltningskostruider för Centralnämndenför fastighetsdata för /94 anvisa ett ramanslag på 103 012 000kronor. Nyttanslag (förslag) 1 000 CFDbedriver en omfettande uppdragsverksamhet, såväl inom som utom landet.Verksamheten beräknas innevarande budgetår omsatte ca 40 miljoner kronor.Uppdragsverksamheten under budgetåren 1991/92-1993/94 framgår av följandesammanställning. Resultetav uppdragsverksamheten (1000-tel kronor) 'Som intäkter redovisas fakturerade belopp och värdet avutförda men ännu inte fakturerade tjänster. I kostnadema ingår avsättningar förosäkra fordringar och avskrivningar. Jagbedömer, mot bakgmnd av bl.a. omfettaingen av CFD:s uppdragsverksamhet, attCFD bör tiUdelas ett särskUt anslag för uppdragsverksamheten. Under detteanslag bör samtiiga in- och utbetalningar för CFD:s uppdragsverksamhetredovisas. Anslaget bör tas upp med ett formellt belopp om ochfär normalt inte belastas. Som framgår av vad jag tidigare framfört, bör denutomlands bedrivna uppdragsverksamheten ske i aktiebolagsform /94 och därför inte redovisas över förevarande anslag. Chefen för har tidigare i dagredovisat ett förslag om genereU räntebeläggning av stetiiga medelsflöden samtpresenterat den modeU som bör tillämpas. CFD kommer fr.o.m. /94att tillämpa denna modell och tiUdelas ett räntekonto med kredit i . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Uppdragsverksamhet vid förfastighetsdata för /94 anvisa ett anslag på . 1992/93. E. Lantmäteriet Prop. Detstetiiga lantmäteriets huvudsakliga myndighetsuppgifter är att svara förfastighetsbildning, fastighetsregisttering och framställning av allmänna kartoroch annan landskapsinformation. Lantmäteriet bedriver också uppdragsverksamheti form av fastighetsvärdering, kartproduktion, flygfotografering, mätningarm.m. Verksamheten omsatte /92 totalt ca . Härav svarade den avgiftsfinansierade verksamheten, främstuppdrag och fastighetsbildningsåtgärder, för ca vilketmotsvarar av den totala omsättaingen. Återstoden finansieras genomanslag som huvudsakligen används för bidrag till fastighetsbildningsverksamheten,fastighetsregisttering, framställning av allmänna kartor och annanlandskapsinformation samt utvecklings- och rådgivningsverksamhet. Produktionen av allmänna kartor m.m. bedrivs enligtden tioåriga plan som beslutede om och kompletterade våren1991. Detstetiiga lantmäteriet omfettar Stetens lantmäteriverk, enöverlantmä-tarmyndighet i varje län, de stetiigafastighetsbildningsmyndighetema och en stetiig fastighetsregistermyndighet ivarje län. är central förvaltningsmyndighetför frågor om fastighetsbildning, fastighetsbestemning, fastighetsvärdering,fastighetssamverkan, fastighetsregisttering, mätningsverksamhet och allmänkartläggning. har också samordnande uppgifter bettäffandeortaamns-frågor och geografiska datebaser. För att ge råd i frågor om deallmänna kartoma finns ett kartråd. Vidare finns ett ortnamnsråd som har tilluppgift att stödja verket i arbetet med att främja ett ändamålsenligt ochvårdat ortaamns-skick. Verksamheten vid är i huvudsakförlagd tiU . En del av verksamheten är dock lokaliserad till andra orter.Produktion av den ekonomiska kartan sker också i , ochLycksele. I Ange har byggts upp en kartvårdscentral. I Kimna finns dels enenhet för uppmstaing av storskaliga registerkartor, dels en enhet förproduktion av tematiska kartor. I finns en enhet för uppbyggnad avdigitala datebaser med geografisk information. I finns en enhet föruppdragsfinansierad produktion av kartor och en kartbutik. har som uppgift att inomlänet leda den verksamhet som skall skötas av de stetiigafastighetsbildningsmyndig-hetema, utöva tillsyn över mätningsverksamheten samtverka för samordning av gmndläggande mätaing och kartiäggning.Överiantmätarmyndig-heten tillhandahåller också lantmäteritjänster inomlänsstyrelsen. svarar förfastighetsbildningsverksam- Prop. 1992/93:100 heten. Lantmäteridistriktetär fastighetsbildningsmyndighetens verksam- ''- 15 hetsområde. Landet ärindelat i 69 lantmäteridistrikt. För särskilda fastighetsbildningsuppgifterfinns ytterligare 11 stetiiga fastighetsbildningsmyndigheter, s.k.specialenheter, vilka arbetar främst med frägor med anknytning till jord- och skogsbmkoch infrastmktur. skaU registteraförändringar i fastighetsförhållandena. Det finns en stetUgfistighetsregistermyndighet i varje län. Det stetliga lantmäteriet sysselsatte den 1 juli1992 ca 3 300 personer, varav ca 950 vid . Utanför den nu beskrivna stetiigalantmäteriorganisationen, men underordnad denna i tillsynshänseende, finns 41kommunala fastighetsbildningsmyndigheter och 29 kommunalafastighetsregistermyndigheter. Lantmäteriets verksamhet är indeladi fyra program, nämligen (1) Uppdragsverksamhet, (2) Plangenomförande, (3) Landskapsinformationoch (4) Försvarsberedskap. Medel tas upp under anslag E 1. Lantmäteriet, E 2.Förvaltiungskostnader för lantmäteriet och E 3. Bidrag enligt lantmäteritexan.Dessutom tillförs programmet Landskapsinformation innevarande budgetår medelfrån nionde huvudtitelns anslag C 4. Bidrag till skogsvård m.m. Uppdragsverksamheten bedrivs på affärsmässigagrunder. Verksamheten omsatte /92 ca . I programmet Plangenomförande ingår bl.a.fastighetsbildningen, vilken så gott som helt finansieras med avgifter som tesut enligt lantmäteritaxan (1971:1101). Avgiftema skaU tecka lantmäterietskostnader för verksamheten. Denna verksamhet omsatte /92 ca 415miljoner kronor. I programmet ingår vidare lantmäteriets medverkan ifastighetsdatareformen, utveckUng och rådgivning, fastighetsregisttering ochlantmäteritjänster inom länsstyrelsema. Programmet Landskapsinformation omfettarframställning av gmndläggande landskapsinformation i både analog och digitalform som skall tecka behov inom olika samhällssektorer. Huvudprodukterna utgörsav de allmänna kartoma, gmndmaterial tiU dessa samt datebaser med geografiskoch kartografisk information. Verksamheten inom programmet omspänner helakartiäggningsprocessen. Här ingår bl.a. geodetiska, fotogrammetriska,kartografiska och datetekniska arbeten samt utvecklings-ochrådgivningsverksamhet. I verksamheten ingår också flygfotografering ochbildframställning såväl för den allmänna kartläggningens behov som för atttillgodose efterfrågan på flygbUder, ortofoton m.m. inom oUka samhällssektorer.Vidare ingår s.k. geodetiska riksnätsarbeten och särskUda geodetiska projekt,bl.a. i form av intemationellt forskningssamarbete. Programmet Försvarsberedskap omfettar främstsekretessåtgärder i form av granskning av kartor och flygbilder. Programmetomfettar dessutom sådana uppgifter som det åligger lantmäteriet för atttillgodose totalförsvarets behov av landskaps- och fastighetsinformation.Uppgiftema gäller främst beredskapsplanläggning och förberedelser för tryckningav kartor för totalförsvaret under beredskap och i krig. 1992/93:100 Stetens lanönäteriverk '1- 1 Lantmäteriverketsanslagsframställning innebär i huvudsak att verksamheten föreslås drivasvidare i enlighet med beslutede mål för den pågående tteårsperioden. Verket tardock upp några förslag tiU kompletteringar, vUka närmare behandlas underanslaget E 2. I fråga om fastighetsbeteckningsreformen på Gotiandredovisar ett förslag tiU särskUd lösning. I en särskUd skrivelse begär verket att få bUdabolag för utiandsverksamheten och verksamheten med uppdragsfinansierad kartproduktionm.m. Lantmäteriverkethar kommit in med en fullständig årsredovisning. Verket har i de delar somavser resultettedovisningen redovisat verksamheten i överensstämmelse med denovan redovisade verksamhetsindelningen och mot bakgmnd av regeringensfastställda mål. Regeringens fastiagda mål innebär attfastighetsdatareformen skaU vara avsluted . FörfastighetsbUdningen och fastighets-registteringen har regeringen angett måletatt handläggningstiden skaU minska . Den digitala tekniken skall införas inom kartproduktionen såsnabbt som det är ekonomiskt och praktiskt möjligt. Lantmäteriet bör självteller i samarbete med inttessenter bygga upp datebaser med gmndläggande geografiskinformation. Vidare skaU uppmstaingen av de konventionella registerkartornaawecklas och resursema utayttjas för produktion av digitala registerkartor. Förproduktionen av de aUmänna kartoma och annan landskapsinformation gäUer undertteårsperioden den beslutede tioåriga planen. Resultettedovisningen visar att målen i huvudsakkan uppnås . Kravet att handläggningstiden förfastighetsbildning och fastighetsregisttering skaU minska kan dockenligt verket bli svårt att tillgodose. Verket redovisar följande resultet för deavgiftsfinansierade uppdrags-och fastighetsbildningsverksamhetema underbudgetåren 1991/92-1993/94. Resultet av uppdragsverksamheten (1 000-tal kronor) 1992/93:100 BU. ' Som intäkter redovisas fakturerade tielopp och värdet avutförda men ännu inte fakturerade uppdrag. I kostnadema ingir beräknat behov avavsättningar för osäkra fordringar, för realiserade prisförändringar ianläggningstillgångar och för att tillgodose avkastningskravet pistatskapitalet. I intäkter och kostnader ingir inte transaktioner som görs vidköp och försäljning av tjänster m.m. intemt inom lantmäteriet. Resultetav fastighetsbUdningsverksamheten (1 000-tal kionor) ' Som intäkter redovisas fakturerade belopp och värdet avutförda men ännu inte fakturerade ärenden. I kostnadema ingir beräknadeavsättningar för osäkra fordringar, för realiserade prisförändringar ianläggningstillgingar och för att tillgodose avkastningskravet pistatskapitalet. Verketredovisar även följande sammandrag ur balans- och resulteträk-ningen samtfinansieringsanalysen för budgetåren 1990/91 och 1991/92 (1 000-tal kronor). 1992/93:100 Bil. Omsättningstillgångar' Anläggningstillgångar Sumina 366 515 124 849 491364 anslagskredit 1991/92 = . Intäkter från anslag' 'Anvisade anslagsmedel 1991/92 inkl. vissa intäkter frinden kommunala fastighetsbildningsverksamheten. 1992/93:100 BU. Lantmäterietsomsättning /92 ökade . Den störste ökningen finns inomden avgiftsfinansierade verksamheten som utgör av den totala omsättningen.Den rådande konjunktaren har för den inrikes uppdragsverksamheten gett bådepositiva och negativa följdverkningar. Efterfrågan på fastighetsbildningsåtgärderhar minskat . Konjunkturläget har även tvingat lantmäteriet tiUpersonalreduceringar. Totalt har drygt 50 personer sagts upp. Dämtöver har 29personer lämnat organisationen med stöd av trygghetsavtalets regler ompensionsersättning. Denianspråktegna anslagskrediten /92 uppgår tiU ,vilket utgör av tilldelade ramanslag. Verket har tillgång tiUräntekonto med kredit på i . Verket harvidare utestående lån i för finansiering av dateuttiistaingtiU ett sammanlagt belopp av . Riksrevisionsverketsrevisionsberättelse innehåller inga invändningar. 1992/93:100 Bil. Detfmns inte skäl att förändra de mål för lantmäteriets olika verksamhetersom lagts fast för tteårsperioden /92-1993/94. Lantmäteriet, anslag 1993/. Förvaltningskostnader för lantmäteriet, ramanslag 1993/94 Bidrag enligt lantmäteritaxan, förslagsanslag 1993/94 Lantmäteriverketsårsredovisning visar enligt min mening att verksamheten bedrivs med en sådaninriktning att de uppsatte målen kan nås. Det är tillfredsställande attkonstetera att de avgiftsfinansierade verksamheterna tecker sina kostnader.Jag föreslår ingen förändring av den fastställda inriktningen för verksamheten. Lantmäteriverketbedriver framgångsrikt en omfettande uppdragsverksamhet utomlands, s.k.tjänsteexport, under marknadsföringsnamnet Swedsurvey. Verksamheten innebäratt personal från lantmäteriet rekryteras för uppdrag utomlands inom främstkartiäggnings- och fastighetsområdet. Verksamheten omsatte /92ca och engagerade ett 50-tal personer. Verksamheten bedömsöka i omfettning ytterligare . Önskemål om insatser frånlantmäteriet är stora i bl.a. . Riksrevisionsverkethar i en rapport till regeringen konsteterat att den affärsmässiga utvecklingenav Swedsurvey skulle gagnas av en bolagisering genom ökad affärsmässigfrihetsgrad. Verkets bedömning är att en bolagisering skulle vara tUl storfördel för verksamheten och dess utveckling, vilket också gagnar myndighetenoch de syften man stäUt upp för verksamheten. Jag delar den bedömning som Riksrevisionsverketgjort. Den uppdragsverksamhet som bedriver utomlands bördärför fr.o.m. bedrivas i aktiebolagsform. bolag böremellertid även omfette den uppdragsverksamhet som () bedriver utomlands. Skälet är att de båda myndighetemasutiandsverksamheter har nära anknytaing tiU och kompletterar varandra. rekryterar Swedsurvey viss personal från CFD för utiandsverksamheten. CFD:s utiandsverksamhet har varit framgångsrik, inte minsti Sydostesien, men är av mindre omfettaing än lantmäteriets. Den Prop.1992/93:ICX) omsatte förra budgetåret . Riksdagensbemyndigande '1- 1 bör därför inhämtas att låte Lantmäteriverketsuppdragsverksamhet bedrivas i ett stetiigt ägt aktiebolag på de villkor somchefen för tidigare redovisat i Finansplanen (bil. 1avsnitt 2.1.4 Renodling av verksamhetsformer inom stetsförvaltningen). Ibemyndigandet bör ingå befogenhet för regeringen att vidte de åtgärder somfordras för att ombilda verksamheten. Fastighetsdatareformenberäknas kunna avslutes . Det siste länet som förs in ifastighetsdatesystemet är Gotiand. Den beteckningsreform som är ett led ifastighetsdatareformen kommer att påbörjas för Gotiands vidkommande.Riksdagen har uttalat (bet. 1983/84:BoU16, rskr. 1983/84:190) att konsekvensemaav ett genomförande för Gotiands del av beteckningsreformen enligt gällanderiktiinjer borde prövas. Om det därvid skulle visa sig att en särlösning varlämplig, utgick från att överväganden om dette skulle göras.Bakgmnden till de särskilda övervägandena för Gotiands del är främst de mångasocknama (91 stycken) och att många gårdsnamn förekommer i flera socknar.Sockennamnet används vidare mer regelmässigt i språkbmket på Gotiand än annarsi landet. Beteckningsreformen skulle därför för Gotiands del bli mer ingripandeän för landet i övrigt. har i sin anslagsframställningredovisat sina ställningsteganden i frågan. förordar att ensärlösning väljs för beteckningsreformen på Gotiand. Förslaget innebär ikorthet att kommunen, liksom i landet i övrigt, blir registerområde och attsocknen som registerområde awecklas. Det nya i förslaget är att nya ttaktnamnbildas genom att sockennamnen regelmässigt fogas till de gamla ttaktnamnen. Enfastighet med den gamla beteckningen Bringsarve 1:19 i Ardre socken kan då idet nya registtet komma att hete Bringsarve 1:19 i Ardre, kommun.Registerkartan föreslås anpassas så att namnsättaingen klart framgår. Förslagetinnebär att enhetiigheten på riksnivå bibehålls somortaamnsttditionen på Gotiand bevaras. bedömer att gäUanderegelverk inte behöver ändras. har samrått med bl.a.Ortaamnsarldvet i , , Gotiands kommun ochOrtaamnsrådet om förslaget och samtiiga tillstyrker. Riksdagenbeslutede (prop. 1986/87:100 bU. 13, bet. 1986/87:BoU 12, rskr.1986/87:188) om att en ny svensk ADB-baserad nationalatias skulle utarbetas.För arbetet svarar , Stetistiska centtbyrån och SvenskaSällskapet för Anttopologi och Geo- grafi.Kostnadema beräknades i dåvarande penningvärde tiU 75 miljoner Prop.1992/93:ICX) kronor. Av kostnadema beräknades teckas avförsälj- "'' 1 ningsintäkter och av bidrag fråninttessenter. Arbetet har i de fleste avseenden förlöpt enligtplanema. Av de planerade 17 bokbanden har sju hittiUs kommit ut, nämUgenSveriges kartor. Skogen, Befolkningen, Jordbmket, Miljön, Infrastmkturcn samtHav och kust. Banden finns tiUgängliga också i engelska versioner.Informationen i atiasen finns vidare att tUlgå i en version för persondator.Tidsplanen har håUits. Kostnadema följer kalkylema. Försäljningen är väsentiigtstörre än urspmngligen beräknades. I ett avseende har projektet emellertidinte lyckats, nämligen i fråga om ekonomisk medverkan från bidragsgivare(sponsorer). De inttessenter som urspmngligen beräknades medverka med bidraghar inte fullföljt sina avsikter, och nya bidragsgivare har inte stått attfinna. Jag avser därför att i annat sammanhang föreslå regeringen att, i syfteatt garantera att projektet kan fullföljas, beslute om lättnader i kraven påuppskrivning av det av disponerade stetskapitalet,innebärande att ställs till förfogandeför att fullfölja atiasprojektet. De ytterligare medel som kan erfordras föratt fullfölja projektet i planerad omfettning ankommer det på ,Stetistiska centtalbyrån och Svenska Sällskapet för Antropologi och Geografiatt sörja för. Upplysningsvis kan nämnas att kostnadema för att nu avbryteprojektet beräknas bli avsevärt större än kostnadema för att fuUföljaprojektet. Sominformation tiU vill jag här sammanfatte de insatser som gjorts föratt tillgodose behovet av utbildad personal inom lantmäterisek-tom. Uttedningenom lantmäteriutbUdningama (Dir. 1991:73) föreslog i betänkandet (SOU 1991:96)Lantmäteriutbildningar i och att en lantmäteriUnje skulle inrättasvid med 30 platser fr.o.m. /93. Förslagetmotiveras främst av ett ökande behov av civUingenjörer med lantmäteriutbildningoch särskUt stor brist på civilingenjörer med sådan utbUdning i södra ochvästra . Vidare föreslogs att en civilingenjörsutbildning medinriktaing mot geografisk informationsteknologi skuUe inrättas vid iLuleå fr.o.m. /94. I uttedningens betänkande (SOU 1992:35) Kart- ochmätningsutbildningar i nya skolformer, som behandlar övriga utbUdningar inomlantmäteriområdet, föreslås att kart- och mätaingsutbildning anordnasdels som högskoleutbildning, dels som utbildning på gymnasie- och teknikemivå.Behovet bedöms till omkring 75 personer på högskolenivå och tillsammanlagt omkring 75 personer årUgen på gymnasie-och kommunalvuxenutbildningsnivå. Även här understryks behovet av utbildning i södra ochvästta . Betänkandet om lantmäteriutbildningar i ochLuleå har inte remissbehandlats. Utredaren samrådde dock med alla väsentiigainttessenter inomramen för uttedningsarbetet. De fleste inttessenter stödde utteda- Prop.1992/93:100 rens förslag. Förslaget om kart- och mätaingsutbildningar i nyaskolformer har remitterats till berörda större arbetsgivare, skolor,länsstyrelser, kommuner, fackliga organisationer, yrkesorganisationer m.fl. Ihuvudsak tillstyrks utredarens förslag. Förslaget att det bör kunna bedrivasutbildning på skilda nivåer och med olika inriktaingar får stöd av de flesteremissinstanser. Många understryker behovet av utbildning i framför aUt västraSverige. Flera framhåller tveksamhet till att bedriva utbildning på alltförmånga platser med hänsyn tiU den relativt dyra utmstaing som erfordras och detbegränsade antalet elever. har redan, på regeringens förslag,beslutet om att inrätte en civilingenjörsutbildning inom lantmäteriområdet iLund som komplettering tiU den befintiiga utbildningen i (prop.1991/92:75, bet. 1991/92:UbU20, rskr. 1991/92:282). Utbildningen startadehösten med 30 platser. Inttesset för utbildningen var mycket stort.Högskolan i har börjat uppbyggnad av en civUingenjörsutbildning igeografisk informationsteknik, som en variant på samhällsbyggnadstekniskalinjen. Vad beträffar de utbildningar som behandlas ibetänkandet om kart- och mätningsutbildningar i nya skolformer, kan jagkonstetera att uttedningen med tillhörande remissvar ger en god bild av hurutbildningen kan utformas i fortsättaingen. Det är emellertid, med deprinciper för ansvarsfördelning som råder inom gymnasie- ochhögskoleområdet, inte längre en fråga för regering och riksdag att beslute omvar och hur utbildning på dessa nivåer bör anordnas. Ansvaret ligger i ställetpå skoloma.