prop · GF0375 · 1992-01-01 00:00:00 — Fortbildning m.m. beräknat medel för rektorsutbildningen. Jag har därvid beräknat att staten i huvudsak skall stå för utbildningskostnaderna, medan kommunerna själva står för rese- och inackorderingskostnader liksom för eventuella vikariekostnader etc. För att åstadkomma den nödvändiga flexibiliteten i dimensioneringen anser jag att det härutöver bör vara möjligt för att ta ut en mindre avgift för utbildningen. Jag avser att senare återkomma till regeringen med förslag om den närmare utformningen av utbildningen samt om dispositionen av de medel som staten ställer till förfogande för ändamålet. De medel som beräknats för fortbildning avser självfallet också rektorer. 8 Forskning och forskningsanknytning Skäl för min bedömning: Genom högskolereform utformades ett nytt högskolebegrepp. All postgymnasial utbildning fördes in under en gemensam beteckning, högskolan. All högskoleutbildning skulle vila på vetenskaplig grund. Forskningsanknytning blev därmed en väsentlig kvalitetsaspekt när det gällde den grundläggande högskoleutbildningen och särskilda medel anvisades för detta ändamål. Medlen fördelades till en början av regionsstyrelserna och efter dessas nedläggning av uni-versitets- och högskoleämbetet. Efter en tioårsperiod framstod forskningsanknytningen som helt etablerad inom högskolan. För att underlätta planeringen fördelades därför fr.o.m. /91 de särskilda medlen för forskningsanknytningen till resp. högskoleenhets anslagspost under anslaget Lokala linjer och fristående kurser (prop. 1989/90:100, bil. 10, s. 44f och 292). Ledningen för varje utbildning har liksom tidigare ansvaret för att på olika sätt sörja för att det finns en god forskningsanknytning av den grundläggande högskoleutbildningen. I promemorian och högskolor (Ds 1992:1) - som just nu är ute på remiss - föreslås att för alla lärartjänster inom högskolan, förutom det konstnärliga området, skall krävas doktorsexamen. Om dessa förslag genomförs, innebär detta en avsevärd förändring av förutsättningarna för den del av grundutbildningen som tidigare haft svag vetenskaplig anknytning. En forskarutbildad lärare med egen erfarenhet av vetenskaplig verksamhet bedriver sin undervisning utifrån en vetenskaplig grundval. Den forskarutbildade läraren har också möjlighet att varva undervisning och egen forskning. I och med att fler högskolelärare med anknytning till lärarutbildningarna kommer att bedriva forskning kommer naturligen också forskningen om frågor av betydelse för dessa utbildningar att öka. I den forskningsproposition som regeringen planerar att förelägga kommer frågor om forskning och forskarutbildning att ges en samlad bedömning. Det innebär att också forskning av betydelse för lärarutbildningarna behandlas i det sammanhanget. 9 Högskolan för lärarutbildning i Bakgrund för min bedömning: Lärarutbildningen vid HLS är spridd på ett stort antal lokaler i . Huvuddelen finns på , men även i Blommensberg, på , samt i och finns utbildningslokaler. Betydande delar av utbildningen för grundskollärare och av utbildningen för gymnasielärare bedrivs i . Vissa lokaler är i behov av en genomgripande upprustning för att kunna användas för verksamheten. Det är inte belagt att utrymmen finns för framtida expansion. Den förra regeringen föreslog att HLS skulle flyttas till . ansåg att ställning kunde tas till frågan först när förslagets konsekvenser mer ingående analyserats. Frågan har därefter utretts in-om och remissbehandlats. Jag vill med anledning av beställning av en analys av HLS-frågan informera om det arbete som bedrivits inom departementet. I budgetpropositionen 1989 (1988/89:100 bil. 10, s 230 och 470 f) begärde dåvarande regeringen bemyndigande att lokalisera huvuddelen av verksamheten vid HLS till . Som skäl för lokalise-ringen angavs behovet av en jämnare fördelning av offentlig verksamhet och särskilt högskoleutbildning i . I utbildningsutskottets betänkande (UbU 1989/90:7), som antog, konstaterades att det råder stor enighet om att HLS har en besvärlig lokalsituation. Utskottet pekade vidare på risken för akut lokalbrist om nybörjarplatserna skulle behöva ökas för att tillgodose lärarbehovet . Med anledning av att olika uppfattningar framförts om HLS framtida lokalisering ansåg dock att en mer ingående analys måste göras innan slutlig ställning kan tas i denna fråga. begärde därför en närmare belysning av följande aspekter på lokaliseringsfrågan: - lokaliseringspolitiska, dvs. en bedömning med hänsyn till den in-om-regionala balansen i , - hur dimensioneringen av lärarutbildningarna påverkar lokaliseringen, - hur lokaliseringen påverkar möjligheten att rekrytera tillräckligt många kvalificerade studerande till de olika lärar- och barnpedagogutbildningarna, - möjligheter att dela HLS så att regionala rekryteringsaspekter tillgodoses och den regionala obalansen vad gäller högskoleutbildning i minskas, - vilka effekter samspelet mellan lärarutbildningarnas ämnesteoretiska utbildningsavsnitt och de praktiskt-pedagogiska avsnitten vid HLS har på utbildningarnas organisation och innehåll - i första hand vad gäller kopplingen till i men även till de konstnärliga högskolorna och den blivande . Utredning om lärarutbildningens lokalisering uppdrog åt en särskild sakkunnig att göra den av beställda analysen. Uppdraget har redovisats i rapporten "Högskolan för lärarutbildning i - en analys av lokalisering av högre utbildning i " (Ds 1990:55). Rapporten har remissbehandlats. Huvudståndpunkten i rapporten kan sägas vara att faktorer som rek-rytering, restider och samband med andra högskoleenheter inte har någon större betydelse för lokaliseringen. Det viktiga är, enligt rapporten, att åstadkomma en bra lokallösning med god miljö och tillräckliga expansionsmöjligheter. Närhet till de ämnesteoretiska institutionerna är inte avgörande, eftersom utbildningen ändå är uppdelad mellan ämnesteori och pedagogik. Den in-om- regionala obalansen anses av utredaren kunna göras till den utslagsgivande faktorn vid lokaliseringen. Allmänt kan man bland remissyttrandena urskilja två huvudlinjer. Den ena linjen omfattas av kommuner och vissa statliga myndigheter utanför högskolesektorn. Den innebär att man prioriterar den regionala balansfrågan mycket högt och tillstyrker söderlokaliseringen utan att inlåta sig nämnvärt på utbildningsfrågorna. I många fall ser man det hela som ett led i en allmän högskolesatsning på och förutsätter att även ämnesteori lokaliseras till . Den andra linjen omfattas av högskolemyndigheter samt av personal och studerande. Den innebär att man vill ha en samlad lösning som bl.a. integrerar ämnesteori och pedagogik. Man anser att ett söderalternativ är svårbedömt eller negativt för rekrytering och lärarfortbildning m. m. Universitets- och högskoleämbetet (UHä) förordar i sitt remissyttrande en delad lösning mellan och en enhet på . Skälen för min bedömning: Att en ökad förläggning av högskoleutbildning till skulle innebära en önskvärd åtgärd i riktning mot jämnare balans mellan olika delar i fråga om nära tillgång till högskoleutbildning och utbud av olika typer av arbetsplatser är en allmänt spridd uppfattning. Det ankommer dock på de enskilda högskoleenheterna att avgöra olika utbildningars förläggning i regionen. förslag byggde på förutsättningen att nya lokaler skulle anskaffas med utgångspunkt i befintlig dimensionering av utbildningarna och oförändrad lokalarea. De beräkningar som redovisas i rapporten visar på att det fortsatta planeringsarbetet bör utgå från att handlingsfrihet behövs för framtida eventuella beslut om ytterligare utbyggnad för lärarutbildningar i . Rekryteringsfrågan m.m. God utbildning i gynnsam miljö är alltid attraktiv. Lokaliseringen blir då mindre viktig ur rekryteringssynvinkel för vissa kategorier studerande. Långa resvägar är dock i sig en negativ faktor, som kan vara särskilt kännbar för vissa grupper av studerande. Sammantaget har central lokalisering viktiga fördelar ur rekryteringssynpunkt. En till rekryteringsfrågan angränsande aspekt är En perifer lokalisering skulle kunna påverka möjligheterna negativt att genomföra fortbildning för skolans personal i . Med hänsyn till att en effektiv lärarfortbildning är angelägen bör denna aspekt tillmätas stor betydelse. Samspelet mellan olika utbildningsavsnitt En aspekt som det finns särskild anledning att studera närmare är samspelet mellan grundskollärarlinjens och ämneslärarlinjens ämnesteoretiska avsnitt och praktisk-pedagogiska avsnitt för nuvarande lärarutbildning. Om lärarutbildningen skall kunna utvecklas måste vidare, enligt HLS och i , samverkan mellan de olika avsnitten ökas. För de av mig föreslagna utbildningarna är det också viktigt att den prak-tisk-pedagogiska utbildningen ingår i helheten. Lokaliseringen av lärarutbildningarna till centrala delar underlättar också samarbetet med de konstnärliga högskolorna och den blivande . Samlad eller delad lösning Eftersom jag sätter de utbildningspolitiska aspekterna främst har jag kommit fram till att en samlad lokalisering med nära samband med i har de största fördelarna. Detta bör utgöra en förutsättning för det fortsatta planeringsarbetet. Min avsikt är också att ge ett uppdrag till HLS och i för att få fram underlag och förutsättningar för samarbete mellan dessa båda myndigheter på olika områden - t.ex. om utbildning, lokaler, administration. För att kunna erbjuda en effektiv lärarutbildning med hög kvalitet är det nödvändigt med ändamålsenliga lokaler. En ny samlad lokallösning bör tillgodose behovet av funktionella lokaler i en akademisk miljö och vara så centralt belägen och lättillgänglig från regionens olika delar som möjligt. Den skall vidare vara sådan att sambandet mellan de ämnesteoretiska och de pedagogiska delarna i utbildningen underlättas och stimuleras. även behovet av samarbete med de konstnärliga högskolorna och måste beaktas. Vidare bör det finnas expansionsmöjligheter. Jag vill för information redogöra för mina fortsatta planer beträffande HLS lokalfrågor. Jag avser att initiera ett planeringsarbete som syftar till att, som ett alternativ till upprustning av lokalerna vid Rålambshov, klarlägga förutsättningarna för en omlokalisering av HLS till i första hand området kring . Samarbete mellan HLS och i Jag avser att föreslå regeringen att ge berörda myndigheter i uppdrag att ta fram underlag för framtida samarbete på olika områden. Jag räknar med att det förutom det utbildningsmässiga samarbetet t.ex. vad gäller ämnesstudier, forskning etc. bör vara ändamålsenligt och ekonomiskt fördelaktigt för dessa båda myndigheter att samarbeta om lokaler, administration, bibliotek etc. Jag räknar med att förhållandet mellan myndigheterna kan behöva regleras i ett särskilt avtal. Utredarens förslag: Den dåvarande bostadsministern tillsatte en särskild utredare med uppgift att utreda behovet av utbildning in-om lantmäteriområdet. Mot bakgrund av den rådande bristen på civilingenjörer med lantmäteriutbildning skulle bl.a. möjligheterna prövas att anordna utbildning också vid någon annan högskola än tekniska högskolan i (KTH). Utredningen har överlämnat ett delbetänkande, Lantmäteriutbildningar i och (SOU 1991:96) till statsrådet vid mil-jö- och naturresursdepartementet med förslag om lokalisering av en lantmäterilinje till i med 30 platser fr.o.m. /93. Vidare föreslås att civilingenjörsutbildning med inriktning mot geografisk informationsteknologi inrättas vid högskolan i fr.o.m. /94. Civilingenjörer med lantmäteriutbildning är verksamma inom många områden. Mätning, kartläggning och fastighetsbildning i statlig och regi har traditionellt hört till uppgifterna. är det statliga lantmäteriet den största arbetsgivaren för civilingenjörer från lantmäterilinjen. är emellertid fastighetskontor, fastighetsbolag, värderingskonsulter och stora fastighetsägare de mest expansiva arbetsgivarna. Utredaren konstaterar att det varit brist på civilingenjörer med lantmäteriutbildning . Särskilt stor är bristen i södra och västra vilket hänger samman med att få studenter kommer från dessa regioner. Rekryteringen av studenter till lantmäterilinjen vid KTH i sker huvudsakligen från den östra regionen. Mycket få studenter kommer från de södra och västra regionerna. Enligt utredarens bedömning av arbetsmarknaden finns det på såväl kort som lång sikt ett behov av lantmäteriutbildade civilingenjörer utöver vad nuvarande utbildning kan tillgodose. Bristen bör avhjälpas på annat sätt än genom fler utbildningsplatser i . Utredaren har i samråd med i första hand och i undersökt möjligheterna att etablera lantmäteriutbildning vid någon av dessa enheter. Utredarens slutsatser innebär förslag till ökat antal platser för lantmäteriutbildning. ökningen om 30 platser föreslås förläggas till i fr.o.m. /93. I finns förutsättning att anordna en utbildning som såväl till kvalitet som kvantitet svarar mot användarnas behov. Utbildning och forskning av betydelse för lantmäteriutbildningen finns inom bl.a. juridik och väg- och vattenbyggnadsområdet. Vissa ytterligare forskningsresurser krävs emellertid för etablering av lantmäterilinjen vid i . Utredaren föreslår två nya professurer vid i , en i fastighetsinformationsteknologi och en i fastighetsrätt. Utbildningens inriktning bör svara mot behovet av allmänt lantmäteritekniskt kunnande som finns i regionerna, dvs. den bör omfatta teknik, juridik, ekonomi och planering. även fastighetsmarknadens internationalisering och informationsteknologins användning inom fastighetsområdet bör få en framträdande plats i utbildningen liksom miljöhänsyn vid utnyttjande av mark- och vattenresurserna. Utredaren föreslår även etablering av lantmäteriutbildning till högskolan i . Inom högskolan har man arbetat fram en studieinriktning mot geografisk informationsteknologi (GIS) inom linjen för samhällsbyggnadsteknik. Med hjälp av det nya teknikområdet kan man bl.a. lösa problem med hantering av stora mängder data som gäller geografisk information. Den nya studieinriktningen ersätter geoteknologilinjens inriktning mot prospektering. Professur i geografisk informationsteknologi föreslås inrättas vid högskolan i . Utbildningsplatserna föreslås tillkomma . Remissinstansernas synpunkter: Utredningen har inte remissbehandlats men utredaren har samrått med berörda intressenter och har lämnat en redogörelse för detta i betänkandet. Huvuddelen av intressenterna har tillstyrkt förslagen. KTH och har därutöver i skrivelse till regeringen () lämnat synpunkter på utredarens förslag. KTH överlämnar synpunkter på utredningen från lantmäterisektionen utan något eget ställningstagande. Inom KTH har lantmäteriutbildningens inriktning och dimensione- ring varit förmål för översyn, vilket bl.a. lett till en ökning av antalet nybörjare från 90 till 100 fr.o.m. antagningen till . Skälen för mitt förslag: Jag delar utredarens bedömning av behovet av civilingenjörer med lantmäteriutbildning. Med hänsyn till att behovet och svårigheterna att rekrytera lantmätare är störst i de västra och södra delarna av landet föreslår jag etablering av en lantmäterilinje vid i . Jag beräknar medel för civilingenjörsutbildning in-om lantmäteri vid i motsvarande 30 platser (kr.). Enligt min mening bör resurser för forskning prövas i samband med ställningstaganden inför forskningspropositionen för perioden /94-1995/96. Jag tar inte nu ställning till den föreslagna utbildningen vid högskolan i . Med hänvisning till vad jag anfört hemställer jag att regeringen föreslår att godkänna vad jag anfört om 1. riktlinjer för vilka kompetenskrav som bör ställas på den som skall utöva läraryrket (avsnitt 5.1), 2. inrättandet av en ny allmän utbildningslinje om 40 poäng för utbildning av lärare med inriktning på årskurserna 4-9 i (avsnitt 5.2.2), 3. inrättandet av en ny allmän utbildningslinje om 40 poäng för utbildning av gymnasielärare och avvecklingen av nuvarande ämneslärarlinje om 40 poäng(avsnitt 5.3), 4. inrättandet av en påbyggnadslinje om 20 poäng för lärare för grundläggande utbildning av vuxna och avvecklingen av grundskollärarlinjens variant för utbildning av lärare för grundläggande utbildning av vuxna (avsnitt 5.4), 5. statlig rektorsutbildning (avsnitt 7), 6. lokaliseringen av lantmäterilinjen inom civilingenjörsutbildningen till i (avsnitt 10). Jag hemställer vidare att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag anfört om 7. åtgärder vad gäller specialpedagogisk påbyggnadsutbildning (avsnitt 5.5), 8. barn- och ungdomspedagogiska utbildningar (avsnitt 5.7), 9. fortbildning av lärare (avsnitt 6), 10. högskolan för lärarutbildning i (avsnitt 9). 12 Anslagsfrågor för /93 Fortbildning m.m. 1990/91 Utgift 91 469 549 Reservation 12 807 576* 1991/92 Anslag 178 896 000 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt175 259 000 1992/93 Förslag 81 379 000 * exkl. mervärdeskatt Under anslaget beräknas medel för den verksamhet med personalutbildning för skolväsendets behov som statens skolverk beslutar om. Från anslaget betalas också kostnader för rektorsutbildning. Från anslaget anvisas medel för åtgärder som syftar till att förbättra tillgången på lärare i ungdomsskolan samt medel för utbildning av lärare vid skolor som skall medverka i den skolförlagda delen inom grundskollärarlinjen. Från anslaget bekostas vidare bidrag till lärarorganisationer m.fl. för fortbildningsverksamhet och publikationer, bidrag till skolpersonal för deltagande i internationella kurser och konferenser samt medel för lärarstipendier för individuellt motiverad fortbildning. Inom anslaget disponerar också medel för planering och uppföljning samt information om personalutbildning i skolan. För ändamål som innevarande budgetår bekostas från anslaget beräknar skolverket pris- och löneomräkning med . föreslår att medel till skolledarhögskolan i förs över till högskolans anslag (-). beräknar medelsbehovet för /93 för ändamål som bekostas under anslaget till . i skolan () har i skrivelse hemställt att särskilda medel avsätts under anslagen B 5. Forskning inom skolväsendet och B 6. Fortbildning m.m. för forsk-nings- resp. fortbildningsinsatser till stöd för handikappade elever i skolan. I årets budgetproposition har under detta anslag föreslagits ett preliminärt beräknat belopp om . i avvaktan på denna proposition. Därvid beräknades pris- och löneomräkning med . Med hänsyn till det rationaliseringskrav som enligt budgetdirektiven åligger all statlig verksamhet har anslaget minskats med (1). Vidare beräknades medel för skolledarhögskolan i under anslaget D 13. Lokala och individuella linjer samt fristående kurser (- ). (2) Beträffande inriktningen av fortbildningsinsatserna hänvisas till vad jag anfört under avsnitt 6. Ur detta anslag bör vidare som vissa medel kunna användas för fortbildningsinsatser som omfattar all personal vid de statliga specialskolorna. Jag finner däremot inte anledning att särskilt ange en medelsram för insatser för stöd till handikappade elevers skolgång. Omfattningen av sådana insatser, som kan växla från tid till annan, bör kunna beslutas av efter samråd med . (4) Medlen för särskilda åtgärder under detta anslag som syftar till att förbättra tillgången på lärare bör fr.o.m. nästa budgetår beräknas under anslaget D 11. Utbildning för undervisningsyrken (- ). Vidare bör medlen som använts vid i för viss internationell lärarfortbildning samt språkassistentverksamhet m.m. anvisas under anslaget D 11. Utbildning för undervisningsyrken, anslagsposten i (- . Med hänvisning till vad jag anfört hemställer jag att regeringen föreslår 11. att till Fortbildning m.m. för /93 anvisa ett reservationsanslag på . Utbildning för tekniska yrken 1990/91 Utgift 1 217 258 000 Reservation 59 112 000 1) 1991/92 Anslag 1 480 014 000 1991/92 Anslag exkl. mervärdeskatt1 441 324 000 1992/93 Förslag 1 619 954 000 1) När statsbudgeten för /91 fastställdes hade regeringen inte fattat beslut om vissa merkostnader för löner. Detta anslag avser grundläggande utbildning för tekniska yrken vid de statliga högskoleenheterna inom verksamhetsområde. Under anslaget beräknas medel för allmänna utbildningslinjer och påbyggnadslinjer inom denna utbildningssektor. Under anslaget beräknas vidare medel för försöksverksamhet med ingenjörsutbildning. I årets budgetproposition redovisade jag min avsikt att återkomma till beträffande förslag om en civilingenjörsutbildning inom lantmäteriområdet i . I avvaktan på föreliggande proposition beräknade jag anslaget till Utbildning för tekniska yrken till 1 . Med hänvisning till vad jag tidigare anfört om lantmäteriutbildning (avsnitt 10 sid. 45 ff) beräknar jag medel motsvarande 30 nybörjarplatser för civilingenjörsutbildning inom lantmäteri vid i (+ ). Med ändring av vad jag förelagit i prop. 1991/92:100 bil. 9, s. 105 beräknar jag anslaget till (1 618 454 000 + 1 500 000 =) 1 . Jag hemställer att regeringen föreslår att 12. med ändring av vad som föreslagits i prop. 1991/92:100 bil. 9, s. 105, öka planeringsramarna för /93 i enlighet med vad jag har förordat, 13. till Utbildning för tekniska yrken för /93 anvisa ett reservationsanslag som är högre än vad som beräknats i prop. 1991/92:100 bil. 9, s. 105. 1990/91 Utgift 860 673 000 Reservation 74 083 000 1) 1991/92 Anslag 1 /92 Anslag exkl. mervärdeskatt1 010 652 000 1992/93 Förslag 1 278 667 000 1) När statsbudgetens utfall för /91 fastställdes hade regeringen inte fattat beslut om vissa merkostnader för löner. Detta anslag avser grundläggande utbildning för undervisningsyrken vid de statliga högskoleenheterna. Under anslaget beräknas medel för allmänna utbildningslinjer och påbyggnadslinjer inom denna yrkesutbildningssektor samt för vissa kurser m. m. I tabellen över planeringsramar finns en förteckning över den linjebundna utbildningen. Medel för högskoleutbildning inom sektorn beräknas under anslaget D 14. Bidrag till högskoleutbildning m.m. Anslagsfördelning ------------------------------------------------------------ Högskoleenhet/ 1991/92 Beräknad ändring varav löne- ändamål m.m. 1992/93 och prisom- räkning ------------------------ Föredraganden ------------------------------------------------------------ Högskolan för lärarut- bildning i 159 183 000 + 30 351 000 5 969 000 Konsfackskolan 4 052 000 + 1 206 000 293 000 i 16 157 000 + 1 665 000 640 000 i 1 000 000 + 13 855 000 70 000 58 298 000 + 16 932 000 1 171 000 / 13 788 000 + 1 440 000 526 000 / 22 911 000 + 1 871 00 729 000 / 25 228 000 + 3 819 000 677 000 Högskolan i 30 699 000 + 6 172 000 1 052 000 76 226 000 + 13 391 000 2 592 000 29 646 000 + 3 577 000 1 321 000 106 881 000 + 26 228 000 3 777 000 13 014 000 + 1 191 000 547 000 24 013 000 + 3 654 000 613 000 28 952 000 + 3 471 000 991 000 31 809 000 + 7 828 000 1 092 000 136 790 000 + 47 595 000 5 693 000 3 248 000 + 1 578 000 44 000 39 442 000 + 17 728 000 1 088 000 / 4 622 000 + 1 582 000 135 000 81 467 000 + 17 785 000 2 147 000 39 006 000 + 5 160 000 1 490 000 / 29 423 000 + 2 325 000 1 248 000 Hemspråkslärarutbildning 1 043 000 - 1 043 000 Utbildning av instruktörer för näringsliv och förvaltning 2 146 000 - 2 146 000 Särskilda utbildingsåtgärder för vissa lärare m.m. 24 146 000 - 24 146 000 Till universitets- och hög- skoleämbetets disposition4 355 000 - 4 355 000 Till regeringens disposition 3 107 000 + 69 302 000 1 010 652 000 + 268 015 000 34 104 000 ------------------------------------------------------------ Anslagsframställning jämte komplettering har avgivits av universi-tets- och högskoleämbetet (UHä). UHä:s förslag till ändring av anslagen innebär i korthet följande. ---------------------------------------------------------- ändamål Kostnad /93(tkr.)