prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Verket fuUgör vidare uppgifter enUgt fegen(1971:1081) om bestämning av volym cxh vikt, konsumentkreditfegen (1977:981),konsumentförsäkringslagen (1980:38), prisinformationslagen (1991:601) samtförordrungen (1990:643) om glesbygdsstöd. Verkets organisation m.m. firamgår av förordningen(1990:1179) med instmktion för . leds av en generaldirektör somdessutom är . Generaldirektören är ordförande iKonsumentverkets styrelse. En konsumentteknisk nämnd är knuten tiU verket meduppgift att verka för att bmkarkrav beaktes vid utveckling cxh upphandling avprodukter. Konsumentverketanför i sin förenkfede ansfegsframstäUning för budgeferet 1993/94 bl.a.följande. Verket anser att det inte fiinnits anledning attpå ett mera genom gripande sätt ompröva verksamheten. Motivet är att stetsmaktema inte uttafet invändningar mot den fördjupade ansfegsframställning som verket lämnade . Ett annat skäl har varit att den konsumentpo Utiska verksamheten är föremål för översyn. Verket hänvisar också tiU de särskUcfeskrivelser/rapporter som lämnats tiU regeringen beträffande handUcappområdet, energi området och marknadsövervakningen. skrivelse (C92/263/FOK) redogör för följdema av ett för verkets marknadsbevakning. Kostaadema för marknadsbevakningen av leksaker, personUg skyddsutrustning för privat bmk, textiUer txh hushåUsapparter beräknas per är uppgå tiU sammanteget ca 3,5 nuljoner kronor. Verket gör bedömningen att det inte är möjUgt att göra någon definitiv resurs- och kosttiadsberäkning för marknadsbe- vakningen. På handUcappområdet har ochHandUcappmstimtet gemensamt lämnat försfeg (C92/664/FOK) om hurfimktionshindrades och äldres intressen kan tiUvarafes i samband med attteknikstyrda serviceaiUäggningar införs och används. På energiområdet har Närings- ochteknikutvecklingsverket () Prop. 1992/93:100 och Konsumentverketgemensamt föresfegU att en obUgatorisk energide- BU. 14 klaration förhushåUsapparater skaU införas. En särskUd energideklaration för småhusföreslås ocksä. 3.Kravet på kraftfiilfe insatserför den lokafe konsumentverksamheten firamhåUs. Verket anför att stödet tiUkommunema i deras löpande verksamhet måste upprätthållas. Osäkerheten om denlångsiktiga utvecklingen i kommunerna är fortfarande stor. 4.Under /92startade verket ett försöksprojekt med att uti)budgetrådgivare för att gekommunerna möjUghet att snabbt utveckfe budgetrådgivningen. Erfarenhetema avprojektet är goda och kommunemas efterfrågan beräknas vara hög . 5.Det finns skäl att understrykadet stora behovet av msatser på det konsumentpoUtiska området, inte ininst motbakgmnd av den utveckling av en gemensam europeisk marknad som kräver särskUdatiUsynsinsatser och de ekonomiska svårigheter som mänga hushåU har. Verket börmot denna bakgmnd och med hänsyn tiU den pågående översynen av denkonsumentpoUtiska verksamheten tiUdelas realt oförändrade ansfeg för budgetåret1993/94. Förslaget för /94 är . IenUghet med EES-anpassningen har en rad EG-direktiv förts över tiU svensklagstiftning. Den nya fegstiftningen stäUer krav på ökade tiUsynsinsatser frånKonsumentverkets sida. Verkets tiUsynsansvar utvidgas bl.a. tiU nya områden.Konsumentverket kommer således att bU tillsynsmyndighet för lagar om leksakerssäkerhet, farUga Uvsmedelsimite-tioner, personUg skyddsutmstning för privatbruk, märkning av textUier och hushåUsapparater samt pakettesor. Inte endast EES-anpassningen medför förändringar itiUsynsverksamheten. Nya marknadsförings- och distributionsformer stäUer cxksåkrav på insatser från verkets sicfe. Den gränsöverskridande handeln kanförväntes skapa situationer där konsumenterna behöver hjälp i frågor som gäUermarknadsföring, köpvillkor och reklamationer. För att kunna bemöte ochtiUgodose konsumentemas krav och önskemål kommer det i många feU att krävassamordnade insatser frän tiUsynsmyndigheter i olika länder inom EES-området. De EG-direktiv som överförs tiU svensk rättfömtsätter förändringar inte bara i gäUande svenska bestämmelser utan även iarbets-metcxlema för marknadsbevakningen. I många av EG-direktiven åfeggsmedlemsländema således att vidto aUa nödvändiga åtgärder för att säkerstäUa attreglema följs. har i flera dokument uppmärksammatbehovet av en enhetUg marknadsbevakning som ett led i att garantera produkterssäkerhet och därmed även konsumenternas förtroende för marknaden. Styrelsen förteknisk ackreditering (SWEDAC) har av regeringen fått i uppdrag att uörecfefrågor om marknadsövervakning av produkter. slutsatser som SWEDAC:sutredning bör ge upphov tiU bl.a. i kost- Prop. 1992/93:100 nadshänseende ärännu oklart. Jag bedömer att vissa av de nya tiUsyns- Bil. 14 uppgifter somläggs pä kan finansieras genom omprioriteringar. Mot bakgmndav vad jag nu har anfört cxh med hänvisning tiU utredningen omkonsumentpoUtikens inriktning, finner jag inte skäl att härföresfe att särskUda medel anslås tiU marknadsövervakning pä gmnd av enEES-ansIutning. De hushåUsekonomiska frågoma är fortfarande av storbetydelse. HushåUens ekonomiska situation kommer även i fortsättningen att präglasav förändringar. Den kursändring som genomförs i svensk poUtUc och sombygger på marknadsekonomins gmnder kommer att påverka enskUda hushåU.Avregleringen cxh en ökad konkurrens inom såväl den privato som den offenfligasektom är andra fektorer som påverkar hushåUens situation. Som jag tidigarehar redovisat har fått i uppdrag att bedriva enförsöksverksamhet med budgetrådgivning och skuldsanering. Den lokafe verksamheten är viktig. Denna verksamhetger en bred kontaktyte med konsumentema och möjUghet att snabbt, enkelt ochobyråkratiskt hjälpa och stödja konsumenter i olika situationer. Konsumentverkethar i ett antal rapporter, i enUghet med regeringens uppdrag (C91/676/MA), redovisat hur stödet tiU den lokafe konsumentverksamheten m.m.kan utvecklas. Jag defer verkets bedömning att den lokafe verksamheten måstefe aUt tänkbart stöd. Det är ocksä betydelsefuUt att det lämnas information omde positiva effekterna av verksamheten. Tidskriften och Rön beräknas att /95 bU avgiftsfinansierad. Många av de frågor som jag nu har berört kommer attbehandlas av den konsumentpoUtiska utredningen. I awaktan på resultetet avutredningen föreslår jag att ansfeget tiU i stort sett försupp med oförändrat belopp. En mindre besparing har tegits ut på verksamheten. Jag konsteterar att inte harhaft några invändningar i revisionsberättelsen avseende . Chefen för har tidigare i cfegredovisat ett försfeg om genereU räntebefeggning av stetUga medelsflöden samtpresenterat den mcxleU som bör tiUämpas. kommer fr.o.m. budgetåret1993/94 att tillämpa denna mcxleU. kommer därför att tiUdelasett räntekonto med kredit i och medlen under ansfeget D 1.förs tiU detfe konto. Anslaget för har budgeterats utanhänsyn tUl de tekniska justeringar som måste göras tiU följd av ändringen av nivån på lönekostaadspåfegget, den ändrade finansieringsformen för Stetshälsan, övergången tiU lån i samt de nya principema för budgeteringen av ansfegen. RUctiinjema för dessa förändringar har tidigare denna dag redovisats av chefen för (bifega 1, Stetsbudgeten och särskUda fiågor, avsmtt 2.2). Det belopp som kommer att ställas tiU disposition kommer slutUgt 90 faststäUasenUgt de redovisade riktlinjema och kan därför awika från Prop. 1992/93:100 det nu budgeterade beloppet. JaghemstäUer att regeringen föreslår rikscfegen att tUl för /94anvisa ett ramansfeg på . 1991/92 Utgift 12 831 000 1992/93 Ansfeg 12 489 000 1993/94 Försfeg 13 400 000 () har tiU uppgift att pröva tvister mellan konsumenteroch näringsidkare rörande varor, tjänster och andra nyttigheter somtUIhandahålUts huvudsakUgen för enskilt bruk, s.k. konsumenttvister, samt attge rekommencfetioner om hur tvistema bör lösas. Nämnden skaU dessutom påbegäran av domstol yttra sig i konsument-tvister. Vidare skaU nämnden stödjakommunernas medling i sådana tvister genom bl.a. utbUdning och rådgivning tiUkonsumentvägledare på lokal nivå. skaU cxkså informera konsumenter ochnäringsidkare om nämndens praxis. Nämndens organisation och uppgifter firamgår avförordningen (1988:1583) med instnUction för ochförordningen (1991:194) om försöksverksamhet med gmpptalan vid nämnden. Chef för myndigheten, som har tolv avdelningar, ärnämndens ordförande. har knutits ett råd med uppgift att bisfeordföranden i vUctigare frågor om verksamhetens omfattning och inriktning. Irådet ingår företrädare för konsumenter, näringsidkare cxh kommuner. Nämndensresurser är ansträngda och väntetiderna för parterna är fortfarande länga.Nämndens verksamhet är efterfrågestyrd. Bristande resurser måste mötas medantingen en begränsning av ärendetiUström-ningen eUer en ökning av detfinansieUa utrymmet. Trots knappa ekonomiska resurser har nämnden hittiUs valtatt mte inskränka sm verksamhet på för konsumenterna betydelsefuUa områden. anför i sm förenkfede ansfegsfiamställning /94 bl.a. följande. Mot bakgmnd av regeringens åtgärd atttiUsätte en kommitté för att göra en översyn av den sfetUga konsumentpoUtikenföresfes att verksamhetens inriktning och omfattning tills vidare bliroförändrad. Eftersom nämndens arbete är efterfrågestyrt gör nämnden denreservationen att en pätegUg ökning av antalet anmälcfe tvister under Prop.1992/93:100 perioden kan komma att kräva ett resurstiUskott. Nämndensverksamhet utgör en viktig del av konsumentskyddet. Fömtsättningama förnämndens verksamhet prövas i den översyn av den StetUga konsumentpoUtiken somgörs. Jag anser därför att nämnden bör ges ett ettårigt ramansfeg. En eventueUökning av antalet anmälda tvister får finansieras inom ramen för befintUgtansfeg. Jag konstoterar att inte harhaft några invändningar i revisionsberättelsen avseende . Chefen för har tidigare i cfegredovisat ett försfeg om genereU räntebefeggning av sfetUga medelsflöden samtpresenterat en mcxleU som bör tillämpas. kommer fr.o.m. /94att tiUämpa denna modeU. kommer därför att tiUdelas ett räntekonto medkredit i cxh medlen under ansfeget D 2. förs tiU dette konto. Ansfeget för har budgeterats utan hänsyn tiU detekniska justeringar som mäste göras tiU följd av ändringen av nivån pälönekostaadspälägget, den ändrade finansieringsformen för Sfetshälsan,övergången tiU lån i samt de nya principerna förbudgeteringen av ansfegen. Riktlinjerna för dessa förändringar har tidigaredenna dag redovisats av chefen för (bifega 1, Stetsbudgetenoch särskUda firågor, avsnitt 2.2). Det belopp som kommer att stäUas tiU kommer slutUgt fastställas enUgt de redovisade riktlinjerna ochkan därför awika från det nu budgeterade beloppet. JaghemstäUer att regeringen föreslår att tiU /94 anvisa ett ramansfeg på . 1991/92 Utgift 1 342 000 Reservation 782 000 1992/93 Ansfeg 2 080 000 1993/94 Försfeg 2 100 000 Riksdagensbeslut om UvsmedelspoUtiken (prop. 1989/90:146, bet. 1989/90:JoU25, rskr.1989/90:327), innebar att ett särskUt stöd tiU ideelfe konsumentorganisationerinrättedes. Syftet med stödet är att stimulera och stärka konsumentemasmöjUgheter att utöva inflytande på Uvsmedelskedjans olika led i frågor som rörUvsmedelspoUtiken. KonsumentverkethemstäUer i sin ansfegsfiramstäUning om oförändrat anslag för budgetåret1993/94. Somjag har anfört anser jag att konsumentorganisationerna måste få enstörre pfets i konsumentpoUtiken. Det innebär att fler människor engageras iverksamheten cxh att de som direkt berörs får möjUghet att påverka den. Dettebör gälfe även andra områden än Uvsmedelssektom. Mot den bakgmnden föreslårjag att medel avsätts för stöd tiU såväl sådana ideelfe konsumentorganisationersom firämst är engagerade på det UvsmedelspoUtiska området som organisationermed verksamhet på andra konsumentområden. Medlen skaU ocksä kunna användas föratt i ett initialskede stödja och stimulera uppbyggandet av nya organisationer. JaghemstäUer att regeringen föreslår rikscfegen att tiU Stöd till konsumetUorganisationer /94 anvisa ett reservationsansfeg på . Genom forskningspoUtiska beslut (prop. 1989/90:90,bet. 1989/90:LU22, rskr. 1989/90:331) anvisades 2 mUjoner kronor förkonsumentpoUtisk forskning under /91. Medel har därefteranvisats även för budgetåren 1991/92 och 1992/93. Medlen disponeras avKonsumentverket. Konsumentforskning bedrivs inom ett brett område.Den är bl.a. inrikted på studier av hushåUsekonomi, konsumentteknik,vamdistribu-tion och marknadsrättsUga frågor. Verketmenar att det finns stort behov av en ökad konsumentforskning. Med hänsyn tiUöversynen av det konsumentpoUtiska området föreslår verket inte någon ökning avanslaget . Verket fömtsätter att firågan aktuaUseras i arbetet med denforskningspoUtiska propositionen. IregeringskansUet bereds vissa ftågor om inriktningen av den framtidaforskningspoUtiken. Arbetet bedrivs med sUcte på att en 93 proposition i ämnet skaUföreläggas . I awaktan på att beredningen slutförs föreslår jagatt ansfegen inom Prop. 1992/93:100 området förs upp med oförändrat belopp. JaghemstäUer att regeringen föreslår att, i awaktan på särskUd proposition ominriktningen av den framtida forskningspoUtiken, tUI Konsumentforskning /94 anvisa ett reservationsansfeg på . Bidrag till miljömärkning av produkter 1991/92 UtgUt 2 700 000 1992/93 Ansfeg 3 000 000 1993/94 Försfeg 5 000 000 Ettharmoniserat nordiskt system för mUjömärkning av produkter utfördes underhösten 1989. Den firivUUga mUjömärkningen i , inom ramen för dettasystem, organiseras och drivs av i Sverigeoch leds av MUjömärkiungsstyrelsen. MUjömärkningen skaU på sUct i huvudsak finansierasgenom avgifter och ersättningar från de företeg som får sina prcxlukter mUjömärkte.Verksamheten befinner sig fortfarande i ett uppbyggnadsskede som kräver attmedel tiUhandahåUs över stetsbudgeten. T.o.m. /93 har sammanlagt8,6 mUjoner kronor anslagits. Stetsbidraget är förenat medåterbetalningsskyldighet när verksamheten ger överskott. MUjömärkningsarbetethar hittiUs resulterat i att kriterier har faststäUts för 11 produktgmpper,t.ex. pappersprodukter, textife tvättmedel, båtmotorer samt oljepannor ochbrännare. har ca 150 svanmärkte produkter introducerats på densvenska marknaden. MUjömärkningsstyrelsen beräknar att kriterier förytterUgare 19 produktgmpper kommer att feststäUas under /94. Styrelsen anför att fömtsätbiingen för att en officieUmUjömärkning skaU få hög trovärdighet är att kriteriearbetet prägfes av högkvaUtet och höga mUjökrav. En bred lansering av mUjömärkte produkter krävs föratt konsumentema skaU uppfatte dessa som ett verkUgt altemativ. För att uppnådette krävs större satsning på både kriterieutveckling och marknadsföring änvad som sker . Utgångspunkten för den urspmngUga överenskommelsenmeUan steten och SIS var att mUjömärkningen efter en igångsätttiingsperiod och ett villkorUgt återbetahiingsskyldigt stetsbidrag skuUe vara självbärande.Denna fömtsättning har visat sig oreaUstisk. MUjömärkningsstyrelsenkonsteterar att steten även i fortsätttiingen niåste sfe för huvuddelen avkostiiadema för kriterieutveckUng och informationsverksamhet. För /94 bedömerMUjömärkningsstyrelsen behovet av Prop. 1992/93:100 stetsbidrag för sin verksamhet tiU . I verksamhetsplanen anges att personalenbehöver förstärkas både på handfeggar- och expertsidan. Förstärkningen krävsför att genomföra ökade insatser både i fråga om marknadsföring cxh utvecklingav det nordiska systemet samt för att delte i EG:s expertgmpper. EttinformeUt samarbete med EG:s mUjömärkningsverksamhet har inletts och enöverenskommelse om samarbete på expertnivå mellan EG:s och Nordenskriteriegmpper har träffats. MUjömärkningsstyrelsen firamhåUer att en kraftfuUsvensk mUjömärkningsverksamhet kan innebära att positiva svenska bidragtillförs EG:s arbete på området. SIS och MUjömärkningsstyrelsen föreslår attinitiativ tas tiU förhand-Ungar mom ramen för ett om en så snaransluttung tiU EG:s mUjömärkningssystem som möjUgt. Målsättningen bör vara attSIS mUjömärkning utses tiU s.k. godkännandeorgan ("competent body")inom EG:s mUjömärkningssystem. Debeslut om en frivilUg, enhetUg och positiv mUjömärkning som fattedehösten 1989 har börjat ge resultet. I cfeg finns ett stort antal svanmärkteprcxlukter på marknaden. Syftet med svanmärkningen är att skapa en officieU ochtrovärdig mUjömärkning av produkter. SIS bedömer behovet av medel för /94tiU , en ökning med . Den urspmngUga utgångspunkten varatt verksamheten efter en uppbyggnadspericxl ska bU självbärande. harvisat sig ännu inte kunnat infrias. Främst beror det på att utarbetande avtrovärdiga kriterier har visat sig vara mer kompUcerat och tidskrävande än somurspmngUgen fömtsågs. En enhetUg officieU mUjömärkning är av ett så stortallmänintresse att verksamheten tiUs vidare bör få stetUgt stöd. Jag är därförberedd att engångsvis anslå extra medel för /94 så att msatsemaför marknadsföring och kriteriearbete kan utökas. EG:s förordning, (EEG) nr 880/92, om mUjömärkningkommer att omfattes av förhandlingarna mellan EFTA och EG om ett utvidgatEES-avtal. Jag ser positivt på att ett samarbete meUan EG ochdet nordiska samordningsorganet för mUjömärkning har mietts. Det är vUctigtatt de nordiska erfarenhetema och ståndpunktema på kriterieområdet förs in iEG:s kriteriearbete. Därför bör MUjömärkningsstyrelsen inom ramen för sittanslag avsatte särskUda resurser för ett sådant samarbete. Jag föreslår därför att SIS under budgetåret1993/94 får ett engångs bidrag på för mUjömärkning av produkter. JaghemstäUer att regeringen föreslår rikscfegen att tiU Bidrag till miljömärkning av produkter /94 anvisa ett ansfeg på . 14 E 1. 1991/92 Utgift 5 522 000 1992/93 Ansfeg 5 590 000 1993/94 Försfeg 6 066 000 Stotensungdomsråd har till uppgift att främja fritidsverksamhet och kultureUverksamhet bland bam och ungdomar samt redovisa utvecklingen när det gäUerungdomars villkor i samhäUet. Rådet handfegger frågor om stöd tiUungdomsorganisationer och skaU verka för en samordning av stotUga insatser förungdomar. Rädet skaU också bedriva utrednings- och informationsverksamhet somrör ungdomars vUlkor och föreningsUvets utveckling samt följa resultoten avforskning, utvecklingsarbete och försöksverksamhet som rör ungdomar. uppgifter och organisation m.m.framgår av förordningen (1988:1136) med instmktion för Stetens ungdomsråd. Stotensungdomsråds verksamhet skaU inriktos på att -främja fritids- ochkulturverksamhet, -redovisa ungdomarslevnadsvillkor och utifirån detto föresfe åtgärder inom UngdomspoUtiken, -inom sitt ansvarsområdesamarbeto med kommunerna, -håUa gocfe kontakter med bam-och ungdomsorganisationerna samt nya ungdomsrörelser, -bidra tiU att samordna destotUga insatsema på ungdomsområdet, -följa upp och utvärdera stetUgainsatser för ungdomar. Stetensungdomsråd har i sin årsredovisning (ÅR) i de delar som avserresultetredovisningen redovisat verksamheten i verksamhetsområdena kultur- ochfritidsverksamhet för bam och ungdom, ungdomars uppväxtvillkor, samarbete medkommunema, bam- txh ungdomsorganisationer och nya ungdomsrörelser, samordningav stetUga insatser för ungdomar, utvärdering och uppföljning av stetUgainsatser för ungdomar samt genomförande av ett reformerat bidragssystem.Uppdelningen stämmer överens med de uppdrag som myndigheten fått i regleringsbrev. AUa uppdrag som getts tiU myndigheten harredovisats, men Stetens ungdomsråd påpekar att uppföljningssystemet ännu inteär sådant att insatte resurser kan refeteras tiU prestetioner. Stetensungdomsråd fiamhåUer att ett sådant uppföljningssystem är under utarbetande isamråd med . Av resultetiredovisningen firamgår att Stotensungdomsråd har haft en ökande ärendetiUströmning, bl.a. har antalet ansökningar om särskilt bi drag fördubbfets. Antalet telefonförfrågnmgar har också stigit markant. Genom förbättrade mtiner och vissa rationaUseringar avseende bidrags- 97 7 1992/93. hanteringenhar myndigheten klarat det ökade antalet ansökningar på ett tiUfredsstäUandesätt. Rådets utrednings- cxh informationsenhet har ocksågenomgått en förändring. Kontaktema med massmedfe har ökat cxh pubUkationema omungdomars uppväxtvillkor har fått en större spridning. Ungdomsrådetskunskap har varit efterfrågad av kommunerna och rådet har lyckats bygga upp ettbrett kontaktnät, bl.a. har 70 kommunbesök genomförts. Detta arbete har finansieratsgenom projektmedel, vilket av ungdomsrådet anses som otiUfredsstäUande eftersomdessa uppgifter ses som ett betycfende arbetsområde inom myndigheten. Stetensungdomsråd har bidragit tiU en samordning av stetUga insatser för ungdomargenom att te fram en samfed kunskap om ungdomars viUkor inom olikasamhäUssektorer samt irutierat ett samarbete meUan oUka StetUga myndigheter iform av konkrete projekt. Det rör sig om sju samverkansprojekt med sammanfegttolv andra stetUga myndigheter. Riksrevisionsverketsrevisionsberättelse innehåUer inga invändningar. Stetensungdomsråd har varit föremål för översyn. Utredningen om översyn av stetensmsatser mom bam- cxh ungdomsområdet, den s.k. (C 1991:06) har isitt befenkande (SOU 1992:54) Mer för mindre - nya styrformer för bam- ochUngdomspoUtiken lagt ett förslag om en tydUgare mriktning på uppföljning,utvärdering och erfarenhetsspridning. Isin förenklade anslagsframställning anför Stetens ungdomsråd att verksamhetenbör inriktes på det sätt som föreslagit. Vidare föreslårungdomsrådet att den stetUga administrationen av stödet ur Allmänna arvsfondentiU ungdomsorganisationerna bör föras över tiU myndigheten. Stetens ungdomsrådpekar vidare på behovet av nyinköp av datorer och fesfe tjänster förmyndighetens kommunkontakter. 1992/93:100 BU. Deövergripande mål som gäUer för tt-eårspericxlen 1991/92-1993/94 bör ligga fast. Resurser:Ramanslag 1993/94 Övrigt:SärskUda duektiv med anledning av betänkandet (SOU 1992:54) Mer för mindre -nya styrformer för bam- och ungdomspoUtUcen kommer att utfärdas förmyndigheten. .,.,... . . , BU. Stetensungdomsråds årsredovisnmg visar enhgt mm menmg att verksamheten bedrivseffektivt och att de uppsatte målen har uppnåtts. Stetens ungdomsråd är en Utencxh flexibel myndighet som har kunnat hantera de arbetsuppgifter somförändringama i omvärlden medfört. Jag kan också konstetera att Riksrevisionsverketinte har haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende Stetensungdomsråd. Prövningen har dock begränsats tiU en bedömning av fuUständighetoch dokumentetion. Genom att Stetens ungdomsråd får ett ramansfeg och attmyndigheten mför ett nytt redovismngssystem blir det möjUgt att göra en mertydUg bedömning av kostnadseffektiviteten. Chefen för har tidigare i dagredovisat ett försfeg om genereU räntebeläggning av stetUga medelsflöden samtpresenterat den modeU som bör tillämpas. Stetens ungdomsråd kommer /94 att tillämpa denna mcxIeU. Stetens ungdomsråd kommer därföratt tiUdelas ett räntekonto med kredit i och medlen underanslaget E 1. tiUförs dette konto. Anslaget för Stetens ungdomsråd har budgeteratsutan hänsyn tiU de tekniska justeringar som måste göras tiU följd av ändringenav nivån på lönekostaadspälägget, den ändrade finansieringsformen förStetshälsan, övergången tiU lån i samt de nya principema förbudgeteringen av ansfegen. Riktiinjema för dessa förändringar har tidigare dennacfeg redovisats av chefen för (bUaga I, Stetsbudgeten ochsärskUcfe firågor, avsnitt 2.2). Det belopp som kommer att ställas tiU Stetensungdomsråds disposition kommer slutUgt faststäUas enUgt de redovisaderiktlinjerna txh kan därför awUca från det nu budgeterade beloppet. Stetens ungdomsråds arbete gentemot kommunema harutförts förtjänstfiiUt och jag avser att återkomma tiU regeringenmed förslag om att ge ungdomsrådet ett särskUt uppdrag avseende det arbetet.När det gäUer behovet av nyinvestering i datorer kommer Stetens ungdomsråd atttiUdelas en låneram hos . Hanteringen av stödet ur Allmänna arvsfondenövervägs i samband med beredningen av arvsfondsutrednings betänkande(SOU 1992:120) Allmänna arvsfonden. Sammantegetinnebär min bedömning att de riktlinjer som lades fast i 1991 årsbudgetproposition bör gälfe även för /94. Jag bedömer att myndighetens arbete varitframgångsrikt och att goda förutsättningar finns för att verksamheten skaUkunna bedrivas i nuvarande omfattnmg med de resurser jag beräknat /94.