prop · GF03140 · 1992-01-01 00:00:00 — 1991/92:140 om den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten 1993-1996 Regeringen förelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet för de åtgärder eller ändamål som framgår av föredragandens hemställan. Propositionens huvudsakliga innehåll Propositionen innehåller förslag till villkor och riktlinjer för företagen inom den nuvarande (public service-företagen) under kommande avtalsperiod. Mot bakgrund av att utvecklingen inom radio- och TV-området nu går mycket snabbt i riktning mot större etableringsfrihet och förbättrade valmöjligheter för lyssnare och tittare föreslås att avtalstiden begränsas till . inledas och upphöra . Uppdraget för public service-företagen föreslås vara i huvudsak oförändrat i förhållande till det uppdrag som har gällt under den Det innebär bl.a. att programföretagen skall tillgodose alla publikgrupper med ett mångsidigt programutbud av hög kvalitet. Frekvenstillgången för public service-företagen bör liksom nu möjliggöra två TV-kanaler och fyra radiokanaler. Övriga tillgängliga frekvenser bör förbehållas andra intressenter på radio- och TV-området. Finansieringen av public service-verksamheten föreslås liksom huvudsakligen ske med TV-avgiftsmedel. bör inte få finansiera sin verksamhet med reklam. Medelstilldelningen för avtalsperioden bör följa de riktlinjer som beslöts av (prop. 1990/91:149, KU39, rskr Det innebär att verksamheten skall tillföras ytterligare 150 milj.kr. under vardera av de inledande tre åren. skall gälla ett rationaliseringskrav om 100 milj.kr. Medelstilldelningen bör liksom nu vara värdesäkrad med ett index. Public service-företagen bör även i fortsättningen ha ägare som är fristående från staten. Eftersom vissa av de nuvarande ägarna har aviserat att de inte önskar vara kvar bör det nuvarande ägandet breddas genom att konstnärliga och vetenskapliga akademier samt oberoende kulturella sammanslutningar ges tillfälle att förvärva aktier. Fördelningen mellan olika ägargrupper föreslås vid avtalstidens början vara för näringslivet, för pressen, för folkrörelserna och för akademier m.fl. Gränslinjerna mellan riksdag/regering, styrelser/företagsledningar och programansvariga bör anges klarare än . Grundprincipen bör vara att riksdag och regering bör ange allmänna förutsättningar för uppdrag, organisation och finansiering för hela avtalsperioden. Styrelser och företagsledningar ansvarar för att uppdraget utförs och att detta sker med god hushållning. De programansvariga bör, som , svara för de enskilda programmen. Under den kommande avtalsperioden bör företagens styrelser vara mindre än . bör bestå av nio personer, varav verkställande direktören och två personalrepresentanter är Av de återstående bör fyra ledamöter, inklusive ordföranden, utses av regeringen, medan två utses av bolagsstämman. De ledamöter som regeringen utser bör hämtas från olika sektorer av det svenska samhället, ha stor integritet och sammantaget representera den kunskap och erfarenhet som är relevant för verksamheten. Inför utseendet bör regeringen samråda med ledarna för de i representerade partierna. För att möjligheterna för allmänheten att lämna synpunkter på public service-företagens verksamhet skall förbättras föreslås att ett särskilt publikråd skall inrättas. Public service-företagens organisation bör förenklas genom att moderbolaget upphör. I enlighet med förra årets riksdagsbeslut bör vidare de nuvarande bolagen för lokalradio och riksradio föras samman till ett. Public service-företagen kommer därmed att bestå av de tre självständiga programföretagen , och . Medelstilldelningen för de tre bolagen bör fastställas av vid avtalstidens början och gälla under hela avtalsperioden. årliga me-delsanvisningen föreslås uppgå till ca . för , till . för och till i storleksordningen 200 milj.kr. ropositionens lagförslag 1 Förslag tillLag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt Härigenom föreskrivs att 8 § lagen (1968:430) om mervärdeskatt skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 § Från skatteplikt undantas _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ 13) Radio-koncernens verksamhet för produktion och utsändning av radio- och televisionsprogram, i den mån verksamheten finansieras genom TV-avgiften eller statsanslag,_13) verksamhet hos , eller eller hos helägt dotterbolag till ett eller flera av bolagen för produktion och utsändning av radio- och televisionsprogram, i den mån verksamheten finansieras genom TV-avgiften eller statsanslag, _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ Denna lag träder i kraft . Förslag till Lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 2 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152) skall ha följande lydelse. 2 § Byggnader skall indelas i de byggnadstyper som anges i det följande. _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ Specialbyggnad _ _ _ _ _ _ _ _ _ Med specialbyggnad avses _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ Kommunikationsbyggnad Garage, hangar, lokstall, terminal, stationsbyggnad, expeditionsbyggnad,vänthall, godsmagasin, reparationsverkstad och liknande, om byggnaden används för allmänna kommunikationsändamål. Byggnad som används i postverkets, , statens järnvägars, luftfartsverkets, och dess _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ öreslagen lydelse 2 § Byggnader skall indelas i de byggnadstyper som anges i det följande. _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ Specialbyggnad _ _ _ _ _ _ _ _ _ Med specialbyggnad avses _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ Kommunikationsbyggnad Garage, hangar, lokstall, terminal, stationsbyggnad, expeditionsbyggnad, vänthall, godsmagasin, reparationsverkstad och liknande, om byggnaden används för allmänna kommunikationsändamål. Byggnad som används i postverkets, , statens järnvägars, luftfartsverkets, Svensk Rundradio Aktiebolags, och dess dotterbolags verksamhet. Denna lag träder i kraft . Förslag till Lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 2 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152) skall ha följande lydelse. 2 § Byggnader skall indelas i de byggnadstyper som anges i det följande. _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ Specialbyggnad _ _ _ _ _ _ _ _ _ Med specialbyggnad avses _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ Kommunika-tionsbyggnad Garage, hangar, lokstall, terminal, stationsbyggnad, expeditions-byggnad, vänthall, godsmagasin, reparationsverkstad och liknande, om byggnaden används för allmänna kommunikationsändamål. Byggnad som används i postverkets, , statens järnvägars, luftfartsverkets, Svensk Rundradio Aktiebolags, och dess dotterbolags verksamhet. _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ öreslagen lydelse 2 § Byggnader skall indelas i de byggnadstyper som anges i det följande. _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ Specialbyggnad _ _ _ _ _ _ _ _ _ Med specialbyggnad avses _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ Kommunika-tionsbyggnad Garage, hangar, lokstall, terminal, stationsbyggnad, expeditionsbyggnad, vänthall, godsmagasin, reparationsverkstad och liknande, om byggnaden används för allmänna kommunikationsändamål. Byggnad som används i postverkets, , statens järnvägars, luftfartsverkets, Svensk Rundradio Aktiebolags, , Aktiebolags och Aktiebolags verksamhet. _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ Denna lag träder i kraft . Förslag tillLag om ändring i närradiolagen (1982:459) Härigenom föreskrivs i fråga om närradiolagen (1982:459) dels att 6 § skall upphöra att gälla, dels att 14 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 14 § Sammanslutningen skall på uppmaning av närradionämnden tillställa nämnden sådan inspelning som av-ses i 8 § lagen (1982:460) om ansvarighet för närradio. Om sammanslutningen inte rättar sig efter en sådan uppmaning, kan nämnden förelägga vite._En sammanslutning skall på uppmaning av närradionämnden tillställa nämnden sådan inspelning som avses i 5 kap. 3 § lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden. Om sammanslutningen inte rättar sig efter en sådan uppmaning, får nämnden förelägga vite. Denna lag träder i kraft . Förslag tillLag om ändring i lagen (1983:953) om säkerhetsskydd i Härigenom föreskrivs att 28 § lagen (1983:953) om säkerhetsskydd i skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 28 § Under ordinarie arbetstid för tjänstemän och under andra tider i anslutning till kammar- eller utskottssammanträde eller presskonferens eller partimöte i har följande personer rätt till tillträde: 1. svenska journalister och fotografer mot uppvisande av legitimation som har utfärdats för dem av ett erkänt yrkesförbund eller av ett eget tidningsföretag, 2. utländska journalister och fotografer enligt legitimationsregler som beslutas av , 3. teknisk personal från eller dess dotterföretag om besöket har samband med rundradiosändning,_3. teknisk personal från , , eller om besöket har samband med rundradiosändning,4. , verk och andra statliga myndigheter samt kommittétjänstemän och andra personer som i sin tjänst eller för utförande av uppdrag regelbundet besöker . Denna lag träder i kraft . Förslag tillLag om ändring i lagen (1987:519) om granskning av statliga aktiebolag och stiftelser Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1987:519) om granskning av statliga aktiebolag och stiftelser skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § får granska den verksamhet som bedrivs i följande aktiebolag och stiftelser. Aktiebolag _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ , _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _Aktiebolag _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ , , Aktiebolag _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ Denna lag träder i kraft . Härigenom föreskrivs att 7 och 29 §§ lagen (1989:41) om TV-avgift skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 § TV-avgiften är . Den skall betalas i fyra poster om ._TV-avgiften är . skall betalas i fyra poster om 351 kronor.Varje post avser en avgiftsperiod och skall betalas senast sista vardagen före avgiftsperiodens början. För innehav av TV-mottagare före den första avgiftsperioden skall avgiften betalas med så stort belopp i förhållande till årsavgiften som motsvarar innehavstiden. avrundas nedåt till jämnt antal kronor. 29 § De avgiftsbelopp som bolaget uppbär skall överföras till . Medlen skall placeras på räntebärande räkning där. svarar för förvaltningen av medlen._svarar för förvaltningen av Denna lag träder i kraft . Förslag tillLag om ändring i lagen (1992:72) om koncessionsavgift på televisionens område; Härigenom föreskrivs att 8 § lagen (1992:72) om koncessionsavgift på televisionens område skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 § Koncessionsavgift och ränta betalas till kabelnämnden genom insättning på ett särskilt postgirokonto. Betalning anses ha fullgjorts den dag då den har bokförts på det särskilda postgirokontot. skall överföra mottagna medel till , som genast placerar medlen på räntebärande förvaltar medlen._förvaltar medlen. Denna lag träder i kraft . ulturdepartementet Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , P. , Proposition om den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten 1993-1996 m.m. 1.1 Utgångspunkter Ramarna för Radio-företagens verksamhet anges i radiolagen, avtalen med staten om programverksamheten som i sin tur grundas på riksdagsbeslut samt genom associationsformen (aktiebolag) och ägarstrukturen. Härtill skall läggas de beslut av regering och riksdag som gäller TV-avgiftens storlek samt medelstilldelningen i stort. I det följande ges en kort kronologisk översikt av de viktigaste Enligt beslut startade . Kanalen byggdes successivt ut till resursmässig likställdhet med . De båda kanalerna fick likvärdiga uppdrag och en stimulerande tävlan skulle råda mellan kanalerna. Båda skulle ha egna nyhetsredaktioner. Distriktsverksamheten i både radio och TV skulle byggas ut - minst en fjärdedel av riksutbudet skulle produceras 1.3 1977: Lokalradion startar beslut innebar en successiv utbyggnad av lokalradiosändningar med länsvis täckning.Verksamheten samlades i , ett särskilt dotterbolag till . .4 1978: omvandlas till en koncern; Utbildningsradion bildas resulterade ett mångårigt utredningsarbete om utbildningsverksamhet genom radio och TV () i beslut om ett nytt bolag, . Detta bolag tog över kommitténs projektverksamhet samt delar av Utbildningsradion blev ett dotterbolag till . föreslogs i en annan proposition en långtgående Beslutet innebar att verksamheten organiserades i en koncern med ett moderbolag () och fyra programbolag/dotterbolag ( , , och ). Vissa modifieringar gjordes av modell för De kulturpolitiska målen fördes in i riktlinjerna. Distriktsverksamheten inom Riksradion och i än högre grad skulle byggas ut ytterligare. skulle omfatta hela landet. En ordning med automatisk kompensation för kostnadsökningar genom ett särskilt index infördes. 1.5 1986: Modifiering av koncernmodellen Besluten med anledning av proposition innebar modifieringar av koncernmodell. Moderbolaget erhöll förstärkta styrbefogenheter på vissa områden. En rad avregleringar infördes. fick exempelvis ansvaret för På andra områden fick moderbolag och/eller programbolag initiera utredningar om förändringar som ansågs påkallade. kanaler modifierades i riktning mot en distriktsbaserad kanal (Sverigekanalen, ) och en kanal baserad på resurserna i (Kanal ). 1.6 1991: Reklam tillåts i en tredje TV-kanal vid sidan av En marksänd reklamfinansierad TV-kanal vid sidan av fick etableras. Regeringen gav riktlinjer för Radio inför den kommande avtalsperioden, vilka innebär att moderbolagets ställning begränsas och att Riksradion och Lokalradion slås samman till ett ljudradioföretag. Riksradion och Lokalradion fick i stort sett samma personsammansättning för att underlätta den förestående organisationsförändringen. trädde en ny särskild grundlag till skydd för yttrandefriheten i kraft, yttrandefrihetsgrundlagen. Den reglerar skyddet för yttrandefriheten i radio, TV, filmer, videogram och Den bygger på samma principer som tryckfrihetsförordningen, vilket bl. a. innebär att principerna om censurförbud och etableringsfrihet gäller för hela massmedieområdet liksom tryckfrihetsförordningens principer om ensamansvar och källskydd, begränsning av möjligheterna till kriminalisering samt särskild rättegångsordning med tillgång till jury. frekvensutrymmet inte är obegränsat gäller principerna om etableringsfrihet dock inte för etersänd radio och TV. De principer som grundlagfästs i yttrandefrihetsgrundlagen har dock till stora delar gällt även tidigare för Radio-koncernens verksamhet. I yttrandefrihetsgrundlagen finns regler om utgivare, yttrandefrihetsbrott och regler om ansvar etc. Den kompletteras av lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden. Liksom tidigare gäller att det för varje program skall finnas en ansvarig utgivare som i princip är ensam ansvarig för eventuella yttrandefrihetsbrott i programmet. Han är också jämte programföretaget skadeståndsskyldig men endast i de fall framställningen i ett program innefattar ett yttrandefrihetsbrott. 2.2 Radiolagen Enligt radiolagen (1966:755) krävs tillstånd av regeringen för att sända ljudradio och TV-program (enligt radiolagens terminologi är båda radioprogram) till allmänheten i markbundna sändningar (5 § första stycket). Sådant tillstånd ges . Programföretaget (dvs. det företag som har tillstånd enligt 5 §) avgör ensamt vad som skall förekomma i en sändning. Vissa bestämmelser gäller för hur verksamheten skall bedrivas. Bl.a. skall sändningsrätten utövas opartiskt och sakligt och det skall vid utövandet av den beaktas att en vidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihet skall råda i ljudradion och televisionen. Vidare gäller att programverksamheten som helhet skall präglas av det demokratiska statsskickets grundidéer samt principen om alla människors lika värde och den enskilda människans frihet och värdighet (den s.k. demokratibestämmelsen). Programföretaget får inte i programverksamheten mot vederlag eller annars på ett otillbörligt sätt gynna ett kommersiellt intresse. Regeringen får i avtal med programföretaget bestämma om ytterligare villkor och skyldigheter för programföretaget inom vissa uppräknade områden. Exempelvis kan i avtalet bestämmas om skyldighet för företaget att inte sända reklam etc. särskilda regler om annonsers placering, utformning etc. i de fall sådan skyldighet inte föreskrivits i avtalet. övervakar genom granskning i efterhand att den rätt företaget har på grund av sitt tillstånd utövas i enlighet med radiolagen och avtalet mellan regeringen och företaget. Myndighet eller annat allmänt organ får inte i förväg granska eller föreskriva förhandsgranskning av radioprogram och inte heller förbjuda en sändning på grund av dess innehåll. En motsvarande regel finns i yttrandefrihetsgrundlagen. Radiolagen innehåller vidare bestämmelser om radionämndens storlek och sammansättning. 2.3 TV-avgiftslagen Enligt lagen (1989:41) om TV-avgift skall den som innehar en TV-mottagare betala TV-avgift för mottagaren till Radiotjänst i . I lagen finns bestämmelser om avgiftens storlek, undantag från avgiftsskyldigheten etc. Avgiftsbeloppen överförs till ett särskilt konto hos , det s.k. rundradiokontot. Moderbolaget, , svarar för förvaltningen av medlen. Medlen används för Radio-koncernens och radionämndens verksamheter samt den verksamhet som bedrivs av sektorn Rundradio inom Radio för Radio-koncernens räkning. 3 Avtalen mellan staten och Radio-företagen Enligt radiolagen skall det mellan varje programföretag och staten träffas avtal som närmare reglerar hur företagets sändningsrätt gäller avtal dels mellan staten och det icke sändande moderbolaget, dels mellan staten å ena sidan och å den andra vart och ett av programföretagen , Regeringen har ingått avtal med moderbolaget och programföretagen inom koncernen om deras verksamhet under Dessa avtal skall enligt riksdagsbeslut (prop. 1990/91:149, KU39, rskr. 379) förlängas till . Slutligen finns det ett avtal med Radiotjänst i som trädde i kraft och gäller tills vidare samt ett avtal med moderbolaget om det finansiella samordningsansvaret för rundradiorörelsen och ett avtal om verksamheten i krig och vid krigsfara. De sistnämnda avtalen gäller tills vidare respektive som huvudavtalet med moderbolaget. Avtalet mellan staten och moderbolaget föreskriver att moderbolaget skall svara för att koncernens rundradioverksamhet kan bedrivas självständigt i förhållande till staten, olika intresseorganisationer och andra maktgrupper i samhället. Moderbolaget skall till staten inge anslagsframställning för hela koncernen för det närmast följande budgetåret. Moderbolaget skall fördela av staten tilldelade medel mellan företagen inom koncernen. Bolaget svarar för att koncernen som helhet bedriver och utvecklar verksamheten rationellt och iakttar god hushållning med tillgängliga medel. Detta ansvar innebär bl.a. att bolaget skall - göra bedömningar av medieutvecklingen, - svara för att den långsiktiga planeringen inom koncernen samordnas och bedrivs från gemensamma utgångspunkter, - besluta om system och riktlinjer för redovisning av resurs- och medelsanvändning, - löpande granska programföretagens medelsanvändning och förvaltning, - göra analyser av koncernens samlade ekonomi, - samordna koncernens verksamhet i fråga om finansiering och placering av medel, - tillse att större investeringar föregås av samråd mellan koncernens bolag och planeras så att möjligheterna till gemensamt utnyttjande tas till vara, - tillse att möjligheter till samordning mellan programföretagen tas till vara i fråga om servicefunktioner, tekniska funktioner och lokaler, - besluta om en för koncernen gemensam personalpolitik och om kollektivavtal beträffande löner och anställningsvillkor för koncernens personal, - besluta om koncernens representation i arbetsgivarorganisationer samt om ställningstaganden i principiellt eller ekonomiskt viktiga frågor inom dessa, - besluta om huvudavtal med rättighetshavarorganisationer i de fall avtalen direkt eller indirekt berör verksamheten i mer än ett bolag, samt - samordna koncernens kontakter med i frågor som direkt eller indirekt berör mer än ett bolag. Avtalen mellan staten och programbolagen upptar i första hand bestämmelser om programverksamheten. Riksradio och skall enligt sina respektive avtal bedriva programverksamheten med beaktande av respektive mediums centrala ställning i samhället, dess betydelse för den fria åsiktsbildningen och kulturens utveckling. Programmen skall enligt avtalen ge kunskaper och upplevelser, förmedla erfarenheter samt skänka god underhållning. De skall utformas så att de genom kvalitet, tillgänglighet och mångsidighet i skälig omfattning tillgodoser skiftande behov och intressen hos Även mindre gruppers intressen skall i görlig mån tillgodoses. Programutbudet skall som helhet präglas av folkbildningsambitioner. Det skall som helhet utformas så att utrymme ges åt en mångfald av olika åsikter och meningsriktningar och så att det tar hänsyn till olika förutsättningar hos befolkningen. Ett mångsidigt utbud av program på svenska språket med svenska artister och verk av svenska upphovsmän skall i betydande omfattning tillhandahållas. Dessa allmänna föreskrifter preciseras sedan i avtalen. Programföretagen skall meddela nyheter samt kommentera och belysa händelser och skeenden, stimulera till debatt kring viktigare samhälls- och kulturfrågor, granska myndigheter, organisationer och företag som har inflytande på beslut som rör medborgarna samt spegla verksamheten inom sådana organ och inom andra sammanslutningar och föreningar. Företagen skall också främja konstnärlig och kulturell förnyelse samt bedriva skapande verksamhet med konstnärliga uttrycksformer, bevaka och granska händelser och utveckling på kulturlivets olika områden, i skälig omfattning tillgodose olika intressen i fråga om bl.a. religion, kultur och vetenskap, ta särskild hänsyn till språkliga och etniska minoriteter samt ta särskild hänsyn till olika grupper av Företagen får inte mot vederlag medge kommersiell reklam i program eller programinslag. Programföretagen skall beriktiga felaktig sakuppgift när det är påkallat. Avtalet mellan staten och Lokalradio föreskriver att lokalradion skall sända ljudradioprogram i lokala sändningar. Programverksamheten skall ha en lokal inriktning. När det gäller programmens inriktning anges i huvudsak samma föreskrifter som för riksradion och televisionen. Enligt avtalet mellan staten och skall Utbildningsradion sända ljudradio- och TV-program i rikssändningar samt i regionala och lokala sändningar. Utbildningsradion skall, liksom , också sända text-TV. med beaktande av utbildningsradions särskilda uppgifter inom utbildningsområdet utformas så att de genom kvalitet, tillgänglighet och mångsidighet i skälig omfattning tillgodoser olika utbildningsbehov och intressen hos landets befolkning. Även Utbildningsradion skall i sin programverksamhet ta särskild hänsyn till olika grupper av handikappade samt till språkliga och etniska minoriteter. Avtalen innehåller bestämmelser om förfarandet vid tvister om avtalens tolkning, vid brott mot avtalen samt när avtalen upphör att gälla. Avtalet mellan staten och Radiotjänst i föreskriver att Radiotjänst har till uppgift att uppbära TV-avgifter och bedriva avgiftskontroll fr.o.m. . 4 organisation i moderbolaget och de fyra programföretagen består av vardera femton ledamöter.