prop · GG03159 · 1992-12-31 00:00:00 — * Regeringen bör återkomma med förslag ommedelsanvisning för /94 i senare sammanhang. StatsrådetAsk kommer senare att redovisa vissa ytterligare reform- Prop. 1992/93:159förslag, som främst syftar till att förbättra tillgången på tolkar för döva BUaga 1 och dövblinda m.fl. Den sammanlagda kostnaden för reformförslagenberäknas uppgå till ca I . 1regeringens förslag om den kommunala ekonomin (prop. 1991/92:150 del II) uttalades att kommuner och landsting inte bör åläggas nya uppgifterutan att de får möjlighet att finansiera dessa på annat sätt än genomhöjda skatter. Om statsmakteraa fattar beslut som gör att den kommunalaverksamheten kan bedrivas billigare bör statsmakteraa enligt samma principminska de statliga bidragen. Enligt min mening bör denna s.k.finansieringsprincip tillämpas i fråga om de nu aktuella reformförslagen.Innebörden av detta är att en ekonomisk reglering gentemot kommuner ochlandsting bör göras enligt följande. Närdet gäller kommunsektora innebär mina förslag om personlig assistans attkommuneraa befrias från uppgifter motsvarande I . Genomövriga delar av reformen åläggs dock kommuneraa vissa nya skyldigheter, vilkajag har kostnadsberäknat till . Sammanfattningsvis avlastaskommuneraa därmed verksamhet motsvarande I fr.o.m.år 1994. Regeringen avser att återkomma senare med förslag till reglering avdetta belopp. Landstingenåläggs genom reformförslagen nya skyldigheter som motsvarar 215 miljonerkronor. Beloppet bör, i enlighet med finansieringsprincipen, regleras gentemotlandstingen. Denöverföring av omsorgsverksamheten från landstingen till kommunema som jagföreslagit i det föregående föratsätts regleras genom skatteväxling eller -övergångsvis - bidrag från landstingen till kommunerna. Deav mig föreslagna stimulansbidragen till habilitering och rehabilitering samthjälpmedelsverksamheten bör, som jag tidigare framhållit, fördelas i särskildordning. Jag skall strax återkomma till detta. Som jag tidigareframhållit är det förenat med vissa svårigheter att nu bedöma kostnadema förhandikappreformen, bl.a. beroende på den osäkerhet som finns beträffandeomfattningen av personkretsen för LSS. Med hänsyn till delta bör en särskilduppföljning göras när det gäller de ekonomiska konsekvensema av reformen. Motbakgmnd av omfattningen av reformen personlig assistans firms det enligt minuppfattning anledning att särskilt uppmärksamma den stödformen vid en kostnadsuppföljning.I det sammanhanget ges möjligheter att överväga ett eventuellt behov avförändringar inom systemet med hänsyn till kostnadsutvecklingen. 11 1992/93. 1 samL Nr 159 Jag bedömer attuppföljningen bör göras . Det är natur- Prop. 1992/93:159 ligtatt åläggs ansvaret för denna kostnadsuppföljning. Bilaga IUppföljningen bör göras i samverkan med (), och samt med andra berörda organ. Äveni övriga delar är det angeläget att handikappreformen noga följs upp ochutvärderas. Jag vill här i punktform ge några exempel på frågor som jag bedömeratt det kan finnas särskild anledning att uppmärksamma och försöka besvara ien samlad uppföljning och utvärdering: -Hur utvecklas tillämpningen avLSS när det gäller att bedöma vilka som ingår i lagens personkrets? -1 vilken utsträckning innebärassistansreformen att svårt funktionshindrade tillförsäkras valfrihet ochsjälvbestämmande? Vilka konsekvenser får assistansreformen för andranäraliggande stödinsatser? -Hur utvecklas samverkan mellankommuner och landsting samt andra berörda myndigheter och organisationer som enföljd av den nya lagen? -Vilka effekter får LSS när detgäller servicenivåer för funktionshindrade personer som inte omfattas av dennya lagen? -Hur fullföljs överföringen avde nuvarande särskilda omsorgema för personer med utvecklingsstöraing m.fl.till kommuneraa? -Vilka effekter får deföreslagna åtgärderaa beträffande habilitering, rehabilitering och hjälpmedelför funktionshindrades möjligheter att få del av dessa verksamheter? -1 vilken utsträckning kanuppsatta mål i fråga om uppbyggnad av landstingens tolktjänst fullföljas? Idetta sammanhang bör givetvis även effektema av de föreslagna särskildastimulansbidragen noga följas och utvärderas. Detär naturligt att ges huvudansvaret även för denna del avuppföljningen och utvärderingen. Även i dessa delar bör självfallet samverkanske med berörda myndigheter och organisationer. Mot bakgrand av den föreslagnamodellen för personlig assistans är självfallet RFV viktigt i sammanhanget.Jag avser att senare återkomma till regeringen med ett förslag om uppdrag tillSocialstyrelsen på denna punkt. Somframgått finns det anledning att anta att uppföljnings- och utvärderingsinsatsernatill följd av handikappreformen kommer att bli omfattande. För att skapaföratsättningar för en kvalitativt sett god uppföljning och utvärdering börsärskilda medel anvisas för ändamålet. Jag bedömer att per årunder en treårsperiod bör anvisas för ändamålet. Jagredovisar i det följande mina förslag när det gäller de anslagsmässigakonsekvenserna av handikappreformen. Frånanslaget bekostas statsbidrag till kostnadema för föräldrapenning, tillfälligföräldrapenning och havandeskapspenning. Regeringen har i budgetpropositionen(prop. 1992/93:100 bil. 6) föreslagit att 2 anvisas /94 såsom bidrag till föräldraförsäkringen. Jaghar i det föregående (avsnitt 9) lagt fram förslag om ändringar inomföräldraförsäkringen, som syftar till att förbäUra det ekonomiska stödet tillföräldrar med funktionshindrade bam. Den sammanlagda kostnaden för reformeraa ifråga beräknas för helår till . Med hänsyn lill attkostnaderaa för föräldraförsäkringen till finansieras genom statsbidragoch till genom lagstadgade socialavgifter, bör för /94under detta anslag anvisas (kostnaden för halvår) utövervad som föreslagits i budgetpropositionen. Omsorg om äldre och handikappade Jaghar i det föregående (avsnitt 11) redovisat mina bedömningar när det gällerkostnaden för statlig assistansersättning. Som framgått utgår mina beräkningarfrån att omkring 7 000 personer kommer att kunna erhålla assistansersättningen.Kostnaden för den statliga assistansersättningen beräknar jag för helår uppgåtill . Eftersom assistansersättningen föreslås börjagälla bör för /94 ett nytt anslag. Kostnaderför statlig assistansersättning, föras upp på statsbudgeten under femtehuvudtiteln, littera E. Jag beräknar under detta anslag. Jaghar lidigare länmat förslag till särskilda tidsbegränsade statliga stimulansbidragför utvecklingsinsatser inom habiliteringen och rehabiliteringen samt inomhjälpmedelsområdet. Som framgått bör ett stimulansbidrag om 425 miljonerkronor utges fr.o.m. för att påskynda utvecklingeninom habiliterings- och rehabiliteringsområdet. Bidraget bör lämnas under fyraår, vilket innebär att sammanlagt I bör anvisas. Avbeloppet bör fördelas efter generella principer, pågrandval av antalet invånare i resp. landstingsområde. ansökan för att stimuleratill specifika utvecklingsinsatser inom habilite- Prop. 1992/93:159 rings-och rehabiliteringsområdet på främst regional- och riksnivå. Från Bilaga Idenna del av stimulansbidraget bör, somjag nämnt, även utvecklingsinsatser försmå och mindre kända handikappgrapper finansieras. Stimulansbidragen börfördelas av efter ansökan. Stimulansbidragettill hjälpmedelsverksamheten bör uppgå till och utgesfr.o.m. Avsikten är att sammanlagt 100 miljoner kronorskall anvisas för ändamålet . Stimulansbidraget bör fördelas avHandikappinstitutet till anordnaren av en viss verksainhet. Jaghar vidare redovisat mina bedömningar när det gäller tillkommande kostnaderför landstingen till följd av LSS (rådgivning och annat personligt stöd) ochdet utökade ansvaret för tolktjänst. Räknat på helår uppskattar jag kostnaderaaför nämnda verksamheter till resp. . 1enlighet med den finansieringsprincip som gäller bör staten svara förfinansieringen av dessa kostnader. Medelför nu nämnda verksamheter bör under femte huvudtiteln anvisas under ett nyttanslag, benämnt Vissa statsbidrag inom handikappområdet. Medlen bör anvisasunder olika anslagsposter enligt följande. Bidragtill landstingen för vissa handikappinsatser. Bidraget om fattar följande delposter: -Stimulansbidrag tillhabilitering/rehabilitering, den generella delen (förhelår). -Tillkommande kostnad förrådgivning och annat stöd (för helår). - Kostnaderför utbyggd tolktjänst (för helår). Medlen bör fördelas till landstingen efter antalet invånare i resp. landstingsområde.För /94 bör (beräknat för halvår) anvisasunder anslagsposten. 2.Bidrag till specifikautvecklingsinsatser inom habiliterings- och rehabiliteringsområdet inkl. bidragtill utvecklat stöd till små och mindre kända handikappgrapper (125 miljonerkronor för helår). Medlen bör fördelas efter ansökan till huvudmäimen förverksamheten. För /94 bör (beräknat förhalvår) anvisas under anslagsposten. 3.Bidrag till utvecklingsinsatserinom hjälpmedelsområdet (för helår). Medlen bör fördelasefter ansökan till huvudmannen för verksamheten. För /94 bör12,(beräknat för halvår) anvisas under anslagsposten. Sammantagetbör under anslaget anvisas för /94. G.Myndigheter under Prop. Regeringenhar i budgetpropositionen (prop. 1992/93:100 bil. 6) föreslagit att skall anvisas under detta anslag. Somframgått av det föregående bör de allmänna försäkringskassoma vara huvudmän förden statliga assistansersättningen och tillsynsmyndighetför verksamheten. För vissa informationsinsatser och andra insatser ianslutning till genomförandet av assistansreformen beräknarjag ett tillfälligtmedelsbehov på . Till anslaget bör motdenna bakgrand anvisas utöver vad som föreslagits ibudgetpropositionen. Regeringenhar i budgetpropositionen föreslagit att anslaget G 2. Allmännaförsäkringskassor skall tillföras särskilda medel för att täcka ökadeadministrativa kostnader för försäkringskassoraa till följd av olikareformförslag. Regeringen har i detta sammanhang bl.a. beaktat deadministrativa konsekvenseraa av assistansreformen liksom av de föreslagnaförbättringaraa inom föräldraförsäkringen. Regeringenhar i budgetpropositionen föreslagit att skall anvisas underdetta anslag. Jaghar tidigare lämnat flera förslag som syftar till att förbättra samhällsstödettill personer som ingår i små och mindre kända handikappgrapper. Jag hardärvid föreslagit att skall ges ansvaret för särskildauppföljnings- och informationsinsatser när det gäller små och mindre kändahandikappgrapper. En viktig uppgift i detta sammanhang är, som jag påpekat,att bygga upp och administrera en särskild kunskapsbank inom området. Jagberäknar det tillkommande medelsbehovet för med anledning avdessa nya åtaganden till . För /94 bör 4miljoner kronor anvisas för ändamålet. Somjagframhållit är det av stor betydelse att handikappreformen blir föremål för enfortlöpande uppföljning och utvärdering. Jag har i det föregående pekat påolika aspekter av reformen som enligt min mening bör följas upp och utvärderas.För att skapa föratsättningar för en kvalitativt sett god uppföljning ochutvärdering bör anvisas särskilda medel - perår - för insatser på området. För /94 bör1,anvisas för uppföljnings- och utvärderingsinsatser. Medhänvisning till vad jag nu har sagt bör under anslaget G 3. 5,5miljoner kronor anvisas utöver vad som föreslagits i budgetpropositionen. 13 Upprättade lagförslag Prop. BilagaI I enlighet med vad jag nu anfört har mom upprättatsförslag till 1. lagom stöd och service till vissa funktionshindrade, 2.lag om införande av lagen omstöd och service till vissa funktionshindrade, 3.lag om assistansersättning, 4. lag om ändring 5. lag om ändring 6. lag om ändring 7. lag om ändring 8. lag om ändring 9. lag om ändring 10. lag om ändring 11. lag om ändring 12. lag om ändring om allmänna förvaltn socialtjänstlagen(1980:620), hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), lagen (1962:381) om allmän försäkring, sekretesslagen (1980:100), kommunalskattelagen (1928:370),, lagen(1964:143) om bidragsförskoU, stadgan (1970:88) om enskilda vårdhem m.m., lagen(1992:1529) om ändring i lagen (1971:289) ingsdomstolar, 13.lag om ändring i lagen(1978:410) om rätt till ledighet för vård av bam, m.m., 14.lag om ändring i lagen(1988:1419) om försöksverksamhet inom , hälso- och sjukvårdenssamt omsorgsverksamhetens område 15.lag om ändring iutlänningslagen (1989:529), 16.lag om ändring i lagen(1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård. Förslagenunder 5, 11, 14 och 16 har upprättats i samråd med statsrådet . Förslagetunder 7 har upprättats i samråd med statsrådet . Förslagetunder 8 har upprättats i samråd med statsrådet . Förslagenunder 9 och 12 har upprättats i samråd med statsrådet . Förslagetunder 13 har upprättats i samråd med statsrådet . Förslagetunder 15 har upprättats i samråd med statsrådet . Förslagen1 - 7 har granskats av Lagrådet. Förslagen8, 9, 11 - 13, 15 och 16 gäller lagstiftning som faller inom Lagrådetsgranskningsområde men är av sådan beskaffenhet att lagrådets hörande skullesakna betydelse. 14 Specialmotivering Prop. 14.1 Förslaget till lag om stöd och service till vissafunktionshindrade 1bestämmelsen anges att lagen handlar om insatser för särskilt stöd och särskildservice åt personer som ingår i den personkrets som närmare beskrivs i trepunkter. Förstaoch andra punkteraa avser att täcka in samma personkrets som ingår i den nugällande lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstördam.fl. (omsorgslagen). Den bygger på medicinska diagnoser. Dessa grapper bör,på grand av sina utsatta situationer och sina svårigheter att tillvarata sinaintressen, tillhöra lagens personkrets utan att kriteriema enligt punkt 3behöver prövas i varje enskilt fall. Även lindrigt utvecklingsstörda kan haomfattande funktionshinder. Behovet av insatser enligt lagen prövas dock enligt7 §. Tredje punkten, som bygger på vilka svårigheter i livsföringen ochstödbehov som den enskilde har, är en utökning av personkretsen i förhållandetill omsorgslagen. I första puiUcten anges att personer med utvecklingsstöming, autismeller autismliknande tillstånd omfattas av lagens bestämmelser. 1 omsorgslagentalas i stället om psykisk utvecklingsstörning och bamdomspsykos. IvanUgt språkbrak används numera "utvecklingsstörd" i stället för"psykiskt utvecklingsstörd". Med anledning därav har"psykiskt" tagits bort i den föreslagna lagtexten. Någon skillnad isak är inte avsedd. Med utvecklingstöraing avses, enligt special motiveringentill omsorgslagen, en intellektuell funktionsnedsättning som beroende på gradoch miljö utgör ett handikapp. Den sammanhänger med en under individensutvecklingsperiod inträffad brist eller skada som i många fall är så betydandeatt personen behöver stöd och hjälp i sin livsföring genom olika insatser föratt kunna delta i samhällslivet. Med utvecklingsperioden avses i allmänhetåren . Orsaken till bristen eller skadan saknar betydelse. Vidbedömningen av den intellektuella förmågan skall psykologiska, sociala ochpedagogiska faktorer vägas samman. Autismär ett modernare ord för baradomspsykos, dock något snävare. Därför har tillautism lagts autismliknande tillstånd. Inte heller här är någon skillnad i sakavsedd. Med autism och autismliknande tUlstånd avses sådana djupgåendestöraingar i fråga om social förmåga, kommunikation och beteende som medförallvarligt funktionshinder i fråga om psykosocial och/eller pedagogiskanpassning. Störaingaraa debuterar under baradomen, oftast men inte alltid före3 års ålder, och ger allvarliga psykiska funktionshinder underhela livet. Andra punkten beskriver vilka personer som erhållit ettbegåvningshandikapp i vuxen ålder som omfattas av lagen. Det är fråga ompersoner som efter utvecklingsåren har fått en hjämskada och tillföljd härav ett betydande och bestående begåvningsmässigt funk- Prop.1992/93:159 tionshinder. Med begåvningsmässigt funktionshinder avses detsammaBilaga 1 som begåvningshandikapp i omsorgslagen. Det nya uttrycket har valtsefter påpekade av Lagrådet. Lagrådet framhöll att det uttrycket är merföljdriktigt med hänsyn till att det i övrigt i lagförslagen, i enlighet medden miljörelaterade handikappsynen, talas om funktionshinder i stället förhandikapp när man syftar på en egenskap hos den enskilde. Utlösande faktorerskall vara sjukdomar av kroppslig art - tumörer, hjämblöd-ningar,inflammationer osv. - eller skador som har föranletts av yttre våld, t.ex.trafikskador. Däremot avses inte personer med olika psykiskasjukdomstillstånd, som också kan medföra begåvningshandikapp, t.ex. demenser,och inte heller personer med sjukdomar som är en följd av missbrak avberoendeframkallande medel. Dessa personer kan endast omfattas av lagen om deuppfyller kriteriema i tredje punkten. 1 tredje punkten har en vidgning av personkretsen gjorts i förhållandetill omsorgslagen. Enligt denna punkt omfattar lagen också personer med andravaraktiga fysiska eller psykiska funktionshinder som uppenbart inte beror pånormalt åldrande, om de är stora och förorsakar betydande svårigheter i dendagliga livsföringen och därmed ett omfattande behov av stöd eller service.Häri inbegrips bam, ungdomar och vuxna med långvariga habiliterings- ochrehabiliteringsbehov. Det gäller personer som på grand av sitt funktionshinderhar ett i flera avseenden likartat behov som de som omfattas av första ochandra punktema. Alla angivna rekvisit skall vara uppfyllda för att lagen skallvara tillämplig. Rekvisiten går dock inte att helt självständigt bedöma var försig, eftersom de påverkar varandra. Texten i denna punkt har jämkatsredaktionellt med anledning av lagrådsgranskningen. Medfunktionshinder menas den begränsning eller det hinder som gör att en människatill följd av skada eller sjukdom inte kan utföra en aktivitet på det sätteller inom de gränser som kan anses normalt. Orsakentill eller arten av funktionshinder är inte avgörande, inte heller denmedicinska diagnosen. Inom kretsen finns personer med fysiska, psykiska ochbegåvningsmässiga funktionshinder. Funktionshindrenskall dock vara stora. Personkretsen enligt tredje punkten omfattar t.ex.människor med uttalade förlamningar eller svårartade och invalidiserandeeffekter av sjukdomar som diabetes eller hjärt- och lungsjukdomar samtmänniskor med grava syn- och hörselskador. Under denna punkt faller bl.a. barasom berörs av lagen (1965:136) om elevhem för rörelsehindrade bara m.fl. Entill synes mindre allvarlig sjukdom eller mindre skada kan också innebära ettstort funktionshinder som förorsakar betydande svårigheter i den dagligalivsföringen och därmed ett omfattande behov av stöd eller service. Som exempelpå detta kan nänmas vissa medicinska funktionshinder, såsom tarmåkommor medtäta tömningsträngningar, och vissa typer av hjäraskador som kan innebäraobetydliga intellektuella störningar i vissa avseenden men uttalade stömingari andra. Även psykiska stömingar kan förorsaka betydande svårigheter i dendagliga livsföringen. Funktionshindren skallockså vara varaktiga, dvs. inte vara av tillfällig Prop. 1992/93:159 eller mer övergående natur. Medbetydande svårigheter i den dagliga livsföringen menas bl.a. att den enskildeinte på egen hand kan klara vardagsmtiner som toalettbestyr och hygien,påklädning, mathållning, kommunikation (t.ex. direkt samtal med andra ochtelefonering), förflyttning inomhus eller utomhus, sysselsättning och nödvändigträning och/eller behandling. Det kan också handla om att kunna göra sigförstådd eller förstå sin ekonomi. Ettomfattande behov av stöd eller service kan vara behov av hjälp medtoalettbesök, påklädning, maflagning, skrivning och läsning, kommunikation,förflyttning, sysselsättning och rekreation m.m. Behovet skall bedömas medbeaktande av insatser från hela samhället, inte bara av insatser enligt denna lag. Ibegreppet omfattande behov av stöd eller service kan ligga både kvantitativaoch kvalitativa aspekter. Detta innebär att den enskilde i allmänhet har ettdagligt behov av långvarigt eller upprepat stöd. kan det dock behövasåterkommande insatser av så speciell art att de trots mindre tidsåtgång är attbetrakta som omfattande. En bedömning av en persons behov av stöd eller servicemåste alltid ske utifrån en sammanvägning av medicinska, sociala ochpsykologiska faktorer. Omen person med missbruksproblem erhåller ett stort och varaktigt funktionshindersom förorsakar betydande svårigheter i den dagliga livsföringen och därmed ettomfattande behov av stöd eller service, vare sig det beror på missbraket ellerinte, omfattas denne av lagen. Detsamma gäller personer med långvarigapsykiska störningar/psykisk sjukdom där symtomen leder till nedsättningar i depsykiska och sociala funktionema i sådan grad att kriterieraa i tredje punktenär uppfyllda. Det är alltså fråga om allvarliga och varaktiga funktionshinder. Förmämiiskor med flera fiinktionshinder måste den sanUade effekten bedömas. Småmen flera funktionshinder kan i samverkan verka multiplicerande och därförsammantaget förorsaka betydande svårigheter. Hossmå barn med funktionshinder har, på grand av bamets ålder, kanske ännu inteklart utkristalliserats några på grand av funktionshindret betydandesvårigheter i den dagliga livsföringen, eftersom alla bam i den åldera hardessa svårigheter mer eller mindre (att tala, äta själv, gå etc). 1 dessa fallfår man göra en bedömning av om baraet med stigande ålder kan antas komma attfå onormalt stora svårigheter i den dagliga livsföringen och därmed ettomfattande behov av stöd och service. Föratt en person skall omfattas av lagen krävs också att det är uppenbart atthans funktionshinder inte beror på normalt åldrande. En naturlig med åldernsammanhängande funktionsförlust av den omfattning som lagen föratsätterinträder i realiteten enbart hos äldre. Som äldre betraktas enligt vanligtspråkbrak personer över den allmänna pensionsåldern . De funktionshindersom är relaterade till normalt åldrande har ofta ett progredierande förlopp somleder till ökade behov av stöd och service. De vanligaste sjukdomsgrappema ärhjärt- och kärlsjuk- domaroch sjukdomar inom skelett och rörelseorgan samt inom centrala Prop.1992/93:159 nervsystemet. Andra funktionshinder av geriatrisk karaktär kant.ex. Bilaga I vara en utsliten höftled eller senildemens hos en äldre person,alltså sjukdomar som inte är helt oväntade beträffande en åldrad människa, mensom betraktas som en katastrof om en yngre människa drabbas. Sjukdomsbildenomfattar ofta flera organ . På grand av åldrandeprocessen fårdessutom "vanliga" sjukdomar och skador ofta större följder för äldreän för yngre människor. Äldre människor hos vilka åldrandet accentuerarsvårigheter till följd av ett funktionshinder som debuterat vid en sådan ålderatt det uppenbart inte är åldersrelaterat, kan dock ingå i personkretsen.Likaledes kan äldre personer som drabbats av ett omfattande funktionshinderutan samband med åldrandet, exempelvis genom skada vid en trafikolyckainkluderas. Äveni de situationer där funktionshindret uppenbart inte är ålders-relaterat kanbedömningen av en äldre människas behov av hjälp i sin livsföring för att levapå en med jämnåriga likvärdig nivå, dvs. rätt till olika insatser, påverkas avstigande ålder. Det kan dock ofta vara rimligt att den åldrige får bo kvar i engrappbostäd så länge det är möjligt. Av 9 § andra stycket framgår att den somfyllt inte har rätt till insatsen personlig assistans. Beslutom personkretstillhörighet fattas inte särskilt, utan skall vara en del avbeslut om insatser. Paragrafenfastställer att landstingen är huvudmän för insatsen rådgivning och annatpersonligt stöd och att kommunema är huvudmän för övriga insatser, i den månlandsting och kommuner inte kommit överens om annat enligt 17 §. Vissakommuner ingår inte i något landsting utan har själva hand om de uppgifter somannars ligger på . Det är fråga om , ochMalmö kommuner. Denna bestämmelse iimebär att vad som är föreskrivet förlandsting även gäller dessa kommuner. Idenna paragraf påpekas att lagen inte innebär någon inskränkning i derättigheter som kan tillkonuna den enskUde enligt någon annan lag. Den äravsedd att vara ett komplement till andra lagar.