prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — punktema 1 - 6, E, F, Gpunkterna 3-4 och 11 - 17; statsrådet Könbergi frågor under littera B punktema 7 - 8, C, D, G punktema 1 - 2 och 5 - 10. Anmälan till budgetpropositionen 1993 anför efter samråd med statsrådet Regeringensekonomiska politik syftar till att förbättra det allmänna välståndet ochhärigenom skapa fömtsättningar för att utveckla och förbättra den offentligasektoms insatser för välfärd och social omsorg. I detta syfte har regeringenpåbörjat en valfrihetsrevolution och genomfört insatser för dem som är särskUtutsatta. De stora transfereringssystemen skall dels kompensera förinkomstbortfall på gmnd av ohälsa eller ålder, dels ge inkomstutfyllnad iövrigt under livets normala skeenden. Den StmktureUa obalansen i ekonomi medföratt utvecklingen av välfärdspolitiken måste ske under delvis förändradefömtsättningar. Ett växande gap mellan behov och resurser ställer krav på eneffektivisering och prioritering av verksamheten, bl.a. genom rationaliseringaroch ökade inslag av konkurrens. Därtill måste de sociala utgiftema begränsas.Detta kräver bl.a. att socialförsäkringssystemen reformeras med deninriktningen som de skall ge trygghet och stimulera till arbete ochsparande. ansvarsområde innefattar en stor del av den Detta gäller mätt i såväl utgifter som antal anställda.Socialdepartementet förvaltar, utvecklar och fömyar välfärdspolitiken. Statenansvarar för det ekonomiska trygghetssystemet som omfattar socialförsäkringamaoch anslutande bidragssystem. Vad gäller vård och omsorg så anger statennationella mål, utövar tillsyn över och utvärderar verksamheten, medan denkonkreta utformningen och verkställigheten i ökande utsträckning hanteras avkommunema och landstingen. De samlade sociala utgifterna inkl. landstingensoch kommunemas utgifter för sjukvård, bamomsorg, äldre- och handikappomsorg ochandra sociala insatser beräknas /94 uppgå till drygt 460miljarder kronor. Detta motsvarar av BNP. () av de samladesociala utgiftema utgörs av transfereringar till hushållen. Staten ochsocialförsäkringssektorn svarar för av dessa transfereringsutgifter. Presentationenav budgeten följer en delvis ny disposition jämfört med tidigare år.Förändringen är främst en konsekvens av att det nya statsbidragssystemet tillkommunerna medför att flertalet specialdestinerade statsbidrag upphör /94. Fömtom littera- och anslagsförändringar med anledning häravhar samtliga myndigheter under samlats under ett littera.En förteckning över den ändrade dispositionen lämnas i underbilaga 6.4. Isärskilda underbilagor lämnas dämtöver en närmare redogörelse för socialförsäkringenskostnader och finansiering samt för arvsfondens verksamhet /92. Utvecklingenpå statsbudgeten (femte huvudtiteln, miljarder kronor) 1991/92 1992/93 1993/94 Budget 126,2 131,0 117,7 Utfall 125,6 128,8* 117,7* Denberäknade utgiftsminskningen /94 är främst en konsekvens av attde specialdestinerade bidragen till kommunema ersatts av ett generelltstatsbidrag under sjunde huvudtiteln. Därtill kommer vissa justeringar avbudgetteknisk karaktär. Bostadsbidragsreglerna för har tidigare beslutatsav rege- Prop. 1992/93:100 ringen. Avsikten är att förslag om nya regler förbostadsbidragsgiv- Bil- 6 ningen fr.o.m. skall föreläggasriksdagen . I det följande aviseras förslag vad gäller stöd ochservice till vissa funktionshindrade samt införande av ett husläkarsystem. Kostnadseffektemaav redovisade åtgärder har inte beaktats i budgetförslaget. En fömtsättning för att ökad valfrihet skall uppnås är attolika hinder för fri etablering och fritt utnyttjande av olikaverksamhetsformer tas bort. Etableringsfrihet skall införas stegvis för bl.a.läkare och tandläkare. Ett första steg tas genom husläkarreformen och pågåendeöversyn av tandvårdsförsäkringen. I syfte att stimulera kommunernaatt utsätta sin verksamhet för konkurrens har beslutat omvissa ändringar, i socialtjänstlagen, hälso- och sjukvårdslagen och lagen omförsöksverksamhet med primärvård. Inom departementet har vidare enstudie av altemativa verksamhetsformer inom vård och omsorg (Ds 1992:108)genomförts. I studien beskrivs hinder för utvecklingen mot främstprivata driftsformer samt ges förslag till åtgärder för att undanröja ellerbegränsa onödiga hinder. Förslagen bereds inomregeringskansliet. En utvidgad rättighetslagstiftning för personer medfunktionshinder, gmndad på handikapputredningens huvudbetänkande, harremitterats till lagrådet. Regeringen kommer att avlämna enproposition på gmndval av lagrådsremissen. Den sammanlagda kostnaden för reformförslagenberäknas till . För att underlätta och stimulerautvecklingen av ett husläkarsystem avser regeringen, efter hörande av lagrådet,att återkomma till med förslag i frågan. Utgångspunkten för såväl dagenssom ett framtida pensionssystem är att det dels skall ge en gmndtrygghetoberoende av inkomst, dels ge en inkomstrelaterad ersättning beroende avantalet och storleken av intjänade pensionspoäng. För att mildra effektema avsänkning av ersättningsnivåema i vissa pensionförmåner och därmed skyddapensionärer med enbart grandförmåner har förslag tidigare lagts om dels enhöjning av pensionstillskottet, dels förbättringar inom KBT-systemet. Kostnadseffekternaav dessa förslag har beaktats i budgetförslaget. Omprövning av socialförsäkringssystemen Prop. Regeringen har initierat en omfattande genomgång ochomprövning av de stora och viktiga transfereringssystemen. En parlamentarisktsammansatt arbetsgmpp har till uppgift att utarbeta ett nytt system för denallmänna pensioneringen. En beredning kommer att tillsättas i syfteatt genomföra en ny försäkringsmodell som bl.a. innebär att sjuk- ocharbetsskadeförsäkringama flyttas ut ur statsbudgeten. Därvid bör prövas att gearbetsmarknadens parter huvudansvaret för försäkringarna. Ett antal åtgärder har vidtagitsför att minska kostnaderna inom socialförsäkringen. Förslagen om införande aven karensdag, sänkta ersättningsnivåer i sjukförsäkringen samt för vissapensionsförmåner, höjd pensionsålder och en uppstramning avarbetsskadebegreppet förväntas ge betydande kostnadsminskningar. Hämtöverlämnas i budgeten förslag om förändringar i delpensionsförsäkringen som medförsuccessivt minskade kostnader. Regeringen avser att att lämna ytterligareförslag i syfte att effektivisera sjuk- och arbetskadeförsäkringar-na. Sammantaget innebär förslagen att anslagen under femtehuvudtiteln minskar med 13 enligt följandesammanställning (). Statsbudget* 1992/93 Förslag 1993/94 Ekonomisk trygghet vid sjukdom, handikapp och Omsorg om äldre och Socialt behandlingsarbete, alkohol- och 3 897,1** * Statsbudgeten innevarande budgetår enligt nya anslags-och litterastrukturen. Pä tilläggsbudget I för /93 föreslås attytterligare 3 anvisas. ** Ökningen beror i huvudsak på förändraderedovisningsprinciper för socialförsäkringsadministrationens kostnader, meninnebär ingen ökad kostnad för statsbudgeten totalt. A. m.m. Prop. 1992/93: lOO 1991/92 Utgift 46 679 836 1992/93 Anslag 47 862 000 1993/94 Förslag 52 839 000 Jag beräknar anslagsbehovet till . Jaghar därvid tagit hänsyn till att ändrade debiteringsregler förtelefonsamtalsavgifter kommer att införas inom fr.o.m. den 1juli 1993. Chefen för har tidigare i dagredovisat ett förslag om en generell räntebeläggning av statliga medelsflödensamt presenterat den modell som bör tillämpas. /94 att tillämpa denna modell. Departementet kommerdärför att tilldelas ett räntekonto med kredit i . Medlenunder ramanslaget förs till detta konto. Anslaget för har budgeteratsutan hänsyn till de tekniska justeringar som måste göras till följd avändringen av nivån på lönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen förStatshälsan, övergången till lån i RGK samt de nya principema för budgeteringav anslagen. Riktiinjema för dessa förändringar har tidigare denna dagredovisats av chefen för (bilaga 1, Statsbudgeten ochsärskilda frågor, avsnitt 2.2). Det belopp som kommer att ställas tillSocialdepartementets disposition kommer slutligt ati fastställas enligt deredovisade riktlinjerna och kan därför avvika från det nu budgeteradebeloppet. Jaghemställer att regeringen föreslår att till för /94anvisa ett ramanslag på . Utredningar, utveckling, samverkan m.m. Nytt anslag (förslag) 77 933 000' ' Medel har tidigare anvisats under anslagen Utredningarm.m,, Uppföljning, utvärdering m.m. och Internationell samverkan. har att hantera stora ochkomplicerade politikområden av central betydelse för både samhällsekonomin ochenskildas välfärd. Inom de olika delområdena pågår och intensifieras nu utvecklingsarbetemed sikte på bl.a. stmktureUa förändringar. Förändringsarbete innebär enprocess som - beroende på i vilket skede man befinner sig - kräver skiftande,men för helheten sammanhängande och nödvändiga åtgärder, t.ex. initiativ,utredning, analys, förankring, genomförande, information, styming ochuppföljning. I samband med övergången till nya anslagskonstmktioner ochomstmktureringen av littera-och anslagsindelningen under femte huvudtiteln har jag bedömt Prop.1992/93:100 det vara lämpligt att på ett ställe samla medel som departementetdispo- Bil. 6 nerar för sådana över tiden sinsemellan varierandeaktiviteter. Detta ger större flexibilitet för verksamhetsrelateradeomprioriteringar av resurser som det blir redovisningsmässigt klarare. Jag har vid min medelsberäkningtagit hänsyn till den beräknade omfattningen av utredningsverksamheten. Vidare har jag beaktat attSocialdepartementet har ett budgetmässigt ansvar för statiigt finansieradstatistik inom det sociala området, oavsett om den produceras av Statistiskacentralbyrån (SCB) eller annan myndighet. Medel för statistik inom det socialaområdet tas huvudsakligen upp under SCB:s anslag på sjunde huvudtiteln. Jagberäknar medel för förbättringar när det gäller samordning och utnyttjande avstatistik m.m., för vissa större undersökningar såsom uppföljningen av 1980 årsfmktsamhetsundersökning samt för tillfälliga insatser. Under detta anslag beräknas ocksåmedel för intemationell samverkan inom social- och hälsovårdsområdet. Omfattandesamarbete förekommer inom WHO, FN, , och och med EG samtinte minst genom och den nordiska socialpolitiskakommittén. Samarbetet inom FN kommersannolikt att växa i betydelse . Bl.a. förbereds ettsocialt "toppmöte" . Medel för programsamarbete med EG och fördeltagande i EFTA-gmppens förhandlingar beräknas här. Inom ramen förEES-avtalet är det bl.a. aktuellt med deltagande i EG:s äldreprogram ochhandikapprogram. När det gäller bilateralt samarbete räknar jag med utvidgadekontakter med främst de baltiska statema. Den närmare inriktningen av det internationellasamarbetet beskrivs i anslutning till de olika verksamhetsområdena. Medel som avser medlemsavgiften iWHO beräknas nu under ett eget anslag, D 5. Bidrag till WHO. Med hänsyn till vad jag nu haranfört bör anslaget uppgå till under nästa budgetår. Chefen för hartidigare redovisat ett förslag om en generell räntebeläggning av statligamedelsflöden samt presenterat den modell som bör tillämpas.Socialdepartementet kommer fr.o.m. /94 att tillämpa dennamodell. Departementet kommer därför att tilldelas ett räntekonto med kredit iRiksgäldskontoret. Medlen under ramanslaget Utredningar, utveckling, samverkanm.m. förs till detta konto. Jag hemställer att regeringen föreslår a.tt till Utredningar, utveckling,samverkan m.m. för /94 anvisa ett ramanslag på . Familjer och barn Prop. Svenskfamiljepolitik är i allt väsentiigt inriktad på att sörja för kvaliteten ibams uppväxtvillkor genom generella insatser som vämar om bamfamiljemasekonomiska trygghet och stöd i olika former vid bamens vård och fostran. Familjepolitiken skall underlätta för föräldramaatt själva välja den vård och fostran av baraen och den arbetsfördelning sompassar dem och bamen bäst. Det imiebär att familjepolitiken skall främja bådevalfrihet och jämställdhet mellan kvinnor och män. Den som väljer attförvärvsarbeta skall ha utbyte av detta. Detfamiljepolitiska stödet kan indelas i tre former: *förebyggande åtgärder somsyftar till att ge bam god hälsa och en bra miljö. Detekonomiska fami(jestödet Målenför det ekonomiska familjestödet är * attutjämna levnadsvillkoren mellan familjer med och utan bara, *att ge människor ekonomiskaföratsättningar att skaffa bam när de så önskar, *att det inom tillgängligaekonomiska ramar skall ges till alla på lika villkor, *att införa ett vårdnadsbidrag,lika för alla bam mellan ett och , *att lämna särskilt stöd tillfamiljer i utsatta situationer t.ex. vid stor försörjningsbörda, vid lågainkomster och höga bostadskostnader eller när en förälder är ensamvårdnadshavare. För att underlätta för bamfamiljema har samhälletbyggt upp ett stödsystem som syftar till att ge en ekonomisk gmndtrygghetunder den period de har en stor försörjningsbörda. FamUjer med bam är generelltsett unga och har ofta låga inkomster som de har höga levnadsomkostnader.Genom det ekonomiska familjestödet omfördelas resurser över livscykeln. En strävan är att så långt möjligt minimerastödsystemens marginaleffekter då dessa kan dämpa förvärvsbenägenheten. Vidarebör stödsystemen vara så konstmerade att de skall vara lätta att överblicka,enkla att administrera och svåra att missbraka. Samhällets direkta ekonomiska stöd tillbamfamiljema utgörs främst av allmänna bambidrag inkl. flerbamstillägg,bostadsbidrag, ersättning från föräldraförsäkringen, bidragsförskott,bampensioner samt vårdbidrag för bam med funktionshinder. Vidare finns ettsärskilt stöd till ensamstående adoptivföräldrar som motsvararbidragsförskottet och ett bidrag till kostnader för att adoptera bam frånutlandet. Utvecklingenoch effektiviteten i de familjepolitiska bidragssystemen Prop. Följandesammanställning visar utvecklingen av samhällets direkta ekonomiska stöd tillbarnfamiljerna - 1993 (). ' Beräknade kostnader för verksamhet under resp.kalenderår '' Inkl. särskilt bidrag till ensamstående med barn. beräknas totalt 45,8 miljarder kronorlämnas i olika familjeekonomiska stöd. Om man till detta belopp också läggerstudiehjälpen kan samhällets direkta stöd till bamfamiljema beräknastill ca . Det är uppenbart att familjestödet ger bamfamiljemaen bättre ekonomisk standard. Det är också uppenbart att det i - genombl.a. familjestödet och en utbyggd bamomsorg - är möjligt för båda föräldrarnaatt förena vården av bam med förvärvsarbete. Bl.a. detta har lett till attSverige har ett av högsta födelsetal och den högstakvinnliga förvärvsfrekvensen. Betydelsefullt är det också att den andel kvinnorsom inte föder bam numera är låg i såväl ett svenskt historiskt perspektiv somett europeiskt. Genomde allmänna bambidragen tillförsäkras alla familjer med bam ett gmndläggandeekonomiskt stöd. Utvecklingen av kostnaderaa för de allmännabambidragen är beroende av bidragsbeloppens storlek, bidragssystemetskonstraktion och antalet bam i bidragsberättigad ålder. Enligt Statistiskacentralbyråns befolkningsprognos kommer antalet bam under 16år att öka med ca 106 000 . Med nuvarande regleriimebär det en ökning av kostnadema för allmänna bambidrag -utan hänsyn tagentill flerbamstilläggen - med ca fram . Antaletbidragsberättigade bam beräknas fortsätta öka fram t.o.m. . Inom de ramar som den ekonomiska situationen medgerfyller bambidragen väl målet att, utan att skapa marginaleffekter, utjämna deekonomiska levnadsvillkoren mellan familjer med och utan bam.Bam-bidragssystemet är lätt att överblicka, enkelt och billigt att administrerasamt svårt att missbmka. Bostadsbidragensuppgift är att ge även ekonomiskt svaga barafamiljer möjligheteratt håUa sig med goda och rymliga bostäder. Bostadsbidragen är utformade såatt de består av en allmänt konsumtions-stödjande del, som kan ses som ettbehovsprövat bambidrag, och en del som beror av bostadskostnadens storlek. Bostadsbidrag länmas också till ungdomar,studerande och andra hushåll utan bam. Hushåll med bostadsbidrag, , (1 000-tal) Hushåll med barn makar/samboende ensamstående Hushåll utan barn ungdomar andra lämnades bostadsbidrag till drygt 306000 bamfamiljer och knappt 61 000 hushåll utan bam. Som framgår av ovanståendetablå har antalet bidragstagare ökat markant jämfört med (motsvarandeuppgifter för föreligger inte). Ökningen beror dels på attbostadsbidragen till hushåll med barn till följd av skatteomläggningen byggdesut och fr.o.m. lämnas inom väsentiigt vidgade bostadskostnadsgränser,dels på att bostadsbidrag till andra hushåll utan bam än ungdomshushållsamtidigt infördes. Även inför harbostadskostnadsgränsema räknats upp. Ökningen av antalet bidragstagare hängertroligen främst samman med att arbetslösheten ökat. En annan förklaring tillatt fler hushåll utan barn får bostadsbidrag är att allmänhetens kännedom omstödformen successivt har blivit större. har utvecklatmetoder för att följa upp och utvärdera bostadsbidragens effekter.Utvärderingama visar att bostadsbidragen till bamfamiljer har godfördelningspolitisk träffsäkerhet. gick av bidragen till de20 % av hushållen som hade de lägsta inkomsterna. Hälften av bidragen gick tillde av hushållen som hade de lägsta inkomsterna. Jämfört med gick bostadsbidragen istörre utsträckning till hushållen med de lägsta inkomstema, d.v.s.omfördelningseffekten var större än . Föräldraförsäkringen syftar till att ge föräldrama enekonomisk trygghet i samband med ledighet för vård av bam. Genomföräldraförsäkringen har föräldrar rätt till ersättning för inkomstbortfall ochgenom föräldraledighetslagen rätt till ledighet för att vårda bam. Ersättning utgesi form av föräldrapeiming, tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning.Föräldrapenning svarar för av alla ersatta dagar. Utvecklingen av kostnadema för föräldraförsäkringen ärberoende av antalet födda bam och av den genomsnittliga löneökningen. Födelsetaletberäknas ha nått sin kulmen . Antalet födda bam har emellertid minskatså litet och kan beräknas minska så långsamt att antaletersatta föräldrapenningdagar inte kommer att påverkas i någon större utsträckningföre . Antalet födda bam påverkar antalet föräldrapenningdagar i förstahand efter födelseåret. Föräldraförsäkringen medger en hög grad av flexibilitet iutnyttjandet som den från administrativ synpunkt är resurskrävande. Avdet skälet har vissa ändringar gjorts i förenklande syfte. Sedan den 1 juli1992 gäller att utbyte av föräldrapenning mot tillfällig föräldrapenning intefår ske utom då det bam för vilket tillfällig föräldrapenning söks vårdas påsjukhus. Vidare får föräldrapenning bytas ut mot sjukpenning endast om föräldempå gmnd av sjukdom är ur stånd att vårda bamet. Prop.1992/93:100 BU. Ersatta dagar med föräldrapenning och tillfälligföräldrapenning 1991 Som framgår av diagrammet är pappomas andel avuttagna dagar med föräldrapenning mycket liten. skedde en mindre ökningav andelen ersatta dagar med föräldrapenning. Pappomas andel var 8,1 %jämfört året innan. För att främja kontakten mellan pappor och bam ärdet angeläget att pappomas uttag av i synnerhet föräldrapenning ökar. Detkrävs långsiktiga insatser för att ändra pappomas beteende i detta avseende.Medel för särskilda informationsinsatser i detta syfte bör avsättas ävenfortsättningsvis. På kort sikt är det dock angeläget att försäkringskassomainformerar blivande pappor om föräldraförsäkringens möjligheter. 1992/93:100 BU. Genombidragsförskotten ger samhället ett ekonomiskt gmndskydd för bam vars föräldrarlever åtskilda. Kostnaderna för bidragsförskott beror i huvudsak påantalet berörda bam, underhållsbidragens storlek och återbetalningen avförskotterade bidragsförskott. har visat en svag ökning avantalet berörda bam, en relativ sänkning av underhållsbidragen om hänsyn tastill penningvärdesutvecklingen och en återbetalningsbenägenhet som varU stabil. Isamband med adoption av bam från utlandet lämnas, under vissa fömtsättningar,bidrag. Verksamheten med internationella adoptioner harförändrats . Andelen enskilda adoptioner har ökat. Under år 1991förmedlades av antalet adopterade bam genom enskilda kontakter.Motsvarande andel var . Antalet förmedlade adoptivbam ochförmedlingssättet - 1991 framgår av följandesammanställning. Andel barn förmedlade utan auktoriserad organisation (%) Bampensionutges till barn som är och vars fader eller moder eller bådaföräldrar har avlidit. Bampension kan utges även efter om bametbedriver gymnasiestudier eller annan gmndut- Pension kan dockutges längst t.o.m. det år då Prop. Antalet barnpensioner har sjunkit . Detta gäller bampensionsåväl från folkpensioneringen som från ATP. Antalet barnpensioner frånfolkpensioneringen ökade dock 1990på gmnd av att vissa bam då fick rätt till barapension. Från mitten av 1990-taletförväntas antalet bampensioner öka till följd Föräldrarmed ett sjukt eller funktionshindrat bam som behöver särskild tillsyn och vårdi hemmet kan få vårdbidrag. Vårdbidrag kan utges som hel,tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån (prop. 1991/92:106, bet.1991/92:SfU8, rskr. 1991/92:232). Hel förmån höjdes fr.o.m. samma tidpunkt frånbelopp motsvarande 2 basbelopp till belopp motsvarande 2,5 basbelopp. Departiella vårdbidragen fick motsvarande proportionella höjning. Samtidigtförbättrades ersättningen för merkostnader till följd av barnets handikapp. Den nya nivån, tre fjärdedels vårdbidrag, beräknasinnebära att antalet halva vårdbidrag kommer att minska successivt samtidigtsom vårdbidrag på den nya nivån ökar. Vidare kan antaletvårdbidrag på nivån en fjärdedels förmån förväntas öka. Deall/nänna barnbidragen Riksdagenstidigare beslut om en höjning av de allmänna barnbidragen (prop. 1991/92:38,bet. 1991/92:FiU10, rskr. 1991/92:108) med per barn och år den 1januari 1993, upphävdes efter förslag i regeringens proposition (1992/93:50)med anledning av det statsfinansiella läget. beslutade i enlighetmed propositionens förslag (bet. 1992/93:FiUl, rskr. 1992/93:134). Beslutetinnebar en besparing på statsbudgeten beräknat för med . För /93 imiebär beslutet, med hänsyn tagen tillatt antalet bidragsberättigade bam antas öka mer än vad som beräknades iföregående års budgetproposition, att kostnaderna för de allmärma barnbidragenuppskattas bli ca lägre än vad som tidigare beräknats underanslaget. Ensärskild utredare har haft i uppdrag att förbereda en överföring avbostadsbidragens administration från kommunerna till försäkringskassoma ochatt föreslå vissa regeländringar i syfte att förenkla administrationen.Utredaren skulle bl.a. undersöka möjligheten aU övergå till attpröva bidragen mot hushållens aktuella inkomst. lämnade utredaren sitt betänkande Bil. 6 (SOU 1992:89) Bostadsbidrag, enklare, rättvisare, billigare. Remissbehandlingen av betänkandet har just avslutats. fattade ett principbeslutom att administrationen skall föras över från kommunerna tillförsäkringskassorna (prop. 1992/93:63, bet. 1992/93:BoU5,rskr. 1992/93:99). Nya regler för bostadsbidragsgivningen bör införas samtidigtsom administrationen ändras. Avsikten är att i febmari en proposition om bostadsbidragen. I samband därmed kommer jag ocksåatt redovisa hur överföringen av ansvaret från kommunema tillförsäkringskassorna bör genomföras. Handikapputredningenhar i två betänkanden (SOU 1991:46 och SOU 1992:52) lämnat förslag som syftartill förbättringar i föräldraförsäkringen för föräldrar med funktionshindradebara. På gmndval av förslagen har regeringen överiämnat ett lagförslag tilllagrådet för yttrande. Lagstiftningen föreslås träda i kraft den 1 januari1994. Den innebär att föräldrar till svårt funktionshindrade bam under 16 årskall ha rätt per bam och år samt att föräldrar i vissasituationer, t.ex. när de besöker en medverka i behandlingenav ett barn, skall ha rätt till tillfällig föräldrapenning även om bamet inteär närvarande. Vidare föreslås att föräldrar till svårt funktionshindrade bamsom fyllt 16 men inte (i vissa fall ) skall ha rätt till tillfälligföräldrapenning om föräldem behöver avstå från förvärvsarbete i samband medsjukdom hos bamet. Socialdepartementetpresenterade en departementspromemoria Ensamförälderstöd (Ds1992:53) med förslag till förändringar av samhällsstödet till ensamståendeföräldrar.