prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — EnligtUNHCR:s beräkningar finns det 17 miljoner flyktingar i världen samt minstlika mänga internflyktingar. UNHCR:s uppgift är att ge skydd och biständ tillpersoner som flyr undan bl.a. politisk och religiös förföljelse, samt att medverkatill långsiktiga lösningar pä flyktingarnas situation. Sedan flyktingkonventionenstillkomst 1951 har UNHCR tvingats utvidga sitt verksamhetsområde utanför detsom ursprungligen var åsyftat. Denna förändring har inte minst under de senasteåren varit påtaglig och ställt organisationen inför nya utmaningar. Flyktingproblem har kommit att blien allt viktigare konsekvens av katastrofer och gjort UNHCR till ett av destörsta FN-organen i dessa sammanhang. Ett exempel är det forna Jugoslaviendär UNHCR av generalsekreteraren givits en ledande roll för de humanitärainsatserna. Denna utveckling kan förväntas fortsätta och kommer att innebäraökad belastning pä UNHCR:s egen katastrofkapacitet och ställa krav på att dennaytterligare förstärks. I UNHCR:s mandat ingår att medverkatill långsiktiga lösningar på flyktingproblemen. Traditionellt sett räknar manmed tre möjligheter: frivilligt återvändande, integration i mottagarlandet ochskydd i tredje land. har ökade ansträngningar gjorts föratt möjliggöra frivilligt återvändande. Stora repatrieringar pågår eller ärplanerade till bl.a. , och . UNHCR har verkatför att inom ramen för ett utvecklingsinriktat bistånd skapa förutsättningarför flyktingar att återvända. 1 detta sammanhang har UNHCR i ökad utsträckningkommit att uppmärksamma flyktingkvinnornas och flyktingbarnens särskilt utsattaposition. Detta kommer att kräva stora oeh ökade insatser av UNHCR och andraFN-organ. Den förändrade flyktingsituationenhar avsatt tydliga spår i verksamhe tens utveckling. Efter de finansiella problem och den förtroendekris som or- 85 ganisationen genomgick /90, har man undernytt ledarskap Prop. 1992/93:100 utvecklat ett väl fungerande och effektivtsekretariat. Huvuddelen av perso- Bilaga 4 nålen finns på fältkontoren ochverksamheten präglas av ett nära samarbete med enskilda organisationer. För verksamhetsåret 1992uppskattade UNHCR behoven till och inkomsterna till840 miljoner US dollar. Budgeten ärs reguljära program uppgår till378 miljoner US dollar. Därutöver kommer kostnaden för särskildaflyktingprogram som sannolikt kommer att uppgå till nivå, dvs. ca 700miljoner US dollar. Den snabba ökningen av UNHCR:s särskilda program harinneburit att det reguljära programmets andel av den totala budgeten successivthar minskat. har verkat för dels en ökning av de reguljära programmenpå bekostnad av de särskilda programmen, dels för att UNHCR skall ges störreflexibilitet vid användandet av de reguljära medlen. 1 propositionen 1991/92 föreslogsdet . Erfarenheterna av detta har varit positiva. För /93 uppgår detreguljära svenska bidraget till UNHCR till . hardessutom sammanlagt frän andra anslag utbetalats till UNHCRför katastrofinsatser på bl.a. . är tredje störstabidragsgivande nation till UNHCR, efter och , och svarar för avbidragen. Med hänsyn till de snabbt växandebehov som UNHCR möter är det angeläget att det svenska bidraget ävenfortsättningsvis bibehålls på en hög nivå. Det reguljära bidraget bör kunnaanvändas av UNHCR för att täcka både reguljära programkostnader och särskildaprogram. Jag beräknar reguljärabidrag till UNHCR till för /94. /GATTis internationella handelscentrum (ITC) /93 23 000 000 /94 20 000 000 ITC är FN-systemets operativa organ för handelsfrämjandeåtgärder till förmån för . Det erhåller sina finansiella resurserdels från och för den administrativa budgeten, dels frän UNDP oehenskilda bidragsgivare för särskilda projekt. har traditionellt varitden störste bilaterale bidragsgivaren. Under innevarande budgetår har ettbidrag om anslagits. Styrelsen för internationelltnäringslivsbistånd () har getts det samordnande ansvaret förberedning och uppföljning av de projektmedel som ställer till lTC:sförfogande. 1 syfte att minska andelenöronmärkta bidrag initierade en diskussion inom ITC om dess framtida struktur och organisation. Ett svenskt förslagom inrättandet av en rådgivande kommitté för bättre styr ning av verksamheten och etablerandet av en global bidragsfond godtogs i princip. Emellertid har och gemensamma policyorgan JAG () inte kunnat sammankallas under är 1992 i så- 86 danordning att samtliga med organisationen förknippade problem kunnat Prop.1992/93:100 behandlas. Detta beror pä att ett fullständigt möte med JAG ejansetts me- Bilaga 4 ningsfullt dä chefsposten för organisationen varit obesattsedan januari 1992. FN:s generalsekreterare har beslutat att tjänsten skallomklassificeras och har därför ej tillsatt den kandidat och enligtnormal tillsättningsprocess föreslagit. Såvida inte en snar lösning kommertill stånd i chefsfrågan kan detta negativt påverka inte bara genomförandet avdet svenska reformförslaget utan ytterst äventyra hela lTC:s organisation ochverksamhet. Mot denna bakgrund föreslår jag /94 att det svenska bidraget beräknas till 20 miljoner kronor.Utbetalning av svenskt bidrag fär göras avhängigt av utvecklingen i chefsfråganoch frågan om nya styrformer. /93 58 000 000 /94 53 000 000 Det svenska bidraget till internationellnarkotikabekämpning kanaliseras via FN:s program för kontroll avberoendeframkallande medel (UNDCP) och i viss utsträckning Världshälsoorganisationensprogram mot missbruk av beroende framkallande medel (WHO/PSA). UNDCP skall övervaka efterlevnadenav de internationella konventioner som finns på området, bedriva forskning inomnarkotikarelaterade områden, samt identifiera, initiera, samordna ochutvärdera projekt i syfte att minska produktionen av, handeln med ochkonsumtionen av narkotika i världen. UNDCP har under de senaste två årentagit en katalytisk roll i den internationella narkotikabekämpningen.Organisationen strävar i allt högre grad till att mobilisera och samordnainternationella organisationers insatser mot narkotika. Det normativa arbetet finansierasgenom FN:s reguljära budget medan den operativa verksamheten finansieras påfrivillig väg. är en av UNDCP:s största bidragsgivare. De svenskabidragen avser främst integrerad landsbygdsutveckling samt förebyggandeinsatser och vård av missbrukare. WHO/PSA skall inom WHO:s mandat iFN-systemet erbjuda ett kunskapsmässigt ledarskap i hälsofrågor relateradetill missbruk av narkotika och alkohol. PSA inriktar sig framför allt påefterfrägeminskning som metod att minska missbruk av beroendeframkallandemedel. bidrog under PSA:s tvåförsta verksamhetsår med ett organisationsstöd om (budgetåren 1990/92). Narkotikaproblemen är globala tillsin karaktär och motiverar därför ett betydande stöd till multilateralaorganisationer vilkas verksamhet syftar till internationella ansträngningar ibekämpningen av narkotika. Jag föreslår därför ett bidrag tillden internationella narkotikabekämp ningen för /94 pä för insatser i utveck- 87 lingsländer genom UNDCPoch andra multilaterala organisationer, främst Prop. 1992/93:100 WHO/PSA. Budgetåret1992/93 531 000 000 /94 514 000 000 utvecklingsfonden () 500000 000 finansieringsbolaget (IFC) 14000 000 Världsbanksgruppenutgör en av de viktigaste finansieringskällorna för . 1 gruppen ingårVärldsbanken (), Internationella utvecklingsfonden (), Internationellafinansieringsbolaget (IFC) och Multilaterala investeringsgarantlorganet(MIGA). Som en följd bl.a. av skuldkrisen pä och växandesvärigheter att få kommersiella län har gruppens betydelse successivt ökat.Verksamheten utgörs dels av långivning, dels av omfattande rådgivning ianslutning till ekonomiska reformer i låntagarländema. Dessa uppgifter i kombinationmed bankens centrala roll för mobilisering och samordning av finansielltbiständ har lett till nära samarbete mellan banken och svenska biståndsorgan,särskilt i . har Världsbanksgruppen utökats medmånga nya medlemsländer, bl.a. de tidigare Sovjetrepublikerna.Världsbanksgruppen är , med sina 172 medlemsländer, i praktiken enuniversell organisation. Att bidra till att tillgodose de nya medlemsländernasbehov av finansiella resurser och experthjälp som stödet till detraditionella låntagarländema förutsätts fortsätta i oförminskad omfattning ären stor utmaning för Världsbanksgruppen. ger långfristiga lån till medelinkomstländersom t.ex. , och , men ocksä till kreditvärdigalåginkomstiänder som och . utlåning finansieras främst genomupplåning på de internationella kapitalmarknaderna med medlemsländernaskapitalinsatser som säkerhet. Banken har mycket god kreditvärdighet och kanlåna på fördelaktigast möjliga villkor. utlåning kan i sin tur ske tilllägre ränta än vad låntagarländema själva skulle kunnat få. del av kapital uppgår till 1,8miljarder US dollar, vilket motsvarar en röstandel på 1,17 %.Endast 3 % av den senaste kapitalhöjningen har inbetalats kontant, restenutgörs av garantiåtaganden. stär för kapitalinsats i . Intemationella utvecklingsfonden () Prop. är Världsbanksgruppens fond för utlåning pä särskiltförmänliga villkor Bilaga 4 till de fattigaste . Dessa villkorinnebär räntefrihet och lång återbetalningstid. /92 uppgicklDA:s nya utlåningsåtaganden till . Av lDA:s utlåning går ungefär 80 %till de allra fattigaste länderna, dvs. länder med högst 610 VS dollar i BNPper invånare (1990 ärs penningvärde). är en effektiv kanal för finansielltstöd i kombination med rådgivning och experthjälp. spelar också en centralroll för mobilisering av ytterligare stöd från andra finansieringskällor. är inriktad på landsbygdsutveckling, utbildning, hälsovård,vattenförsörjning och stöd för ekonomiska reformer som syftar till ett mereffektivt resursutnyttjande (s.k. strukturanpa.ssningsprogram). Med sinbetoning på de fattigaste länderna samt pä social utveckling ochfattigdomsbekämpning överensstämmer IDA-utiåningen med de svenskabiståndspolitiska målen. finansieras genom bidrag frånmedlemsländerna vilka i förhandlingar, normalt vart tredje är, beslutar omförstärkning av lDA:s resurser. 1 samband därmed fastläggs riktlinjerna förlDA:s utlåning. Förhandlingarna om den tionde s.k. påfyllnaden slutfördes idecember 1992. En av huvudfrågorna har varit hur skall kunna möta denkraftigt ökade efterfrågan som bl.a. har sin grund i att BNP per invånare i ettantal medlemsländer sjunkit till en nivä som ger rätt till IDA-lån. I samband med den tiondepåfyllnaden fastlades att IDA-utläningen även i fortsättningen skall vara heltinriktad på fattigdomsbekämpande projekt och program och dessutom ytterligareöka långivningen till de sociala sektorerna med särskild tonvikt pä stöd tillkvinnor. Som ett direkt svar på , handlingsprogrammet fränRiokonferensen, kommer att markant förstärka inslaget av miljörelateradeåtgärder i sina låneprogram. Stor vikt kommer att läggas dels vid attmottagarländerna tillämpar ett gott styrelseskick som bidrar till attlånemedlen används effektivt och på avsett sätt; dels vid att fullföljer detpågående arbetet med att förbättra stödet till mottagarländerna under självagenomförandet av IDA-finansierade projekt. Den senaste påfyllnaden avser entreårsperiod med början den Ijuli 1993 och uppgår till ca . Detta innebär att bidragsländerna, trots svära interna budgetproblem,lyckats bibehålla det reala värdet från den nionde påfyllnaden.Överenskommelsen innebär att , för att möta sina åtaganden kommer att dradessa medel från lagda skuldsedlar om åtta i stället för tioår. har utfäst att under de treåren bidra med . Beloppet skall erläggas somskuldsedlar vilka deponeras i . Utöver samma andel som vid den niondepåfyllnaden dvs. bidrar med ca per ärunder de som dragningar pä skuldsedlarna kommer att ske. Det senarebidraget kom att bli starkt bidragande till att en förhandlingslösning på dennanivä kunde komma till ständ och till att kommer att öka sin fokusering päinsatser på miljöområdet. Lösningen innebär en mindre budgetbelastning änutfästelsen vid den nionde påfyllnaden under vilken av de treårsbidragen erlades kontant. Budgeteringssystemet för de svenskabidragen till har ändrats. 1992/93:100 tidigare metoden innebaratt hela det belopp som svarade mot det svenska Bilaga 4 årsbidraget anslogssamma budgetär som skuldsedeln lades. IDA:s dragningar sker däremot under enlängre period - upp till - och i den takt fonden behöver resurser förutbetalningar till godkända projekt. Med denna budgeteringsmetod kom storaoutnyttjade medel i form av skuldsedlar att samlas under anslagsposten. har i några fall beslutatatt delar av outnyttjade skuldsedlar tillfälligt fått användas för andraangelägna och oförutsedda ändamål (Central-och , det forna Jugoslavienoch katastrofinsatser). Under budgetåren 1990/91, 1991/92 och 1992/93 har 620miljoner kronor tillfälligt tagits i anspråk för sådana särskilda insatser. /92 infördes ettnytt budgeteringssystem som innebär att endast ett belopp svarande mot dragningar pä skuldsedlarna under det aktuella budgetåret anslås.Detta system har fördelen att inga nya reserver byggs upp och ger därigenom ensannare bild av den faktiska svenska resursöverföringen via tillu-länderna. Det är viktigt att understryka att man med detta system fördelaranslagen till över ett större antal år. Medel till påfyllnaderna måstedärför anslås så länge som IDA:s dragningar fortgår vilket innebär ca 7 årefter det att själva påfyllnadsperioden avslutats. Den nyabudgeteringstekniken innebär att medel korruner att behöva anslås förförväntade dragningar frän flera påfyllnader . De outnyttjadeskuldsedlarna kommer successivt att minska i takt med att dragningarna fråntidigare påfyllnader fortsätter. För att täcka gjorda åtaganden måste dessutomde udånade medlen återföras till IDA:s budget. Det första årsbidraget under 10kommer att erläggas under /94. kommer att lägga treskuldsedlar på lika stora årsbidrag med början /94. Dragningarnapå dessa skuldsedlar kommer att fördela sig . Jag beräknar 500 miljoner kronorunder /94 avseende bidrag till InternationellaUtvecklingsfonden (). Intemationella finansieringsbolaget (IFC) IFC:s syfte är att främja ekonomisk utveckling i u-ländergenom att stödja privata investeringar. Ökad betoning av de privata investeringarnasroll för länders utveckling har lett till att IFC:s verksamhet expanderatbetydligt. Det betydande antal nya medlemsländer som befinner sig i enövergångsfas mellan planekonomi och fungerande marknadsekonomi kommer attytterligare öka behovet av det stöd som kan erbjudas av IFC. Senaste kapitalökningbeslöts 1991. IFC:s kapital ökades därvid med till totalttotalt . andel i denna generella kapitalökningär dvs. Detta bidrag skall inbetalas under 5 årmed böljan /93. Dessutom har en särskildkapitalökning pä beslu tats för att möjliggöra för de nya medlemsländerna att teckna sina aktieandelar. 1 och med den särskilda kapitalökningen är rös- 90 I samband med den särskilda kapitalökningen ändrades tvä Prop.1992/93:100 artiklar i stadgan. Sålunda krävs majoritet av röstslyrkan,jämfört med Bilaga 4 tidigare , för en ökning av det auktoriseradekapitalet och av röststyrkan, jämfört med tidigare , för enstadgeändring. Kravet pä att majoriteten i det senare fallet skall utgöraminst av guvernörerna kvarstår. Inom lFC:s ram finns dessutom ettökande antal specialverksamheter som finansierats med biständsmedel ochövervakas direkt eller indirekt genom , BITS eller SIDA. Detta gällerForeign (), DevelopmentFacility (APDF), African Management Service Cooperation (AMSCO) och () samt stöd till IFC:s verksamhet via en fondsom hanteras av BITS. Stöd till ytterligare insatser säväl i som iAfrika söder om kan bli aktuella under budgetåret. Beredning och uppföljningav resurser i bör i första hand ske genom . UD ansvarar församordningen av dessa insatser. Jag avser därvid fortsätta ansträngningarnaatt få största möjliga genomslagskraft för det svenska näringslivsbiståndet. Jag beräknar säledes 14 miljonerkronor för /94 under denna anslagspost. 371 000 000 321 000 000 Afrikanska (AfDB) Afrikanska utvecklingsfonden (AfDF) Asiatiska (AsDB) Asiatiska utvecklingsfonden (AsDF) Fonden för särskild verksamhet (IDBA De regionala utvecklingsbankerna i , ochLatinamerika, och de till dessa banker knutna utvecklingsfonderna, svarar för en betydande del av utvecklingsfinansieringen i sina respektive regioner, och har kommit att spela en allt viktigare roll i utvecklingssamarbetet överhuvudtaget. Detta har tagit sig uttryck i en ökad utlåning och en mer aktiv roll vad gällerrådgivning till stöd för ekonomiska reformer i låntagarländema. Vidare kan man kon statera att en breddning av bankernas verksamhet har ägt rum under senare är, vilken har förstärkt deras karaktär av utvecklingsinstitutioner i förhäl lande till den mer traditionella rollen som finansieringsorgan. En väsentligt ökad satsning inom sädana områden som fattigdomsbekämpning, miljö, kvinnan i utvecklingsprocessen, utbildning och hälsovård, har gjort att verk samheten i hög grad kommit att ligga i linje med svenska biständspolitiska prioriteringar. deltar aktivt i det arbetesom syftar till att ytterligare förstärka Prop. 1992/93:100 dessa bankersinstitutionella och operationella kapacitet. Detta sker framför Bilaga 4allt genom den svenska representationen i bankernas styrelser och under deförhandlingar som förs i samband med kapitalökningar i bankerna och påfyllnaderav resurser i utvecklingsfonderna. Afrikanska (AfDB) Afrikanska (AfDB) erbjudericke-koncessionell finansiering av utvecklingsprojekt i till ett värdeav ärligen. Banken genomgär enkonsolideringsprocess vilken syftar till att förena de krav som ställs påutlåningsvolym, utlånings-kvalitet och en sund finansiell ställning. Jag anseratt denna process är nödvändig för att bibehålla bankens förmåga att bidratill utvecklingen i , varför ett aktivt och konstruktivt svensktdeltagande i processen är angeläget. Efter den senaste kapitalökningen ibanken, vilken beräknas täcka dess kapitalbehov fram , uppgår dettotala kapitalet till ca . Av dessa resurser har ca 2,5miljarder US dollar inbetalats av medlemsländerna, medan återstoden utgör garantiåtaganden. andel av det totalakapitalet är . Den svenska andelen av den senaste kapitalökningenbetalades i form av fem årsbidrag budgetåren 1987/88 till 1991/92, sammanlagtuppgående till . För /94 föreligger säledesinget medelsbehov under denna delpost. Afrikanska utvecklingsfonden (AfDF) Det betydande svenska stöd som ges till Afrikanskautvecklingsfondens (AfDF) verksamhet skall ses mot bakgrund av en frän svensksida positiv bedömning av de antagna principerna för utlåningens inriktning.Sålunda utmynnade den senaste resurspåfyllnaden i en stark betoning avfattigdomsbekämpningens fundamentala betydelse i fondens verksamhet samt betydelsenav insatser i de sociala sektorerna och av att miljöhänsyn integreras i helautlåningsverksamheten. Speciell uppmärksamhet ägnades ocksä åt fondens roll vadgäller främjande av "good govemance", dvs. gott ledarskap och sundförvaltning, pä alla samhällsnivåer. verkar aktivt i AfDF:s styrelseför att dessa prioriteringar i ökande utsträckning skall återspeglas i fondensutlåningsverksamhet. Under /94 kommer förhandlingar att inledasom en ny resurspåfyllnad, vilken enligt svensk uppfattning bör utmynna i enfortsatt stark betoning av dessa områden. Den senaste genomfördaresurspåfyllnaden i AfDF uppgick totalt till , vilket täcker fondens resursbehov under treårspe rioden . har åtagit sig att bidra med en andel om av påfyllnaden, vilket motsvarar ett svenskt bidrag om totalt . De två första årsbidragen läm nades under budgetåren 1991/92 och 1992/93, och det tredje och sista, upp gående till ca , skall erläggas under budgetåret q2 1993/94. Då tidigare anslagna medel något överstigit erlagdabidrag, och säledes till Prop. 1992/93:100 viss del kan täcka detåterstående bidraget, beräknar jag 321 miljoner kro- Bilaga 4 nor /94. Asiatiska (AsDB) Asiatiska (AsDB) är en viktig finansielloch rädgivande institution och utgör en betydande katalysator för utveckling ien av de regioner i världen med snabbast tillväxt. Den tredje och senastekapitalökningen i Asiatiska genomfördes under perioden1983-1987. Bankens kapital uppgår till ca , varav har inbetalats av bankens medlemmar ochåterstoden utgör garantiåtaganden. nuvarande andel av bankens kapitalär . Förhandlingar om en ny kapitalökning i AsDB har påbörjats under1992, och kommer förmodligen att avslutas . Mot bakgrund av bankensökade fokusering pä socialt inriktade projekt, miljö och fattigdomsreduktion,anser jag det angeläget att bibehåller sin nuvarande andel i denkommande kapitalpåfyllnaden. Det är inte troligt att den förstainbetalningen kommer att infalla under /94, och jag beräknardärmed inte några medel för detta ändamäl. Asiatiska utvecklingsfonden (AsDF) Särskilt viktiga områden i den Asiatiskautvecklingsfondens (AsDF) verksamhet är fattigdomsbekämpning, miljöinsatser,främjande av kvinnans roll i utvecklingsprocessen samt befolkningsfrågor,vilket väl stämmer överens med svenska biständsprioriteringar. Mot dennabakgrund ansågs det motiverat att höja den förhållandevis låga svenska andelenfrän till i förhandlingarna om en femte påfyllnad av fondensresurser. Denna avses täcka fondernas resursbehov för . Meden total påfyll-nadsvolym uppgående till kom detsvenska bidraget att uppgå till . Totaltunder budgetåren 1991/92 och 1992/93 har avsatts, varavhittills endast tagits i anspråk. Det svenska bidragetunder 1993/94 uppgår till och ryms således inom de medelsom redan har avsatts. De tvä återstående årsbidragen, avser jag budgetera medbörjan /95. Mot denna bakgrund behövs intenågra medel under denna delpost för /94. (IDB/FSO) 1 (), liksom i dentill banken knutna fonden för utlåning på koncessionella villkor (FSO), har man alltmer kommit att betona behovet att kombinera den pågående strukturanpassningen i med satsningar i de sociala sektorerna. I de pågående förhandlingarna om en kapitalökning i IDB/FSO i vilka Sve- 93 rige aktivt deltar, harocksä visats pä vikten ävenfortsatt tydlig fattigdomsin- Prop. 1992/93:100 riktning i verksamheten. Den senast genomfördakapitalökningen trädde i kraft . Överenskommelse nåddes dä om enökning av bankens kapital till totalt samt en påfyllnadav resurser i FSO uppgående till . andel av kapitalökningen iIDB är , vilket motsvarar ca . Av denna summa skall2,, eller ca , betalas in till banken, medan resten avkapitalet utgör ett garantiåtagande. Bidraget till FSO uppgår för svensk deltill något . De tre förstaav totalt fyra årsbidrag har erlagts under budgetåren 1990/91 till 1992/93,medan det återstående skall erläggas /94. Dä IDB/FSO senarelagt tidtabellenför utnyttjandet av de svenska bidragen förväntas de disponibla medlen underdenna delpost uppgå till ca vid utgängen av /93.Med hänsyn tagen till denna reservation samt det förväntade resursutnyttjandetom under /94 förutser jag ingetmedelsbehov under denna delpost. Nordiska utvecklingsfonden (NDF) /93 62 000 000 /94 62 000 000 NDF är en samnordisk biständsinstitution som påbörjade sinverksamhet 1988. Fonden ger lån i samfinansiering med andra internationellainstitutioner pä förmänliga villkor till fattiga länder för högt prioriteradeprojekt som främjar ekonomisk och social utveckling. Särskild vikt läggs vidprojekt med positiva miljöeffekter. Projekten skall vara av nordiskt intresse. NDF disponerar under sina 100 miljoner SDR. lät utföra enutvärdering av NDF där man rekommenderade att fondens verksamhet fortsätterefter den femåriga försöksperiodens utgång. Detta blev också det beslut tog vid sin 40:e session , då det ocksä beslutades omen kapitalhöjning med 150 miljoner SDR. De nordiska länderna bidrar i enlighetmed den nordiska fördelningsnyckeln där den svenska andelen uppgår till 37,3 %av det totala kapitalet. Jag beräknar förbidrag till NDF för /94. Intemationella jordbruksuhecklingsfonden () /93 60 000 000 , somtillkom , är en unik institution av i huvudsak Prop.1992/93:100 två skäl. Det ena är att fattigdomskriteriet är tydligt inskrivet idess stadgar.