prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — 3.För att kunna höja musikemaslöner och inköpa nya flyglar för sång-och dansrepetitioner föreslås en ökningav raedlen till musiksektionen med . 4.För arbetsmiljö-, utveckUngs-,underhålls- och återanskaffningsåtgärder begärs en ökning av tekniskasektionens budget med . 5.För marknadssektionens verksamhetföreslås ökade bidrag med . 6.Operan har i sinanslagsframställning lämnat förslag om övertagande av fastighetsskötseln frånByggnadsstyrelsen tiU Operan. Operanframför följande synpunkter på nationalscensbegreppet En nationalscen är hela nationens angelägenhetNationalscenens främsta uppgifter är att på sitt område vårda det nationellakulturarvet och den svenska nationeUa identiteten. Teatem bör hamöjlighet att genom bestälhiingar eUer på annat sätt stimulera tonsättare,författare och koreografer att skapa nya verk på operans och balettens områdeför att på det sättet stärka och fömya det svenska nationella kultiirarvetKungl. Teatem bör vara den scen i som genom sinföreställningsverksamhet håller detta kulturarv levande. Opera och balett är i hög grad intemationellakonstformer. Som repertoarteater bör Kungl. Teatem över tiden ge en god insiktom den intemationella såväl klassiska som modema musikdramatiken och dansen. Som nationalscen bör Kungl. Teatem stå för högstakonsmäriiga kvalitet på sitt område. I en allt raer interaationaliserad värld bör teatern ha enkonst närUg standard som väl hävdar sig jämsides med flertalet av de förnämsta sce nema utomlands. I sker en omfattande utbildning i de konstformer som Kungl. Teatem bör stå som inspiratör och förebild 72 förUtbUdningsinstitutioneraa och deras elever samt för andra musikdrama- Prop.1992/93:100 tiska teatrar i landet. De främsta artistema inom resp. omräde börkunna kny- gjj 12 tas tiU teatem. Nationalscenen bör med hänsyn till sin uppgiftförses med erforderliga personella, tekniska och byggnadsmässiga resurser ochav naturUga skäl vara lokaliserad till huvudstaden. De ekonomiska resurseraabör i första hand avse spel på scener i , men det bör finnas möjlighetatt i viss omfatttung tumera såväl utomlands som inom landet Prissätmingen börvara sådan att biljettema blu åticoraliga för en bred allraänhet. Radio, TV,grammofon- och bandinspelningar bör i så stor omfatming som möjligt umyttjasför att göra teatems produktioner tiUgängliga för hela landets befoUcning. Dramatenhar redovisat en fördjupad anslagsframställning för budgetåren 1993/94-1995/96.Dramaten vill lägga särskild vikt vid bam- ochungdomsteatem, svensk dramatik, utveckling av publUcarbetet, samarbetet raedradio och TV, interaationella kontakter, repertoarens utveckling samtforskning och utbildning. /94 föreslår följande. 1.Ett statsbidrag exkl. hyra på129 . 2.Engångsanslag på för attkorapensera den urholkning av statsbidraget som skett under perioden1988/89-1992/93. 3.Kompensation förintäktsbortfall under ombyggnad på . har lämnat ett särskUt förslag angåendenationalscensbegreppet som formulerat pä följande sätt Dramatiska teatem skall driva scenisk konst päscener i , vid gästspel i och utiandet samt i radio ochtelevision. -att stärka kultureUa ochspråkliga identitet och med denna som bas hävda svenskt deltagande i EuropaskultureUa gemenskap, -att främja utveckling ochfömyelse av den sceniska konsten, -att ta tiU vara det svenska ochintemationeUa teaterarvet och föra detta vidare tiU nya generationer genom attsom stomme i repertoaren ha den klassiska dramatiken, -att ge skådespelare ochregissörer möjlighet till teoretisk och historisk belysning av scenkonstensamt uppmuntta och stödja nyskapande svensk teaterkonst och ge den plats pärepertoaren, -att förankra teaterkonsten hosen stor publik genom regelbundet spel och brett utbud, dvs. -att genom hög kvalitet i frågaom skådespelarkonst, regi, scenografi samt hantverksskicklighet i teatemsverkstäder och ateljéer bidra till att utveckla övrigt svenskt teaterUv. Inledningoch anslagsberäkningar "'- '■ Bidragentill Svenska riksteatem, Operan och Dramatiska teatera har hittiUs redovisatsunder tte olika anslag. Det är emellertid flera frågor som är av gemensamkaraktär när det gäller dessa teatrar, viUcet har gjort att det är praktisktatt redovisningen sker under ett gemensamt statsanslag. Detta anslag bör varaobetecknat. Jag har vid rain behandling av Statens kulturtädsfördjupade anslagsframställning redovisat mina allmänna bedömningar avutvecklingen inom teater-, dans- och rausikområdena. Jag viU erinra om art bidragen tiU Svenskariksteatem. Operan och Dramatiska teatem efter förslag i förta åretsbudgetpropostition ökade kraftigt 1 det sammanhanget erhöll teatrama ocksåvissa engångsbelopp för att kunna bygga upp sina resultatutjämningsfonder.Anslaget har för nästa budgetår minskat med dessa engångsbelopp pä sammanlagt27,. För nästa budgetår bör bidragen tUl Operan och Dramatiska teatemräknas upp med när det gäller verksamhetsmedlen och med denfaktiska hyresökningen när det gäller lokalema. För Svenska riksteatemföreslår jag en viss minskning av statsbidraget. Anslaget för Svenskariksteatem, Operan och Dramatiska teatem har budgeterats utan hänsyn till dentekniska justering som mäsie göras till följd av ändringen av nivån pålönekostnadspälägget Riktiinjer för förändringen har lidigare denna dagredovisats av chefen för (bilaga 1 avsnittet Slyming avstatsfÖrvalmingen och de finansiella fömtsättningama för myndigheteraa). Detbelopp som kommer att ställas till teattamas disposition kommer att slutiigtfastställas enligt redovisade riktlinjer och kan därför avvika från del nubudgeterade beloppet Anslagsberäkningar som rör dc enskilda teattama redovisasunder resp. teater. Medhänsyn tiU det nuvarande ekonomiska läget måste de resurser som staten avsätterinom alla områden umyttjas så effektivt som möjligt. Svenska riksteatemsverksamhet har betytt mycket för utvecklingen av teaterverksamheten i landet -bäde konsmärUgt och publikt Mot bakgmnd av att regionala teaterinstitutionernu finns uppbyggda i nästan alla län bör emellertid en analys nu göras avansvarsfördelningen mellan Riksteatera och länsteatrama, som tar hänsyn tillbåde konsmäriiga och ekonomiska aspekter. Jag har vid min behandling avStatens kulturtäds fördjupade anslagsframställning redovisat att regeringenkommer att tillkalla en uttedningsman för art göra en prövning av det statiigabidraget till Riksteatem. De frägor som i första hand bör behandlas ärhuruvida det siatiiga bidraget i störte utsträckning bör avse de insatser därRiksteatem är ensam aktör i landet samt om vissa produktionsresurser vidRiksteatera kan minskas för att i stället läggas på regionala teattar och friateater- och dansgmpper. Vidmin beräkning av bidraget till Riksteatera för nästa budgetår har jag f>rop 1992/93-100 utgått från en minskning av bidraget med drygt 2,3 mUjoner kronor. Enligt min bedömning är RUcsteatems verksamhet inteså bunden av fasia åtaganden att den föreslagna budgeteringen leder till akutasvårigheter för teatera. Jag har vidare med hänvisning till förslag i ensärskild skrivelse frän Riksteatera och beräknatde medel på för den finskspråkiga amatörteaterverksaraheten, soraför närvarande är upptagna under detta anslag, under anslaget Bidrag tiUutvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m. anslagsposten Till Statenskulturtäds disposition för utvecklingsverksamhet Detta innebär att denframtida bidragsgivningen tiU detta ändamäl sker via Statens kulturtåd. Statens kulmrtåd har på regeringens uppdrag uttettoch lämnat förslag om huvudmannaskapet för Södra teatem och det framtidaumyttjandet av teatern. Enligt uppdraget borde i första hand ett samutnyltjandeav Södra teatem för flera inttessenter undersökas, där bl.a. bädeOperahögskolans behov av en scen för föreställningar och Operans behov av enandrascen borde kunna beaktas. Kulturtådets förslag och en förteckning överremissinstansema och en samraanställning av reraissvaren bör fogas tillprotokoUet i detta ärende som bilagoma 12.4 och 12.5. Kulturtådet konstateraratt det inte finns fömtsätmingar att föreslå ett ändrathuvudmannaskap för Södra teatem. Av intressentema för Södra teatem säger sigOperan, Riksteatem, och Teatercentmm vUja delta i en nyorganisation för Södra teatem men framhåller att man inte är bereddatt skjuta till resurser från den egna institutionen i händelse av uppkomnaunderskott Kulturtådet som anser alt Södra teatem förvaltas välav Riksteatem, föreslär därför ingen ändring av huvudmannaskapet för teatern. Enligt min uppfattning är det beklagUgt art destatiigt finansierade teattama inte ansett sig kunna ta ett saralat ansvar för verksamhetenvid Södra teatem. Under rådande omständigheter delar jag Kulturrådetsuppfattning att huvudmannaskapet tUls vidare bör ligga kvar på Riksteatem ochatt verksamheten bedrivs med nuvarande inrikming. Jag vill särskilt framhållabetydelsen av att även i fraratiden ges möjligheter attgenomföra föreställningar på teatems scener. Det totala statsbidraget tUl Svenska riksteaterabör nästa budgetår uppgå tiU . Operanhar redovisat att antalet föreställningar och besökare harvarit någorlunda , dock med en viss ökning under senare delen avperioden. Antalet föreställningar för bam och ungdom har ökat och uppgick1990/91 tUl 64. Ambitionen att jämsides med en presentation av den klassiskarausikdramaiUcen och dansen årUgen kunna ta upp etl antal nya verk av nulevande tonsättare och koreografer, såväl svenska som utiändska, har Operanuppfattar inte längre behovet att tumera lika pjQp 1992/93-100 starkt medhänsyn till att utbudet av musikdramatiska och koreografiska verk gjj J2 harökat ute i landet. Dessutom raåste de höga kosmadema för tumeér avmusikdramatisk teater vägas in. För att sprida sin verksamhet till fler människorhar Operan samarbetat med radio och TV. Operan redovisar emellertid att vissasvårigheter är förknippade med ett sådant samarbete. Det sponsoravtal medProcordia, som Operan innehar, ger Operan ett årligt bidrag påca . Medlen används i huvudsak för gästspel av framståendeutiändska artister och för Operans tuméer utomlands. Verksamheten vid Operan är mycket mångfacetteradoch i många fall svär-planerad. Det är också en mycket kostsam verksamhet, därrationaliseringar av ttaditioneU art inte låter sig göra. Jag anser attresultaten är goda när det gäller antal föreställningar och besökare påhemraascenema. Jag har också med tUlfredsställelse noterat att antaletföreställningar för bam och ungdora har ökat. Jag anser att det är raycketviktigt att Operans verksamhet på olUca sätt kan komma människor till del ävenutanför , bl.a. genom tuméverksamhet Enligt vad jag har uppfattat ärdet också Operans ambition. Den presentation, som Operan har gjort av sinanationella uppgifter, överensstämmer med vad jag anser bör Ugga i Operansuppdrag. Det bör emellertid ankomma på aU se tUl att verksamheten hållspå en sådan ekonomisk nivå att den ryms inom raraen för de raedel sora stårtUl förfogande. Vidmina beräkningar av bidraget för nästa budgetår har jag utöver traditioneUprisuppräkning beräknat kompensation för inkomstbortfall vid övergång frånbetalning av hyran i efterskott till betalning kvartalsvis i förskott. Förverk-samhetsaiJcnuma ombyggnadsåtgärder har jag beräknat som engångsbeloppoch som nivåhöjande bidrag. Bettäffande Operans förslag att självöverta fastighetsförvalmingen för Operan vUl jag erinra om att dennaförvalming, i likhet med förvalmingen av många andra kulturbyggnader, fr.o.m.den handhas av den dä inrättadeFastighetsför-valmingsmyndigheten. Jag viU slutUgen framhålla vikten av attOperans resultatutjämningsfond, dQl vilken ett avsevärt statsbidrag lämnadesefter förslag i förta årets budgetproposition, hålls på en acceptabel nivå. Det totala statsbidraget till Operan bör nästabudgetår uppgå till . Dramatenhar redovisat en hög publikbeläggning . har en allt störte del av publiken utgjorts av unga männi skor. Omfattande mméer i har lett till utökade kontakter med Rikstea tems teaterföreningar. har byggt upp ert om fattande kontakmät utomlands genom att gästspela flitigt, frärast i , 76 Japanoch /\raerika. Verksamheten har varit konstnärligt framgångsrik, inte Prop.1992/93:100 minstde satsningar som har gjort pä ny dramatik och unga regissö- gjj 12 verksamhet har uppenbarligen varit mycketframgångsrik . De delar av verksamheten som säger sigvilja prioritera finner jag väl valda. Det är medtiUfredsstäUelse som jag konstaterar att nu gör en satsning på bara-och ungdomsteater. Ocksä utvecklingen av publikarbetet för att nä en ny ochstörte publik finner jag lovvärda. De förslag till formulering av det nationellauppdraget som har presenterat, bör enligt min uppfatming ligga tillgnmd för den framtida verksamheten. Det bör emellertid ankomma på attse tiU att verksamheten hålls på en sädan ekonomisk nivä att den ryms inomramen för de medel som står tiU förfogande. Bokslutet för /92redovisaren viss obalans i ekonomi. Jag fömtsätter att Dramatenvidtar de åtgärder som är nödvändiga för att successivt uppnå balans. Jag villockså i delta sammanhang påpeka vikten av att ,till vilken staten efter förslag i förta årets budgetproposition lämnade etl engångsbidrag,kan håUas på en acceptabel nivå. Vidmina beräknmgar av bidraget för nästa budgetår har jag utöver traditioneUprisuppräkning beräknat kompensation för inkomstbortfall vid övergång frånbetalning av hyra i efterskott till betalning kvartalsvis i förskott. Förverk-samhetsanknuma ombyggnadsåtgärder har jag beräknat som engångsbeloppoch som nivåhöjande bidrag. För att i viss mån kompensera detintäktbortfall, som uppkommer när ett nytt scenmaskineri installeras på storascenen, har jag beräknat en engångsvis ökning av bidraget med 3 mUjoner kronor. Det totala statsbidraget till Dramatiska teatem börnästa budgetår uppgå tiU . Jaghemställer art regeringen föreslår att tUl Bidrag till Svenska riksteatem, Operan ochDramatiska teatem för /94 anvisa ett anslag på . Bidrag till Svenska rikskonserter 1991/92 Utgift 66 540 0001 Reservation 1992/93 Anslag 71526 000 1993/94 Förslag 69 664 000 lAnvisatunder åttonde huvudtiteln, anslaget G 12 MedeltiU Svenska rikskonserter är budgeterade inkl. mervärdeskatt /93-100 Svenska rikskonserter är en stiftelse, vars stadgarfastställts av regeringen gjj J2 . TUl Svenska rikskonserters huvuduppgifter hörmusikpolitiskt, konsmärligt och rausUcpedagogiskt utvecklingsarbete, servicetill landsting, kommuner, musikinstitutioner, artister m.ra., intemationellkontaktverksamhet, intemationella och nationeUa produktioner. Vidare skallSvenska rikskonserter bl.a. genom Stockholmsmusiken svara för musikproduktion iStockholms län, bl.a. inom försvarsmakten och i statsceremonieUa sammanhang. Medel tiU Stiftelsen iSverige är anvisade under detta anslag. Svenskarikskonserter lägger fram en fördjupad anslagsframställning för budgetåren1993/94-1995/96. vill Svenska rikskonserter prioriterafortsatta tuméer för de svenska symfoniorkesttama, uUandssats-ningar,engagemang av frilansgrapper ökning av antalet korapositionsbeställ-ningar samtutgivning av den historiska skivserien. /94 föreslår Svenska rikskonserter följande. 1.För att möjliggöra planeradeutiandssatsningar begärs en ökning med . 2.För att kunna öka antaletkompositionsbeställningar begärs . 3.För att kunna fortsättautgivningen av historiska skivinspelningar begärs . 4.För verksamheten vid EMSföreslås ett ökat bidrag med . Jaghar vid min behandling av Statens kulturtåds fördjupade anslagsframställningredovisat mina allmänna bedömningar av utvecklingen inom musUcområdet Svenskarikskonserter har redovisat en resultatanalys för verksamhetens olika delområden sedan den startade . Insatsema för bam och ungdom har ökat och en särskild bam- och ungdomsavdelning har inrättats. Satsningar har bl.a. gjorts på bams och ungdomars eget skapande, konserter för bam och ungdom, olika intemationaliseringsprojekt samt samarbetspro jekt med Riksutställningar, Riksteatem och andra centrala kulturinstitutioner. Produktioner av turaéer inom , omfattande jazz, folkmusik, utom europeisk musik, västerländsk konstmusik inkluderande kamraarmusik, orkesttar och störte ensembler har vuxit i omfång bäde vad gäller antal tuméer och besökta platser. Produktionsutbudet har till stor del omfattat internationella ensembler. Stora msatser har vidare gjorts för atteta- 78 blera svensk musik ochsvenska artister i utiandet. 1992/93:100 harbl.a. avsett musikfestivaler, kompositionsbeställningar och försökspro- gjj 12jekt inom områdena konsertutveckling, artistutveckling och nya media. För attstödja amatörmusiken har Svenska rikskonserter ställt lokaler till förfogandesamt på olika områden gett service. Svenska konsertbyråns verksamhet har varitgynnsam och antalet engagemang har ökat kraftigt vad avser bäde svenska och utiändskaartister. Stockholmsmusiken har fått en tydlig struktur baseradpä verksamhetema orkester, bara- och ungdomsverksamhet, musik för försvar ochstatsceremonier samt kammarmusik. Enligt rain mening har Svenska rikskonsertersverksamhet utvecklats positivt. Svenska rikskonserter harbetydelsefulla uppgifter för hela landets musikliv, vilka har tagits till varapå ett insiktsfullt sätt. Förändringar av orgaiusationen har gjorts för atttillgodose för musUdivet angelägna behov. Saraarbete med musikinstimrioner ochfrilansande artister har utvecklats. Prioriteringar har gjorts för atttillgodose bl.a. bara och ungdom. Viktiga insatser har gjorts för att spridasvensk musik i andra länder. Enligt min bedömning bör Svenska rikskonserter förden kommande treårsperioden kunna arbeta efter de riktiinjer som stiftelsendragit upp. Den försöksverksamhet med tuméer för symfoniorkesttar, sombedrivits , har utfallit väl och bör fortsätta i merpermanenta former. I ansluming tUl min redovisning av Statenskulturtäds fördjupade anslagsframställning har jag under musikavsnittet anmältatt en utvärdering bör göras av det statiiga stödet tiU den regionalamusUcverksamheten. I denna utvärdering bör även Svenska rikskonsertersrelationer tUl länsmusUcen belysas. Vidmina beräkningar av anslaget för nästa budgetår har jag tagit hänsyn till attprojektet har avslutats, viUcet innebär en minskning av anslagetmed . Jag har inte kunnat ta hänsyn tiU framtidakosöiads-ökningar tiU följd av statiiga löneavtal samt förändrade socialaavgifter. Anslaget för Svenska rikskonserter har budgeterats utan hänsyn tillden tekniska justering som mäste göras till följd av ändringen av nivån pålönekosmads-pålägget RUctiinjer för förändringar har tidigare denna dagredovisats av chefen för (bilaga 1 avsnittet Styrning avstatsförvaltningen och de fmansiella fömtsättningama för myndighetema). Detbelopp som kommer att ställas tiU myndighetens disposition kommer att slutligtfastställas enligt redovisade riktlinjer och kan därför avvika från det nubudgeterade beloppet Enligt vad jag har erfarit har Svenskarikskonserter slutit ett nytt avtal med chefen för armén omtjänstemusik för försvarsmakten. Avtalet innebär en minskning avStockholmsmusUcens resurser med knappt 2 mUjoner kronor, vUket torde föranledaen viss neddragning av verksamheten. Hemställan Prpp 1992/93:100 Jaghemställer att regeringen föreslår "! att till Bidrag till Svenska rikskonserter /94 anvisa ett reservationsanslag på . Täckning av vissa kostnader vid Svenskarikskonserter 1991/92 Utgift 1558 0001 1992/93 /slag 1 000 1993/94 Förslag 1 000 lAnvisatunder åttonde huvudtiteln, anslaget G 13 Ur detta anslag får medel utgå för täckning avlöneavtal, motsvarande genomsnittiig statiig nivå, m.m. för Svenskarikskonserter. Anslagetbör beräknas raed oförändrat belopp. Jaghemställer att regeringen föreslär att till Täckning av vissa kostnader vid Svenskarikskonserter /94 anvisa ett förslagsanslag på . Bidrag till regional musikverksamhet 1991/92 Utgyt 227 620 0001 1992/93 /imslag 218 510 000 1993/94 Förslag 226 270 000 lAnvisatunder artonde huvudtiteln, anslaget G 14 har med anledning av prop. 1984/85:1 (bet1984/85:KrU7, rskr. 1984/85:53) beslutat ora omorganisation av regionmusikenoch Rikskonserter fr.o.m. . har därefter medanledning av prop. 1985/86:114 (bet. 1985/86:KrU22, rskr. 1985/86:330) godkäntstatens ekonomiska förpliktelser i överenskommelsen raellan Statensförhand-lingsnärand och om ändrat huvudmannaskap för denregionala musUcverksamheten. Regeringen har vidare för sin del genom beslut den23 godkänt överenskommelsen mellan staten och Landstingsförbundetoch de avtal som ttäffat med samtligalandstingskommuner, utomStockholms, samt med Gotiands kommun om ändrat huvudmannaskap prop 1992/93-100 för den regionala rausikverksamheten. Det statiiga bidraget till den regionalamusUcverksamheten skall fastställas genom årliga förhandlingar mellan statenoch . Statenskulturtåd har i sin fördjupade anslagsframställning behandlat verksamheten vidlänsrausiken. På de flesta håll i landet är verksaraheten organiserad istiftelser. Länsrausiken redovisade sammanlagt drygt 8 OCX) konserter,vilket ökade till närmare 9 1991. av konsertema utgjordes då avskoUconserter. fanns totalt 703 årsverken hos länsmusiken, varav 499musiker. Inslaget av frilansartister är förhållandevis stort. Länsmusikenförlägger huvudparten av sin verksamhet i det egna länet ().Gästspelen i andra län har minskat . I randa tal uppgår densammanlagda publiksiffran för musiksiiftelsemas verksamhet 800 1991.Detta är en sänkning med ca 200 000 jämfört med . var statens bidrag till verksamheten drygt232 rakr, viUcet motsvarar av den totala finansieringen och är merän av det totala statiiga stödet till musik. Statens andel har ökat.Landstingens andel, sora legat på av den totalafinansieringen, ligger på . Jaghar vid rain behandling av Statens kulturtäds fördjupade anslagsframställningredovisat mina alUnänna bedömningar av utvecklingen inom rausUc-omrädet Där harjag också anfört alt en utvärdering bör göras av statsbidraget tUl denregionala musUcverksamheten. Statsbidragets storlek för harfastställts efter förhandlingar mellan slaten ochLandstingsförbundet har godkänt den gjordaöverenskommelsen. EnUgt överenskommelsen skall statsbidraget under detta anslagför uppgå till . Vidare innebär överenskommelsenatt den statiiga ersättningen för försvarsmusiken för första halvåret 1993skall uppgä till . Förhandlingar avseende harännu inte inletts. I awaktan på dessa har jag preliminärt beräknat del statiigabidraget för /94 under detta anslag till . Jagräknar med att återkomma till regeringen i denna fräga. De urspmngliga avtalen mellan försvaret och berördaregionala musikstiftelser om musUc för försvaret löper ut med utgången av juni1993.1 vissa fall ersätts de av nya avtal. Nägra musikstiftelser kommeremellertid art antingen få en avsevärt minskat samarbete med försvaret elleratt del helt upphör. Detta kommer alt medföra minskade resurser tiU berördastiftelsers verksamhet (1 Riksdancn 1992.93. Jaghemställer an regeringen föreslår "i- art till Bidrag till regional musikverksamhet /94 anvisa ett förslagsanslag på . Bidrag till regionala och lokala teater-, dans- ochmusikinstitutioner 1991/92 Utgift 339 140 4651 1992/93 Anslag 365 473 000 1993/94 Förslag 370 500 000 lAnvisatunder åttonde huvudtiteln, anslaget G 15 EnUgt förordningen (1974:451 ändrad senast1992:464) om statsbidrag tUl teater-, dans- och musikinstitutioner fårinstitution, som bedriver yrkesmässig teater-, dans- eller musikverksamhet ochsom uppbär bidrag från koramun eller landstingskommun, statsbidrag tillkostnader för verksamheten, ora regeringen förklarat institutionen berättigadtiU sådant Statsbidraget utgår i form av gmndbidrag.Underlaget för beräkningen av gmndbidraget utgörs av det antal gmndbelopp soravarje år fastställs för institutionen. Enligt beslut av regeringen är förnärvarande 24 teater- och dansinstitutioner och 12 musikinstitutionerberättigade till bidrag. Gmndbeloppet för teater- och dansinstitutioner ärinnevarande budgetår preliminärt och för musUdnstitutioner 260 000kr, varav resp. avser kostnader för lönekostnadspålägg.För institutioner där lönekostnadspålägg ej skall beräknas är grundbeloppet206 resp. .