prop · GG03101 · 1992-12-31 00:00:00 — De remissinstanser somtagit upp frågan om samråd med uppgiftslämnaraa och Statistiska centralbyrånhar i allmänhet ställt sig bakom förslagen. Skälen för min bedömning:Den officiella statistiken är till sin karaktär av sådan gmndläggande ochallmän betydelse att de myndigheter som har ansvaret för den måste se till attalla användares behov tillgodoses. En fömtsättning för att decentralisera anvaretför denna statistik är därför attstatistikansvariga myndigheter tar sitt samordningsansvar. Formeraa för hursamordning bäst skall ske kan dock behöva variera mellan statistikområdena. Det kan också firmas behovav samordning över sektors- och myndighetsgränser. Det gäller avgränsning avansvaret för den officiella statistiken genom regelbundna översyner av statistikförfettningamasamt fördehiing av medel för statistik. Till skillnad från utredaren anserjagatt detta arbete bäst sker i anslutning till det ordinarie arbetet i regeringskansliet.Arbetet som bör inriktas på långsiktiga frågor och övergripande prioriteringarkan med fördel bedrivas med kvalificerat stöd från myndigheter ochorganisationer utanför . Utredningen har föreslagitatt en översyn görs av forordningen om uppgiftslämnarsamråd (1982:668). Jag tarinte nu ställning till om detta samråd behöver anpassas till de nya styrformersom föreslås för statistiken. Slutligen är det min uppfettningatt det kan finnas behov av att medvet-andegöra myndighetema om skyldighetenatt samråda med SCB i statistikfrågor när statistikansvaret sprids. Jag avseratt föreslå regeringen att föreskrifter om samråd tas in i den tidigare nämndastatistikförordningen. Minbedömning: kommer mer statistik att tas fram utanför SCB. Samtidigtförväntas volymen av SCB:s avgiftsfmans-ierade verksamhet öka kraftigt. Dennamåste därför hållas redovisningsmässigt helt åtskild från den anslagsfinansieradedelen. Det är vidare angeläget att anpassa ekonomistyrning, intemredovisning, uppföljningoch resultatredovisning så att både direkta och indirekta kostnader belastarrätt objekt. Fullkostnadstäckning bör gälla som ekonomiskt mål för den avgiftsfinansierade verksaniheten. Utredarenföreslår att SCB:s prissättning skall baseras på självkostnadema medanpassning till marknadssituationen. Utredaren föreslår vidans att myndighetersom vill starta egen statistikproduktion skall göra totalkostnadskalkyler,samråda med och begära in anbud från SCB. Utredaren ställer inte någrasärskilda krav på styraing och uppföljning av uppdragsverksamheten. Remissinstanserna: I denmån remissinstansema yttrat sig i denna fråga gäller det dels de särskilda reglemaom anbudsförferande, dels förslagen om prissättning av SCB:suppdragsverksamhet. Anbudsförfarandet stöds avt.ex. Arbetarskyddsstyrelsen och SCB. Enligt SCB bör en jämförelse inte baraavse kostnadema utan även statistikens samordning och jämförbarhet.Industriförbundet och avstyrker utredningensförslag att ge SCB en särställning i anbudsförferandet. Flera myndigheter haringet att invända mot förslagen om prissätt- Prop. 1992/93:101 ningen. Andra t.ex. är mycket tveksamma till utredningensförslag om marknadsanpassad självkostnad. anser att med denmonopolställning SCB har är självkostnadsprincipen att föredra. tar upp SCB:s prissättning i relation till forskningsanslagenoch välkomnar utredarens förslag att forskningens anslag bör anpassas till en simationdär forskaraa blir beställare av statistiken. Skälenför min bedömning: Med en betydligt större andel avgiftsfinansierad verksainhetkrävs ett mer marknadsorienterat arbetssätt inom SCB. Det gäller såvälmarknadsföring av statistiken som lyhördhet mot kundemas behov. Dämtöverbehöver såväl regeringen som övriga beställare av statistik ett underlag somgör det möjligt att se alla kostnader för de olika statistikproduktema.Statistik som finansieras över statsbudgeten måste hållas redovisningsmässigtåtskild från den avgiftsfinansierade statistiken. Ettstarkt skäl för principen om full kostnadstäckning som ekonomiskt mål för SCB:savgiftsfinansierade sfetistikproduktion är enligt min mening denmonopolsituation som råder på många områden. Ingen marknadsanpassning av prisemabör därför genomföras. Samrådsskyldigheten med som följerav bestämmelseraa i avgiftsförordningen (1992:191) garanterar dessutom attkorrekta underiag för beräkning av avgiftemas storlek fes fram. Jaganser inte att det anbudsförferande som utredaren föreslår skall genomföras.Redan de generella upphandlingsregler som gäller och de nya regler somjag snartkonuner att föreslå samt de ekonomiska styrmedel som regeringenförfogar över är enligt min mening tillräckliga styrinstrament. Minbedömning: Den nya ansvarsfördelningen bör genomföras successivt i samråd medberörda myndigheter och departement. inrättas för att mera i detalj planera hur förändringamaskall genomföras. Kommitténskall mot bakgmnd av de principer och förslag somjag förordat i samråd meddepartement och myndigheter gå igenom vilka effekter dennya ansvarsfördelningen mellan SCB och övriga myndigheter får för de enskilda statistikproduktemaoch berörda myndigheters anslag, i detalj klargöra SCBs ansvarför spridning av officiell statistik och hur omfattande spridningen behövervara, föreslå vilka centraladatabaser som skall vara anslagsfman-sierade vid SCB, föreslåorganisationsförändringar där sådana behövs för att anpassa verksamheten tillde nya kraven samt senast den 1 april 1993redovisas en tidsplan för förändringama. Utredarensförslag: Överensstämmer i stort med mitt förslag. Remissinstanserna: Remissinstanseraastöder i stor utsträckning att ett genomförandeorgan inrättas för att lösakvarvarande frågor och för att se till att genomförandet inte medför problemför statistikens kvalitet m.m. Skälen för min bedömning:Frågan om hur statistikstymingen skall förändras i detalj, är alltför omfettandeför att lösas med hjälp av enbart principiella överväganden. Den måste dessutomlösas i det praktiska förändringsarbetet och i nära samarbete med dedepartement och myndigheter som berörs. Jag är angelägen om att arbetet kanigångsättas och att åtgärdema tidsplaneras så att berördaparter ges möjlighet till att anpassa sin verksamhet efter de ändrade förhållan-denna.För att underlätta omställningen anser jag att en genomförandekommitté börtillkallas. Jag avser därför att återkomma till regeringen med förslag till ensådan utredning. 2.2.7Förfoganderätt, registerfrågor, sekretess och integritetsskydd m.m. Minbedömning: Frågor om förfoganderätten till statistisk information och olikaregister samt sekretessen och skyddet mot integritetsintrång måste utredasytterligare. Jag kommer att föreslå att dessa frågor löses i särskild ordning. Utredarensförslag: Utredaren föreslår att det särskilda genomförandeorganet skallutreda frägan om förfoganderätt, registeransvar m.m. Frågorsammanhängande med förfoganderätten till insamlad statistik och Prop.1992/93:101 de rättsliga aspektema av uppdragsverksamheten behandlas inte expliciti utredningen. Utredaren konsfeterar att enligt av SCB tillämpad praxis har SCBäganderätten till primärdata som verket samlat in eller lagrat i sina register,såvida inte annat avtalats. Han konstaterar vidare att frågan om äganderättenkan fordra olika lösningar beroende på växlande förhållanden och torde bästkomina att lösas avfelsvägen.. För SCB:s avgiftsfinansierade sfetistik i övrigtföreslås inga förändringar i tillämpad praxis. Vad beträffersekretessen och integritetsskyddet redogörs enbart för gällande bestämmelseroch praxis. och anför i sittgemensamma yttrande att det råder en besvärande oklarhet beträffende derättsliga gmndema för den statliga statistikverksamheten och särskilt vadgäller den nuvarande kommersiella verksaniheten vid SCB. De riktlinjer somgäller för nuvarande uppdragsverksamhet vid SCB torde sakna rättslig dignitet.De rättsliga villkoren för all dataservice/uppdragsverksamhet inom den statligastatistikproduktionen samt äganderätten till statistikens primämppgifter måstedärför noggrant klargöras i nära anslutning till att de institutionella formemaför den framtida sfetistikproduktionen fastställs. Datainspektionenpåpekar att regleringen av flera känsliga register hos SCB har blivitmycket svåröverskådlig. Det är därför av stor vikt att de rättsliga konsekvensemaav en decentralisering av statistikverksamheten blir noggrant utredda.Ökningen av antalet personregister som innehåller mycket integritetskänsligauppgifter gör att särskild uppmärksamhet måste härvid ägnas åt sekretessen.Inspektionen tillstyrker att det inrättes ett särskilt tillfälligt organ införomläggningen av stetistikverksamheten för att utreda registeransvar, ägaransvar,sekretess och integritetsskydd, tillgänglighet av gmnddate för andra användare,publicering, intemationellt samarbete osv. , som under det senaste budgetåret haft beställaransvaret för stetistikproduktioneni skolsektorn, anser att ytterligare utredningsarbete krävs för att komma framtill generella lösningar på vissa av de frågor som måste lösas i ettuppdragsförhållande. Statistiskacentralbyrån framhåller att med SCB:s inställning till utredningens huvudförslagsaknas anledning att närmare gå in på frågoma om äganderätt. Verket villemellertid betona att det är av utomordentlig betydelse att SCB får disponeraöver det material som samlas in och att SCB är ansvarig för de register som stetistikenbaseras på. Frågan är av central betydelse för möjlighetema att bedriva enrationell stetistik-verksamhet. Att reducera den till en fråga som får lösas avtelsvägeninnebär enligt SCB:s mening en risk för otillfredsställande och oenhetliga lösningarför andra användare än beställaren. Skälenför min bedömning; Som flera i sammanhanget tunga remissinstenser har påpekatråder det f.n. en betydande oklarhet om vissa rättsliga aspekter kring rätten tillinsamlade stetistiska gmnddate och upprättede register. Dessa frågor, liksomsekretessen och integritetsskyddet, har inte i tillräcklig omfattningbehandlats av stetistik- Enligt remissinstenseraasmening måste dessa frågor utredas Prop. 1992/93:101 ytterligare. Jag delar derma uppfettning. Oavsett hur den stetliga stetistikens framtida organisation kommer att utformas är det av utomordentligt stor vikt att de rättsliga gmnderaa för samhällets stetistikverksamhetblir allsidigt genomlyste och festställda. Idette sammanhang bör särskilt integritetsskyddet beaktas. Anteletpersonregister med mycket integritetskänsliga uppgifter har under senare årökat sterkt. Det kan vara fråga ora uppgifter om en persons sociala och ekonoiniskaförhållanden, hälsotillstånd, brottslighet o.d. Dessa uppgifter har samlats inför användning i en viss speciell verksamhet, t.ex. skatteförvaltning, sjukvårdosv. Risken för spridning av sådana känsliga uppgifter upplevs av många somoroande. Dafeinspektionen har också i olika sammanhang framhållit behovet av enmer samlad förfettningsreglering av flera känsliga personregister hos SCB föratt förstärka sekretessskyddet. Jag anser dette vara en angelägen uppgift. Detkan exempelvis finnas skäl att reglera en del av SCB:s register i en samlad lagstiftning.Vid en översyn av integritetsfrågoraa måste dock även forskningens behov av sfetistikbeaktes. Remissinstansemahar pekat på möjligheten att dessa frågor får lösas av det föreslagnagenomförandeorganet. Enligt vad jag tidigare föreslagit får genomförandekonunitténmycket omfettende arbetsuppgifter. Jag anser därför att denna kommitté inte börbelästes med ytterligare uppgifter. Ett sådant utredningsuppdrag ärhuvudsakligen av juridiskt slag. Även om organet tillförs för ändamåletbehövlig juridisk expertis skulle dette leda till en viss splittring avverksamheten. Jag ämnar därför föreslå att de rättsliga frågoma utreds isärskild ordning. Självfellet måste genomförandekommittén beakte resultetet avdette utredningsarbete när det gäller att bedöma de rättsliga fömtsättningamaoch konsekvensema av en ny ansvarsfördelning. Medhänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attgodkänna de principer för ansvarsfördelning och finansiering mellan SCB ochövriga myndigheter somjag har förordat (avsnitt 2.2.2). Jaghemställer vidare att regeringen bereder tillfälle att te del av vadjag i övrigt har anfört om principer för styraing, finansiering och samordningav den stetliga stetistiken. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och besluter att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärderoch de ändamål som föredraganden har hemställt om. Sammanfattningav utredningens förslag i pp- 1992/93:101 betänkandet(SOU 1992:48) Effektivare - Ibetänkandets inledande kapitel (1-3) tecknas bakgmnden till dagens organisationoch styming av den stetliga stetistikverksamheten. Vidare sammanfattes därvissa tidigare utredningars överväganden och förslag avseende den stetliga stetistikverksamhetenliksom andra utgångspunkter för utredningens bedömningar. Ikapitel 4 beskrivs kortfettet hur den svenska stetliga stetistiken berörs avdet intemationella stetistiksamarbetet, mål och medel för EG:s stetistikverksamhetetoch hur den svenska stetistiken berörs av EES-avtelet och ett eventuellt EG-medlemskap. Kapitel5 innehåller en beskrivning av den stefliga stetistikverksamheten i ,dess omfattning, ansvarsfördelningen, användarin-flytendet, organisation, ekonomi,SCB:s nuvarande uppdragsverksamhet samt den stetliga stetistikens publicering.Vidare redovisas i korthet en överslagskalkyl över kostnadema för den totela stetligastetistikproduktionen, ca , samt uppgifter om verksamheteni SCB:s samrådsgmpper , mera utförligt i bilaga 4. analys av SCB:s finansiering, omsättning ca budgetåret1990/91, framgår att bilden är mycket komplicerad samt att gränsen mellananslag och uppdrag är oklar och tillämpas oenhetligt. Drygt en femtedel av SCB:sstetistikverksamhet inklusive tjänsteexport är nu uppdragsfinansierad. Prissättningenför SCB:s uppdragsverksamhet baseras på självkostnadskalkyler och skall toteltsett ge full kostnadstäckning. För stetisti-kuppdrag görs på grundkalkylen, somär densamma som för den anslagsfinansierade verksamheten, ett pålägg om 20procent för marknadsföring, uppdragsadministration, okalkyleradelöneuppräkningar, räntekostnader, avsättning till riskkapitel m.m. Utredningenföreslår att SCB:s prissättning liksom skall baseras på självkostnademamed anpassning till marknadssituationen. Vidare skall myndigheter som vill sterteegen stetistikproduktion göra totelkost-nadskalkyler, samråda med och begära inanbud från SCB. Kapitel6 innehåller, som underlag för prövningen av frågan om medel för ökat användarinflytendepå den stetliga stetistiken och en mera effektiv styming av den, delsbeskrivningar av tidigare diskussioner om stymingen samt nuvarande stymingsförhållanden,dels en sammanfattende beskrivning av hur stetistiken styrs i några andraländer. Två olika altemativ för förbättrad styming redovisas med bedömda för-och nackdelar. Bedömningaraaresulterar i ett förslag om delegering av beställaransvaret för statistik tillanvändarmyndigheter så långt detfe är möjligt och lämpligt. Beställarmyndigheterskall ha ansvaret för att även andra stetistikanvändares stetistikbehov blirtillgodosedda. Ett användaroriente-rat organ, ett stetistikråd eller motsvarande, inrättes för nationell samordning av användarintressena,för bevakning av att viktiga stetistik- Prop. 1992/93:101 behov inte blireftersatte samt för rådgivning till regeringen i stetistik- Bilaga 1.1frågor m.m. Tillstöd för SCB i dess samordningsroll föreslår utredningen att det i verksförordningen(1987:1100) införs en föreskrift om att myndigheter skall samråda med SCB i stetistikfrågorjämte hänvisning till samrådsförordningen (19788:610). innebär utredningens förslag att all stetistikproduktion skalluppdragsfinansieras medan SCB:s förvaltningsuppgifter avseende samordning avden svenska stetistiken, intemationellt stetistiksa-marbete, stetistikservice, stetistisktbibliotek m.m. liksom skall anslagsfinansieras. Stetistikprodukter förvilka det inte finns någon entydig huvudanvändare, t.ex. stetistik av sektorövergripandekaraktär, vissa centrala stetistikregister m.m. skall ha departement sombeställare. Enpreliminär prövning av möjlighetema att delegera beställaransvaret för SCB:s stetistikproduktervisar att i en förste etepp kan beställaransvaret för stetistik till enkostnad motsvarande av SCB:s statistikanslag förläggas tillmyndigheter. får departement som beställare. För SCB:sförvaltningsuppgifter behöver verket ett anslag motsvarande avnuvarande anslag. Enligt utredningens bedömning bör andelenstatistikverksamhet för vilken beställaransvaret kan föras över tillmyndigheter kunna ökas betydligt utöver vad som angetts för vissadepartementsområden. Atthelt uppdragsfinansiera SCB:s verksamhet avstyrks av utredningen dels då det ärprincipiellt fel att uppdragsfinansiera stetlig förvaltningsverksamhet, delsdå det skulle medföra ett behov av att höja prisema på SCB:s stetistikproduktervilket skulle påverka SCB:s konkurrensneutralitet. I kapitel 6 utvecklas konsekvenseraaav utredningens förslag till styraing av stetistiken enligt utredningensbedömning. Vidarekonsteteras att utredningens förslag om delegering av beställaransvaret innebären förhållandevis stor omställning, både för beställarna och förstatistikproducenterna, främst SCB. Ett organ kan därför behöva inrättas föratt inför och under genomförande av omläggningen bereda aktualiserade frägoroch bistå SCB vid beredningen av principfrågor. Omläggningentill uppdragsfinansiering av SCB:s stetistikproduktion bedöms kunna fåbetydelse för uppgiftslämnaraa och tillämpningen av en förordning (1982:668) ominhämtende av uppgifter, som bl.a. innehåller föreskrifter om samråd med uppgiftslämnare.Utredningen föreslår att regeringen låter genomföra en översyn av nämndaförordning med sikte på förstärkt samrådsskyldighet. 1kapitel 7 behandlas vilka åtgärder som behöver vidtes för att ökad efterfrågestyraingav stetistiken inte skall medföra att samhällsviktig stetistik, basstatistik,inte tes fram därför att ingen ter ansvaret för att beställa och bekoste den.Som underlag för bedömningarna och förslagen återges tidigare diskussioner omofficiell stetistik och basstetistik samt kriterier för prioritering av stetistiki ett par andra länder. För avgränsning av vad som skall räknas till officiellstetistik används en 2 1992/93. indelning i stetistikområden.För motsvarande avgränsning av vad som Prop. 1992/93:101 skall anses utgöra basstetistikkan erfordras en mera delteljerad indelning. Bilaga 1.1 i stetistikprodukter. Detär inte möjligt att inom derma utrednings ram gå igenom hela stetistikområdet ochbedöma varje stetistikprodukts betydelse, vilken dessutom kan förändras fråntid till annan. Därför anges vissa kriterier (7) för bedömning av humvida en stetistikproduktskall anses tillhöra basstetistiken eller inte. Det får ankomma på departementenatt efter dialog med viktigare stetistikanvändare festställa vilka stetistikproduktersom skall hänföras till basstetistik inom deras områden. Beställarmyndighetemasansvar för framtegning av basstetistikpro-duktema får läggas fast genom föreskrifti myndighetemas instmktioner, vid behov mera deteljerat i regleringsbrev elleri uppdrag till myndighetema. Det av utredningen i föregående kapitelföreslagna användarori-enterade samordningsorganet, ett stetistikråd ellermotsvarande, bör få till uppgift att främja samordningen av nationella och interaationellastatistikintressen, att särskilt bevaka att stetistik av allmäninformativtintresse tes fram, att yttra sig över nedläggning av stetlig stetistik m.m. Rådetbör även lämna en årlig redogörelse för den stetliga stetistiken till regeringen. Basstetistikenbör liksom den officiella stetistiken vara allmänt tillgänglig och publicerassom officiell stetistik. SCB bör liksom hitfills ge information och vägledningbeträffande var steUig stetisfik finns att tillgå och hur den hållstillgänglig. Betänkandetskapitel 8 innehåller en sammanfattning av utredningens förslag samt vissutveckling av deras innebörd, se s. 125 f. 1992/93:101 Bilaga 1.1 Ansvaret för deteljstymingenav den stetliga stetistikverksamheten delegeras så långt möjligt och lämpligt fillsärskilt utsedda myndigheter, huvudansvariga för stetlig stetistik. All stefistikproduktionvid SCB uppdragsfinansieras, SCB:s förvaltningsuppgifter anslagsfinansieras. Basstetistikenavgränsas efter sju föreslagna kriterier och statistikbehovet tryggas genomföreskrifter till statistikansvariga myndigheter och bevakning av ett nyinrättetstetistikråd. Regeringen lämnar årlig redogörelse till för den statligastatistiken. Användarintressenasamordnas dels för de olika stetistikom-rådena av statisfikbeställaraa, delsnationellt av statistikrådet, som bl.a. företräder även mera allmäninformativaintressen och avger en redogörelse för den statliga statistikverksamhetentill regeringen. SCB:s prissättning skallliksom baseras på självkostan-deraa med anpassning tillmarknadssituationen; myndigheter som vill starta egen stetistikproduktion skallgöra totelkost-nadskalkyler, samråda med och begära in anbud från SCB. Basstetistikenskall liksom den officiella stafistiken vara allmänt tillgänglig. För SCB:s uppdragsfinansieradestetisfik i övrigt föreslås inga förändringar i tillämpade riktlinjer. All basstatistik börpubliceras i lämplig form, bl.a. som officiell statistik. SCB bör geinformation och vägledning beträffande var statlig statistik fmns att tillgåoch hur den hålls fillgänglig. Ett genomförandeorganinrättes för att i samråd med depar-temnt och myndigheter mera i detalj planerahur förändringama skall genomföras. Regeringen låter göra enöversyn av förordningen (1982:668) om stetliga myndigheters inhämtande avuppgifter från näringsidkare och kommuner, i vad avser regleraa om samråd viduppgiftsinsamling. Regeringen prövar att iverksförordningen (1987:1100) införa en föreskrift om samråd i statistikfrågormed SCB med hänvisning till samrådsförordningen (1978:620). Remissinstansernasställningstaganden och pp- 1992/93:loi synpunkter ''"s - Följandemyndigheter och organisationer m.fl har efter att ha anmodats eller berettstillfälle eller på eget initiativ till detta avgett yttranden stetistikutredningsbetänkande (SOU 1992:48) EffekUvare statistikstyraing. ,, , Dateinspektionen, ,. , , , Socialvetenskapliga forskningsrådet.Postverket, , , , ,, , , Stetens väg-och trafikinstitut. Statskontoret, , , Stetistiskacentralbyrån (SCB), Finansinspekfionen, , ,, , Stetens arbetsgivarverk, Stetens löne- ochpensionsverk. , Verket för högskoleservice, ,/, , ,, , . , , Stetens jord-bmksverk, Stetens livsmedelsverk, ,, . ,, Arbeterskyddsstyrelsen, Arbetsmiljöfonden, Arbetslivscentmm,, Stetens invandrarverk. , /, ,, i , iNorrbottens län, Stetens naturvårdsverk, Kemikalieinspektionen, Centralnämndenför fastighetsdata. , , , ,, , , , Tjänstemärmens ,Akademikers (), i (LO), . Företagens Uppgiftslämnardelegation,. , Föreningen förkommunal stetistik och planering, vid Stetistiskacentralbyrån (ST-SCB), Stetistiska centralbyråns vetenskapliga råd, SACO-föreningenvid SCB, (professor vid i , konsult,vetenskaplig rådgivare åt Statistics ), , . Svenska stetistikersam-fimdetoch Folkhälsogmppen. 2 Ställningstaganden i stort Prop. Bilaga 1.2 Av desammanlagt 83 instenser som yttrat sig tillstyrker eller stödjer 27 (gmpp1) i allt väsentligt utredningens förslag och ansluter sig till argumenten fördera. Positiva i princip till förslagen är ytterligare 16 (gmpp 2), somemellertid framhåller olika ouppklarade frågor och behovet av vidare utredning.20 (gmpp 3) är positiva till ett ökat användarinflytende, men ifrågasätterförslagen. Flera pekar på möjlighetema att öka användarinflytendet inom ramenför den bestående ordningen. Tvåinstenser (gmpp 4) förordar att de olika departementen skall ha ansvaret för stetistikeninom sina områden.