prop · GG03102 · 1992-12-31 00:00:00 — De övervakande myndigheterna har i övrigt tagit upp vissafrågor, beträffande vilka en ändrad reglering önskas. Bland dessa finns tex fräganom straffansvar för falskskyltning, markering i registret av att båtar stulits,ansvaret för förande av en oregistrerad båt samt frågan om nyttj andeförbudför oregistrerade båtar. När det gäller frågan om ansvaret för falskskyltningav båtar konstaterar att en sådan åtgärd med en båt oftastvidtas för att dölja ett annat brott, t ex båtstöld eller en underlåtenhet attregistrera båten. I sådana fall torde det vara rimligt att låta falskskyltningenkonsumeras av det brott som är begånget. vill dock isammanhanget påpeka att 14 kap 7 § , som kan användas vid en"ren" falskskyltning av en bil inte torde vara tillämplig när detgäller en "ren" falskskyltning av en båt. Skälet härtill är attmyndigheterna inte tillhandahåller registreringsskyltar för båtar. Ibilregistersammanhang gäller att stulna bilar markeras som stulna i bilregistretbl a för att förhindra vidare försäljning av sädana bilar. har fn kontakter med polisen om att införa ett motsvarande system för fritidsbätsregistret.Det är möjligt att detta är genomförbart utan att lagen eller förordningenbehöver ändras. Om så inte skulle vara fallet återkommer i frågan. De övervakande myndigheterna har konstaterat att detförekommer att båtar förs oregistrerade och att den som för båten då förklararatt den ägs av en minderårig som inte är straffmyndig, eller att han själv somägare dömts för underlåten registrering. Det är inget brott i och för sig att föra en oregistreradbåt. Om ägaren inte är straffmyndig kan han självfallet inte straffas för atthan låter bli att registrera sin båt. Såvitt känner till harfrågan om en underlåtenhet att registrera en registreringspliktig båt är ett perdurerandebrott inte prövats. Riksåklagaren har uttalat att enligt hans uppfattning ärett sådant brott inte perdurerande utan ett nytt brott börjar begås så snartnågon dömts för gången tid. Det är inte känt för om frågan harprövats. vill påpeka att båda dessa frågor skulle kunna lösas omman föreskrev förbud mot användning av oregistrerade registreringspliktiga båtar.Detta skulle otvivelaktigt underlätta de övervakande myndigheternas arbete ochvara verksamt för att få registreringen av samtliga fritidsbåtar genomförd. Ensådan lagstiftning skulle emellertid vara ingripande och införandet av denskulle innehålla element av politiskt ställningstagande. Polisenoch har även i övrigt haft vissa synpunkter som Prop.1992/93:102 dock närmast far sikte på sjöfartsverketsverkställighetsföreskrifter till lag- (Bilaga) stiftningen till lagen omfritidsbåtsregister. Dessa synpunkter går bla ut pä att myndigheterna önskaratt allmänna råd i vissa frågor skall omvandlas tillföreskrifter. Ettförslag till hur de ändringar, som ovan anförts som önskvärda, kan genomföraslämnas i bilagda förslag till ändring av lagen och förordningen om fritidsbätsregister. I3 § lagen om fritidsbåtsregister föreskrivs att polismyndighet, tullmyndighet,kustbevakning, skattemyndigheter och kronofogdemyndigheter får ha terminalåtkomstUll fritidsbätsregistret. Detförekommer att får förfrågningar från tjänstemän vid försäkringsbolag,finansbolag och andra företag om möjligheten att få terminalåtkomst tillfritidsbåtsregistret på samma sätt som man har det till bilregistret. Verketredogör då för lagens föreskrift och med detta låter sig vederbörande oftastnöja. Den frågande ställer dock ibland frågan varför det finns en skillnadmellan bil- och fritidsbåtsregistret. Svaret, som brukar ges, är att frånintegritetssynpunkt är det självfallet ingen skillnad på att ha tillgång till registrenmen att det med hänsyn till kravet på obligatorisk ansvarsförsäkring förbilar, registrering vid källan m m är nödvändigt med åtkomst för en vidarekrets när det gäller bilregistret. Sjöfartsverkethar velat nämna att frågor om terminalåtkomst förekommer. Den dag man inför -om så sker - en obligatorisk ansvarsförsäkring för båtar eller krav påregistrering av tillverkare, importörer eller handlare kommer frågan omterminalåtkomst i ett annat läge. Inledningsvisnämndes att antalet registrerade båtar var 275 668. Man kanutgå ifrån att antalet registrerade kommer att uppgå till ca277 000. dessa betalar en registeravgift om ger det en intäkt om . Betalningsbenägenheten när det gäller fritidsbåts-regisferavgifter är istorleksordningen , varför intäkten i själva verket kan beräknas Ullca . Registeravgiftenuppgår - som ovan sagts - till /år. Detta belopp har varit oförändratsedan 1988 och verkets önskan om en höjning fr o ra /92 till 50kr har inte bifallits. Avgifterna skall av verket användas för att täcka delsverkets egna, dels trafiksäkerhetsverkets, dels kostnader. -kostnader består av lönekostnad för 1,5årsarbetskrafter, kostnader för maskintid, efterbehandlingskostna-der,portokostnader mm. Kostnaderna är identifierbara och i praktiken omöjliga attannat än mycket marginellt påverka. De beräknas för /92 uppgåtill och /93 . Länsstyrelsernaberäknar sina kostnader under /92 att Prop. 1992/93:102 uppgå till och 1992/93 till . Sjöfartsverketsegna kostnader för driften av fritidsbåtsregistret kan för budgetåren 1991/92och 1992/93 uppskattas till /år. Detta gör att driftskostnaderna förregistret 1991/92 kan beräknas till och /93 till 9386250 kr.Sjöfartsverketkonstaterar således att ett upplåningsbehov för driften avfritidsbåtsregistret om kan beräknas 1991/92. Någon möjlighet attmed nuvarande kostnadsläge och registeravgift täcka tidigare balanserat underskoftav verksamheten finns inte. Sjöfartsverkethar som förberedelse inför upprättandet av ett förslag till driftstat för fritidsbåfsregistretbegärt in uppgifter från länsstyrelserna. Begäran framställdes i en skrivelsei vilken också redovisades en jämförelse mellan länsstyrelseraas kostnaderutslaget per ADB-transaktion genomförd av resp länsstyrelse. Denna jämförelsevisade att den högsta kostnaden för en transaktion var och den lägsta2,; medeltalet var ca . Sjöfartsverkethar redovisat en liknande jämförelse där länsstyrelsernaskostnader för fritidsbåtsregisterverksamheten är beräknade per i länetregistrerade båtar. Denna jämförelse gav vid handen att den högsta kostnadenvar och den lägsta ; medeltalet var 19,88. Redovisningenav desa jämförelser har inte haft - mer än i några fall -märkbar effekt. uppfattning visar jämförelserna att det finns skillnader ikostnaderna hos länsstyrelserna som inte lätt kan förklaras. Såvitt verketförstår finns emellertid inga möjligheter för verket att själv "prissatta"länsstyrelsernas insatser utan verket får försöka på annatsätt få vissa länsstyrelser att minska sina krav. Detär lämpligt aft i detta sammanhang nämna det förhållandet att ny teknik börjattas i anspråk av trafiksäkerhetsverket. Denna innebär att registrering avuppgifter från handlingar kan ske på maskinell väg. Tekniken skulle såledesinnebära aft en registrering av uppgifter hos länsstyrelserna i vissutsträckning skulle kunna undvikas. Sjöfartsverketavser att utreda denna fråga med trafiksäkerhetsveiket och - om så bliraktuellt - inkomma med förslag till erforderliga författningsändringar. Prop.1992/93:102 Bilaga 2 Sammanställning av remissyttranden över PM angåendefritidsbåtsregistret m.m. Följande remissinstanser har avgett yttrande överpromemorian. Stockholmstingsrätt (sjöfartsregistret). Överbefälhavaren, , . , , ,, , Länsstyrelserna i , ,och , samt . , , , ,, Svenska , Svenska Seglarförbundetoch . Remissinstansernahar i huvudsak avgivit följande synpunkter. Vad gäller frågan om avskaffandeav registret har remissutfallet varit blandat. Flertalet remissinstanser haravstyrkt att registret avskaffas. Skälen för den uppfattningen har i huvudsakatt göra med de kontroll- och undersök-ningsraöjlighefer av olika slag somregistret erbjuder. Av dessa skäl har t.ex. Statens räddningsverk.Generaltullstyrelsen, , Länsstyrelsema i , och , och motsatt sig att registret upphävs. Bland annat har från dessaremissinstanser framförts att registret möjliggör kontroll av efterlevnaden avolika ordningsföreskrifter, aft stulna båtar kan återfås och atträddningsoperationer och efterforskning av försvunna personer fill sjössunderlättas. Båtägarorganisationemaoch förespråkar att det obligatoriska registret awecklas. Sjöfartsverketanser inte att det finns något absolut behov av registret, även om det fåranses vara till viss nytta för (sjöräddning) och andramyndigheter. , och kan tänka sig ettfrivilligt registeralternafiv, om def obligatoriska registret avskaffas. och anser att det kan finnas skälför ett frivilligt register. De förklarar sig också beredda att medverka tillatt eft frivilligt register, som drivs i båtorga-nisationemas regi, skapas.Registret skulle användas för identifiering av båtarvid stöld och istöldförebyggande syfte, men även vid sjöräddningsarbete. Stockholmstingsrätt tar i sitt remissvar upp frågan om nationalitetsbevis. Sådanautfärdas nu av för fritidsbåtar. Tingsrätten konstaterar aftbehovet av nationalitetshandlingar för vissa fritidsbåtar infe torde haminskat. Om fritidsbätsregistret avskaffas bör, enligf tingsrätten, möjlighetentill frivillig registrering enligt lagen (1979:377) om registrering av båtarför yrkesmässig sjöfart m.m. återinföras i enlighet med vad som gällde företillkomsten av lagen om fritidsbätsregister. Både tingsrätten och Sjöfartsverketanser att de bevis som är utfärdade av verket bör ha fortsatt giltighet så länge båten inte byterägare och därvid upphör aff vara svensk. 1992/93:102framhåller därvid atf en sådan ordning torde förutsätta, atf de båtar förvilka Bilaga 2 utfärdat nationalitetsbevis på lämpligt sättförs över till det hos rätfen förda båtregistret. Deremissinstanser som har kommenterat förslag till författningsändringaroch avgiftshöjning har i huvudsak tillstyrkt dessa. Proposifionenshuvudsakliga innehåll..................... 1 Proposifionens lagförslag.................................... 2 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde 1Inledning................................................... ....... 7 2Allmän motivering........................................ ..... 10 2.1 Förslag att det obligatoriska fritidsbåtsregistret awecklas 10 2.2 Förslag aft nationalitetshandlingar förfritidsbåtar utfärdas av Sjöfartsregistref..................................... 12 2.3 Följdändringar i annan lagstiftning............. 13 2.4 Kostnader vid awecklingen av fritidsbåfsregistret 14 3Upprättade lagförslag................................... ..... 15 4Hemsfällan................................................. ..... 15 5Beslut....................................................... ..... 15 Bilaga 1: PM angåendefritidsbåtsregistret m.m...... ..... 16 Bilaga 2:Remissammanställning........................... 27