prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — I ledningen för fiimsen överdirektör, som också ingår i rådets Prop. 1992/93:170 styrelsetiUsanunans med åtta andra ledamöter. Tre byråchefer har Avsnitt 2 ansvaretför forskning, utredning respektive information. Rådet har Justitiedep.vidare en samverkansdelegation som skall behandla frågor om brottsförebyggandeverksamhet, vilka är mer omfattande eller berör mer än en myndighet. BRÅ harockså en vetenskaplig delegation som skall behandla frågor om metodik ochvetenskaplig inriktning i nya forsknings- och utredningsprojekt, etik iprojektarbeten, utvärdering samt bidrag till enskilda för forskning ochutredning. Delegationens arbete har främst koncentrerats till den sistauppgiften. BRA:s informationsdelegation bereder de informationsfrågor somberör flera myndigheter, utvärdering av informationsprojekt samt samarbete medutomstående intressenter. Forskningenvid BRÅ har primärt inriktats på att ge underlag föfkriminalpolitiska problemlösningar och brottsförebyggande reformer. Enbetydande del av denna verksamhet föranleds av regerings-och riksdagsbeslut. Avstor vikt för inriktningen är de prioriteringar som bl.a. framgår avbudgetpropositionen. Ibetänkandet om kriminologisk och kriminalpolitisk forskning har utredarenföreslagit att BRÅ:s samverkansdelegation skall förstärkas genom att den får enegen budget och en fast arbetande sekreterare. Utredaren har också föreslagitatt BRÅ:s vetenskapliga delegation skall ersättas av en vetenskaplig nämnd medföreträdare för olika änmes-områden som har betydelse för rådets verksamhet.Avsikten är att denna nämnd även skall bli centrum i ett kriminalvetenskapligtnätverk. Regeringenanser att BRÅ bör utvecklas till ett kvalificerat expertorgan ikriminalpolitiska frågor under regeringen. Det iimebär att BRÅ får en delvis nyroll i fråga om utvecklingsarbete, utvärdering och tillämpad forskning.Samtidigt bör uppbyggnaden av den kriminalvetenskapliga forskningen viduniversiteten intensifieras. Förutomatt BRA i sin framtida roll skall fokusera på utveckling och utvärdering inomdet kriminalpolitiska fältet skall rådet även i fortsättningen sammanställaoch förmedla för rådets verksamhetsområde relevant information omkriminalvetenskaplig forskning till myndigheter, andra organisationer ochenskilda. Det är därför viktigt att rådet noggrant följer den forskning somsker inom universitet och högskolor och vid andra sektorsorgan. En annan än merbetydelsefull uppgift är att under regeringen ansvara förövergripande utredningar och analyser av samhällets samlade insatser inom detkriminalpolitiska fältet och därigenom ge underlag för statsmakteraaskriminalpolitiska åtgärder. Huvudansvaretför det praktiska brottsförebyggande arbetet ligger på andra myndigheter än BRÅ, i huvudsak på polisen. Det är därför naturligt att polisen även tar ett större ansvar för samordningen av de brottsförebyggande åtgärderaa. Mot deima bakgrund finns det inte längre samma behov av att BRA har en fest organisation i form av en särskild samverkansdelegation, varför denna bör awecklas. Den nära samverkan med polisen och andra myndigheter, som BRÅ även i fortsättningen skall sträva efter, kan inordnas i verksamheten pä annat sätt. Däremot ansluter sig regeringen till utredarens förslag om att BRÅ:s ' vetenskapliga delegationskall ersättas av en vetenskaplig nämnd. 1992/93:170 BRÅ:s framtidaroll är det värdefiiUt att det finns tillgång till veten- Avsnitt 2 skapligkompetens inom den förslagna nämnden. Denna nämnd kan också Justitiedep.fungera som en förbindelselänk med forskningen inom universiteten ochhögskoloraa. I och med att erhåller medel för stöd till kriminalvetenskapligforskning fiims inte längre behov av att dela ut bidrag till kriminologiskforskning genom BRA:s försorg. Rikspolisstyrelsensforskningsenhet, som är placerad vid , består aven professor och ytterligare tio personer. Isitt betänkande anger utredaren att han har övervägt att föreslä attprofessuren för polisforskning skall föras över till ,men att han har stannat för att inte lämna något förslag i denna del, bl.a. medhänsyn till att det vid universiteten bedrivs grandläggande forskning medianRikspolisstyrelsens forskningsenhet företrädesvis har bedrivit tillämpadforskning och utvecklingsverksamhet. En ändring av professurens placeringförutsätter att man tar ställning till hur man skall tillgodose densektoriellt inriktade FoU-verksamheten. Verksamhetenhar ännu inte funnit sin form och det är svårt att överblickakonsekvenseraa av att göra en överflyttning. Ytterligare ett skäl att dröja äratt framtida uppgifter och roll är föremål för särskildaöverväganden inom ramen för en översyn av . Regeringen avserdärför att ta upp denna fråga . VidKriminalvårdsstyrelsen finns en forskningsgrapp om tre personer somhuvudsakligen är inriktad på inomverksuppgifter: utvärdering,verksamhetsuppföljning och resultatanalys. Den skall också följa forskningen påområdet och till organisationen förmedla resultat och erfarenheter som ärrelevanta för verksamheten. VidStatens kriminaltekniska laboratorium (SKL) utförs laboratorieundersökningarmed anledning av misstanke om brott. SKL skall också bedriva kriminaltekniskforskning samt samla, bearbeta och publicera materialet. 2.6 Anslagsfrågor Prop. Avsnitt2 I prop. 1992/93:100 bil. 3 har regeringen föreslagit att, i Justitiedep. avvaktan på särskild proposition i ämnet, för /94under angivna anslagsrabriker beräkna följande belopp. Framtidsstudier, långsiktig analys m.m. 12 432 (XX) kr : Förvaltningskostnader G 6. : Utvecklingskostnader 4823 000 lo- Regeringentar nu upp dessa frågor. m.m. A 4. Framtidsstudier, långsiktiganalys m.m. 1991/92Utgift 12 432 000 Reservatton - 1992/93Anslag 12 432 000 1993/94Förslag 11 636 000 Frånanslaget betalas bidrag till den verksamhet som bedrivs av . Stiftelsen, vars styrelse utses av regeringen,skall enligt sina stadgar i egen regi eller i samarbete med andra bedrivaframtidsstudier samt långsiktig analys och därmed sammanhängande verksamhet föratt stimulera till en öppen och bred diskussion om samhällsutvecklingen. Institutetgnmdades bl.a. på grandval av en utvärdering av dåvarande Sekretariatetför framtidsstudier. Utvärderingen tog festa bl.a. på interaationella erferenheter.Slutsatserna var att det fkims aidedning att metodologiskt förstärka denvetenskapliga profilen och den utåtriktade verksamheten. Genombildandet av stiftelsen fick verksamheten en från regeringen mer friståendeställning. Kravet på förankring i den politiska beslutsprocessen ansågsuppfyllt i och med att regeringen utsåg styrelsen. Förnärvarande bedriver institutet projekt inom områdena Miljö och hälsa. Svensktarbete och liv samt Interaationell och global utveckling. Som exempel påkonkreta projekt kan nämnas Biosamhället, De nya nätverkens samhälle ochSverige i nätverkens . Enverksainhet av detta slag bör kontinuerligt prövas vad gäller mål, inriktningoch metoder. Det har gått institutet bildades. Regeringen anserdärför att det finns skäl att pröva dels i vilken utsträckning de ursprangligamålen har uppfyllts, dels om det finns anledning att gä vidare när det gälleratt närma institutets villkor till de som gäller för forskning i övrigt. Basenför dessa överväganden bör vara en utvärdering, där institutets verksamhetprövas i interaationell belysning. En sådan prövning bör innefetta denorganisattiriska uppbyggnaden och graden av oberoende Prop. 1992/93:170gentemot regeringen i syfte att förena behovet av långsiktighet i all Avsnitt 2 forskning med kravet på relevans i förhållande tillsamhällsutvecklingen Justitiedep. och de centrala frågoraa isamhällsdebatten. Vidarebör prövningen också innefetta verksamhetens kvalitet i svensk ochinteraationell jämförelse samt i vilken utsträckning institutets verksamhetkompletterar övrig forskning. Utvärderingensresultat skall föreligga och tillsammans med eventuella förslagtill förändringar tas upp i samband med den uppföljning av forskningspropositionensom regeringen avser att presentera för i fébnuiri 1994. Anslagetför /94 bör vara . Detta är en reducering medcirka i förhållande till anslaget för iimevarande budgetår. attriksdagen till Framtidsstudier, långsiktig analys m.m. för budgetåret 1993/94anvisar ett reservationsanslag på . 1993/94Nytt anslag (förslag) 20 516 000 Underanslaget har beräknats medel för personalkostnader, övrigaförvaltningskostnader, lokalkostnader, kostnader för forskning, utrednings- ochutvecklingsarbete samt för informationsverksamhet. BRÅhar i den fördjupade anslaigsframställningen lämnat en redogörelse för rådetsverksamhet , av vilken framgår bl.a. följande. Sedan år1989 har vid BRÅ drivits ett fyrtiotal projekt. Man har prioriterat bl.a.lokala åtgärder mot brott, våldsbrott, uivandrare och brott, ekonomisk brottslighet,utvärderingar/kriminalpolitik och narkotika. har BRÅ givit utett trettiotal svenska och fem engelska publikationer. BRÅ arbetar med attbygga upp en egen databas som skall innehålla bibliografiskalitteraturreferenser på området. BRÅ:s internationella kontakter har breddats.Anställda vid har bl.a. biträtt i flera statliga utredningar samt förelästvid universitet, organisationer och myndigheter. BRÅ har vidare anordnatstudiebesök, konferenser och seminarier. Ävenom det är mycket svårt att bedöma betydelsen av forskningsresultat annat än iett längre perspektiv, anser BRÅ att myndigheten är litenmen produktiv samt att verksamheten är relevant för sektora och håller en högkvalitet. BRÅ föreslår att anslageträknas upp med under den kommande treårsperioden1993/94 - 1995/96 för att verksamheten skall kunna bedrivas med bibehållenambitionsnivå och utrymme kunna ges för de ökade krav som ställs påverksainheten. Prop.1992/93:170 Avsnitt 2Justitiedep. Övergripandemäl: BRÅ skall utvecklas till ett kvalificerat expertorgan som skall arbeta medutveckling, utvärdering, tillämpad forskning och infonnation inom detkriminalpolitiska området. Resurser:Ramanslag 1993/94 Som framgår av vad somanförts ovan under avsnitt 2.3 anser regeringen att BRA successivt skallutvecklas till ett kvalificerat expertorgan med uppgift att arbeta medutveckling, utvärdering, tillämpad forskning och information på detkriminalpolitiska området. bör resurseromfördelas för att förstärka universitetsforskningen. Regeringen föreslårdärför att BRA:s anslag /95 minskas med 1 5(X) (KX) kr och att anslagetför 1995/96 minskas med ytterligare . Avsikten är att dessa medelskall föras över till ()för att användas för stöd till kriminalvetenskaplig forskning. BRÅ:s bidragsverksamhetskall awecklas. Planeringsramen förperioden /94 - 1995/96 har mot denna bakgrand beräknats till 20 516 000 krför 1993/94, /95 och /96. BRÅ har hittillsfilldelats medel för förvaltningskostnader över ett förslagsanslag och medelför utvecklingskostnader över ett reservationsanslag. Enligt regeringensmening bör BRA tilldelas en treårig budgetram. Medlen bör tilldelas över ettramanslag som omfettar all verksainhet vid rådet. Genom att de två tidigareanslagen ersätts av ett enda får BRÅ möjlighet att använda sina resurser på ettmera flexibelt sätt. Liksom för alla myndigheter gäller att BRÅ måste strävaefter att effektivisera och rationalisera verksamheten. Chefen för i prop. 1992/93:100 bil. 1 redovisat ett förslag om generellräntebeläggning av statliga medelsflöden 6 1992/93. 1 samL Nr 170 samtpresenterat den modell som bör tillämpas. BRÅ bör fr.o.m. Prop.1992/93:170 /94 tillämpa denna modell. BRÅ bör därför tilldelasett Avsnitt 2 räntekonto med kredit i och medlen underanslaget Justitiedep. föras fill detta konto. Anslagettill BRÅ har budgeterats utan hänsyn till de tekniska justeringar som måstegöras till följd av ändringen av nivån på lönekostnadspålägget, den ändradefinansieringsformen för Statshälsan, övergången till lån i Riksgäldskontoretsamt de nya principema för budgetering av anslagen. Riktlinjeraa för dessaförändringar har redovisats i prop. 1992/93:100 bil. 1, avsmtt 2.2. Det belopp,som kommer att ställas till BRÅ:s disposition, kommer att slutligt festställasenligt de redovisade riktlinjeraa och kan därför avvika från det nu budgeteradebeloppet. 1.godkänner den angivnainriktningen av Brottsförebyggande rådets verksamhet 2.till Brottsförebyggande rådetför /94 anvisar ett ramanslag på . Utrikes-och säkerhetspolitisk forskning samt u-landsforskning är centrala områden urutrikespolitisk synpunkt. Även den forskning som är av betydelse för våraekonomiska relationer med omvärlden spelar en stor roll. I dessa sammanhang ärforskning med inriktning på europeiska närområde av särskildbetydelse. Också EG:s forskningsprogram är av stort intresse för . Långsiktig forskning pådet utrikes- och säkerhetspolitiska området stöds genom anslag till () och UtrikespolitiskaInstitutet (UI). Forskningsverksamhet för rustningsbegränsning och nedrustningstöds via (). har även en delav anslaget Utredningar inom det nedrustnings- och säkerhetspolitiska områdetdisponerats för forskningsverksamhet av särskild utrikes- ochsäkerhetspolitisk betydelse. erhåller bidrag för forskning motiverad frånutrikeshandelssynpunkt. Den biståndsmotiverade forskningen uppgår budgetåret1992/93 till ca och finansieras över biståndsbudgeten. Inedanstående tabell sammanfattas de anslag inom Utrikesdepartementetsverksamhetsområde, som tas upp i detta avsnitt. 1992/93:170 Utrikesdep. Anvisat 92/93 Förslag 93/94 Beräknat 94/95 Beräknat 95/96 interna-tioaella fredsforskningsinstitut () Forskningsverksamhet för rustningsbegränsning och nedrustning Forskningsverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse 485199 482 649 482 649 ' Varav hälften, 5 014, avser forskning. 2Anslagsfrågorna behandlas i prop. 1992/93:100 bil. 3.1Utrikes- och säkerhetspolitiskt motiverad Prop.1992/93:170 Iårets budgetproposition redogörs för de genomgripande förändringarna iSveriges omvärld. pågår i en dramatisk omvandling. Svenskutrikespolitik verkar i en - i förhållande till det period - merföränderlig miljö, som anknyter till tidigare perioder i europeisk historia.Denna förändringsprocess ger upphov till behov av vetenskapligt baseradkunskap. Processen ställer särskilda krav på relevant, utrikes- ochsäkerhetspolitiskt motiverad forskning av hög kvalitet. Isamband med behandlingen av forskningsproposition framhöllUtrikesutskottet (bet. 1989/90:UU20) att det fanns skäl alt under de närmasteåren överväga ökade satsningar på utrikes- och säkerhetspolitisk forskning medinriktning på . Regeringen föreslår all de behov av en stärkt forskningsom pekat på nu tillgodoses. Insatsernaför att stärka den säkerhetspolitiskt motiverade forskningen bör ske koncentreratoch ha en långsiktig målsättning. För att tydliggöra områdets betydelse ochgöra en snabb kompetensuppbyggnad möjlig bör huvuddelen av resurserna samlas ien organisatorisk enhet. En sammanhållen forskargrupp för säkerhetspolitiskforskning ger goda möjligheter till samverkan med forskning vid universitetoch högskolor liksom med forskningsmiljöer i andra länder. UtrikespolitiskaInstitutet (Ul) bedriver en välrenommerad verksamhet med inriktning påforskning, information, föredrag, seminarier och konferenser. Institutet harlandets bästa specialbibUotek för utrikes-och säkerhetspolitik. En uppbyggnadav en forskargrupp för säkerhetspolitisk forskning inom institutetsforskningsavdelning skulle innebära betydande fördelar. Forskningen skullesnabbt kunna etableras i en fungerande organisation. UI:s övriga verksamhetskulle vidare få en vidgad forskningsbas. Regeringenavser all medverka till att en sådan forskargrupp kan byggas upp vid UI ochsärskilda medel bör beräknas för ändamålet utöver statens ordinarie bidrag tillUI:s verksamhet. För ledningen av forskningsverksamheten bör en särskild gruppinrättas. I denna bör förulom företrädare för ingå bl.a. företrädare föruniversitet och högskolor samt utrikesförvaltningen. Utvecklingeni och före detta har en omedelbarbetydelse för svensk utrikespolitik. En förstärkt forskning kring Central- ochÖsteuropa är motiverad från utrikes- och säkerhetspolitiska utgångspunkter.Detla kräver bredd i forskningen men också en koncenlration av resurser sommöjliggör samverkan mellan olika ämnesområden. Regeringens forskningspolitiksyftar bl.a. till att koncentrera resurser till forskningsmiljöer som visat högkvalitet och utvecklingspotential. Förstärkta forskningsresurser bör tillförasuniver- sitetet i där enväl etablerad öststatsforskning bedrivs. 1992/93:170 enföreslår under avsnittet verksamhetsom- Utrikesdep. rade att samhällsvetenskapliga fakulteten vid iUppsala tillförs för förstärkning av forskning om Cenlral-och . Stödtill forskning med inriktning på och u-landsrelaterade frågor har enviktig plats i den svenska biståndspolitiken. Den forsk-ningsrelateradeverksamhet som finansieras över biståndsbudgeten kan indelas i tre kategorier. Densett till volymen största kategorin utgörs av ekonomiskt stöd till forskare,forskningsinstitutioner och universitet i enskilda eller inom ramenför internationella biståndsprogram. Den andra kategorin utgörs av stöd tillproduktion av forskningsresultat inom områden av särskild betydelse ochrelevans för . Den tredje kategorin utgörs av olikaeffektivitetshöjande insatser i biståndet, t.ex. utveckling av nya meioder ochtekniker samt spridning av forskningsresultat. Detre kategorierna är inte fast knutna till vissa myndigheter eller anslag inombiståndsområdet utan bedrivs i stor utsträckning integrerat i biståndets olikaverksamheter. 3.2.1Svensk u-landsforsknings organisation och omfattning Styrelsenför u-landsforskning (SAREC - for Research Cooperation withDeveloping Countries) inrättades som en självständig myndighet . SAREChar till uppgift att stärka kapacitet för forskning och att främjasådan forskning som kan bidra till en utveckling i enlighet med debiståndspolitiska målen. Verksamheten bedrivs inom fyra programområden. -Bilateralt forskningssamarbete,genom avtal med 15 stater i , och . -Internationella program, bl.a.genom bidrag till och (United Nations Research Institutefor Social Development) samt genom jordbruksforskningsorganisationen (on ). -Regionala och särskildaprogram, 13 program med inriktning på bl.a. AIDS, kvinnofrågor samt skog ochmiljö. -Svensk u-landsforskning, genomfinansiering av sju högre forskartjänster, långsiktigt miljöstöd till 21forskargrupper/institutioner och stöd till ett stort antal enskilda projekt. Medelför verksamheten tilldelas över tredje huvudtitelns anslag C 3. Andrabiståndsprogram, anslagsposten 1. /93 till . Stödettill svensk u-landsforskning utgör av anslagsposten, för /93 . universitets- ochforskningsimtilulioner är därutöver engagerade inom ramen för det bilateralaforsJlcningssamarbetet. SAREC:s förvaltningskostnader finansieras över ettsärskilt anslag (C 6), som för budgetårel 1992/93 uppgår till 25,4 miljonerkronor. Vid arbetar ca 40 personer. Nordiska afrikainstitutettillkom på initiativ av och har enligt sin instruktion(SFS 1988:1124, ändrad senast 1989:127) fill uppgift "att inom -främja och driva vetenskai)ligforskning om , -främja samarbete och kontakter mellannordiska och afrikanska forskare, -utgöra ettdokumentationscentrum för forskning och studier om , Institutets totalaekonomiska omslutning beräknas /93 uppgå till ca 18 miljonerkronor. Anslag under biståndsbudgeten svarar för och övriganordiska länders bidrag beräknas uppgå till . Vid institutetarbetar etl 30-tal personer. Styrelsen förinternationell utveckling (SIDA - Development Authority)stöder forskning och forskningsrelaterad verksamhet i anslutning och somkomplement fill det bilaterala utvecklinjgs-samarbetet. SIDA medverkar i ochfinansierar därutöver en betydande metodutvecklings- och försökjiverksamhetinom olika delar av det biståndspolitiska området. Verksaniheten är av storvikt för den långsiktiga utvecklingen av det svenska bilaterala biståndet ochär inriktad på att utveckla, utvärdera, dokumentera och sprida erfarenheter avnya metoder och tekniker. Verksamhelen bedrivs ofla i nära samarbete med SARECoch finansieras huvudsakligen genom tredje huvudtitelns anslag C 2.Utvecklingssamarbete genom SIDA, anslagsposten Särskilda program. Beredningen förinternationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) stöder projekt i vilkainslag av tillämpad forskning kan ingå. I den kursverksamhet BITS bedriverengageras ofta svenska universitetsinstitutioner. Prop.1992/93:170 Utrikesdep. 3.2.2Framställningar från berörda myndigheter Situationenvad gäller forskning och högre utbildning är mycket besvärlig i ett antal avde fattigaste , särskilt i södra och östra . Till stor delsammanhänger problemen med dessa länders allvarliga ekonomiska problem. och forskningsmiljöer hotas av nedläggning. SAREC och SIDAhar mot denna bakgrund tagjt ett gemensamt initiativ. I den gemensammautredningen äga, utveckla och förvalta kunskap - Bistånd till universitet iu-länder, presenterar myndigheterna ett antal förslag om nytt och förändratstöd. Regeringenhar budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 4) behandlat anslags-och verksamhetsfrågor när det gäller svenskt stöd lill u-landsinriktadforskning. Detta gör att regeringen i förevarande proposition endastöversiktligt behandlar dessa frågor. Tillgrund för regeringens överväganden ligger huvudsakligen SAREC:s och fördjupade anslagsframställningar. Vadgäller u-landsforskning har regeringen i årets budgetproposition (prop.1992/93:100 bil. 4 s. 161) föreslagit att anvisas /94 under anslaget C 3. För SAREC:sförvaltningskostnader har regeringen för /94 föreslagit ettramanslag om . SAREC:s och SIDA:sgemensamma förslag om nya former för insatser lill stöd för universiteten i defattigaste bör enligt regeringens mening ha mycket hög prioritetunder . Detta gäller även forskning med inriktning på frågorom demokrati och mänskliga rättigheter. Detär enligt regeringens mening viktigt att framhålla att SAREC i första hand ären myndighet med uppgifter inom det biståndspoUtiska området. Det är för dessauppgifter myndigheten har sin huvudsakUga kompetens och det är utifrån dessasom kansliet dimensionerats. SAREC har därutöver en viktig uppgift vad gällerfinansiering av svensk u-landsforskning. Desärskilda resurser som tilldelas SAREC för stöd till u-landsforskning i Sverigesyftar i första hand till att utveckla och upprätthåUa en svensk resursbas förutvecklingssamarbetet, såväl det bilaterala som det som sker genom deinternationella biståndsprogrammen. SAREC bör enUgtregeringens mening även framgent ha en viktig uppgift i egenskap avforskningsråd för svensk u-landsinriktad forskning. Huvudansvaret för kunnandeoch forskning vad gäller och u-landsrelalerade frågor åvilar, liksominom övriga områden av större allmänt intresse, det allmännautbildningsväsendet, universiteten och de forskningsstödjande organen. Regeringen avser attutvärdera u-landsforskningen. Utvärderingen bör avse u-landsforskning sombedrivs i samt sådan forskning som bedrivs under väsentlig medverkan avsvenska vetenskapliga institutioner eller forskare. Avsikten är vidare att ommöjligt slutföra utvärderingen så att resultaten kan redovisas i denuppföljande forskningsproposition som inledningsvis aviserats. I1990 års forskningsproposifion (prop. 1989/90:90) ansåg regeringen att enöversyn borde göras av inriktning och institutionell förankring av forskningenom . ansåg att regeringen borde återkomma till riksdagenmed förslag om en förstärkning av resurser (bet.1989/90:UbU25 s. 120 f). En sådan utredning har genomförts inomregeringskansliet. Karlläggningen visar alt en omfattande svensk forskning omLatinamerika och elt bely- 1992/93:170Utrikesdep. dande samarbete medforsknings- och universitetsinstitutioner i regionen byggts upp under1980-talet. Utredningen föreslår både en ökad och en någol förändrad roll förLatinamerika-institutet vid i () samt en utökningav institutets finansiella resurser. Regeringens överväganden vad beträffar LAISbehandlas under avsnittet verlLsamhetsområde. Vad gäller har regeringen i budgetpropositionen (prop. 1992/93:100 bU.