prop · GG03255 · 1992-12-31 00:00:00 — Fysiskplanering och mark- och vattenanvändning är frågor som med fördel diskuterasoch samordnas över nationsgränserna utan att det för den skull ställer krav påett gemensamt regelsystem. föreslås en utvidgning av miljösamarbetet tiU att innefettaockså fysisk planering och mark- och vattenanvändning i tätorter och pålandsbygden. Redan nu pågår ett arbete med en del av dessa frågor inom EG. Idet femte miljöhandlingsprogrammet framhålls fysisk planering som ett viktigtstyrmedel för att uppnå miljöpolitiska mål. Samarbetet och erfarenhetsutbytetpå detta område bör öka. Miljökonsekvensbeskrivningarhar införts i ett tjugotal olika lagar i harföranlett en ändring i vad Det intemationeUa utvecklings- U arbetet på detfe område ärintensivt och följer nära arbetet inom EG. Med anledning avregeringens beslut att alla större beslut ska Skr. 1992/93:255 åtföljas aven miljökonsekvensbeskrivning är det viktigt att delta i utvecklingen inom EGav sådana beskrivningar för planer samt program-och pohcybeslut. Detär angeläget att som EG-medlem fortsatt kan nyttja och vidareutvecklaanvändningen av ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. har fler skatteroch avgifter på miljöområdet än vad som är vanligt i EG-ländema. böräven som EG-medlem ha en hög ambitionsnivå på detta område. bör varapådrivande för användning av ekonomiska styrmedel i de fell där sådanastyrmedel är effektiva för att nå viktiga miljömål. InomEG pågår utveckling av nya styrmedel inom miljöpolitiken. EG-regler på dettaområde finns bara i fråga om punktskatter på bränslen och de är iallmänhet utformade så att en lägsta nivå för avgiften föreskrivs. Detta gäUeräven fÖr ett förslag tiU en ny koldioxidskatt. Fördet mesta medför ett EG-medlemskap inte några durekta begränsningar imöjligheten att använda ekonomiska styrmedel i form av direkta avgifter. Påvissa områden, exempelvis för bifevgaser, finns begränsningar som ifrågasattsav en rad medlemsländer. Miljöskäl talar för att gemensamma regler bör vara av minimikaraktäroch att nationeUa åtgärder som går längre inte ska förhindras. Sverigessträvan är att även de gemensamma reglema läggs på en sådan nivå att denönskvärda effekten uppnås. Ökad uppmärksamhet bör också ägnas möjhgheten att kopplaekonomiska styrmedel till för utsläpp till luft och vatten.Givetvis måste i dessa sammanhang en avvägning göras meUan miljöskyddsintressenoch andra intressen, som t.ex. den inre marknadens funktion. Utvecklingenav system och metoder för miljöövervakning är en viktig del i nationellt ochinternationellt miljösamarbete. Detta utgör en nödvändig bas för att se tillatt regler och överenskommelser följs. Särskilt viktigt är att medverka tillatt de system som byggs upp nationellt, regionalt och globalt och som ofta ärbaserade på satellitdata kan samordnas. deltar aktivt i detfe arbete, bl.a.inom EG:s CORINE-projekt. Enligtsvensk uppfettning bör EG:s europeiska miljöbyrå (EEA) inrättas så snart sommöjligt. Ökaduppmärksamhet bör enligt svensk uppfettning ägnas åt efterlevnaden av EG:sregler på miljöområdet och införandet av sanktions-möjUgheter. 2.3.9 Klimatfrågan Skr. Omsorgenom jordens klimat kräver aktiva insatser för att nunska utsläppen av koldioxidoch andra växthusgaser. Klimatpolitiken måste u formas från ett intemationeUtperspektiv och i samarbete med andra stater. Långsiktigt verksamma ochkostnadseffektiva åtgärder bör eftersträvas. Detär enhgt svensk synpunkt önskvärt att en energi/koldioxidskatt införs i EG ochatt denna ligger på en ambitionsnivå som är likvärdig med den svenskabeskattningen. Regeringens politik har presenterats i propositionen 1992/93:179om åtgärder mot klimatpåverkan m.m. Arbetetmed på klimatområdet och de planer som finns på införande av enkoldioxidskatt bör följas och stödjas från svenskt håll. I klimatpropositionensägs bl.a. att bör verka för att fä till stånd en kostnadseffektiveuropeisk strategi för att begränsa koldioxidutsläppen innefettande bl.a.miniminivåer för en koldioxidskatt. Enannan aspekt rör skattebasen och beskattningen av inhemska bränslen. När EG fettotbeslut om en gemensam koldioxidskatt bör den svenska skattebasen samordnas medde principer som där anges. Föravveckling av ozonpåverkande ämnen ligger EG och nu nära varandra ochytterligare samordning bör vara möjlig. 2.3.10Biologisk mångfald och naturvård Bevarandetav den biologiska mångfelden är ett huvudsyfte med miljöarbetet och ges därförhög prioritet. Särskilt viktigt är att utveckla sektoremas ansvar för biologiskmångfeld. Utvecklingen av sammanhängande europeiska skyddade områden är avstor betydelse, särskilt för flyttande djurarter. Utformningenav landskapsvårdande åtgärder är viktig för möjligheten att bevara ett öppetoch levande odlingslandskap. Gemensammaeuropeiska insatser behövs för att firämja utvecklingen av ett miljöanpassatjord- och skogsbmk. Särskilda insatser behövs för att inte utarma denbiologiska mångfelden i . FörSverige är utvecklingen i av stor betydelse, inte minstpå miljöområdet. Där behövs stora insatser fÖr att firämja en utveckling somgår mot en accepfebel miljönivå. Genom att utveckfe den koordinerande roll G24-ländemaskall ha kan gemensamma insatser från de västeuropeiska staterna fä ökadeffekt. Det är viktigt att EG spelar en aktiv roll i detta arbete, exempelvisgenom att utveckfe PHARE-programmet. EG:s arbete inom regionala aktiviteter,som Östersjöarbetet, bör enligt vår uppfettning främjas och stärkas. 2.3.12Sektorernas mitjöansvar Skr. Sverigearbetar fÖr att miljöhänsyn skall tas vid alla beslut och vara en gmnd för samhäUsplaneringen.Detfe gäller områden som transporter, energi samt de eueeUa näringarna. Dennasyn stämmer väl överens med EG:s femte miljöhandlingspro-gram som präglas avambitionen att miljö skall integreras med andra sektorer. Miljömässigtriktiga transportmedel måste, enligt svensk uppfettning, byggas ut ochutvecklas som en del i utvecklingen av ett miljöanpassat transportsystem.Energieffektivitet och miljökrav måste höjas. Detta är särskiltangeläget för att möta den ökade transportvolym som kan bli följden av den inremarknaden. Jämte arbetet inom EES/EG måste konkreta handlingsplaner för helaEuropa tas fram. Beträffandejord- och skogsbmk är det nödvändigt att slå vakt om det svenska intresset av miljöanpassadverksamhet. En tillämpning av sektorsansvaret inom de areeUa näringarna är avavgörande betydelse för våra möjUgheter att leva upp tiU nationeUa mål och intemationeUaåtaganden pä miljö- och naturvårdsomrädena. En sådan integration av miljöhänsynär en prioriterad svensk miljöstrategi och berör många centralafrågeställningar såsom t.ex. ekonomiska styrmedel och begränsning avföroreningar. Påjordbmksomrädet bör fortsätta att upprätthåUa de höga svenska kraven, t.ex.om förprövning och användning av bekämpningsmedel, och bidra tiU en högreeuropeisk ambitionsnivå. MöjUghetema att bibehåUa det öppna landskapet och denbiologiska mångfelden är viktiga och bestäms bl.a. av möjUghetema att främja mUjöanpassadproduktion. skogspolitik stäUer krav på att håUbart umyttja skogsresursemapå samma sätt som kommer tiU uttryck i de principer som slogs fest vid om miljö och utveckling i . Sverigebör verka för att EG utveckfes tiU en dynamisk intemationeU kraft pämiljöområdet. Detsvenska miljöarbetet måste bedrivas pä bred front, i olika regionalaoch globafe fora. Genom vårt intemationeUa agerande och vår biständspoUtik börSverige verka for att miljöhänsyn tas i alla sammanhang. Jämte den roU somlandet kan spela i EG:s intemationeUa arbete bör värna om rätten attagera nationeUt. Klimatområdetär ett exempel pä vikten av EG:s engagemang globalt. För att få tiU stånd ochkunna genomföra effektiva åtgärder internationellt är EG:s medverkan viktig.Andra exempel är konventionen om biologisk mångfeld liksom arbetet påförverkligande av som antogs vid om miljö ochutveckling . 3 Hemställan Skr. berederriksdagen tillbe att ta del av vad jag har anfört om inriktningen av detsvenska miljöarbetet inom EES och EG. Regeringenansluter sig tiU föredragandens överväganden och beslutar i enlighet med hanshemställan. gotab 43769,1993