prop · GG03157 · 1992-12-31 00:00:00 — Kritik har i olikasararaanhang framförts mot att föriägg ningsverksamheten är för dyr därför att verket gjon dåliga upphandlingar. Verkets generaldirektörhar raot denna bakgrand tillsatt en fristeende utred- Skr. 1992/93: 157ningsgrapp sora skall analysera (x;h utvärdera - särat ora så är påkallat -föreslå förbättringar av metodema för upphandling cx;h drift av förläggningsverksamheten. Vidarehar regeringen genom beslut givit iuppdrag att granska kosmadseffektiviteten t Invandrarverketsupphandlingsverksamhet Uppdraget skall rapporteras till regeringen senast den15 raars 1993. Kostnademaför förläggningsverksaraheten var under /92 ca 3,5 miljarderkronor. För budgeteret 1992/93 har anvisats ett anslag påknappt avseende förläggningsverksamheten. Regeringen har itiUäggsbudgeten anraält för att anslaget ttoligen kommer attöverskridas raed 4,5 mUjarder kronor. Invandrarverketsraålsättning är att asylsökande skall tes eraot under sådana former attväntetiden i asylärendet tas till vara på bäste sätt - oavsett utgången itillståndsfrågan. Under /92 har intensiva satsningar gjort föratt utveckla verksamheten inom raraen för programraet Meningsfull vistelse påförläggning. Principema för meningsfull vistelse är att den asylsökande,föratom att te ansvar för sin dagliga livsföring, också har en aktiv roll i dendagliga skötseln av förläggningen. Dessutora erbjuds de asylsökande andraforraer av organiserad sysselsätming av varierande slag. Vidare skallverksaraheten stiraulera tiU att utveckla kunskaper i svenska språket och omdet svenska samhället har också i ett särskUt projekt utvecklatforraeraa för kvalitetiva förbättringar inom verkets bara-verksamhet genomaktiv raedverkan från föräldrar och andra vuxna. Erfarenhetemaefter verksamhet med meningsfuU vistelse visar goda resultet. av aUa vuxna asylsökande sysselsätts minst fyra tiraraar per dagraed s.k. självförvalming av förläggningen, studieverksamhet ellersysselsättning som anordnas utenför förläggningen. En följd av verksamheten äratt de asylsökande sora deltar, stärker sin självkänsla, raår bättte och har enmer positiv syn på verksamheten totelt. En viss rainskning av efterfrågan påsjukvård har även kunnat märkas. Denuttedning som uttett frågan om Meningsfull vistelse på asylförläggning ladefram sitt betänkande (SOU 1992:69) under soraraaren 1992. Uttedningens förslaginnebär en utveckling av den verksarahet för raenings-full vistelse förasylsökande på förtäggnmg som bedrivit . För atten sådan utveckUng skall bli raöjlig har uttedningen bedömt att man måste skapanya arbetstillfällen utenför förläggningar för asylsökande på områden sora avoUca skäl inte umyttjats av den öppna arbetsmarknaden. Samverkan måste, enligtuttedningens förslag, äga ram raellan förläggningarna, berörda lokala fackligaorganisationer och länsarbetsnämnden i syfte att få sådana arbetstUlfäUen tUlstånd. Uttedningen föreslår att verksamheten regleras i en särskild lag,benämnd lagen om arbete for asylsökande som vistas på asylförläggning.Uttedningens förslag har reraissbehandlats och bereds inom regeringskansUet Fråganom arbete på den reguljära arbetsraarknaden har utretts separat Skr. 1992/93:157 inom kulturdeparteraentet och lett tiU ändring i utiänningsförordningen.Ändringen innebär att det fr.o.ra. den är raöjligt för asylsökandeatt arbete på den reguljära arbetsraarknaden föratsatt att Invandrarverketbedörat att verkets handläggningstid i tillståndsfrågan överstiger fyramånader. Erfarenhetema visar att i det rådande svåra arbetsmarknadsläget är dethittills ytterst få asylsökande sora lyckats få ett arbete. Reglemaför bisfend åt asylsökande infördes i när flertelet asylsökande fickstenna i samt med utgångspunkt från rekomraenderadenorra för socialbidrag. Mottagnmgsförfarandet präglades då av ettintegrationstänkande, vilket också i viss utsttäckning kom att påverkaasylbidragets utformning. Andelen asylsökande sora får stanna i harunder senare år avsevärt minskat. Det mycket stora antalet asylsökande sorakoraraii till har ställt utomordentiigt stora krav påInvandrarverkets mottagningskapacitet och medfört mycket höga kosmader. Det kanvidare konsteteras att nivån på socialbidragsnormen har sjunkit i förhåUandetUl konsumentprisuidex tmder senare år i flertalet korarauner. Många koraraunerhar dessutom infört en lägre socialbidragsnorra vid korttidsbehov. Regeringenhar raot denna bakgrand och som en del av uppgörelsen raed socialderaokratemaora att minska de offentliga utgiftema beslutat, , att sänkadagbidraget till asylsökande. Beslutet innebär att dagbidraget för vuxnaasylsökande sora själva svarar för sin mathållning har sänkts med perdag fr.o.m. . För bam har dagbidraget sänkts raed någotlägre belopp. Dessutom har en ytterligare sänkning av dagbidraget forbamfamiljer raed fler än två bam genoraförts. Samtidigthar regeringen också beslutet om en begränsning av hälsoundersökningama förasylsökande så att omfatming och innehåll raer än anpassas tiUen riskbedöraning for olika grapper. Sararaantegethar de vidtegna åtgärdema inneburit att dessa kosttiader för /93kunnat budgeteras ner ca 170 mUjoner kronor. Underår 1992 har även en omfattende översyn av mottagandet av asylsökande ochflyktingar genomförts. Utredningen (Ku 1992:04) rörande Översyn av mottagandetav asylsökande och flyktingar (Dir. 1992:25) föreslår de regeländringar ochövriga ändringar sora behövs for att motverka långa vistelser iflyktingförläggningar och för att göra mottegandet mer flexibelt och raindrekosmadskrävande. Målsätmingen är att asylsökande i större utsträckning än i dagsjälva skall kunna välja sitt boende och ordna sin levandsförhållanden.Uttedaren skaU bl.a. undersöka hur frivilligorganisationer, korarauner ochandra kan få en ökad roll för att permanent driva förläggningar och annanverksamhet för för de asylsökande. I uppdraget ligger vidare att lämna förslagtill de förändringar sora krävs i lagen (1988:153) ora bistånd åt asylsökandeför att skapa ökad flexibUitet och större valfrihet vad gäller asylsökandeboende. Utredningens förslag överläranades och kommer attremissbehandlas. 3.Det kommunala flyktingmottagandet Skr. 1992/93: 157 Detnuvarande systemet for flyktingmottegande infördes den . Inedansteende tabeU ges en stetistisk ÖverbUck över det koraraunala raottegandetsedan år 1985. Underde första åren orafaltede det koraraunala raottagandet även asylsökande, varsansökningar om uppehållstillstånd fortfarande behandlades. Riktiinjema förmottegandet har emeUertid ändrats genom beslut och fr.o.m. maj 1988skall normalt endast personer med uppehåUstUlstånd tas emot i korarauneraa.Fr.o.ra. , då ersätmingsreglema ändrades, ingår endast personer sorabeviljats uppehållstillstånd i de redovisade siffroraa. Koraraunemasflyktingmottegande omfattar, föratora personer sora bevUjats asyl, ocksåpersoner som fått stenna av humanifera skäl och även vissa anhöriga tiUflyktmgar. Flyktingmottegandetbygger på att ett flertal av kommuner raedverkar så att inle bara destörste och traditionella raottegarkoramunema får bära ansvaret Mångaflyktingar har dessutora uppteckt att det finns fördelar med att bo i en liteneller medelstor koraraun och att service, tillgång på utbildning och arbeteinte bara fmns i storstedsorarådena. Bostadssituationeni kommunema har under budgeferet 1991/92 varit relativt gynnsam varför utflytmingenfrån föriäggningar till korarauneraa för huvuddelen av flyktingama kunnat ske iansluming till att uppehållstillstånd bevUjats. Under /92raedverkade sararaanlagt 270 komrauner (av 286) i flyktingmottagandet Dettotala antelet mottagna personer i kommunema under uppgick till ca 19 000 personer. Härav har ca 13 400 tegits eraot från förläggning. Drygt I 400 var kvotflyktingar sora kom direkt tiU koraraunen. Ca 4 160 var nära anhöriga till flyktingar sora ej vistedes på förläggning när de beviljades tillstånd. Totalt fanns överenskoramelser med korarauneraa om att te emot ca 23 0(X) flyktingar. Statligersätming/kosmader Skr. 1992/93: 157 Kommunemafår statiig ersätming för mottegande av flyktingar och vissa andra utiänningarenligt förordningen (1990:927) om stetiig ersätming för flyktingmottagande m.m. Nuvarandeersättningssystem ttädde i kraft den I januari 1991.1 propositionen(1989/90:105) redovisades ett program för att underlätte för flyktingar attsnabbare få en förankring i svenskt arbets- och samhäUsliv. Huvudsyftet medförändringen av ersättningssystemet var att stimulera kommimema att vidlaaktiva åtgärder för att flyktingama snabbare skaU kunna bli självförsörjande. göra upp individuella planer förflyktingamas inttoduktion i det svenska samhället skall alltid göras isamråd raed flyktingen själv och i samverkan med den lokala arbetsförmedUngen. Iprogrammet för aktivt och saraordnat flyktingmottagande betonas särskilt attdet behövs en helhetssyn och en samordning mellan olika myndigheter i arbetetmed flyktingar. Vidare understryks vUcten av att de fackUga organisationema,arbetsgivama och frivilligorganisationeraa får en mer aktiv roll än . Kostnadernaför ersättning till kommunema uppgick under budgetårel 1991/92 till ca 3,3miljarder kronor. Kommunema får en schabloniserad ersättning för varje mottegenflykting och annan utiänning som omfattas av flyktingmottagandet Vid sidan häravlämnas också viss annan ersätming. Den stadiga ersätttiingen beslår av följandedelar: - ersättning för vissa särskilda kosttiader, - ersätming för extraordinära kosttiader, - ersättning för kostnader för asylsökande och - ersätming för sjukvårdskosmader m.ra. Grundersättningskall utges till alla kommuner sora ttäffat överenskoraraelse medInvandrarverket om mottegande av flyktingar och är oberoende av hur mångaflyktingar kommunen tar emot Beloppet motsvarar schablonersätmingen för trevuxna flyktingar. Schablonersätmingenskall tecka kommunemas kosmader för bl.a. ekonomiskt bistend, bostad och annaninttoduktion, svenskundervisning samt tolkar och adrainistration. För år 1993är schablonersätmingen höjd för flyktingarsora fyllt och för bara under 16 år.Beloppen skall justeras med hänsyn till bl.a. kostnadsutvecklingen. Särskildaregler - vilka är avsedda att ge en rättvis ersätming åt såväl den förstainflyiiningskommunen sora den nya - finns för flyktingar sora flyttar underinttoduktionsperioden. För vissa handikappade ochäldre flyktingar kan ersätming beviljas för ekonomiskt bistånd, social herahjälp och färdtjänst ,, För ensamma flyktingbarnunder beviljas ersättning för faktiska Skr. 1992/93: 157 kosmader förbistend sora ges raed stöd av socialtjänstiagen (1980:620) eller lagen(1990:52) med särskilda bestämmelser ora vård av unga. Ersätmingen avserfrärast placering i faraUjehem eller grapphem. Ersätmingför extraordinära kostnader kan efter prövning i varje enskUt fall lämnas tillkommuner som har vissa typer av extraordinära kostnader för flyktingmottegandet Dentotala ramen för ersätming av exttaordinära kostnader under /93omfattar 100 mUjoner kronor. Ersätmingför kommunala kosmader för asylsökande skall lämnas för kommunemas kosmader förbistånd enligt lagen (1988:153) om bistånd åt asylsökande ra.fl. särat förvissa kosmader för vård av bam och ttansporter. Ersätmingtill sjukvårdshuvudmannen läranas för akut- och förlossningsvård samt för vårdvid abort som har givits till utiänningar sora sökt uppehållstUlstånd förbosätmmg i och som inte är folkbokförda i riket. För vissa handikappadeflyktingar med uppehållstillstånd ersätts även varaktig vård. Vidare lämnasersättning för hälsoundersökningar av asylsökande och flyktingar. Särskildabidrag kan också lämnas för vårdinsatser för flyktingar med särskilda behov. har i en rapport till regeringen redovisatkosmadema to.m. för de flyktingar som togs emot i en koramununder . Kostnadema för flyktingmottagandet raäts sora särkostnader, dvs.kostnader som direkt förorsakas kommunen, som komraunen annars inle skulle haom man inte tog emot flyktingar. Särkost-nadema har mätts i tolv kommuner avvarierande storlek och med geografisk spridning i landet Avrapporten framkommer att bidragsumyttjandegraden, dvs. ackumuleradesärkosmader i relation till summan av schablonbidrag för antalet mottegnaflyktingar, för flyktingar raottegna är to.ra. Den genomsnittliga brattosärkostnaden per flykting uppgår undersarama period till ca Av brattosärkosmaden beräknas moltegning,introduktion, administration och lokaler till , socialt bisfend tUl 43 %och sfi till . Enbart administtation beräknas till avbrattosärkostnaden. Invandrarverkethar också lämnat en rapport till regeringen ora uppföljningenav stetsbidragssystemet för kommunalt flyktingmottegande. Av rapporten framkommer bl.a. att det är för tidigt att dranågra slutsatser ora det nya ersätmingssystemet har fått avsedda effekter. 1Invandrarverkets rapport redovisas särskilt flyktingamas flyttningar från en kommun till en annan i . Totalt har ca 1 (XX) personer flyttet frånmoltagningskommunen Dessa ulgör av det lolala antalet kommunmoitagna flyktingar . Anled ningen till flyimingama är bl.a. arbetsmarknadsskäl och önskan till fetere kontakter med både landsmän och svenskar. Flera kommuner anser alt antalet flytmingar och därraed kosmadema för steten bör kunna minskas genom en - bättte kartläggning av ochinformation till den enskilde flyktingen redan på Skr. 1992/93: 157förläggningsstediet Sedanden erbjuds flyktingar ett lån till hemutrustning. Tidigareerhöll flertalet flyktingar socialbidrag tiU hemutrasming vid bosättning i enkommun. Lånen kan beviljas tillflyktingar ra.fl. sora fyllt , som tas emot i en kommun från förläggningeller som i övrigt orafattas av flyktingraottegandet Lånen är ränte- ochamorteringsfria under de förste två åren efter utbetelningen. Amorteringstidens längd bestems med utgångspunkt från lånens storlek.Lånebeloppet fastställs i procent av gällande basbelopp enligt lagen oraallraän försäkring. Låntegare med låga inkomster kan få anstånd med återbetalningeller nedsättning av det belopp som skall betalas. Vid långvarig oförmåga attbetala tUlbaka lånet skall dette kunna avskrivas. Underbudgeferet 1991/92 beviljades lån till ca 13 500 personer/hushåll. Detgenomsnittliga belopp som beviljats är ca . UlbeuUade lån uppgicktotalt till ca . Statens kostnader för låneverksamhetenunder /92 var ca . Regeringenläranade en proposition (1991/92:172) ora introduktionsersätmingtill flyktingar och vissa andra utlänningar till . I propositionenföreslås en lag ora inttoduktionsersättning för flyktingar och vissa andrautlänningar. Lagförslaget innebär att korarauneraa ges möjlighet alt under eninttoduktionsperiod bevilja introduktionsersättning i stället för socialbidragtill flyktingar och andra utiänningar som omfattes av del kommunalaflyktingmottegandet Ett villkor för alt introduktionsersättning skall kunnabeviljas är att flyktingen följer en inttoduktionsplan som upprättets avkommunen efter samråd raed den enskilde flyktingen. Den 4 november 1992beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet 1992/93;SfUl, rskr.1992/93:9). Det nya systemet träder i krafl . VI Det internationella migrations- och flyktingpolitiska arbetet ochSveriges roll Migrations-och flyktingpolitiska frågor slår på dagordningen i en lång rad intemationeUafora. verkar aktivt för att intemationellt bidra till varaktigalösningar av både de problem som orsakar foUcomflyimingar och av dekonsekvenser sora följer därav. Inora FN:s rara behandlasflyktingpoUtiska frågor, med avseende på såväl Skr. 1992/93: 157 åtgärderför dera sora tvingats på flykt (UNHCR, UNRWA) sora insatser för att komma åtgrundorsaker till flykt InomFN diskuteras även frågor med anknyming till invandrares sociala cx;h rättsligaforhållanden i invandringsländema. InoraOECD är det av naturliga skäl den ekonomiska politiken i med-lerasländeraa,arbetskraftsfrågoma etc. sora bestäraraer mfallsvinkehi för detraigrationspolitiska arbetet Europarådetär ett vUctigt foram for mellanstetiig dialog kring integration avinvandrare i medlerasländema. Där har man också under en följd av år arbetetraed asylrättsliga spörsraål. Demokratiseringsprocessen i Öst- ochCenttaleuropa har satt nya frågor på dagordning. Iansluming till en ministerkonferens ijanuari 1991, i regi av och påinitiativ och inbjudan av , har saraarbete mellan länder iÖst-, Centtal- och kunnat inledas i flera vUctiga avseenden sora rörflytmingsrörelsema i öst-västiig rikming. Denvästeuropeiska integrationen har även iraraigrationspolitiska aspekter. Inorararaen för EES-avtelet mellan EFTA och EG har , såsom medlem av EFTA,markerat sitt inttesse av att delte i och bidra tiU det arbete som EG bedriveri syfte att avveckla eller förenkla gränskontrollen för personer. Detnordiska samarbetet i migrations- och flyktingpolitiska frågor har även underden nu aktueUa perioden varit en betydelsefull plattform för avstämning införnordiskt agerande i intemationeUa sararaanhang. Sverigehar koraraii alt spela en aktiv roll i praktiskt taget saratiiga dessaintemationella samraanhang, inle minst när det gällt att betona behovet av attangripa grandorsakeraa till flykt och påtvingad migration. Här finns en närakoppling mellan demokrati, respekt för mänskliga rättigheter, fredliga lösningarav konflikter och den ekonomiska och sociala utvecklmgspolitUc sora förs iberörda länder. Sverigehar vidare aktivt verkat för att göra bisfendet till flyktingar raer effektivtFN-organens adrainisirativa sttniklur och kapacitet, frärast UNHCR och FN:sprograra för livsraedelsbisiånd, ses över i syfte att göra dera effektivare.En ökad samordning och effektivisering inom FN-systeraet behövs. Underden nu aktuella perioden har vidare deltegit aktivt i reforra-arbetetinom UNHCR. kom att spela en medlande roll raellan sora önskarökade resurser för flyktingprogram och en del i-länder som vill förbätttaresursanvändningen ulan att öka bidragen. 1 samband med insatseraa för attlindra nöden för raänniskor på flykt från sina hera i f d. harSverige aktivt förespråkat och stött UNHCR:s ansttängningar. Sverigesfmansiella bidrag till de intemationella flyktingprogrammen är betydande. är den iredje störste bidragsgivaren till UNHCR och till UNRWA. De svenska bidragen tiU FN:s livsraedelsprogram (WFP) för flyk tingar, är bland de störste och mest flexibla. Åvenunder den nu aktuella perioden har , bl.a. via SlDA:s kala- Skr.1992/93: 157 sttofmedel, gjort stora insatser till förmån för flyktingar iolUca regioner, ofte i nära samarbete med enskUda organisationer. Vidareutgår svenskt ekonomiskt stöd till intemationella organisationer somIntemationella och , där många avinsatsema görs tUl förmån för flyktingar. Dessutorautgår bidrag till flyktinginsatser sora genomförs av eller i samarbete medsvenska enskUda organisationer. Detotala svenska bidragen till flyktingprogram och för intemflyktingar uppgick tUl (mkr): WhP (budgeferet 1990/91) Genom andra FN-organ och UNHCR:sverksarahet behandlas varje höst i när församlingen terdel av organisationens årsrapport. 1 ett svenskt anförande framhölls att dagensflyktingsituation i , framför allt den i f d. , var denallvarligaste i sedan Den måste dock ses tillsammansmed andra flyktingkattisttofer i länder som hör tiU världens fattigaste, tex.de i , , och . Generalförsamlingenantog med bl.a. de nordiska ländema sora raedför-slagsstäUare en resolutionvarigenom beslutedes att UNHCR:s verksamhet skall fortsatte från samt att frågan om ytterligare föriängningskall behandlas vid församlingens möte . En ytterligare resolutionantogs, med de nordiska ländema som med-förslagssfellare, tUl stöd för UNHCR:sverksamhet Resolutionen bekräftar UNHCR:s grandläggande uppgift att svara förinteraationellt skydd av flyktingar, understryker behovet av gemensararaa ochinteraationella insatser till förmån för det ökande antalet flyktingar samtuppmanar aUa steter att avste från åtgärder som kan riskera asylproceduren.Vidare antogs en resolution om uppföljning av flyktingkonferensen iCentralamerika samt en resolution om bistånd tUl flyktingar, återvändande cx:hintemflyktingar i . ÅvenUNRWA:s verksamhet behandlas av generalförsamlingen i samband med attden tar del av UNRWA:s årsrapport. Enresolution om observatörsskap i för Intemational Organizationfor Migration (IOM) antogs av generalförsamlingen efter attha lagts fram av jämte ett stort antal medförslagsställare från samtUgaregionala grapper. 4 1991/92. 1992/93: 157 FN:sflyktingkoraraissarie (UNHCR) inrättedes 1950 utifrån behovet att lösa deeuropeiska flyktingarnas problem efter . UNHCR:sgrandläggande mandat att ge rättsligt skydd åt personer som på grand avvälgrandad fruktan för förföljelse flytt sitt heraland, finns nedlagt i 1951års flyktingkonvention och tilläggsprotokoll. Genom utvecklingen efterundertecknandet av flyktingkonventionen, finns huvuddelen av världensflyktingar i ttedje världen vilket gjort alt inslaget av materieUt bistånd harökat kraftigt UNHCR:smandat kan förlängas av Förente Nationemas generalförsamling.Verksamheten är huvudsakligen finansierad genora frivilliga bidrag frångivarländema. Dc fyra störste är , , och . UNHCR leds av enstyrelse (Exekutiv koramillé) som fastiägger organisationens övergripanderaålsättning och behandlar flyktingkoraraissariens förslag till budgetHuvudkontoret ligger i och verksaraheten karakteriseras bl.a. av ettnära samarbete med enskilda organisationer, såväl intemationella somnationella. Världensflyktingsituation har förändrats kraftigt efter UNHCR:s grandande.Antalet flyktingar uppskattas tiU 18 miljoner och interaflyktingar tillminst lika många. En orsak till denna utveckling är det ökade antalet s.k.komplexa kateslrofer där väpnade konflUcter spelar en avgörande roll. Dessutoraär flera av de störste flyktingproblemen fortfarande olöste (,Hom, ). FlyktingproblematUcen har bUvit mer omfattande ochsvårhanteriig. UNHCRsttävar efter att finna varaktiga lösningar på flyktingproblemen och brukarange tie. - frivillig repatriering, - integration i förste asylland, - oraplacering i ttedje land. Deflesta flyktingrörelser sker mellan länder i tredje världen. UNHCR harfokuserat sina ansttängningar på alt hjälpa flyktingar att återvända till sinahemländer och frivUlig repattiering har allt tydligare komrait att framsfe somden enda raöjliga lösningen på flertalet av världens flyktingproblera. Endast iundantegsfall och då det kan raotiveras utifrån den enskildes säkerhetssituation,eller då det gäUer fysiskt eller psykiskt handUcappade, har omplacering tUltredje land bUvit aktuell. Underflyktingkommissarie ledning har en förändring av UNHCR:sverksamhetsinrikming skett efter hennes tillttäde är det tydligtatt organisationen ser på sin skyddsroll i ett bredare perspektiv och söker nyalösningar på gamla problem. Efteren svår period 1989/90 då organisationen genomgick såväl en fmansiell krissora en förtroendekris, åtnjuter UNHCR:s ett starkt stöd inomvärldssamfundet De senaste årens ökade flyktingproblem hr ställt stora krav påUNHCR viUcet inneburit en dryg fördubbling av budgeten. nordiska länderaa harvarit mycket aktiva i styrelsen och medverkat till att Skr. 1992/93: 157övervinna nämnda problem och att sterka UNHCR. Förebyggandeinsatser, ökad katestrofberedskap, behovet av varaktiga lösningar ochsaraarbete med andra organisationer är områden av särskild betydelse förUNHCR. Förebyggande insatser innebär bl.a. att UNHCR fäster störreuppmärksamhet vid de raänskliga rättighetemas betydelse för flyktingfrågan.Fraraförallt försöker UNHCR spela en mer direkt roll i svåra. UNHCR har därför blivit involverade i omfattandeinsatser för att ge stöd och hjälp åt interaflyktingar. Det främsta exemplet pådette är f d. där UNHCR är s.k. "lead-agency" inomFN-famUjen och har huvudansvaret för världsorganisationens arbete. Delvispå svenskt initiativ kallade UNHCR ijuli 1992 samman de länder som på olikasätt berördes av krisen och flyktingproblemen i fd. Konferensenblev en viktig grand för de många hjälpinsatser dels i krigsområdena, raenockså i närorarådet, som UNHCR fått värids-samfundels uppdrag att samordna.