prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — deltari program för Qärranalys, mikrogravitation, telekommunikation, bärraketer iAriane-serien, feboratoriemodulen tiU den UitemationeUa rymdstationenFreedom samt utveckling av rymdfarkosten Hennes. Deltagandeti ESA-programmen genererar uppdrag tiU medlems ländemas rymdindustrier. Ca 3/4 av de svenslca bidragen tiU äter- 436 förstiU den svenska rymdindustrin i form av beställningar av kvalificeradeprcxlukter och tjänster. ESAhar expanderat och även nått stora vetenskapUga cxh tekniskaframgångar. har dcxk tvingats tiU nedskämingar ochomprövningar av det tidigare planerade programmet. Framför aUt har de storaprojekten Hennes cxh Cohunbus, som syftar tiU bemannade rymdferder, bUvitreducerade. Deteittopeiska rymdsamaibetet utgår örän förslag tiU långtidspfener frän . Beslut om långtidspfener las vid möten på ministemivå inomESA. Ministermöten har under senare är häUits i är 1985, är 1987,är 1991 och är 1992. Vidministermötet i bekräftades de långsiktiga niälen för deteuropeiska rymdsamaibetet I syfte att minska ESA:s sammanfegda programkostnaderfick generaldirektören vid detta möte i uppdrag att undersöka möjUghetema tiUutökat samaifoete med icke-euiopeiska rymdnationer, i första hand , Japancxh Oberoende Suters Samvälde (OSS). Det senaste försfegettUl längtidsplan presenterades och diskuterades vid ministermötet iGranada i novemfoer 1992. Det foeslöts därvid att reducera ökningstakten förESA:s längtidsprogram. Program-kosbiadema för perioden - 2000 reduceradesmed meUan ministermötet i cxh mötet i . Vid mötet iGranada fettades ocksä beslut om ESA-samaifoete med och (). Vidare fettades nya beslut om programmen för Qärranalys,datareläsatelUter, och Hennes. Deprioriteringar som regeringen gör innebär fortsatt deltagande iColumbus-programmets polära pfettform och feboratoriemodul pä oförändrad nivå(1,), i Hermes-programmet pä en fegre nivå (0,), i datareläsatelUter päoförändrad nivä (1,) samt ett fortsatt högt deltagande i programmetEnvisat-1 för mUjöövervakning (5,). UtöverESA-samarbetet deltar i bifeteralt rymdsamarbete med i första handTyskland och . Samarbetet med omfettar vetenskapUgainstmment pä forskningssateUiten , radar för mUjöövervakning txh studierrörande överljudsferkoster, det sä kallade . Samarbetet medFrankrike omfattar bland annat Qärr-analyssatelUter (SPÖT), instmment förmUjödata cxh en förbättrad motor för bärraketen 5. 1992/93:170Avsnitt 12 Näringsdep. Eureka-samarbetetstartade efter ett initfetiv frän president. Det omfattar 20 europeiska länder samt EG-konunissionen. Programmet syftar tiU att ökaFoU-samarfoetet mellan företag i i avsikt att stärka den europeiskaindustrins konkurrenskraft. Projekten avser tiU övervägande delen företagsleddutveckling av praktiskt användbar teknologi. Svenska företag deltareUer har deltagit i ett 70-tal Eureka-projekt och i ytterUgare ett 30-talprojekt deltar svenska högskolor och mstibit. Kosbiademaför hittUls fettade bmdande beslut om svenskt deltagande i Prop. 1992/93:170Eureka-projekt uppgår tiU ca 1 mUjard kronor, varav den helt över- Avsmtt 12vägande delen avser företagens deltagande. TiU skillnad från situationen Näringsdep. i flera andra länder har i normalt inga statUga bidragutgått tiU större företags deltagande i Eureka-samaifoetet. Eureka-organisationenbestår av nationeUa projektkoordinatörer (NPC) i varje land samt ett mindresekretariat i . Det är tiU den nationelfe kcx)rdinatom företagen vändersig för att komma in i samarbetet. VUctig att notera är Eureka:s gnmdprincipsom bygger pä att initiativen tiU projekt kommer frän företagen. Detfe skUjerEureka från EG-programmen vilka formuleras centridt. Finansieringenav projekten vilar främst på de deltagande företagen. De olika deltagarländernahar varierande principer för statUg medfinansiering. I firamtiden kommer ivissa feU ocksä företag att kunna iä projektstöd frän . Demedel som särskUt har avsiitts för Eureka-samaifoete inom ansfeget Tekniskforskning cxh utveckUng fär användas endast tiU förstudier av projekt cxh somprojektmedel tiU smä företag. Refetivt sett har mänga av ländema i samarbetetbetydU;;t mer omfattande resurser för projektbidrag än . För attåstadkomma nägot mer likartade viUkor för svenskt deltagande bör möjUghetemaatt fä stöd tiU Eureka-samarfoete föifoättras. Även projekt som drivs av störreföretag bör kunna fä stöd i de fidl dä den utländska partnern erhäUer statUgmedfinansiering i sitt hemland. Krav foör dtxk ställas pä att nägoteUer nägra mindre svenska företag engageras i projektet. I övrigt bör projektenbedömas enUgt samma kriterier som hittUls. Vidare foör möjUghetema för svenskaforskningsinstitutioner att fä uppdrag inom ramen för Eureka-samarfoetettiUvaratas. Regeringenföreslär att Eurekaiiamaibetet erhäUer vissa resursförstärkningar. COST-samarbetet(European Cooperation on Science and Technology) startade och är i dagväl etablerat. Antalet deltagande länder är 24. Projekten gäUer såväl gmndforskning som tillämpad ochkonkurrensneuttal industrieU FoU. I jämförelse med Eureka hitr COST en starkarebetoning pä forskning, varför det svenska deltagandet domineras av universitetoch högskolor. COSTsyftar tiU att genom intemationeUt samaibete kraftsamfe främst europeiskaforskningsresurser i s<'idana projekt som säväl som de enskUdadeltagarländerna kan dra framtida nytta av. SverigetiUhör de länder som deltar i största antalet projelct. Samarbetet innebärgenereUt att det egn Svenslcadeltagare står själva fot den finansiering som är förknippad med att delta i COST-projekt. För den enskUde projektdeltagaren in- 438 nebärCOST-samarbetet ofta att resultaten mer än väl uppväger den Prop.1992/93:170 marginelfefördyring som det intemationelfe deltagandet medför. arbetsformernaär enkfe och obyräkratiska, vilket har bidragit tiU att Näringsdep. volymen av COST-projekt ökat kraftigt under senare är. Forskning och utveckling kring nya basteknologier Medbasteknologier menas teknologier som kan tillämpas i mänga sammanhang.IntemationeUt benämns de ofta generic technologies cxh StatUga insatser görsför att främja utvecklingen av sädana teknologier i deras förkommersielfefeser. Utveckling av basteknologier fömtsätter som regel att gmndforskning,tUlämpad forskning och utvecklingsarfoete foedrivs paraUeUt cxh i ettkontinuerUgt samspel. Informationsteknologi,foioteknik cxh materialteknik är foasteknologier som har mänga tillämpningarinom vUctiga delar av näringsUvet. De är nödvändiga för utveckling ochkonkurrenskraft inom en läng rad tiU-lämpningsomräden. Basteknologier Uggerofta i gränsområdet mellan flera ämnesområden. Regeringenföreslär i det följande insatser för forskning cxh utveckling kring nyabasteknologier. Dessa rör refetivt nya teknikområden, som alfe ännu inte bUvitvetenskapUgt väletablerade. De prioriterade områdena är informationsteknologi,materialteknik, bioteknik och teknik för komplexa system. I propositionen görsen beskrivning av insatsema under respektive teknikområde. Det ankommei päresp. FoU-finansierande myndighet att besluta om den närmare fördehiingen avforskningsoch utvecklingsinsatsema inom ramen för riktlinjer som festställs avregeringen. Informationsteknologi{ är ett vitt begrepp, som spänner firån gmndläggande fysikaliskt vetande,över en mångfeld av tekniker cxh metcxler, tiU hur individer, företag ochorganisationer utnyttjar elekttonUc cxh datateknik. IT används för attuisamla, överföra, lagra, bearbeta, presentera och använda information. Data avolika slag är bärare av infonnation cxh dessa data förekommer i flera former:mätvärden, signaler, siffror, text, tal, musik, bUder, ritningar txh symboler.IT-området kan delas upp på flera sätt. En vanUg uppdehiing är: Områdetmikroelekttonik är en del av IT-området. Det mnefettar gmnd- tekniker, metodik cxh material för framställning av systemfunktioner upp byggda av integrerade mUcroelekttoniska, fotoniska, mikrosensor- och mikromekaniska komponenter. Avsnitt12 har ett nationeUt niikroelektn)nUq>rogram (NMP)genom- _ . . förts.Vicfere har Delegationen för industrieU utveciding inominforma-tionsteknologiområdet (TT-delegationen) under är 1992 slutfört ettfemårigt systemtekniskt mriktat program (TT4). HUsammans har de båda programmeninneburit satsningar från staitsmaktema cxh näringsUvet på närmare 2 mUjarderkronor. De har gett en omfettande kunsksuppbyggnad mom universitet ochhögskolor, institut, myndigheter (xh näringsUv. Underär 1991 genomfördes utredningen 2000. Den avgav i slutet av år 1991betänkandet (Ds 1991:63) Svensk mfbrmationsteknologis möjUgheter under1990-talet, med försbig tUl riktlinjer för en TT-poUtik mom det näringspoUtiskaområdet. Utredningenkonstaterar att in&irmationsteknologi är den enskUda teknologi som, omdess potential kiui utiiyttjas, kommer att mest påverka näringsUvets omvandUngoch den tekniska utvecklingen. Dcxk kräver detta jämförelsevis stora resurserför forskning cxh utveckling. Pä gmndval av intemationelfe jämförelser göruttedningen bedömningen att den viktigaste åtgärden för att återskapa en högtiUväxttakt i , är att skapa bästa tänkbara fömtsättningar förir-beroende industti i . Därför mäste det råda minst sammafömtsättniingar för tiUväxt som i de ledande ländema, såväl för existerandedirekta TT-företag och starkt FT-beroende indusbi och TT-tjänsteföretag som försvenska och utiändska nyetableringar pä TT-området i . Statensviktigaste bidrag inom området IT-användning är, enligt utredningen, delsUtbUdning txh kompetenshöjning inom skolan och aibetsUvet, dels att utnyttjabehovet av att effektivisera offentUg sektor som en kraftfuU dragkraft förgcxl TT-användnuig avpassad efter svenska förhåUanden. Ytterligare ett viktigtbidrag är att fortsätta att bygga en god infrastmktur i form av tele- cxhcfetanät, samt att genom standardiseringsarbete underlätta olika aktörersinträde i näten, VUctigt är ocksä att som nation har sådanakunskapsnivåer att vii förmår att återvinna de resurser som staten bidrar medtiU EG-programmen. Ett antal teknikområden inom TT-området pekas ut somstrategiskt riktiga och föreslås bU föremål för kraftfiilla FoU-satsningar. Uttedningenföreslår vidare att skaU satsa på basteknologier som utgår från mdusttinsbehov av TT-forskning och utbildning samt på FoU för god IT-användning. TiUbasteknologierna hänförs kommunikation, mikroelekttonik, datavetenskap,systemteknik och prtxluktions/konstmk-tionsteknik. Sammantaget föreslårutredningen, med utgångspunkt i sina intemationeUa jämförelser, årUga satsnmgarfiram tiU på 600-9(X) nuljoner kronor utöver de dirygt 200 mUjonerkronor som föreslog i sin anslagsframstäUan för /93. Iriksdagens beslut med anledning av proposition 1991/92:100 bU. 13 (bet.1991/92:NU20, rskr. 1991/92:237) bekräftades TF 2000-uttedningens uppfattningatt TT är en av de viktiga teknologier mom viUcen vi måste fortsätta attbedriva högkvaUtativ forskning txh utveckUng. uppmanades därför i ännuhögre grad än dittills prioritera TT-området. TT-delegationenhar i en skrivelse redovisat sm syn pä Prop. 1992/93:170den industrielfe utvecklingen inom TT-området efter det att TT4- Avsnitt 12 programmet genomförts. £>elegationen anser att svenskindustri inte har Näringsdep. likvärdiga fömtsättningar som industtin i deländer den skaU konkurrera med. En stark infrasbuktur pä IT-omrädet framhåUssom en nödvändig fömtsättning inte bara för industrins utveckling cxhkonkurrenskraft utan även för den offentUga sektoms rationaUsering. DelegationenstäUer sig bakom försfegen i utredningen 2(XX). Vidare föreslär delegationenatt ytterUgare medel skaU anslås för satsningar inom de samarbetsområden sommgätt i TT4 och där specieU hänsyn skaU tas tiU användarmedverkan cxh industrieUnytta. Enomfettande utvärdering av TT4-progiammet har är 1992 genomförts avintemationelfe experter. Statsmakternas övergripande mål med programmet varatt genom stöd för en förstärkt indusbieU TT-tiUväxt skapa intemationeUkonkurrenskraft, säkra kontaktema tiU den intemationeUa utvecklingen samttiUvarata svenska konkurrensfördelar. Sammanfetbiingsvis drogs bl.a. följandeslutsatser i utvärderingen. Programmetutgjorde i stort sett en effektiv och ändamålsenUg väg att snabbt nå deuppsatta målen. Det har haft en vUctig mverkan på kompetensuppbyggnaden av dennationeUa men även andra förändringar cxh ätgärder krävs, särskUt föratt intemationeU konkurrenskraft skaU uppnås. Vidareföreslog utvärderama att regeringen på nationeU bas skaU fortsätta att stödjakonkurrensneutralt FoU-samaifoete, stödja framtida samaibete och samverkaninom försvarssektom, söka teknologiskt samarfoete bäde inom och utom Europasamt utveckla en strategi pä medeUång sikt för statens roU inomkomponentforskning, utbUdning och den infrastmktureUa uppbyggnaden. i den fördjupade anslagsframställningen, som mnefettar vissaomprioriteringar, mnebär en ökning av insatsema för uiformationsteknologm cxhdess tillämpnuigar på breda områden i näringsUvet. En rad nyaprogramsatsningar, bl.a. rörande informationssystem cxh programvamteknikföresläs. Andra förslag - inom informationsteknologins tiUämpningar - gällerutveckling cxh användning av nättjänster, cxh optimal användning av träråvara.Datavetenskap har genom den snabba cfetoriseringen bUvit viktig för stora delarav näringsUv txh samhäUe. Flera nya programsatsningar föreslås inom dettaområde. I NUTEKrs ökningsförslag föreslås dämtöver utökade insatser på TT-områdetpä 70 nuljoner kronor fördefet på tUI mikroelek-ttonUc och20 mUjoner kronor tUl informationsteknik som huvudområde för tidsbegränsadeuidustriinriktade kompetenscentra i ansluttiing tiU högskolor. Förnärvarande utgår genom drygt 200 mUjoner kronor i StaUigt stödtiU forsknmg och utveckling på TT-området. Därav går ca 80 mUjoner kronor tiUmikroelekttonUc. Hämtöver finansierar vissa TT-satsningar integrerat inomandra teknikområden. NUTEKanför att inom bl.a. huvudområdet informationsteknik kan s.k. kompetenscentta komma att etableras, dä forskargmpper med verksam- .. heterav hög kvalitet med viss finansiering firän bl.a. redan är Prop.1992/93:170 etablerade. Tekniskahögskolan i (KTH) och . (ULi) hari en skrivelse föreslagit att de fr.o.m. budgetåret1993/94 gemensamt skaU överta huvudmannaskapet för de verksamheter som nubedrivs inotn för Mikroelekttoiuk (IM) samt attstiftelsen upplöses. Detta innebär att en för högskolorna gemensam aibetsenhetbUdas (D>IC), med uppgift att bedriva industrieUt tillämpaduppdragsforskning för såväl företag med Uten egen kompetens mommikroelekbonikområdet scim stöne företag med egna forskningsresurser.Förslaget fömtsätter en finansiering av verksamheten för den närmastetreårsperioden, varför KIH och ULi hemstäUer om fortsatt projektstöd firånNUTEK. Hämtöverhar ett antal skrivelser frän företag, organisationer m.fl. avseende stöd tiUteknisk forskning cxh utveckling inom TT-området inkomnut tiU regeringen. Öveigripandemäl för informationsteknologiskt forsknings- och utvecklingsaibete: -att skapa mtemationeUtkonlcurrenskraftiga fömtsätbiingar för TT-beioende industri i , -att bygga den kunskapsmässigagmnden för svensk TT-tiUverkning pä vUctiga delområden, -att svenskt näringsUv cxhoffentUg förvalttiing skaU bU intemationeUt ledande som användare avmformationsteknologi (TT) mom för landet viktiga omräden, -att öka antalet smä ochmedelstora TT-företags medverkan i nationelfe och UitemationeUaforsknmgspiogram. Regeringenanser mot den angivna bakgmnden det angeläget att insatsema på TT-området kanförstärkas. Detta möjUggörs nu genom de förslag regeringen framlägger iförevarande proposition. Föratt infrastmkturen skaU llcunna fömyas cxh för att även andra angelägnasamhäUsmål skaU kunna nås krävs betydande satsningar på informationsteknologi.Två huvudvägar bör nu följas paraUeUt. Denena vägen innebär att gjorda investeringar i FoU pä detta omride följs uppgenom stöd tiU bl.a. demonstration av användning av informationsteknologi.Vidare görs ökade msatser för infonnations- och teknikspridning. E>en andravägen inneliär fortsatt kraftfuU kunskapsuppbyggnad av säväl gmndläggande somtilUämpad karaktär pä framför aUt områdena datavetenskap, kommunUcation ochmikroelekttonik. Härigenom kan kompetensförsörjningen tryggas för etableradeföretag cxh möjUgheter skapas för ett brett nyföretagande. Utvecklmgen mommikroelekttonUcområdet är snabb, innovationspotontialen är mycket stor menomrädet är kapitalkrävande. Användnmgen avinformationsteknologi berör alfe sektorer i samhäUet Prop. 1992/93:170 txhmänga sektorer medverkar cxksä i finansieringen av bl.a. ramprogram Avsnitt12 inom : s verksamhet. Regeringen fömtsätter att samverkan sker Näringsdep. meUan och övriga berörda finansiärer av FoU inom omrädet. Regeringenhar tidigare under Kommunikationsdq>artementets avsnitt förordat att Televerketsansvar för sektorsövergripande forskning den 1 juU 1993 skaU föras över tiUTransportforskningsberedningen (TFB) vad avser ansvaret föikommunikationspoUtiskt inriktad forskning medan ges ansvaret för den delav deima forskning som har industripoUtisk inrikttiing. Inledningsvisbör NUTEKrs sektorsansvar koncentreras till industriinriktad forskning omtelekommunikationsnät och nättjänster. För TFB:s och samlade insatserinom ramen för telekommunUcationsområdet bör totalt 75 mUjoner kronor tiUförasför kommande treårspericxl. MetUen bör fördefes med 45 mUjoner kronor pä TFBcxh 30 mUjoner kronor på . Genomatt målmedvetet förbättra fömtsättningama för teleindustrieU vericsamhet inomlandet kan staten cxkså öka bärkraften för annan näringspoUtisk verksamhet.Dänned kan cxksä förväntas ökad efterfirågan på tillämpningsbara resultat frånforskning cxh utveckling pä TT-området. Detär regeringens uppfetttiing att fler smä och medelstora TT-företag börengageras i den nationelfe och mtemationelfe forskningoi. bör därför,inom ramen för ett nytt anslag tiU Informationsteknologi, verka för att dennamålgmpp tar mer aktiv del i IT-/brskningen än hittiUs. Det bör ankomma päregeiingen att besluta om vilka kosbiadsramar som bör gälfe för dennaverksamhet. Regeringenanser att de satsningar som möjUggörs innebär en väsentUg fömyelse avnuvarande mikroelektroruska forskning i landet. I teknik-hänseende avserfömyelsen framst en förskjutning mot mer systeminriktad verksamhet och att optoteknikenmed höghastighetselekttonik förs in i programmet. En förändring från stöd tiUdiciplininriktade projekt tiU mer målinriktad forskning med starka industrielfeengagemang är viktig. Mikroelektronikenär av betydelse för säväl industrin i bred bemäikelse som för UtveckUngen avinfrasttukturen och för forskningsområden helt vid sidan av TT-området. För attnya systenudéer baserade pä strategiska prestandabestämmande komponenter skaUkunna prövas och utvärderas tidigt blir det aUt viktigare för företagen att haförmåga att själva kunna framstäUa prototyper som inte finns att tiUgä pävärldsmarknaden. kan genom att satsa pä avgränsade områden både behålfeviktig forskning cxh Icxka tiU sig utländska intressenter. Förutökade satsningar på mikroelektronUcområdet beräknar regeringen ytterUgare ca50 mUjoner kronor . Detta ger bl.a. möjUghet att medverka tiU enför universitet cxh högskolor och indusbin äncfe-målsenUg lösning inommikroelektronikområdet i samband med att Stiftelsen förMikroelektronik upplöses. Frågan om nya insatser från universitetens ochhögskolomas sida beaktas mom UtbUdningsdepartementets ansvarsomräde. Förslagetatt genom en bred förslags- och bedömningsprocess etablera 3 industriinriktadekompetenscentra inom högskolan, som närmare har be- skrivitsi avsnitt 12.2.1, berör som nänmts även informationsteknologiom- Prop.1992/93:170 rådet. Vissa projekt bör kunna vara lämpUga att genomföra ikonsortie- Avsnitt 12 form, dvs. i direkt finansieU samverkan mellanindustrin cxh staten. för initial finansiering av centrainom informationsteknologiomrädet har särskUt beräknats mom ramen för dettaansfeg. Däsvensk industri hittiUs i ringa grad valt att vfe egen forskningsverksamhetsäkra konttoUen över strategiska giundteknUcer blir umversitet och högskolorsamt institutens roU som kunskapsbas, utbUdningsresurs cxh utvecklingsstöd förföretagen aUt viktigare. Deav regeringen föreslagna satsningarna innebär förstärkningar för TF-området isin heUiet och i synneihet vad avser mikroelektronUc och FoU för godTF-användning. Satsningarna bör dänned ocksä möjliggöra en ökad konkurrenskraftför den FF-beroende industrin. Resultaten bör pi sikt kunna omsättas ieffektivare produktion och ma konkurrenskraftiga produkter inom siväl dentiUverkande industrin som tjänstesektom. Materialteknikoinfattar ett antal strategiska basteknologier med tillämpningar inom deflesta industri- cxh samhällssektorer. Materialteknisk forskning, utvecklingoch teknologisk kompetens är centrafe insfeg i det intemationeUaFoU-samaifoetet. För att vinna framsteg inom det materialtekniska områdetkrävs det Llngsiktiga och ofta flerdiscipUnära insatser som enskUda företageUer organisationer sällan kan mofoiUsera. I mänga industriländer genomförsdärför statUga satsningar pä nationelfe program inom materialområdet. Inriktningenav insatser inom materialteknik foaseras i stor utsträckning pä ennationeU översyn av FoU inom materialområdet vilken gjordes ärsforskningspoUtiska proposition (prop. 1989/90:90, foet. 1989/90:NU40, rskr.1989/90:337). De nya program som då påbörjades fortsätter cxh vidareutvecklas.För att nä sfegkraft cxh bredd genomförs flera av programmen i samverkan medandra finansiärer, bland annat () Statensräd för byggiuidsfoiskning (BFR) och försvaret. rör främst material med höga prestanda och nya fimktioner förspecifika tillämpningar inom centrafe industri- och samhäUssektorer. Förmåganatt integrera ny materialteknik i prcxluktion cxh processer bedöms foU en av devUctigaste konkurrensfaktorerna för svensk industri pä . Eluvuddelenav msatsema bland annat rörande polymera material, pulverteknik, metaUer cxhytbehandling riktas därför specifikt mot verkstttdsindustrins behov. NUTEKföreslär nya insatser med imikbiing mot materialteknikens tillämpningar inom bland annat verkstadsindustrin (termoplastkomposi- ter, tekniska keramer cxh mUjösmpassad ytfoehandling), energisektom (högtemperaturmaterial), FF-omiådet (halvledande cxh supraledande material) samt hälso- och sjukvårJssektom. Avsnitt12 Ett särskUt prognun i samarbete med NFR för att inom materialområdet etableratvärvetenskapUga konsortier inom högskolan med industrisam-aifoete har visatsig mycket framgängsrikt. Konsortiemas forskningsomräden omfettar fofend annatavancerade funktionsmaterial, mycket tunna strukturer, ytvetenskap cxhytteknik. Materialkonsortiemahar ticUgare finansierats under ett eget ansfeg, . Fr.o.m. budgetaret 1993/94 finansieras verksaniheten under ansfegetF 1. Teknisk forskning cxh utveckling, ansfegsposten 3. Syftetmed materialkonsortieina är att skapa dels en ny arbetsform för tvärvetenskapUgforskning inom högsskolan, dels intemationeUt sfeg-kraftiga kompetenscentra förframtida industriutvecdding. I 1990 ärs forskningspoUtiska propositionfestiades den långsiktiga inriktningen av programmet för de tvärvetenskapUgamaterialkonsortiema. Industrinär i varierande grad anknuten tiU materialkonsortiema. Sammanfegt motsvararindustrins ekonomiska engagemang ett tillskott pä tiU den totafefoudgeten för samdiga konsortier. Idecemfoer 1991 gjordes en första utvärdering av konsortievericsam-heten av engmpp bestående av fyra udändska experter. ResiUtatet av deras arbetepubUcerades i rapporten in Materials Science andMaterials Technology - Intemational Evaluation . Denna utvärderinggjordes för att fä en tidig indUcation pä inrikbungen av konsortierna och omverksainheten skuUe behöva förändras. Utvärderamakonstaterade att konsortieinitiativet hade varit mycket firamgängsrikt för attstimulera gränsöverskridande aktiviteter. De gav ocksä uttryck för en positivsyn pä kvaUtet, forskningsplanering cxh enhisiasm hos forskama samt pähögskolomas engagemang. Utvärderamalämnade cxksä konstruktiva synpunkter på den fortsatta verksamheten, blandannat med avseende pä kunskaps- cxh tekniköverföring tiU indusbin.