prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — SärskUt är arbetet med att inspkera tiU uisatsergenom kunskaps- och erfarenhetsspridning tiU kommuner och föreningsUv av storbetydelse. Med anlednmg av befenkande (SOU1992:54) Mer för mindre - nya styrformer för bam- och UngdomspoUtiken avser 99 jag att föresferegeringen att utfärda särskUda dUektiv för myndigheten.Direktiven skaU avse en utvärdering med avrapportering Prop. 1992/93:100under loppet av som underfeg för en fördjupad prövning från Bil. 14regeringens sida budgetproposition. Jag fömtsätter också att resultetredovisningen iårsredovisningen för /93 skaU innehålfe sådanresultetinformation att t.ex. nyckeltal som prcxluktivitetsmått cxhstyckkostnader ingår i underfeget. JaghemstäUer att regeringen föreslår att tUl för /94anvisa ett ramansfeg på . Bidrag till central och lokal ungdomsverksamhet m.m. 1991/92 Utgift 101 423 000 Reservation 1 419 817 1992/93 Ansfeg 102 008 000 1993/94 Försfeg 110 084 000 Frånansfeget utiietafes bidrag tUI central och lokal ungdomsverksamhet enUgtförordningen (1991:370) om sfetsbidrag tiU ungdomsorgarusa-tioner. Sfetensungdomsråd svarar för fördelningen av sfetsbidrag tiU bam- ochungdomsorganisationerna. har av regeringen fått i uppdrag att seöver målen för stetsbidragen samt att kartfegga bam- ochungdomsorganisationemas arbetsviUkor och föresfe åtgärder som även på andrasätt än genom det ekonomiska stödet stärker deras möjUghet att bedriva ochutveckfe sin verksamhet. Uppdragen redovisades tiU regeringen . I sin anslagsframställning föreslår Stetensungdomsråd en höjning av anslaget med . Bam-och ungdomsorganisationerna fyUer en viktig funktion i vårt samhäUe. Syftet med det sfetUga stödet är att främja en demokratisk fostran genom bams cxh ungdomars engagemang i föreningsUvet samt att medverka tiU en meningsfiiU fritid för bam och ungdomar. Stödet skaU också främja jämstäUdhet och jämlikhet mellan oUka ungdoms- gmpper samt uppmunö-a fler bam och ungdomar att delto i föreningsUv. Den 1 juU 1991 trädde ett nytt bidragssystem i kraft (1991:370). Detta utgjorde det försfe steget mot ett mer målrefeterat bidragssystem. Över väganden sker om hur målen för det sfediga stödet 100 ytterUgare skaU kunna konkretiseras. SärskUd vUct feggs vid metcxler för attförbättra utvärdering och uppföljning av stödet. Vidare sker en Prop.1992/93:100 samfed översyn av bidragen tiU ideeUa organisationer av ensärskUd BU. 14 uttredare (C 1992:05). Med anledning av dette pågående arbeteföreslås inte någon förändring av bidragssystemet. Det är enUgt min mening mycket vUctigt att stödjaungdomars eget engagemang och ansvarstegande. Jag föreslår därför att ungdomarsegna organisationer bör prioriteras. Dessutom bör nya ungdomsrörelser stödjas. Det är vidare enUgt min uppfettnmg angefeget attsärskUt stödja generationsövergripande verksamhet. Jag återkommer med försfeg idenna firåga under anslaget F 4. Stöd tUl ideeU verksamhet. Mot bakgmnd av många ungdomars aUt svåraresituation i samhäUet ökar betydelsen av stöd tUl positiva sysselsättnuigar. Jagser det som en vUctig signal från vuxensamhäUet att stödja ungdomars egnamitiativ, varför jag föreslår en öknmg av ansfeget. SärskUt unga flickor behöver stöd och uppmuntranför att engagera sig i föremngsUvet. Jag föreslår därför att 3 000 000 krsärskUt skaU riktes tiU insatser för flickor. SärskUda insatser behöver också göras för attstunulera en utveckling av kommunemas ungdomsverksamhet och jag föreslår att anvisas för detta ändamål. Vidare bör ufi-edmngs- ochUtveckUngsarbetet när det gäUer ungdomars vUUcor i samhäUet intensifieras.Dette är angeläget bl.a. mot bakgmnd av tendenser tiU ökadegenerationsskiU-nader i samhäUet. Medel för denna verksamhet uppskattas tiU . Hämtöver anvisas för aktiviteter inom ungdomsområdet.Dessa medel bör disponeras av regeringen. För /93 innefettar ansfeget enengångsanvisning på för att reglera ett tidigare försfegsansfeg,det s.k. lokafe aktivitetsstödet. Den reelfe ökningen av ansfeget i åretsbudget föresfes dänned bU . JaghemstäUer att regeringen föreslår att tUl Bidrag till central och lokalungdomsverksamhet m.m. för /94 anvisa ett reservationsansfeg på110 . Stöd till internationellt ungdomssamarbete 1991/92 Utgift 4 050 000 Reservation O 1992/93 Ansfeg 7 212 000 1993/94 Försfeg 7 950 000 Frånanslaget uti)etalas stöd tiU för ungdomsorga nisationer (LSU) och samt kostaader i samband med medverkan i EG:s ungdomsutbytes- 101 program Ungdom för . 8 1992/93. Landsrådetför ungdomsorganisatiooer Prop. Landsrådetför ungdomsorganisationer (LSU) samlar ett 70-taI medlems- cxhobservatörsorganisationer. verksamhet rör ungdomssamarbete momNorden, och med tredje världen. De senaste årens omvälvande händelser i göratt LSU arbetar mycket med att skapa och förmedfe kontakter mellan ungdomar ochderas organisationer i . LSU viU vidare utveckfe kunskapen om ochkontaktema med , aktivt stödja bUdandet av demokratiskaungdomsorganisationer i samt utveckfe arbetet cxh kontakterna medLatinamerika och Mellanöstem. har LSU:s ändamålsparagraf ändratstiU att även gälfe nationeUt arbete. Syftet med dette är bl.a. att utveckferefetionema med riksdag, regering och myndigheter samt spricfe en positiv bUdtiU allmänheten om ideelfe och demokratiskt uppbyggcfe ungdomsorganisationersbetydelse för bam och ungdomar. LSU har äskat för /94,varav för nationeU verksamhet och som kompensation förskattereformen. innebär en ökning med . Ungdomsorganisationemasintemationelfe verksamhet är av stor betydelse. Den ökandeintemationaUseringen bör avspeglas också i organisationemas arbete. Det ärviktigt att det ges möjUgheter för svenska ungdomar att knyte kontakter med denya ungdomsorganisationer som bUdats i Öst- och . Vidare är detväsentUgt att LSU genom de svenska ungdomsorganisationerna kan stimulera tiUdiskussioner om , både genom kunskapsförmedling och deltegande i oUkaeuropeiska ungdomsaktiviteter. Jag fegger ocksä särskUd vikt vid att inttessetför och kunskapen om tredje världen vidmakthåUs och uppmuntras. Jag har iansfeget också beräknat medel för att möjUggöra LSU:s expertmedverkan vidEuroparådets styrkommittémöten. Jag har försfeelse för LSU:s medlemsorganisationersvUja att samarbete också i nationeUa frågor, men avser inte att under ansfegetföreslå medel för dette ändamål. Jag föreslår att medel tiU den verksamhet med intemationeUanknytning som bedrivs av för ungdomsorganisationeranvisas med ett belopp av I . Stiftelsenför IntemationeUt Ungdonisud)ytB Stiftelsenför IntemationeUt Ungdomsutbyte bUdades av steten. Landsrådetför ungdomsorganisationer cxh . Stiftelsensuppgift är att främja intemationeUt ungdomsutbyte. Stiftelsen skaU därvidbl.a. svara för utvecklingen av det svenska ungdomskortet, vUket nu sker genomett hefegt aktiebolag. Ett nationeUt informationssystem kringungdomsutbyte är under upp- Prop. 1992/93:100 rättande. Inom ramen för detfehar stiftelsen fått i uppdrag att upprätfe BU. 14 en centralinformationscfetebas. Arbetet bedrivs i samarbete med i Robertsforsoch EskUstana kommun. Stiftelsen ansvarar för genomförandet av densvenska medverkan i EG:s ungdomsutbytesprogram Ungdom för . Detteinkluderar både informationsinsatser tiU ungdomsorganisationerna cxh administrationenav programmet. Stiftelsen har vidtegit förberedelser för attinföra ett utbytesprogram med tredje världen, kalfet World Youtii of Sweden.Programmet är inspirerat av ett kanadensiskt utbytesprogram och går ut på attungdomar ftån och tredje världen skaU samarbete i volontärprojekt i derespektive länderna. Stiftelsen har äskat medel uppgående tUI 10 000 000kr för /94, mklusive programkostnader för World Youth of Swedenoch administrationskostnader för Ungdom för Europa-programmet. Detdatebaserade informationssystemet bör få fortsätta att utvecklas. StiftelsenskaU tiU regeringen komma in med en utvärdering av huruppbyggnaden och användningen av systemet går. Av särskUd vUct är att systemetsprids över hefe landet. Jag ser med tiUfredsstäUelse på att det nu finnsförsfeg om att utveckla kontaktema med tredje världen, genom World Youtii ofSweden-programmet. Medel för försöksverksamhet har tidigare beräknats under tredjehuvudtiteln. Jag har i denna fråga samrått med stetsrådet . När det gäUer Ungdom för Europa-programmetåterkommer jag tiU detto . Jag föreslår att medel tiU Stiftelsen förIntemationeUt Ungdomsutbyte anvisas med ett belopp på . EG:sungdomsudiytesprogram Ungdom för går ut på att stimulera kontakter ochresande för ungdomar vid sidan av skol- och universi-tetsuti}ytet. Syftet äratt stimulera tiU ökat ungdomsutbyte och att ge ungdomar en europeisk identitet.Detto nås genom att ungdomar får förstahandsinformation om den ekonomiska,scxiafe och kulturelfe sitaationen i ett annat land. gmndfeggs gocfemöjUgheter tiU samarbete mellan ungdomsgmpper i olika länder. Programmet riktar sig tUl ungdomar meUan 15 och 25år. Det sfes fast att ungdomarna själva ska vara aktiva i såväl planering som genom förande. Företräde ges tiU ungdomar som av sociafe, ekonomiska eUer geografiska skäl har smä möjUgheter att delto i andra ungdomsuti)ytes- program. EttEES-avtal (prop. 1992/93:170 bU. 12 s. 6, bet. 1992/93:EUI, rskr. '" '1992/93:18) ger möjUghet att bU medleni i Ungdom för fr.o.m.ikraftträdandet av avtalet. Det är gfedjande att kunna erbjucfe svenskaungdomar möjUghet att delto i utbytet. Jag har försäkrat mig om att utbyte medländema i EES-området kan påbörjas . Även andra delar avungdomssamarbetet kommer att påverkas av EG:s initfetiv på ungdomsområdet. Nyaförsfeg väntas bU klara i samband med att de utvärderingar avungdomsprogrammen som EG nu genomför blir färdiga. Jag avser att /94 te initfetiv tiU insatser när det gäUer information tUIungdomar om EG och inför den kommande foUcomröstningen om svensktEG-medlemskap. För ungdomsutbyte med EES-ländema, medlemsavgiftoch handfeggning av programmet samt för nationelfe informationsinsatser krävssärskUda medel. Jag har för dette beräknat ett medelsbehov om . JaghemstäUer att regeringen föreslår rikscfegen att tiU Stöd till intemationellt ungdomssamarbeteför /94 anvisa ett reservationsansfeg på . F. Folkrörelsefrågor, kooperativa frågor m.m. Prop. 1991/92 Utgift 4 197 715 1992/93 Ansfeg 2 129 000 1993/94 Försfeg 2 200 000 Lotterinämndenär central förvalttiingsmyndighet för ftågor om tillämpning av lotterifegen(1982:1011, ändrad senast 1989:274). Nämnden har bl.a. tiU uppgift att som siste instanspröva överkfegande av beslut i lotteriärenden av kommuner och länsstyrelser,pröva ärenden om tiUstånd tiU riksomfattande lotterier samt meddefe föreskrifteroch rekommencfetioner för tUlämpningen av fegstiftningen. Vidare skaU nämnden i övrigt verka för enändamålsenUg tiUsyn över och kontroU av efterlevnaden av lotteribestämmelsema,bl.a. organisation m.m. framgår avförordningen (1988:1135) med mstruktion för . Lotterinämndenhar i sin årsredovisning (ÅR) i de delar som avser resultettedovisningenredovisat verksamheten i verksamhetsområdena UtbUdning, typgodkännande, spelkontroU,förvaltningskosbiader och kompetensutveckling. Verksamhetsindelningen är nyfr.o.m. /92 varför jämförelsesiffror inte harvarit möjUga att te fram. Nämnden har under /92 genomförtett stort antal uti}Udningar för bl.a. kommunafe tjänstemän i enUghet med demål som har uppstäUts. Under verksamhetsåret har nämnden utfårcfet 63bevis om typgodkännanden av förslutna lotter, bingobrickor cxhkontroUutmstning för buigospel. har under verksamhetsåret tegit överkontroUen av kasinospelen frånsett ett inindre antal som enUgt gamfe tiUståndfortfarande kontroUeras av länsstyrelser. Verksamheten har i inledningsskedethuvudsakUgen inneburit rekrytering och utbUdning av kontrollanter. menar att den inte med tiUgängUgaresurser kunnat sköte tiUsynsverksamheten på ett tillfredsställande sätt varfördenna har fått sfe tUlbaka för annan mindre kostnadskrävande verksamhet. att vissa ärenden tar förhållandevis stora resurser i anspråkoch att nämnden därför behöver se över handfeggningsmtinema ytterUgare. Den totafe ärendemängden har fördubbfets iförhållande tiU . Ökningen beror på att spelkontroUverksamheten är en ny uppgift för nämnden fr.o.m. /92. Resulteö-edovisningen pekar på att nämndens mål istort sett har upp- Prop. 1992/93:100 nåtts. Riksrevisionsverketsrevisionsberättelse innehåUer inga invändningar. Deövergripande mål som gäUer för tteårspericxlen 1991/92-1993/94 bör ligga fast. Regeringenhar beslutet att de övergripande mål och verksamhetsmålsom gäUt för perioden /92-1993/94 utsträcks tiU att omfatte även budgetåret1994/95. Resurser: Ramanslag1993/94 Lotterinämndensårsredovisning visar, enUgt min mening, att verksamheten bedrivs med en såcfeninriktning att de uppsatte målen kan nås. EmeUertid finns det, bl.a. beroendepå den nya indelningen i verksamhetsgrenar, ännu inte underfeg för att göra enbedömning av effektiviteten och kvaUteten inom de oUka verksamhetsgrenarnaöver . Nämndenmenar att den med tiUgängUga resurser inte kan sköte tiUsynsverksamheten påett tUUredsstälfende sätt. överlämnar sittslutbetänkande (SOU 1992:130) Vinna eUer försvinna? Folkrörelsernas lotterieroch spel . Utredningen föreslår bl.a. att tiUsynsroUskaU förstärkas. Betänkandet kommer att remissbehandlas. Jagdelar nämndens bedömning att handfeggningsmtinema bör ses över för särskUttidskrävande ärenden. Jagkonsfeterar att inte har haft några invändningar irevisionsberättelsen avseende . Sammantegetiimebär min bedömning att de riktUnjer som fedes fast i 1991 årsbudgetproposition bör gälfe även /94. Lotteri-nämndensverksamhet följer på ett tillfredsställande sätt de riktiiinjer som ärfastfegcfe. En prolongering av gällande riktlinjer som omfattar ytterUgare ettbudgetår utöver /94 har gjorts. Jag anser även att det finns skälatt avvakte regeringens beslut avseende betänkande (SOU1992:130) som bl.a. rör nämndens framtida verksamhet. Jag fömtsätter att årsredovisningen för budgetåret1992/93 skaU innehåUa sådan information som gör det möjUgt att dels materesulteten inom de olika verksamhetsgrenarna dels mate kvaUteten övertid i utfört arbete. Chefen för har tidigare i dagredovisat ett försfeg om genereU räntebefeggning av stetUga medelsflöden samtpresenterat en mcxieU som bör tillämpas. kommer fr.o.m. budgetåret1993/94 att tUlämpa denna modeU. kommer därför att tiUdelas etträntekonto med kredit i och medlen under ansfeget . förstiU dette konto. Anslaget för har budgeterats utanhänsyn tiU de tekniska justeringar som måste göras tiU följd av ändringen avnivån på lönekostaadspälägget, den ändrade finansieringsformen för Stetshälsan,övergången tiU lån i samt de nya principerna förbudgeteringen av ansfegen. Riktlinjema för dessa förändringar har tidigaredenna dag redovisats av chefen för (bUaga 1, Stetsbudgetenoch särskUda firågor, avsnitt 2.2). Det belopp som kommer att stäUas tiULotterinämndens disposition kommer slutUgt faststäUas enUgt de redovisaderiktUnjema och kan därför avvika från det nu budgeterade beloppet. JaghemstäUer att regeringen föreslår att tiU för /94anvisa ett ramansfeg på . Stöd till kooperativ utveckling 1991/92 Utgift 5 000 000 Reservation O 1992/93 Ansfeg 5 200 000 1993/94 Försfeg 4 500 000 Frånansfeget betalas kosttiader för stöd tiU kooperativ utveckling. beslutar enUgt regeringens föreskrifter om stöd från ansfeget. har ett nätverk av kooperativautvecklingscentmm byggts ut mnt om i landet. Dessa sprider information omkooperativa idéer och verksamhetsformersamt ger stöd och råd tiU dem som viU starte koope- Prop. 1992/93:100 rativ. De lokafe kooperativa utvecklingscentmmen (LKU)fungerar i många faU som spjutspetsar för kooperativt utvecklingsarbete. Ännufinns inte ett LKU i varje län men antalet ökar . Varje LKU arbetar utifrånsina specieUa fömtsättningar. Sfetens ekonoiniska stöd som ihuvudsak utgår som ett kontraktsbundet stöd för gratis information ochrådgivning tiU allmänheten fömtsätter finansiering pä annat sätt med minst likamycket. Finansieringen med medlemsavgifter från de eteblerade kooperativaföretegen och ofta ocksä från kommuner, landsting, länsstyrelser och enskUdamedlemmar samt från uppdrag av konsultkaraktär. I vissa feU tillkommer ocksårena bidrag från främst kommuner och landsting. Uppdragsdelen har iallmänhet bUvit större. Erferenhetema visar, som man kan förvänte, att där detfinns ett Uvaktigt och väl fungerande LKU, där blomstrar också den kooperativautvecklingen. Även om inte stetens ekonoiniska stöd är heltavgörande för utvecklingscentmmens fortbestånd utgör det äncfe en väsentUg delav finansieringen. Stetens totafe anslag för kooperativ utveckling har desenaste två åren ökat obetydUgt som antalet utvecklingscentmm ökat.Dette innebär att flera skaU dela på samma medel vilket i sm tar på sUct ger enurholkad ekonomi. Lösningen på problemet kan vara samverkan meUan olika aktörerpå rådgivarplanet, t.ex. utvecklingsfond, näringsUvssekreterare ochnyföretogscentmm. Under budgetåret har fördjupade kontakter inlettsmellan Kooperativa rådet och andra myndigheter som på olika sätt har kontaktermed små-företegsbUdning och arbetsmarknad. Samfinansierade projekt har komrruttiU stånd med och rådet. YtterUgare försök tiU samprojektmed även andra myndigheter har iiutierats. EnUgtregeringens beslut i regleringsbrevet för innevarande budgetår skaU stödet tiJlkooperativ utveckling utvärderas i så gcxl tid att regeringen kan te ställningtiU resultetet /budgetarbete. Behovet av utvärdering är främstföranlett av den omfeggning av stödet tiU kooperativ utveckling som skeddefr.o.m. 1991/budget. Omläggningen innebär att stödet tiU de kooperativautvecklingscentmmen mer är att betrakte som ett konttaktsbundet uppdrag än ettttaditioneUt stetsbidrag. EnUgt avtalen skaU de lokafe kcK)perativautvecklingscentmmen bedriva gratis rådgivning och upplysning tiU allmänhetenom den kooperativa företegsformen. Rådgivningen skaU ha en viss omfattning ochkvaUtet. Det stetUga stödet motiveras främst av att det skaU motsvara denkostaadsfria rådgivning som utvecklingsfondema ger om andra företegsformer. Jaganser det mycket värdefiiUt om människorna själva tar ett större ansvar för smvälfärd genom att organisera sig i kooperativa företeg. Det är också positivtatt många som inte tidigare haft en tanke på att startoegna företeg genom samarbete med andra för att tiUgodose ge- Prop.1992/93:100 mensamma behov finner det attraktivt att bUda kooperativasmåföreteg. 14 Den utvecklingen är inte minst gfedjande i fråga omkvinnUgt företegande. Det samarbete som inletts påflera håU mellan LKU, utvecklingsfond, nyförefegarcentmm, länsstyrelse m.fl.organ för företegsutveckling finner jag ocksä mycket gfedjande. Trots denna principieUa inställning tvingas jagkonstetera att den samhäUsekonomiska utvecklingen är sådan att även stödet tiUde lokafe utvecklingscentmmen minskar något under /94. De positiva effektema av kcx}perativtsmåföretegande har cxkså i stor utsträckning gjort sig gäUande i det regionafeutvecklingsarbetet. Liksom för /92 kommer jag i samråd medchefen för föresfe regeringen att medge att vissamedel ur ansfegen för regionalpoUtik får användas för stöd tiU kooperativutveckling. Det är min avsikt att de medel som, under ansfegetA 2. Utredningar m.m., beräknas för utveckling av den ideelfe sektom cxkså skaUkunna användas för lokafe kooperativa utvecklingsprojekt. Samarbetet kring kooperativa frågor mellan Sverigeoch EG-ländema har utveckfets främst inom den europeiskaorganisationen De TEconomic Sociale (C.E.D.E.S) med säte iBryssel. har arbefet vidare med bl.a. försfeget tiUen sfedga för europeiska kooperativa företeg. Tidsplanen med beräknatikraftträdande av stedgan har dcxk av olika skäl inte kunnathåUas. Kooperativt företegande har i många av EG-ländemahög prioritet cxh betonas också av som en företegsform likstäUdmed andra. Jag anser det väsentUgt att utveckfe samarbetet med EG-ländema kringde kooperativa företegsformema och även fortsättningsvis noga bevaka detutvecklingsarbete som bedrivs av och andra intemationelfeorgan. Jag beräknar anslagsbehovet för stöd tiUkcxjperativ utveckling under budgeferet 1993/94 tiU . JaghemstäUer att regeringen föreslår rikscfegen att tiU Stöd till kooperativ utveckling /94 anvisa ett reservationsansfeg på . Bidrag till allmänna samlingslokaler m.m. 1991/92 Utgift 94490 643 1992/93 Ansfeg 135 000 000 ' 1993/94 Försfeg 85 000 000 'Varav engångsanvisning . Frånanslaget betafes dels bidrag tiU aUmänna samUngslokaler och efter- Prop.1992/93:100 gifter av stetslån för allmänna samlingslokaler enUgt förordningen Bil. 14 (1989:288) om stöd tUl allmänna samlingslokaler cxh motsvarande äldrebestämmelser, dels bidrag tUl riksorganisationerna för samlingslokaler. Frånansfeget betafes även bidrag enUgt förordningen (1987:317) om bidrag tiUhandUcappanpassning av folkparksteatrar. EnUgt förordningen om stöd tiU allmännasamlingslokaler lämnas StetUgt stöd tiU sådana allmänna samlingslokaler sombehövs för det offentUga Uvet och de kultareUa strävandena inom orten. Stödetlämnas i form av bidrag eUer eftergift av äldre sfetslån. Bidrag tiU aUmänna samlingslokaler kan lämnas tiiUaktiebolag, stiftelser eUer föreningar som är frisfeende fiån kommuner ochkommunafe företeg. Bidrag lämnas för ny- och ombyggnad av samlingslokaler samtför köp av samlingslokaler. Vid nybyggnad lämnas bidrag av dengodkända kosttiaden för ytor upp tiU I 000 m?. För ytor dämtöver upp tiU 2 000m lämnas bidrag . För bidrag krävs det att kommunen lämnar bidragmed av kostnadema. För köp samt för ombyggnad och andrauppmsöiingsåtgärder lämnas bidrag efter samma gmnder och med sammabidragsandelar som för nybyggnad. För handUcappanpassning som utförs utansamband med andra bidragsberättigade åtgärder lämnas bidrag med högst 165 000kronor. EnUgt förordningen om bidrag tiUhandikappanpassning av folkparksteatrar lämnas bidrag för teatrar som uppförtseUer byggts om med stöd av bygglov som bevUjats före den 1 juU 1977. Bidraglämnas tiU skäUga kostaader för åtgärdema, normalt dock högst med . Stödet enUgt de båda förordningama handfeggs inomBoverket av en av regeringen utsedd Samlingslokaldelegation. För varje budgetår faststäUer en ram förbeslut om bidrag för ny- och ombyggnad av allmänna samlingslokaler eUer för köpav sådan lokal samt en ram för beslut om bidrag för handikappanpassning avfolkparksteatrar. Ramen för beslut om bidrag för allmänna samlingslokalerunder /93 uppgår tiU 46 nuljoner kronor. Bidrag förhandUcappanpassning av allmänna samUngslokaler får lämnas utan rambegränsning.Ramen för beslut om bidrag för handUcappanpassning av foUcparksteaöar /93 uppgår tiU 1,5 mUjoner kronor. har av sysselsättningsskäl anvisat enengångsanvisning /93 om 30 nuljoner kronor för bidrag för åtgärder somkan få stöd redan enUgt dagens regler samt för underhåUs- ochreparationsarbeten av annat sfeg på allmänna samlingslokaler. SamUngslokaldelegationenhade den 1 juU 1992 inneUggande 182 ansök ningar om bidrag tUl köp, nybyggnad och ombyggnad av allmänna sam- 1 lO lingslokaler tiU en sammanfegd kostnad av ca 1 000 nuljoner kronor. Dessutomhade delegationen vid förhandsgranskning godtegit 22 projekt . 1992/93:100tiU en total kosttiad av ca 70 nuljoner kronor. Under budgetåret Bil. 141991/92 har nya beslut om bidrag meddefets för 14 samlingslokaler. Mot ramamahar avräknats bidrag i nya ärenden med totalt 38 mUjoner kronor. Resteranderamutrymme har disponerats för utökningar i samband med slutUga beslut. Närdet gäUer den anvisade engångsanvisning-en om 30 nuljoner kronor kansysselsättningseffekten pä arbetsmarknaden uppskattas tiU S - 6 årsarbeten perstetUg bidragsmUjon. Under de förste höstmånaderna har hefe bidragsbeloppetfördefets cxh gett upphov tUI ca 170 årsarbeten. Vidare harArbetsmarknadsstyrelsen för /93 anvisats 50 mUjoner kronorvilka får användas av . Dessa medel har fördefets . föreslår att ramen för beslut om bidragför ny- och ombyggnad m.m. av samlingslokaler under /94 utökastiU 52 mUjoner kronor för att uppnå den tidigare beslutsramens nivå.