prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — 3.För övriga yrkanden hänvisastill anslagsframsfeUningen. Överanslaget finansieras verksamhet såsom löner till lärare,instruktörer och annan personal, andra förvaltningskostnader, lokalkostnader,forskningsverksamhet m.m. Anslagskonstruktionen innebäi att endast ett foimelltbelopp ora uppförs avseende . Detfe betyder atthuvuddelen av all utbildning, både grtmdutbildning och vidareutbildning,befelas av medel inom anslaget B 5. Detfe innebäratt skolan verkar som en avgränsad resulfetenhet inom medefterfrågestyming och infektsfinansiering. För forskningsverksamheten tillförsmedel från centrala medel under anslaget B 5. har, efter förslag i prop. 1992/93:50 omåtgärder för att sfebilisera den svenska ekonorain beslufet att övergång skallske till studiemedelsfinansiering av polisutbildningen. Defelj frågoma rörandeen sådan reform utreds av . Inriktningen är att studiemedelsfinansieringskall tillämpas för gmndkurs 1 med början i och med de studenter som påbörjarsin utbildning under budgeferet 19993/94. Frågor som måste belysas i sambandmed reformen är bl.a. rekrytering av studenter till polisutbildningen,studenteraas formella knytning till samturval och anfegning till 6 1992/93. Också iandra avseenden kan det bli aktuellt att se över Prop. 1992/93:100polisutbildningen mot bakgmnd av övergången till studiemedelsfman- Bilaga 3siering (jfr. bet.l992/93:JuU24). Före budgeferet 1992/93 tillämpades ett system sominnebar att sfetsmaktema i budgetprocessen tog direkt sfeUning till hurmånga polisaspiranter som skulle antes. Denna ordning raedförde att enlångsiktig planering av personalförsörjningen försvårades, dels genom attpolismyndigheteraa i princip fick ändrade planeringsfömtsättningar ,dels genom att besluten styrdes inte bara av verksamhetens behov utan även avpolitiska och stetsfinansieUa bedömningan Det nya budgetsystemet för polisväsendet, sominfördes , bygger bl.a. på att det är den lokalapolisorganisationens efterfrågan på nya poliser som styr rekryteringen. 1 1992års budgetproposition anförs att det är som, i egenskap avhögste polisorgan i länet, besfemmer hur många polisaspiranter som skallbeställas från för länets räkning. planerar ochgenomför utbildningen med utgångspunkt från givna besfellningan Den nya ordningen för att bestämma anfeletpolisaspiranter skall, enligt regeringens och beslut (prop.1991/92:100 bil. 3 s. 83, bet. 1991/92:JuU23, rskn 1991/92:230), införas i ochmed budgeferet 1993/94. Det innebär att regeringen och ifortsättningen inte skall besfemma om storleken på infegningen tillPolishögskolan. Det är i sfellet en uppgift för att besfemmaom hur många studenter som skall tos in till gmndkurs 1 under det kommandebudgetåret mot bakgmnd av de uppgifter som länsstyrelsema lämnar om tillfenktnivå i fråga om nyrekrytering av utbildade polismän i respektive län. 1 samband med behandlingen av 1992 årsbudgetproposition satte , efter förslag från regeringen, som mål attantolet polismän borde vara ca 16 700. Som framgått av detföregående visar prognoser från att detto antolsmål kommeratt uppfyllas redan under nästo budgefen Det nya budgetsystemet bygger också på attpolismyndigheteraa själva besfemmer om hur stor personal av olika kategoriersora skall fimias vid respektive myndighet. Detto gör det möjligt för varjemyndighet att välja den för myndigheten lämpligaste "resursmixen" avpolismän, annan personal samt teknikstöd. följerutvecklingen såsom tillsynsmyndighet. Om antolet polismän vid en visspolismyndighet eller inom ett visst län utvecklas på ett sätt som inte ärgodfegbart från verksamhetssynpunkt har att söka åsfedkommarättelse i enlighet med sin instmktion eller, i sisfe hand, att anmälaförhållandet för regeringen. Regeringen kan därvid meddela de besfemmelser sombehövs för att korrigera utvecklingen. Mot bakgmnd bl.a. av den . refererade reformen ifråga om finansiering av polisutbildningen finns det skäl att se över anslagskonstmktionenför . Jag återkommer till regeringen med denna fråga. Bilaga 3 Jag hemsfeUer att regeringen föreslårriksdagen att till för budgeferet 1993/94anvisa ett anslag på . 1991/92 Utgift 39 667 044 1992/93 Anslag 38 923 000 1993/94 Förslag 46 710 000 föreslår att Sfetenskriminaltekniska laboratorium (SKL) anvisas medel om för utveckling och spridning av kriminaltekniska fåltmetoden Vidare föreslås att anvisas för modemisering av instmment och för försferkning av forskningsverksamheten. För övriga yrkanden hänvisas tillRikspolisstyrelsens anslagsfram sfellning. SKLhar en central roll inom rättsväsendet. Stora kostnader kan sparas inomrättsväsendet om snabba och tillförlitliga resulfet från tekniskaundersökningar kan bidra till snabbare lösningar av olika brott, t.ex.spaningsmord. Utvecklingen av DNA-tekniken förvänfes få stor betydelse föruppklarandet av vissa typer av grövre brott. Det är viktigt att verksanihetentrots det ansträngda sfetsfinansiella läget kan drivas och utvecklas i fråga omkvalitet och omfettning. För att ytterligare kunna utveckla DNA-tekniken,införa kvalitetssäkring, fömya vissa tekniska instmment särat förutvecklingsåtgärder har beräknats 2 miljoner kronon JaghemsfeUer att regeringen föreslår att till förbudgeferet 1993/94 anvisa ett ramanslag på 46 710 000 kn B 5.Lokala polisorganisationen . Bilaga 3 1991/92 Utgift 8 697 061 988 1992/93 Anslag 9 256 527 000 1993/94 Förslag 9 891 189 000 1.Medlen bör enligtRikspolisstyrelsen räknas upp för att finansiera kostnadema för den avsfetsmaktema beslufede utbildningsvolymen vad avser aspiranter vidPolishögskolan och för det utökade antolet polismän som tillkommer inompolisväsendet. 2.Rikspolisstyrelsen begärkompensation för ökade hyreskostnader och kostnader som är en direkt följd avstotsmakteraas beslut avseende ora-till- och nybyggnadei av polislokalei föi nyinredning och utmstning. Detsanuna gäller för de merkostnader sora uppkonunerför el och ve-rksamhetssanknuten ombyggnad i samband med utökade lokalytor. 3.Medel bör enligtRikspolisstyrelsen omfördelas till anslaget B 2. Säkerhetspolisen för attmöjliggöra att kostnader för livvakter, spanare och bevakningen avkungafamiljen och stotsråd fortsättningsvis kan finansieras direkt viasäkerhetspolisens egna anslag. 4.För att säkerställautvecklingen av teknikstödet inom polisen begärs 146 milj. kn 5.För övriga yrkanden hänvisastill anslagsframsfeUningen. Underdetfe anslag har beräknats huvuddelen av de medel som behövs för verksanihetenvid polismyndigheteraa. Hit hör bland annat löne-kostander för polis- ochadministrativ personal, andra förvaltningskostnader, brottsutredningskostnaderm.m. Även kostnader för utmstning och underhåll och drift av motorfordon m.m.samt diverse utgifter har beräknats under detfe anslag. Under anslaget har medel beräknats med 191 milj. knför att finansiera kostnadema för det utökade anfelet polismän som enligt plantillkommei inom polisväsendet. Medel föi lönekostnader för livvakter och spanaresom regelmässigt är inkommenderade till säkerhetspolisen från den lokalapolisorganisationen är överförda till anslaget B 2. Detsammagäller kostnaderaa för bevakningen av kungahuset och regeringsledamöteraa. Huvuddelenav medlen under anslaget konuner även inför budgeferet 1993/94 att fördelas på24 anslagsposter, en för varje län, som hanteras av länsstyrelseraa.Rikspolisstyrelsen fömtsätts disponera centrala medel inom anslaget för vissagemensamma behov inom polisorganisationen. Under ramanslaget har medel beräknats för löner, utmstning och Medel för anskaffande av Prop. 1992/93:100bl.a. motorfordon, persondatomtmstning och andra invenferier har Bilaga 3 beräknats under anslaget. Det gäller även kostnader för underhåll.Vidare bör det även beräknas pengar på en särskild rampost under ramanslagetför polisväsendets brottsutredningskostnaden Underanslaget bör det finnas centrala raedel för större investeringar såsoraradiosystera och andra infrastmkturella åtgärden Kostnader för utmstning ra.ra.sora endast skall finnas på ett fåfel platser och lärapligen inte kan anskaffaspå annat sätt, bör finansieras raed dessa medel. Vidare bör Rikspolisstyrelsendisponera medel som kan användas som reserv, för särskilda satsningar ra.m. Det är viktigt att den pågående offensiven raotbl.a. nyrekrytering av narkotikamissbmkare kan fortsätfe. Jag har därförberäknat 10 milj. kr. för att ytterligare försferka dessa insatsen Medel för geraensara ADB-verksamhet förpolisväsendet har överförts från anslaget B 1. Minbedömning är att den gemensamma ADB-verksamheten äi ett stöd som fiämst tjänaiden lokala polisoiganisationen. Däiföi böi medel motsvarande 112 milj. knberäknas på en särskild rampost under detfe anslag. Detfe raöjliggör enfortsatt satsning på informationsbehandling och administrativ rationalisering. Underdenna rampost har beräknats raedel för kostnader raed anledning avbrottsutredningar m.m. Hit hör bl.a. kostnader för fömndersökning, ersättningtill sakkunniga, förpassning, passformulär ra.ra. Medel för detfe ändamål kanlämpligen inte beräknas för varje polismyndighet. Det är därför ändamålsenligtatt medlen beräknas såsom tidigare på en särskild rampost under ramanslaget förden lokala polisorganisationen. JaghemsfeUer att regeringen föreslår att till Lokala polisorganisationen för budgetåret1993/94 anvisa ett ramanslag på 9 . c. ÅKLAGARVÄSENDET Prop. Åklagarväsendethar tillsammans med övriga delar av rättsväsendet viktiga uppgifter isamhällets kamp mot brottsligheten. Åklagaraas huvudsakliga uppgifter besfer iatt leda fönmdersökningar, att fatfe beslut i åfelsfrågor samt att föra felanvid domstol. Strafflagstiftningen har självfellet den störsfe betydelsen föråklagarverksamheten. Riksåklagaren är under regeringen högste åklagareoch leder åklagarverksamheten i riket. Riksåklagaren är också centralförvaltningsrayndighet för åklagarväsendet. äroianiserat på två byråer, kanslibyrån och tillsynsbyrån. Hämtöver finnspersonal för Riksåklagarens åklagarverksamhet i Högsto domstolen. Sammanlagtfinns ca 50 personer ansfellda hos Riksåklagaren. För åklagarverksamheten är landet indelat i 13regionen Vid de regionala myndigheteraa, som var och en leds av enöveråklagare, tjänstgör stotsåklagare och distriktsåklagare som handläggervissa typer av mål, främst sådana sora rör ekonoraisk brottslighet.Överåklagaren skall handlägga mål sora äi säiskilt krävande och utövardessutora ledningen över åklagarverksamheten inom sin region. Riket är indelat i 86 åklagardistrikt.Åklagarmyndighetema i 83 av dessa distrikt lyder underregionåklagarmyndighetema och leds av chefsåklagare. Åklagarmyndighetema iStockholm, och , som var och en leds av en överåklagare, sferutanför den regionala åklagarorganisationen. Överåklagama i dessa tre distriktfiillgör i princip samma uppgifter som överåklagama vidregionåklagarmyndighetema. Hämtöver finns en stotsåklagarmyndighet förspeciella mål, ledd av en överåklagare. Åklagama vid den myndigheten handläggermål i hela riket, i försto hand särskilt omfattande raål eller mål som berörflera regionen tjänstgör ca 1 250 personer vid de regionala ochlokala åklagarmyndighetema. Somjag nämnde i inledningen (avsnitt 4.2) har den parlamentoriskt sammansattokommittén Åklagamtredningen -90, överlämnat betänkandet (SOU 1992:61) Ettreformerat åklagarväsende. Vidarehar regeringen läranat ett uppdrag till Stotskontoret att se överåklagarväsendets centrala organisation. Andra uppdrag sora kan korama att få betydelse föråklagarväsendet gäller uppdrag lämnade till Riksåklagaren i åretsregleringsbrev. Här kan särskilt nänmas uppdraget att utveckla metoder för attpå ett ändamålsenligt sätt mäto prestotioner och produktivitet iåklagarverksamheten. Vidare kan näranas uppdragen att analyseratillsynsverksamheten och att redovisa övervägandenagällande vitsordssystemet. Samtliga de nu nämna Prop. 1992/93:100uppdragen skall redovisas under irmevarande budgefer eller i den Bilaga 3 kommande årsredovisningen. Riksåklagaren har på regeringensuppdrag redovisat vilka utbildningsinsatser som vidfegits och planeras inomåklagarväsendet när det gäller sexualbrott mot bam. Uppdraget gavs mot bakgmndav ett tillkännagivande av (bet. 1990/91:JuU 15, rskn 1990/91:152). Riksåklagaren har delegeratbudgefensvaret till regional nivå. Detfe innebäi att saratligaRegionåklagarmyndigheter, åklagarmyndighetema i , Göteboi;g och Malmösamt för speciella raål i princip ansvarar för allamedel som disponeras inom anslaget C 2. Åklagarväsendethar sedan budgeferet 1991/92 en ny treårig budgetrara. Detfe innebär attverksamhetens inriktning och medelstilldelningen för åklagarväsendet i principhar lagts fast för budgetperioden /92 -1993/94. Regeringen har den 18 juni1992 beslufet att de riktlinjer för åklagarverksamheten som gäller för perioden1991/92 -1993/94 utsträcks till att omfetfe även budgeferet 1994/95.Anledningen härtill var att regeringen önskade avvakfe bl.a. Åklagamtredningens-90 betänkande innan nya mydighetsspecifika direktiv beslufes. Riksåklagarenhar avlänmat en årsredovisning för budgeferet 1991/92. Årsredovisningeninnehållei bl.a. en resulfetiedovisning. Någon uppdelning på veiksamhetsgrenaihai inte skett i resulfetredovisningen. Mått på presfetioner och produktivitetsaknas. Kostnader har inte kunnat fördelas på presfetionen Riksåklagaren hardock inlett ett arbete i syfte att komma tillrätfe med dessa bristen Enbeskrivning har lämnats avseende bl.a. personalstmktur och kompetensutveckling. () har genora dispensmedgett att Riksåklagaren får tillämpa Bokföringsförordningens äldrebesferaraelser för årsbokslut och löpande bokföring av fordringar och skulderbudgeferet 1991/92. Detfe innebäi att Riksåklagarens åisredovisning besfei delsav en balansläkning och anslagsiedovisning, dels av en resultotiedovisning.RRV:s revisionsberättelse innehållei inga invändningan Vad avsei resultotredovisningenhar RRV begränsat sin granskning till en bedömning av krav på fullsfendighetoch dokuraenfetion. Dock påpekas vikten av att arbetet med att införa ett nyttredovisningssystem fullföljs under innevarande budgefen Förenklad anslagsframställning Prop. Bilaga 3 I sin förenklade anslagsframsfellningkonsfeterai Riksåklagaren att arbetsbördan och arbetsbalanseraa växer särat attarbetsläget är synnerligen ansträngt och bekyraraersamt. Anfelet inkoramandemål till åklagarrayndigheteraa har t.ex. ökat . Saratidigt ökarmålbalansema kraftigt. I syfte att förbättra effektiviteten har Riksåklagarenbl.a. delegerat budgetansvaret till regional nivå. Vidare har en fortsattutbyggnad av datorstödet skett. Riksåklagaren begär att åklagarväsendetsanslagsramar höjs. Denresulfetorienterade styraingen sfeller stora krav på de centralaförvaltningsmyndighetema. Å andra sidan innebär systemet raed flerårigabudgetramar att anslagsmedlen kan utnyttjas smidigare soramöjligheteraa till långsiktig planering ökan Betydelsen av den pådrivande rollsora Riksåklagaren har även i detfe avseende kan inte nog understrykas. Det är väsentligt att rayndigheteraa på alla nivåerinora åklagarväsendet bedriver ett raålraedvetet effektiviseringsarbete. Genomeffektiviseringar och rationaliseringar skall säkersfellas att åklagarverksamhetenkan bedrivas i enlighet med sfetsmaktemas intentioner och riktlinjer och inomramen för tilldelade resursen Jag ser det som angeläget att en fortsatt satsninggörs på ADB-utbyggnaden. Under hand har meddelats att det finnsca 500 persondatorer inom åklagarväsendet. Detfe innebär att drygt 1/3 av personalennu har ADB-stöd i sin verksamhet. Riksåklagaren räknar med att samtligabefattningshavare, dvs. både åklagare och administrativ personal, komraer attförfoga över persondatorer inora två ån Även chefsutvecklingen tillhör de angelägnasatsningama inora åklagarväsendet. Det ökade raåltillflödet till åklagarrayndigheteraainger naturligtvis oro. Sora jag sagt i tidigare avsnitt (under anslag B.Polisväsendet, avsmtt 7) ska polisens arbete i högre utsträckning inriktas motatt förebygga brott. När detfe får genomslag torde en effekt bli att äveninflödet av mål till åklagama dämpas. Självfallet måste, som jag nämnde,redan nu kraftfulla insatser göras för att t.ex. hitfe rationeUa arbetsmetoderutan att ge avkall på rättssäkerheten. I det sammanhanget är införandet avADB-teknik ett sätt; metodutveckling, erfarenhetsseminarier ochkompetenshöjande åtgärder är andra sätt. En adekvat verksamhetsplanering ochett förverkligande av chefsrollen kan också bidra till en ökad effektivitet iverksamheten. Jag kan konsfetera att RRV inte haft någrainvändningar i revisionsberättelsen avseende Riksåklagaren. Jag avsfer frånatt här närmare kommentera årsredovisningen. Jag noterar dock att flerfelet avde krav påen resulfetredovisning som anges i budgetförordningen inte har Prop.1992/93:100 uppfyllts. Riksåklagaren är dock medveten om detfe och har lämnatBilaga 3 upplysning härom i resultotredovisningen. Riksåklagaren har dessutomstortot olika projekt för att arbeto raed dessa frågon Jag fömtsätter att resulfetredovisningeni den kommande årsredovisningen koraraei att innehålla raei resultetinformationoch att t.ex. nyckeltel och produktivitetsmått anges. Chefenför Finansdeparteraentet har redovisat ett förslag ora generellräntebeläggning av sfetiiga raedelsflöden samt presenterat den modell som börtillämpas. Riksåklagaren bör fno.m. budgeferet 1993/94 tillämpa denna modell.Riksåklagaren konuner därför att tilldelas ett räntekonto raed kredit iRiksgäldskontoret och medlen under anslagen C 1. och C 2. kommer att föras tilldetfe konto. Anslagen till åklagarväsendet har budgeterats utanhänsyn till de tekniska justeringar som måste göras till följd av ändringen avnivån på lönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsfoiraen föiSfetshälsan, öveigängen till lån i samt de nya principeraaföi budgetering av anslagen. Även riktlinjeraa föi dessa föiändringar hartidigare denna dag redovisats av chefen för (bilaga 1,Sfetsbudgeten och särskilda frågor). De belopp som kommer att sfellas tillRiksåklagarens disposition koraraer slutligt att fastsfeUas enligt deredovisade riktlinjema och kan därför avvika från de nedan budgeteradebeloppen. Ensärskild utredningsgrupp för utredning av viss ekonomisk brottslighet Riksåklagarenhar i noveraber 1992 inkommit raed en hemsfellan om extra resuisei för atttillskapa en särskild utredningsgrapp som skulle fe sig anundersökningar i ärenden som rör kvalificerad ekonomisk brottslighet rikfed motbankei och finansinstitut. Bakgmnden till frarasfellningen äi bl.a. desynneriigen stora kreditförluster som banker och andra finansinstitut åsamkatsde och där en del av förlusteraa kan anfes bero på brottsligagäraingar Till den särskilda utredningsgrappen skulle knyfesnågra högt kvalificerade åklagare och ett par ekonoraiskt utbildade personenDet fömtsätts vidare att polispersonal med fiiUgod korapetens i tillräckligutsträckning sfells till förfogande. 1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag Prop.1992/93:100 Bilaga 3 Riksåklagarenbegär att innevarande års rara räknas upp raed drygt 1 miljon kronon Beloppetavser huvudsakligen kostnader av engångs-karakfer hänförliga till en kommandeflyttning till andra lokaler som Riksåklagaren nödgas till. Denflyttning som Riksåklagaren tvingas till medför naturligvis ökade kostnader förmyndigheten. Jag ser det som naturligt att Riksåklagaren - som inte har någoteget intresse av att byfe lokal - på något sätt korapenseras härfön Hur detfeskall gå till torde kunna lösas i saraförstånd med de nya lokalbrakaraa. Jag anser att det inte finns skäl att frångå den ekonomiskaplaneringsram som gäller för innevarande budgetperiod. Detfe medför att jagberäknar anslaget med utgångspunkt i föregående års anslag med tillägg förpris- och löneomräkning. Ett begränsat rationaliseringskrav ()tillärapas på Riksåklagaren. Under återstoden av budgetperioden innebär detfeatt planeringsramen bör uppgå till följande. Budgeferet1993/94 Budgeferet 1994/95 JaghemsfeUer att regeringen föreslår att till Riksåklagaren för budgeferet 1993/94anvisa ett ramanslag på . c 2.Åklagarmyndighetema Prop. 1991/92 Utgift 478 611584 1992/93 Anslag 506 575 000 1993/94 Förslag 535 366 000 Riksåklagarenbegär att innevarande års ram räknas upp raed drygt 15 railjoner kronon I detfebelopp ingår bl.a. raedel för ökade lokalkostnader (5,) och medel förkompetenshöjande åtgärder (1,3 rakr). Större delen av beloppet () avser enredovisningsteknisk omföring inom område. Riksåklagaren begär dessutora att raraen försferksraed för att tillskapa en särskild utredninsgmpp för enviss typ av EKO-brottslighet. Tillströmningenav raål till åklagarrayndigheteraa ökar kontinuerligt. Sora jag sa pekar detfe på en oroväckandeutveckling. Åklagarväsendet går in i det tredje året i denpågående budgetperioden. Endast i raycket speciella situationer kan detkoraraa i fråga att under en pågående budgetperiod ändra en givenplaneringsrara. Enligt min raening utgör endast yrkandet om raedel för densärskilda EKO-utredningsgmppen en sådan undanfegssituation. Jag ser raycketpositivt på detfe nya sätt att fe sig an en svåmtredd och kompliceradbrottslighet. Anslaget bör således imder en tvåårsperiod försferkas för detfeändamål. Jag bedömer det ytterligare medelsbehovet på anslaget till 4 railjonerkronon Riksåklagarens förslag om ytterligare resurser fört.ex. kompetenshöjande åtgärder kan jag sora sagt inte biträda. Det bör varamöjligt att genora oraprioriteringar inora den raedelsrara sora fåstsfellsavsätfe nödvändiga resurser för detfe viktiga ändamål. Det nu sagda medför att jag beräknar anslaget medutgångspunkt i föregående års anslag med tillägg för EKO-utredningsgmppen samtpris-och löneomräkning. Åklagarrayndigheteraa bör med hänsyn tillarbetssituationen undanfes från det generella rationaliseringskravet. Under återstoden av budgetperioden innebär detfeatt planeringsramen bör uppgå till följande. Budgeferet1993/94 Budgeferet 1994/95 Bilaga 3 Jag hemsfeUer att regeringen föreslårriksdagen att till Åklagarmyndigheterna för budgeferet1993/94 anvisa ett ramanslag på . D.DOMSTOLSVÄSENDET M.M. Prop. Somframgått av min allmärma redogörelse (avsnitt 4.1) pågår det ett omfetfendereforraarbete inora domstolsväsendet. Ett väsentligt skäl härtill är den alltstörre arbetsbelastningen. Målen och ärendena har blivit fler och merkomplicerade. Från en situation där man i allmänhet haft goda möjligheter attlägga ner erforderlig tid och omsorg har man, trots ett fortlöpanderationaliseringsarbete, på sina håll hamnat i en situation som med fog kanbeskrivas som besvärlig. Av flera skäl sfer det klart att det krävs ävenandra åtgärder än tillskott av resurser för att svårighetema skall kunnaundanröjas. Det är raot den bakgmnden frågoraa ora vad sora skall varadomstolamas arbetsuppgifter samt hur arbetsuppgifteraa skall fördelas raellanoch inom domstolaraa bör bedöraas. Utan att nu fe sfeUning till enskildheter iliggande utredningsförslag konsfeterar jag att domstolsväsendet står införstora förändringar som måste möfes raed en effektiv och slagkraftig organisation. JaghemsfeUer att regeringen föreslår att godkänna de riktlinjer för insfensordningen ide allmänna förvaltningsdomstolaraa som jag angett i inledningen (avsnitt 4.1). Iförra budgetpropositionen föreslogs att medelsbehovet för domstolsväsendetskulle läggas fast för endast den då kommande tvåårsperioden, dvs. förirmevarande budgefer och /94. Uppfattningen delades avriksdagen. har avgivit en förenkladanslagsframsfellning för /94. Byggnadsstyrelsenvar fram till lokalhållare för domstolsväsendet ochrättshjälpsmyndigheten. Från denna tidpunkt har Byggnadsstyrelsenslokalförsörjningsmonopol upphört och lokalhållningsansvaret i principöverfegits av respektive myndighet. Det rent praktiska övertagandet av ansvaretför hyresavfelet m.m. för varje lokal genomförs nu successivt. Lokalytornauppgår till Under innevarande budgetårdisponeras ca för lokalkostnaden Räntebeläggning m.m. Prop. Bilaga 3 Chefen för hartidigare redovisat ett förslag om generell räntebeläggning av sfetiigamedelsflöden och presenterat den modell som bör tillärapas.