prop · GG03162 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93:162 om ändradassociationsform för verksamheten vid Försvarets mediecenter Regeringenföreslär att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokoUetden Ipropositionen föreslås att regeringen får bemyndigande att överlåta statens tUlgångaroch skulder i Försvarets mediecenter tiU ett statUgt eller privat ägtaktiebolag och att rayndigheten i anslutning härtiU läggs ned. 1 1992/93. Utdragur protokoU vid regeringssararaanträde den 11 febmari 1993 Närvarande:statsmiiUstem BUdt, ordförande, och statsråden . , ,, , , , , Thurdin, HeUsvUc, ,, , , , , P. och . Propositionom ändrad associationsform för verksamheten vid Försvarets mediecenter 1 Ärendet och dess beredning MyndighetenFörsvarets läromedelscentral bildades , då de centrala staberaas ochförsvarets brevskolas publikations- och läromedelsresurser sammanfördes.Syftet var att på ett mer rationeUt och kostnadseffektivt sätt tiUgodose det miUtäraförsvarets behov av varor och tjänster inom detta område. Verksamhetenutvidgades genom att myndigheten tiUfördes en enhet förteknikinformation från . Från och med den tidpunkten haräven verksamheten intäktsfinansierats med krav på fiiU kostnadstäckiung.Myndigheten gavs dock ingen monopolställning när det gäUde att tiUgodose det miUtäraförsvarets behov, och den har heUer inga myndighetsuppgifter vare sig i fredeller i krig. År1989 ändrades myndighetens nanm tiU Försvarets mediecenter. DenhuvudsakUga uppgiften är att bedriva uppdragsverksamhet inom UtbUdnings-,informations- och kommunikationsområdet. Försvarets mediecenter är därraed frärastmriktat på att försörja totalförsvaret med produkter och tjänster inom områdenauUjildning, reglementen och teknisk information. Även den offendiga sektora iövrigt och näringsUvet är i växande omfatming kunder hos myndigheten. Försvaretsmediecenter har god kännedora ora aktueUa förhåUanden huvudsakhgen mom den nulitäradelen av totalförsvaret. Myndigheten har en stor förmåga att utveckla ochleverera produkter anpassade efter försvaretsviUkor och verksarahet. En fömtsättnmg för att på bästa sätt Prop.1992/93:162 kunna tillgodose det miUtära försvarets behov har varit möjlighetenatt UU myndigheten knyta ett visst antal yrkesofficerare. Försvaretsmediecenter har en organisation som består av, förutom en chef och en styrelse,85 anstäUda. Myndighetens totala omsättning under /92 var 73 nuljonerkronor. Verkskapitalet utgjorde ca . Myndighetensverksamhet skaU vara ekonomiskt självbärande och bedrivas i konkurrens med andiaproducenter inom multimediaområdet till lägsta möjUga kostnader föruppdragsgivarna. Ijuni 1991 beslutade regeringen att bemyndiga chefen for Försvarsdepartementetatt tiUkalla en särskUd utredare med uppgift att göra en översyn avtotalförsvarets lednmgsorganisation och myndighetsstikturen inomFörsvarsdepartementets verksamhetsområde (dir. 1991:44). Utredningen, somantagit namnet Utredningen (Fö 1991:04) om lednings- ochmyndighetsorganisationen för försvaret (LEMO), har i en delrapport den 30november 1992 om Försvarets mediecenters verksamhet redovisat sina övervägandenoch förslag beträffande myndigheten. Förslaget irmebär i huvudsak attverksamheten vid Försvarets mediecenter bolagiseras. Utredningen har samråttmed Överbefälhavaren, for armén, och Försvaretsmediecenter, vUka lämnat förslaget utan erinran. Utredningensdelrapport har remissbehandlats. Remissyttrandena finns tillgängliga iFörsvarsdepartementets akt i ärendet (DnrFo92/2700/CrV). 1 det följande tar jagupp frågan om en ny verksamhetsform m.m. för de uppgifter som ankommer påFörsvarets mediecenter. 2 En ny verksamhetsform Statenstillgångar och skulder i Försvarets mediecenter överlåts dU ettstadigt eller privat ägt aktiebolag. Ianslutning till detta läggs myndigheten ned. Regeringenbemyndigas att genomföra överlåtelsen. Utredningensförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt. Remissmstansema:Remissinstanseraa tiUstyrker i huvudsak utredningens förslag. Chefenför armén framhåller dock det väsenUiga i att man i det fortsatta arbetetsäkerställer att en samlad bred kompetens kan bibehållas vid en organisation även iframtiden. Vidarepäpekar att direktiven tiU en särskUd utredare mäste säkerstäUaatt mediecentret i första hand försäljs tiU ett företag så att det inte uppståren monopolsituation i förhållande tiU försvarsmakten. Försvarets mediecenter framhälleratt den bästa lösningen för att säkerstäUa den kunskap som byggts upp för ochanpassats tiU försvarets behov är en bolagisering med staten sommajoritetsägare och med huvudkunderaa som ombud för ägaren. Riksrevisionsverkethänvisar tiU den av verket tidigare genoraförda översynen av koiUcurrensutsattaffärsverksamhet hos vissa förvaltningsmyndigheter (RRV Dnr 20-91-0908). Däravframgår det att den kommersieUa mognadsgraden hos Försvarets mediecenter börökas, iiman en eventuell privatisering genomförs. Skälenför mitt förslag: Totalförsvarets behov av tjänster inom pubU-kations- ochläromedelsområdet kommer inte att förändras nämnvärt under en överbUckbarframtid. Försvarets och andra myndigheters behov är dock inte av den arten attnågon särskUd myndighet krävs för att tillgodose behoven. Tjänster av den artFörsvarets mediecenter erbjuder kan tillhandahällas av andra liknande aktörerpä den koiUcurrensutsatta marknaden. EftersomFörsvarets mediecenter har en god bredd i verksamheten och stor kunskapom försvarsmiljön och dessutom har kapacitet att hävda sig i koiUcurrensen medandra leverantörer, finns det anledning för staten att genom avtal ellergarantier söka bibehåUa denna samlade resurs och kompetens. Därför bör statenmedverka tiU att verksaraheten kan överföras till och drivas iaktiebolagsform. Därigenom möjliggörs att redan investerat staUigt kapital kan tUlvaratas. Försvaretsmediecenter har inte nägra myndighetsuppgifter, och myndigheten fyUer inteheller någon tydlig strategisk roll för totalförsvaret, vare sig i fred eller ikrig. Det kan knappast hävdas att försvaret löper någon risk i dessa hänseendengenom att förUta sig på en leverantörsmarknad. Utredningengör den bedömningen att det är fördelaktigt for försvars makten om Försvarets mediecenters verksamhet i fortsättningen drivs i aktiebolagsforra med anknyming tiU ett kunskaps- eller industriföretag. En sådan ordning medför enUgt utredningen den fördelen att tydUga an svarsförhållanden åstadkoms mellan totalförsvaret och bolaget och att totalförsvaret bör kunna dra bättre nytta av konkurrensen meUan olUca leverantörer vid sin upphandling av informations- och läromedelstjänster. Utredningen pekar också på att ett samgående med ett redan etablerat företag medför en angelägen förstärknmg av kompetensen på området och att totalförsvaret därmed långsUctigt kan erbjudas kvaUtativt högtstående tjänster. Jag delar utredningens bedömrungatt totalförsvarets intressen bäst Prop. 1992/93:162 tillgodoses ora aktiebolagsformenväljs som associationsform for verksamheten. har i enöversyn av konkurrensutsatt verksamhet hos vissa förvaltningsmyndigheter (RRVDnr 20-91-0908) rekommenderat att bolagsformen som ett första steg övervägs förFörsvarets mediecenter, dock med beaktande av att den ekonomiska kompetensenbör utvecklas. Jag anser säledes att verksamheten i fraratiden bör kunnabedrivas i aktiebolagsforra. Vidslälliungstagandet tiU frågan om verksaraheten lärapUgen bör bedrivas i aktiebolagsforra,mäste raöjligheteraa tiU sekretess och säkerhetsskydd beaktas. Här harregeringen i 5 § förordningen (1981:421) om säkerhetsskyddet vid statiiga rayndigheterålagt rayndigheteraa en skyldighet att förbinda utiämnandet av uppgifter tiU enorganisation, ett företag eller tiU nägon annan enskild med sädant förbehåUrörande totalförsvaret eller rikets säkerhet som anges i 14 kap. 9 eUer 10 § sekretesslagen(1980:100). Om det föreUgger ett kontraktsförhållande skall, enligt sammaföreskrifter, utiämnandet även förbindas med de avtalsrättsliga vUlkor sombehövs tiU skydd för uppgifteraa. Överbefälhavaren och RikspoUsstyrelsen harutfärdat närmare föreskrifter och allmänna räd beträffande säkerhetsskyddetkring upphandling och arbete för statens behov som med hänsyn till rUcetssäkerhet skall hemlighållas. Mot bl.a. denna bakgmnd anserjag att det fränsäkerhetsskyddssynpunkt inte föreligger några hinder mot att föra övermyndighetens verksamhet till ett aktiebolag. Avbetydelse i sammanhanget är ocksä de krav som bör ställas på den som skaU drivaverksamheten. Bäde säljare och köpare kan antas ha intresse av att fä vissstabilitet cx;h kontinuitet i verksamheten i samband med en överlåtelse avrörelsen. Detta kan trohgtvis säkerställas genom avtal ellerbeläggningsgarantier som även kan förbättra möjUgheten att erbjuda personalenfortsatt anställning. Jag anser att det finns goda möjligheter för säväl stadigtsom privat ägda företag att tiUgodose dessa krav. Lämpliga intressenter bör enhgtmin mening finnas bland kunskaps-och industriföretagen i branschen. sluUigstäUning kan tas tiU frågan om ägarskapet, mäste emeUertid närmare kontaktertas med tärUcbara köpare. När en överlåtelse av tiUgångama och skuldema i Försvaretsmediecenter kan genomföras pä godtagbara vUlkor, bör regeringen ha möjUghet attbesluta om en sådan överlåtelse. Regeringenbör därför bemyndigas att vid lämpligt tillfälle överiäta statens tiUgångar och skulder i myndigheten tUl ett lämpUgt statiigt eUer privat ägt aktiebolag. Därvid utesluter jag inte att, i vart faU under en övergångstid, ett nytt staUigt ägt aktiebolag bildas för ändamålet, eller att staten bUr delägare i ett nytt bolag. efter överlåtelsen bör myndigheten mediecenter läggas ned. Bemyndigandet for regeringen bör ocksä innefatta raöjUgheten att avyttra de aktier som staten kan komma att äga i bolaget. 1 samband med förändringaraamäste tiUgångar och skulder, bl.a. pen- Prop. 1992/93:162 sionsskulderaa,samt förplUctelsema i det statiiga trygghetssysteraet i myndighetens verksamhetutvärderas. Även raöjligheteraa för personalen vid myndigheten att fäanställning hos den nye ägaren behöver klarläggas. Utgångspunktenför reformen är i första hand att fä tiU ständ en mer ändamålsenUgverksamhetsform, mte att åstadkomma besparingar. Det bör i sammanhanget påpekasatt verksamheten hittiUs har gett ekonomiskt överskott. Om den kommersieUamognadsgraden kan ökas ytterUgare, borde en större lönsamhet i rörelsen kunnauppnås. Därför delar jag utredningens uppfattning att en utgängspunkt bör varaatt de anställda genora avtal eUer garantier erbjuds anställning i ägarföretaget. Despörsmål som nämnts samt frägan om det behövs en särskUd orgaiusation föravvecklingen av Försvarets mediecenter kräver ytterUgare beredning ochöverväganden. Jag avser att senare föreslä regeringen att bemyndiga mig att tillkaUaen särskild utredare för dessa uppgifter. Utredaren bör fä uppdrag attgenomföra nödvändiga förberedelser och förhandlingar inför bolagiseringen.Detta bör även innefatta förslag tiU erforderliga författtiingsändringar m.m.och tiU lösning av frägan om behandlingen av myndighetens arkiv. Utredaren börvidare utarbeta de avtal som behövs inför regeringens beslut i frägan. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslärriksdagen att 1. godkänna att Försvarets mediecenter läggs ned, 2. bemyndiga regeringen att överlåta statens tillgångaroch skulder i Försvarets mediecenter till ett StatUgt eUer privat ägtaktiebolag i enlighet med vad jag förordat, 3. bemyndigaregeringen att försälja aktieraa i ett sädant statiigt ägt aktiebolag. Regeringenansluter sig till föredragandens övervägjmden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram.