prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — Institutens intemationelfe nätverk 427 fimgerarväl i kontakter med EG:s FoU-program. SärskUt för de mmdre Prop. 1992/93:170industtiföretagen är deltagande i institutens verksamhet Avsnitt 12 en av fä möjUgheter att kunna. tiUgodogöra sig någon form avforsk- Näringsdep. Ubedarenhar emeUertid ocksä visat på behov av vissa stnikturföränd-ringar iindusttiforskningssystemet. En svaghet är att det avtalsbundna systemet kanverka konserverande. Utveckling och fömyelse sker inom respektive program medandet är svårare att initiera strategisk utveckling, nyetablering,sammansfegning, rationalisering och nedfeggning av verksamheter. Huvuddelen av remissinstansema understtykerindusbiforskmngens stora betydelse för näringsUvet och stöder försfeget attgenomföra \'issa strukturförändringar. En remissammanställning finns tiUgängUgi 1'äTingsdepartementet. Regeringenanser att mdustrilforskningens organisation och inrikbiing bör ses över medsyfte att åstadkomma ytterUgare effektivisering. Översynen bör ledas av enstyrgmpp med fristående experter och genomföras av . Regeringen avser attvåren 1993 utfärda direktiv för hur en successiv omsbukturering avindustriforskningen skaU kunna genomföras i samverkan med berörda indusbiforskmngsinstitut,programorgan och berörda finansiärer. Fömyelsenav indusbiforskningen är en vUctig fråga för framtiden sä att instituten kanarbeta effektivt. Det är nödvändigt att fömyelsean-strängningama görs isamverkan med indusbiinbessentema. Formema och resultatet mäste vara sådant attindusbiintressentema även är beredda att bidra tUl finansieringen avinstitutens basverksamhet. Omstruktureringentar sUde på ytterUgare effektivisering av kunskapsuppbyggnaden vid mstibitenoch en föibättrad kunskapsöverföring meUan instittit och företag men ocksämeUan högskolor och näringsUv. Det är därvid önskvärt att omstrukttireringarkan leda tiU ett närmande meUan mstituten och högskolorna. Instibitens uppgiftsom brygga mellan mera gmndfeggande forskning och indusbin kräver en nära samverkanocksä meUan instimten och universitet och högskolor. Instibitens medverkan iforskamtbUdning bör utvidgas och förankras. De små företagens möjUgheter attdelta i forskningen bör ägnas särskUd uppmärksamhet. 12.2.3En ny samvericaasfiinkticm och vissa kapitalfrägor Förbättradekontakter meUan universitetens och högskolomas forsknmg och näringsUvet bör skei fomier som anpassas efter de vUUcor som gäUer vid respektive universitet eUertekiusk högskofe. Desamverkansftinktioner som i detta sammanhang är aktuelfe är framför aUt: -God UtvecklingsmUjö 428 -LicensfönnedUng Prop. -Lokal riskfinansiering Avsnitt 12 HärtiU kommer forskning av särskUtintresse för företagen cxh som Näringsdep. intelämpUgen kan ske inom universitetens och högskolomas egen organisation. Föratt föibättra samverkan med näringsUvet har universiteten cxh högskoloma söktsig fram efter olika vägar. En sådan utgörs av de särskUda kontaktsekretariatsom finns inrättade vid flertalet universitet och tekniska högskolor.Sekretariatens uppgifter är bl.a. att -Förmedfe samaibetsprojekt inomforskning och utbUdning mellan universitet och högskolor samt näringsUv ochandra extema intressen. -Själva ge eUer förmedfeekonomiskt cxh juridiskt stöd tiU forskare som önskar finna kommersieUatillämpningar för sin forskning. Hämtöver finns särskUcfe teknilqiarker eUerforskaibyar i anslutning tiUuniversitet och tekniska högskolor. Exempel på sädana är i , Glunteni Uppsafe och Uminova i . De juridiska och ekonomiska villkoren förteknikparicema och forskarbyarna skiffer. Detär viktigt att samverkan mellan universitet/teknisk högskofe cxh näringsUv kanförstäiicas för att bl.a. främja ett ökat kunskapsud}yte. Det bör ske i formersom bygger på de erferenheter som har gjorts med de hittUIsvarandeverksamhetema. En möjUghet är att bUda särskUda stiftelser för ändamålet.Former och villkor bör tiUätas att variera mellan respektiveuniversitet/teknisk högskofe. Finansieringav nysatsningar bör ske genom att resurser tillförs frän staten motsvarande ettvärde av högst 1 mUjard kronor. Kapitalet avses förvaltas på sådant sätt attförmögenheten bibehåUs realt uitakt över tiden. Det bör utnyttjas så attkunskapsutveckling cxh kunskapsspridning främjas. Ägare bör kunna varanyskapade eUer nägra nu verksamma stiftelser som verkar i anslutning tiUuniversiteten och de tekniska högskoloma. Dehär aktueUa samverkansfiinktionema i form av teknikparker etc. bör kunnaerbjucfe en god utvecklingsmUjö tiU de företag som uppstår kring ifrågavarandeuniversitetet cxh tekniska högskolor. Exempelvis kan lokalhyran för de ungauniversitetsföretagen hållas fegre . Vidare kan vissagemensamma funktioner underfetta för företag som instaUerar sig vid en sådanteknikpark. Varjehär akmeU samverkansfunktion bör innehålfe en Ucensförmed-Ung. Denna har tiUuppgift att bisfe forskare med patentering och ekonomisk exploatering avforsknings- och utvecklingsresultat. EnmöjUg modeU för UcensförmedUng kan vara att forskaren vänder sig tiUförmedlingen för att fä sina nya rön prövade och patenterade. De framtidaUcensmtäktema skuUe sedan kunna delas meUan forskama cxh förmedlingen. Forskamasjälva får pä detta sätt hjälp med att ekonomiskt tiUgodogöra sig sinaupptäckter. Detfinns särskUt skäl ab uppmärksamma finansieringsbehovet i tidigautvecklingsstadier eftersom en sådan finansiering normalt inte tiWiancfe-hållsi de samverkansorganisaboner som finns . Genom att samver-kansfunktionenges sådana möjUgheter bör projekt kunna föras fram tiU eb sådant stadium attkommersieUa bedömare kan avgöra humvicfe idén ärgångbar eUer inte. Ifrågavarande finansiering är vUctig, eftersom det Prop.1992/93:170 pä tidiga stadier är svårt ab avgöra vilka projekt som är lovande.Pro- Avsnitt 12 jekt mäste ofta förädlas med loltalt riskkapital innan enrimUg teknisk Näringsdep. cxh kommersieU utvärdering kan göras. Regeringenhar redan pekat pi det angefegna i att universiteten cxh högskoloma gesmöjUghet att bedriva forskning i bofegsform. IDärmed möjUggörs aifoetsformersom inb: kan rymmas inom universitetens cxh högskolomas ordinarieforskningsorganisation. (Se UdiUdningsdeparte-mentets avsnitt). Detär naturUgt ab de här föntsfegna stiftelsema är defegare i forskningsbofegen.Stiftelsema bör detsutom frän sin kapitafevkastning kunna finansiera forskningi sädana ibrskningsbofeg som med hänsyn tiU respektive stiiftelses inriktningbedöms vara av särsldlt inbesse. Detär angefeget ab den vetenskapUga kvaUteten i forskningsbofegen är hög.Forskningen i samverkansfiinktionema bör därför utvärderas av sekretariatet förutvärdering av universitet cxh högskolor som leds av universitetskanslern.Regeringen bör ge i uppdrag att lämna försfeg tUl vilkakrav och mtiner som bör beaktas vid bofegs-och StiftelsebUdningar för deändamäl som beskrivits. Riksdagenbör bemyndiga regeringen ab tillföra stiftelsema eb sammanfegt kapital omhögst 1 mUjard kronor i form av noterade aktier som staten innehar eUer i formav likvida medel som staten erhåUer vid försäljning av statens aktier med stödav bemyndigande om försäljning av aktier m.m. i vi&sa statUgaföretag (prop. 1991/92:69, bet. 1991/92:NU10, rskr 1991/92:92). 1. gcxlkännervad i propositionen anförts om samverkansfunktio ner universitet/högskofe-näringsUv, 2.bemyndigar regeringeneUer myndighet som regeringen be stämmer att vid behov inrätta stiftelser förkunskapsutveckling cxh kunskapsspridning vid universitet cxh högskolor, 3.bemyndigar regeringeneUer myndighet som regeringen bestämmer att vidta de åtgäider som erfordrasför att tillföra de aktuelfe stiftelserna eb sammanfegt kapital om högst 1mUjard kronor form av noterade aktier som staten innehar eUer samma belopp iform av Ukvicfe medel som erhålls vid försäljning av vissa StatUga aktier. 12.2.4FöU för smä och medeLtora förelag, forsknings- och teknikbaserat företagande Regeringensövergripande mäl eiiUgt regeringsförklaringen är ab återupprätta somen tiUväxt- och företagamation med en stark cxh detta skaU lyckas mäste små- och nyföreta- Prop. 1992/93:170 gande ges en renässans. Denallmänna inrikbiingen av smäföretagspoUtiken innebär att goda Näringsdep.genereUa fömtsättningar successivt skapas för småföretagen. Direkt efter sitttiUträde presenterade regeringen en proposition med ett samfetprogram för en ny smäföretagarpoUtik (prop. 1991/92:51, bet. 199I/92:NU14,rskr. 1991/92:93). Den har följts av ytterUgare tvä propositioner under hösten1992 med försfeg avseende kapitalförsörjning för små cxh medelstora företag.Riksdagen har godkänt försfegen. På skatteområdet har regeringen fegt ettanlal försfeg som innebär föifoättringar för de mindre företagen. Statensuisatser för att främja forskning är inte primärt inriktade mot små ochmedelstora företag utan mot oUka tillämpnings- och kunskapsområden. Detinnebär att det inom teknikområdena inte finns särskUda StatUgaforskningsprogram för nundre företag. Erferenhetemahar visat att smä cxh medelstora företag har svårt att utnyta de möjUgheter tUlstatUgt forskningsstöd som eibjuds. Regelverket kring statiigt stödda projekt upplevsofta av företagen som aUtför krångUgt. Kriterier avseende teknisk höjd ochrisknivå passar ofta dessa företag däUgt. SärskUcfe stödformer för mindreföretag har därför införts i mänga länder. DeforskmngspoUtiska frågeställningama handlar fiämst om hur kunskapen skaU görastiUgängUg för små cxh medelstora företag (xh hur kontaktema meUan dessa förefegoch FoU-systemet skaU kunna stärkas. NUTEKbör inrätta ett särskUt forskningsprogram riktat mot smä cxh medelstoraföretag. Inom ramen för detta program bör mindre företag kunna gå samman ochbUcfe konsortter för gemensamma forskningsprojekt. IDetföresfegna programmet bör drivas enUgt ungefar samma principer som EG:s s.k.CRAFT-program. , som står för Action for Technology,är särskUt riktat mot små cxh medelstora företag. Programmet bygger på attsädana företag, som saknar egna resurser för forskning, går samman i gmpper föratt driva gemensam forskning. betalar av sådana samverkansprojekt.En svensk motsvarighet tiU detta program skuUe innebära betydUgt utökademöjUgheter i att fä tiU ständ forskning pä de mindre företagensvillkor. Vicfere erhålls ett forskningsprogram som är väl harmoniserat medEG-forskningen. roU bör vara att mitiera, samordna cxh finansieraföistudier för gemensamma forskningsprojekt. NUTEKbör vidare inrätta ett program för innovationsutveckling medteknikupphandlingsinriktning för teknikstarka mindre företag. Ett exempel pä ett framgångsrikt statUgt program med denna inrikt ning är det amerikanska SBIR-progranunet. SBIR står för SmaU Busin ess . Syftet med ett sådant program, anpassat efter 431 svenska fömtsättningar, äratt koppfe ihop teknikutvecklare och bestälfe- Prop. 1992/93:170 re i etttidigt skede och skapa fömtsättningar för teknikupphandling eUer Avsnitt 12nära kundrefetioner av annat sfeg. AvsUcten är att presentera behovsbe- Näringsdep. skrivningar för teknikstarka nundre företag cxh att dessastimuleras att bedriva tekniskt avancerad FoU inom teknikområden med högprioritet. Även här bör roU iBrämst vara att initiera, samordna cxhfinansiera förstucUer. Demindre företagen bör i högre grad bU delaktiga i indusbiforsk-ningsinstitutensforskningsaibete och H. del av forskningsresulfet m.m. företräder stateni förhandlingar om gemensamma forskningsprogram inom institutens ram. lnJT£Kbör därför fe upp diskussioner med instibiten om särskUda ätgärder med sädantsyfte. Ökadsamverkan meUan stora företag cxh små cxh medelstora företag inom ramen förNUTEK:s FoU-program bör eftersttävas. För att kunna öka antalet smä txhmedelstora företags medverkan i nationelfe cxh intemationelfeforskningsprogram beräknar regeringen särskUcfe medel inom rr-området (avsnitt12.3.1) och det fordonstekniska omrädet (avsnitt 12.4.4). bör genereUt,inom ramen för sina program, pröva metcxler att fä tiU ständforskningssamverkande allianser mellan större cxh mindre företag. RegeiingenbevUjade den 21 jiinuari 1993 3 mUjoner kronor för att omgående,tiUsammans med AMS, kunna påbörja ett projekt som syftar tiU att stärka denteknislia kompetensen i smä cxh medelstora företag. Projektet är inriktat päatt ge dessa företag möjUghet att anstäUa aibetslösa cxh nyutexamineradecivilingenjörer som utveck-Ungsingenjörer för att bl.a. drivautvecklingsprojekt. För att projektet skaU kunna fuUföljas föreslär regeringenatt särskUda medel anvisas för detta ändamäl. Smäcxh medelstora företag S]xfer en vUctig roU för tUlväxten inom näringsUvet. Detär främst i dessa företag som nya möjUgheter cxh nya aibetstillfaUen finns.Utvecklingslkraften i dessa företag bör tas tiU vara. Nyaforsknings- cxh teknikbaserade företag är ett viktigt instmment för attindustriaUsera ny teknik. En Uvaktig sektor av mindre företag med tiUväxtentialhar cxksä ett egenvärde genom att den ökar variationsrikedomen i ekonomin.Utvecklingen inom nägra teknikområden med bred tillämpningspotential - sommformationsteknologi och biomedicinsk tekiuk - skapar en mängdaffarsmöjUgheter. De mindre företagen har ofta bristande kafacitet för attutveckfe ny teknik och omsätta forskiungsresultat i den egna verksamheten. Debedriver sällan någon egen forskning. Den fegai andelen högskoIeutbUdade blandde anstäUcfe i dessa företag är i stor ut-sträckning hämmande för den teknologiskautvecklingen. NUTEKbör därför sttäva efter att utveckfe arbetsformerna för stöd tiU affärsinriktadteknikutveckling. Ett vUctigt msfeg i det arbetet är att anpassa de befintUgastödformemi tiU olika projekts fömtsätbiingar. Deföresfegna åtgärdema syftar tUI att ge de niindre företagen kapacitet atttiUgcxlogöra sig resultat av forskning cxh ny teknik genom att höja dentekniska kompetensniv:ln cxh öka samverkan mellan dessa företag cxhuniversitet, högskolor, industriforskningsinstitut etc. Regeringenkommer under ansfegen . Teknisk forskning och ut- Prop. 1992/93:170 veckling och B 14. SärskUda insatser inom industriforskningssystemet Avsmtt12 att beräkna medel för dessa ändamål. EG:sprogram för forskning och tekmsk utveckUng Regeringenhar redogjort för EG:s FoU-program, för fömtsättningama för svensktdeltagande i cfeg och för vad som kommer att gälfe när ttäder ikraft. I detta avsnitt redogöts för EG-programmen ur industrieU synvinkel. InomEG:s tredje ramprogram för forskning cxh teknisk utveckling löper nu fleraprogram med målsättning att stärica den europeiska industrins vetenskapUga ochteknologiska bas och göra den mera konkurrenskraftig pä den intemationeUamarioiaden. Deba mäl gäUer särskUt för de industriinriktade programmeninfonnations- cxh kommunikationsteknologi, telematUc, industri- cxhmaterialteknologi, mät-cxh provteknik, marinteknik samt icke-niUdeär energi. Deindustrirefeterade programmen svaiar sammantagna för ca 60 prcxent av £G:sFoU-budget. Merparten av resursema i dessa program kanaliseras tiU företag.EG:s budget för de industrieUa programmen var ca 11 mUjarder kronorcxh beräknas för är 1993 tiU sainma belopp. Inomprogrammet för mformationsteknologi feggs betoning pä demonstrationsprojektsom skaU ge underfeg för standardisering samt på forskning inom omräden somkan fä betydelse för industrieUa innovationer. Insatsema görs inom fyrahuvudsektorer: mikroelekbonik, system cxh program för informationsbehandling,avancerade system cxh periferiut-msbiing för kontorssektom samt datorintegreradproduktion. Syftetmed det kommunikationsteknologiska programmet är ab utveckfe integreradebredbandsnät för nya tjänster. Programmet omfattar utveckling av intelUgentanätverk, mobUa kommunikationer, bUdöver-föring, tjänsteteknologi, försök medavancerad kommunikation samt informationssäkerhet. Telematikär den vetenskap som kombinerar telekommunikation cxh datateknologi.TelematUcprogrammet ska utveclda teknUc och föifoeretfe standarder för att detranseuropeiska nätverk för kommunUcation, som den gemensamma marknaden kräver,skaU kunna etableras och fungera. Sådana nätverk utveckfes bl.a. meUanmedlemsländemas centrafe administrationer, pä transportonuädet, mom sjukvårdoch udiUdning. Programmetför industti- och materialteknologi syftar tUl fömyelse av europeisk tiUverkande industri genom integrering av ny teknik. Kon struktions- cxh tiUverkningsteknik, flygteknisk forskning samt ett brett spektmm av materialforskning ingär. SärskUda insatser görs för att stimulera smä- cxh medelstora företag att delta i FoU-arbetet. Harmoni sering av metoder för mätnmg, provning cxh analys utgör ett delområ- . 28 1992/93. 1 samL Nr 170 Inomdet marintekniska programmet satsas pä bl.a. teknik för att Prop.1992/93:170 utforska cxh utnyttja nabirresuner utan att skatfe mUjön. Programmetför icke-nukleär energi omfettar utveckling av avancerad Näringsdep. teknikför produktion av energi firän fossife bränslen, utsfeppsreduktion samtfömybara energUcäUor. Svenskindustri är kontinuerUgt beroende av kunskap cxh teknik för sin fömyelse ochkonkurrensförmåga. Det gäUer inte bara de högteknologiska företagen. Svenskindustriis framtida konkurrenskraft Ugger inom prcxlukt- cxhprcxiuktionsområden som kräver kvalificerat ingenjörskunnande, liksom ettständigt tillsIi:ott av FoU-resultat. har det nödvändiga FoU-aifoetetbUvit dyrare och mer systeminriktat . Kraven pä gmndfeggandekompetens inom aUt fler teknikområden ökar. ,dominerat av EG cxh dess inre marknad, är det viktigaste avsättnmgsomrädet försvensk export. Svensk industri har säledes starkt intresse av att i störstamöjUga utsträckning delta i och påverica den gemensamma teknikutveckling som EGbefirämjar i sina ramprogram för FoU. EG-programmenhar resulterat i nya cxh varaktiga informationskanaler meUan företag ochforskningsmstitutioner i mecUemsländema. De kunskaper om varandra som delfegamai EG-programmen skaffar sig utgör en gmnd för en rationeU sttukturomvandling avsäväl industri som forskningssystem inom EG. En sädan strukturomvandling Uggeri linje med strävandena att reaUsera en mre marknad är 1993. Det är av strategiskbetydelse för svensk industti att delta i de kontaktnät som utvecklas inomprogrammen. Gemensammastandarder är inom mänga områden en fömtsättning för att en gemensam marknadskaU lämna uppnäs. Standardiseringsfirägor är därför en viktig del av EG:sFoU-program. Det är av stor vUct att svensk industri kan päverka demia del. Svenslcaföretag och forskningsListtbitioner kan delta pä projektnivå i samtUgaindustrieUa progiam. Företag och institutioner inom EG som deltar i EG-projektfår nonnalt upp tiU 50 prcxent av projektkostnaden betald ur EG:s FoU-budget.För att svenska företag och insbhi-tioner ska kunna delta i EG-projekt pä jämförbarafinansielfe villkor som sina EG-partners ger svenslca staten vfe deFoU-stödjande organen nationeUt stöd upp tiU 50 prcxenit av projektkostnadentiU svenska deltagare. svarar för det statUga stödet tiU svenskadeltagare i indusbieUa program. För /93 beräknas stödet fränNUTEK uppgä tiU ca 260 nuljoner kronor. Drivkraftemaför företagen att medverka i intemationelfe FoU-pro gram varierar. De vUctigaste skiilen rör fördehiing av höga FoU-kost- 44 nåder,tiUgång tiU nätveric, behov av att utarbeta standarder, bevakning Prop.1992/93:170 av den tekniska utvecklingen cxh tiUgäng tiU en marknad. Företagendeltar i EG-projekt inom omräden där man har egen forsk- Näringsdep. ningoch där resultaten kan nyttiggöras i produktionen. För universitetens cxhhögskolomas del är det viktigt att hälfe kontakt med den intemationeUaforskningsfronten för att upprätthåUa vetenskapUg kvaUtet i den nationeUaforskningen. Ensammanställning över svenskt delfegande i EG:s andra ramprogram för FoU visaratt under aren 1987 - 1991 gick knappt hälfien av det StatUga stödet förEG-samarbete tiU projekt inom informations- och konununikationsteknologi. Ca 30prcxent av det statUga stödet gick tiU EG-samarfoete inom energiområdet.En stor del utgjordes här av programkosbiader för fiisionsenergisamaifoetet. BetydUgtmer än hälften av stöd tiU EG-samarfoete har gått tiU företag.Resterande stöd har gått tiU universitet cxh högskolor samt institut. som deltar i EG:s program hör nästan uteslutande tUl de stora,medan de smä och medelstora företagen deltar i mycket Uten utsträckning.Svårigheterna för små cxh medelstora företag att delta i EG:s FoU-programfoeror framst pä att det i dessa företag saknas tid och kunskap för attubiyttja nätverken och forskningsresultaten för den egna prcxiuktionen.Dessutom är EG-programmen offe aUtför forskningsinriktade för dessa företagsmera marknadsnära behov. Den finansielfe uthåUigheten är ocksä ett hinder försmåföretagens deltagande dä det kan ta flera är frän det att ett EG-projektplaneras tiU dess att det kan genomföras. Vidare utgör språksvårigheter etthinder. SärskUcfe insatser för att underfetta för smäförefegens deltagandehåUer därför pä att genomföras inom FoU-programmen. Inom programmet förindustri- och materialteknik finns tiU exempel särskUda medel avsatta för attsmåföretag skaU kunna konttaktera universitet, forskningsinstitutioner eUerandra företag att utföra forskningsprojekt som småföretagen själva anser sig hanytta av, men saknar resurser för att utföra. Vidare kan småföretag söka bidragför att fä innovativa idéer testade. Syftet är att bygga upp företagenskapacitet för FoU-arbete cxh FoU-samarbete samt att de idéer som faUer väl ut eftertest skaU kunna ingå i ordinarie samarbetsprojekt. träder i kraft associeras tiU EG:s tredje ramprogram förforskning och teknisk utveckling och aUa dess delprogram, utom de två programsom styrs av Euratomfördraget dvs. Sverigeförbmder sig att erfegga en BNP-baserad andel av EG:s bud get för de FoU-program som ingär i avtalet. Av de program som genom föibinder sig att betafe andelar för feUer följande inom verksamhetsområde: informations teknologi, kommunikationsteknologi, telematik, industriteknologier cxh material, marinteknik, icke nukleär energi samt programmet för sprid- 435 ningoch exploatering av fontkningsresultat. BNP-andel till Prop.1992/93:170 dessa program motsvarar ca 385 nuljoner Icronor, beräknat på 1993 ärs Avsnitt 12 EG-budget. NärSverige genom EES-avlalet har asscxierats tiU EG:s FoU-program kominer svenskaprojektdeltagare, liksom deltagare frän EG, att fä sina projektkosbiader fecktaupp tUl från EG:s FoU-budget. Behovet av nationeUt stöd kommersäledes att ininska i takt med att de projekt som startat före EES avvecklas.Nägon förändring av finansieringsprincip i pågående projelct kommer dock inteatt ske. De projekt som har startat före Ucraftträdande mästefinansieras nationeUt under hefe projektperioden. Rymdverksamhetär en refetivt ny företeelse inom forskning cxh utveckling där de första storafinunstegen gjordes dä sateUiter började sändas ut i rymdenav de cfevarande tvä stora nationerna inom rymdteknikens område, Sovjetunionencxh . Viss rymdverksamhet förekom emeUertid redan dä i cxh för attåstadkomma ett oberoende av de två rjmidstormaktema iiuättades är 1964 deteuropeiska (),numera (). Rymdverksamhet är tiU sin karaktär riskfyUdtxh kostnadskrävande vilket var ytterUgare ett skäl för att starta ettorganiserat europeiskt rymdsamaibete. För med sä mänga refetivt smäländer är gemensam FoU-verksamhet inom rymdområdet en nödvändighet. Sverigehar varit medlem i sedan starten. Rymdstyreben är den myndighet som svararför det svenska deltagandet i . Samaibetetinom är uppdefet i en obUgatorisk del cxh en frivilUg del. Bidraget tiU ESAutgör den största andelen av Rymdstyrelsens totafe ansfeg cxh beräknas /93 uppgä tUl 469 nuljoner kronor. DenobUgatoriska delen omiattar gmnd- cxh vetenskapsprogram. I gmndprogranunetingår gemensamma ESA-aktiviteter som drift av markstationer ochraketuppsändningspfetsen Kourou i . Vetenskapsprogrammet syftarbland annat tiU att ge ökad kunskap inom de klassiska rymdforskningsdiscipUnemasåsom asttonomi, magnetosfar-cxh jonosfarforskning. Medlemsländernas bidrag tiUESAs kostnader för grund- cxh vetonskapsprogramnien äi beräknade i refetion tiUländemas bmttonationalinkomster. Det svenska bidraget uppgår tiU3,av kostnadema för dessa program. friviUiga programmen är genomsnittiiga andel .