prop · GG0390 · 1992-12-31 00:00:00 — Åtgärderbör i stället vidtos för att eliminera de konkurrensfördelarallemansfondema har framför enskilt direkt sparande i aktier. Skälen för mitt förslag:Varje allemansfond måste förvaltos av ett fondbolag som bildas särskilt fördetto ändamål. Någon möjlighet för ett fondbolag att förvalto flerallemansfonder finns inte. Motsvarande begränsning saknas beträffande vanligavärdepappersfonden Av förarbetena (prop. 1983/84:30 s. 35) till den akuellabestämmelsen i lagen om allemanssparande framgår att syftet med begränsningenvar att motverka alltför dominerande placerare på aktiemarknaden. I promemorian Ds 1991:7föreslås att allemansfondema får sainma placeringsbestämmelser som vanligavärdepappersfonder. Om detto genomfördes skulle allemansfondemas huvudsakligainriktning på placeringar på den svenska börsen brytos upp. Förslaget om enändring av 12 § lagen om allemanssparande har framförts mot en sådan bakgmnd.Enligt vad som föreslås i avsnitt 6.2 lämnas emellertid allemansfondemasplaceringsbestämmelser i huvudsak oförändrade. Oaktot detto bedömer jagriskeraa för att enskilda fbndbolag skall uppnå en alltför dominerandeställning, om de får förvalto fler fonder, som förhållandevis små. Betydelsenav begränsningen i 12 § får heller inte överskattas. Som bl.a.Riksgäldskontoret påpekat kan dess verkningar delvis undvikas genom samverkanfbndbolag emellan. Det är t.ex. vanligt förekommande att fbndbolag somförvaltor allemansfonder har samma ledning och kansli. bör ocksåsärregleringen av allemansfonderaa i förhållande till vanligavärdepappersfbnder upphöra. Att to bort den aktuella begränsningen får .sessom ett led i en sådan strävan. Omfondbolag får förvalto fler fonder torde detto generellt sett kunnairmebära att en mer kostnadseffektiv förvaltning av fonderaa åstodkoms. Mittförslag: Allemansfonder tillåts placera av sina medel iandra värdepappersfonder. Ettfondbolag får för en allemansfond handla med optioner och terminer ellerliknande finansiella instmment i syfte att effektivisera förvaltningen avfbndens tillgångar eller skydda dem mot valutakursförluster eller andra risker. Förslageti promemorian Ds 1991:7: I promemorian föreslås att allemansfbndemasplaceringsmöjligheter utvidgas genom att de ges samma placeringsbestämmelsersom vanliga värdepappersfonder. Mitt förslag sammanfaller med promemoriansendast vad avser möjlighet att placera fondmedel i värdepappersfondsandelar ochutnyttjande av optioner och terminer eller liknande finansiella instmment isyfte att effektivisera förvaltningen av fbndens tillgångar eller skydda demmot valutokursförluster eller andra risker. Remissinstanserna:Rlksgäldskonrorer avstyrker den föreslagna utvidgningen av allemansfbndemasmöjlighet att inneha räntebärande värdepapper, så länge som sparande i dessafbnder är skattemässigt gynnat. Enligt kontoret innebär förslaget en kraftigförsvagning av statsbudgeten genom minskad skatt på kapitolinkomster och ökadeutgifter på statsskuldräntor. bedömer effektema av ändrade placeringsreglerpå det totala sparandet som osäkra. Enligt kan de föreslagnaplaceringsreglema leda till en ökning av skattesubventionema och därmed en ökning avsnedvridningseffektema på kreditmarknaden. 1992/93:90 Även avvisar förslaget att tillåto placeringar iräntebärande tillgångar utan begränsningar men ställer sig positivt till att allemansfonderaaskall få placera i utländska instmment. Avövriga remissinstanser är flertolet positiva till promemorians förslag ellerlämnar det utan erinran. Skälenför mitt förslag: Mot bakgmnd av den rådande oron på de finansiella marknaderaabedömer jag det som mindre lämpligt att nu genomföra en så genomgripandeförändring av placeringsbestämmelseraa som föreslås i promemorian. Framför alltkan det beferas leda till negativa konsekvenser för den svenska aktiemarknaden.De invändningar som och gjort i sinaremissyttranden tolar också mot en utvidgning av allemansfbndemas möjligheteratt placera i räntebärande instmment, så länge sparandet i dessa fbnder ärskattegyn-nat. Detnu sagda hindrar emellertid inte att vissa mindre förändringar avplaceringsbestämmelsema genomförs. 1 en skrivelse till harstyrelsema för de fondbolag som förvaltor S-E-Bankens allemansfonder 1-4 begärtatt placeringsbestämmelseraa ändras så att det blir möjligt för allemansfbnderatt placera av tillgångama i andra värdepappersfonder. Som motivhärför anförs bl.a. att detto skulle underlätto allemansfondemas möjligheteratt investera i mindre börsbolag och OTC-bolag genom förvärv av andelar ivärdepappersfonder som är specialiserade på sådana placeringar(småbolagsfonder). Härigenom gynnas indirekt mindre bolags möjligheter tillkapitolanskafftiing. Utövervad som anförts ser jag för egen del sådana fördelar med en möjlighet till vissplacering i värdepappersfbndsandelar som att riskspridningen ökar och att ettytterligare närmande till vad som gäller för vanliga värdepappersfonder sker.Jag föreslår därför att det i lagen om allemanssparande förs in en bestämmelsesom tillåter allemansfonder att placera av fbndemas medel i andravärdepappersfonder. Rätten till sådana placeringar bör därvid vara densamma somför vanliga värdepappersfonder enligt 22 § lagen om värdepappersfonder. Dettoinnebär att utländska värdepapper, direkt eller indirekt, kan komma att ingå ien allemansfonds tillgångar. Placeringar kan nämligen enligt den nämndaparagrafen ske i utländska fonder resp. i s-venska fonder som placerar iutländska värdepapper. Ipromemorieförslaget ingår att allemansfondema, i likhet med de vanligavärdepappersfondema, skall få utnyttja optioner och terminer och liknandefinansiella instmment för att effektivisera förvaltningen av fondens tillgångareller skydda fondens tillgångar mot valutokursförluster eller andra risker Deskäl som i förarbetena till lagen om värdepappersfbnder (prop. 1989/90:153 s.35 och 36) anfördes för att tillåto sådana fonder att handla medderivatinstmment gör sig gällande även beträffande allemansfonder. Ävenallemansfbndema bör därför tillåtos att nyttja sådana instmment. Härigenom minskarockså särregleringen av allemansfondema ytterligare. Mittförslag: Systemet med offentliga styrelseledamöter i de fondbolag som förvaltarallemansfonder tas bort. Till följd härav sänks gränsen för minsto antoletledamöter från sju till fem. Bakgrundentill mitt förslag: 1 prop. 1992/93:89 om ändrad lagstiftning för banker ochandra kreditinstitut med anledning av EES-avtolet, m.m. har föreslagits attsystemet med offentliga styrelseledamöter i bankaktiebolag tos bort. Ipropositionen redovisas de skäl som ligger till grund för förslaget omavskaffande av offentlig styrelserepresentotion i bankema. att systemet med offentlig styrelserepresentotion spelat ut sin roll ioch med den avreglering av kreditmarknaden som skett och den ökade betydelsesom tillsynen har fått för det allmännas kontroll över bankväsendet. Skälen för mitt förslag:Enligt 13 § lagen om allemanssparande skall styrelsen i ett fondbolag somförvaltor en allemansfond bestå av minst sju ledamöter, varav flertolet,inklusive ordföranden, väljs av en fondandels-ägarstämma. Av de övrigaledamötema utses två av regeringen och minst en av bolagsstämman i fondbolaget.Bestämmelsen har sitt urspmng i den numera upphävda lagen (1978:428) omaktiesparfbnder. Som skäl för den angivna ordningen uppgavs i förarbetena tillden lagen (prop. 1977/78:165, s.37 och 38) att aktiesparfondema skulle kommaatt ha en .särskild karaktär och en särskild inriktning jämfört med dåvarandeaktiefonder. 1 fråga om de ledamöter som skulle utses av regeringen sades attdessa bör utses så att man fär en så bred intresseförankring som möjligt. Motiven för införandet avoffentliga styrelserepresentonter i fondbolag kan inte sägas vara heltöverensstämmande med dem som anförts till stöd för sådan representation ibanker Principfrågan är dock densamma. Den särreglering som tills vidare kommeratt besto för allemansfonderaa i förhållande till de vanligavärdepappersfbndema motiverar ingen skillnad i det här avseendet. De regler ilagen om allemanssparande enligt vilka regeringen utser offentligastyrelseledamöter bör därför tos bort. Eftersom principfrågan om offentligstyrelserepresentotion, enligt min mening, här är densamma som för sådan representotioni banker får förslaget anses berett genom den remissbehandling som skett i detsammanhanget. Vid ett borttagande avmöjligheten för regeringen att utse styrelseledamöter i fondbolag bör kravetpå minsta antalet ledamöter i fondbolagens stvrelser sänkas till fem. Mittförslag: övertar från Värdepapperscentralen uppgiften attföra insiderregistret. Anmälningama enligt insideriagen (1990:1342) skallalltså i fortsättningen göras till i stället för tillVärdepapperscentralen. Finansinspektionensförslag överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Samtliga remissinstanser som yttrat sig, dvs. , Rlksgäldskonrorer,Riksåklagaren, , , , , , , , , , ,, ,tillstyrker förslaget eller lämnar det uton erinran. Datainspektionen anför attden självfallet inte har någon erinran mot att ansvaret för registret förs övertill den myndighet som har det rättsliga ansvaret och för vars verksamhetregistret förs. Värdepapperscenrralen uttolar att insidenegistrets hantering -med dess stora inslag av myndighetsutövning - inte passar centralens roll somfristående bolag. Skälen för mitt fiirslag:Genom insiderlagen ålades Värdepapperscentralen uppgiften att förainsidenegistret, som innehåller uppgifter om innehav av aktier m.m. iaktiemarknadsbolag beträffande personer med insynsställning i sådana bolag.Dåvarande Bankinspektionen hade tidigare fört motsvarande register enligt lagen(1985:571) om värdepappersmarknaden. I förarbetena (prop. 1990/91:42 s. 57)angavs som motiv för överflyttningen av registerföringen att samtligaaktiemarknadsbolag har sina aktieböcker upplagda hos Värdepapperscentralen ochatt en effektiv tillsyn av insiderreglemas efterlevnad kräver att registretförs så nära den mest innehållsrika intbrmationskällan i sammanhanget sommöjligt. Insiderlagen föreskriver att registret förs med hjälp av automatiskdatobehandling. är registeransvarig enligt datolagen(1973:289) för insiderregistret. Finansinspektionensvarar för övervakningen av att insiderlagens regler efterlevs.Insiderregistret utgör underlag för denna tillsyn. I egenskap avregisteransvarig enligt datolagen för insiderregistret bär inspektionenans\'aret bl.a. för att uppgiftema i registret är riktiga. Mot denna bakgrundbör, enligt min mening, inspektionens framställning om övertagande avregisterföringen tillmötesgås om inte några särskilda skäl talar häremot. Någrasådana skäl kan inte anses ha framkommit. Tvärtom stöds den föreslagnaändringen av remissinstansema och då särskilt av vad Datoinspektionen ochVärdepapperscentralen anfört. Jag föreslår därför att uppgiften att förainsiderregistret flyttos över på . Ändringen bör ske per den1 . Ävenom avser att på egen hand föra registret bör Prop.1992/93:90 inspektionen inte vara förhindrad att uppdra åt någon annan att föraregistret. Den lagändring som krävs bör utformas med beaktande av detto.Härigenom möjliggörs också att det fektiska övertogandet av registerföringenfrån Värdepapperscentralen kan ske då inspektionen har skaffetsig de tekniska resurser som krävs för detto. kan alltsåvälja att låto Värdepapperscentralen tills vidare föra registret. Ioch med att föreslås föra insiderregistret bör givetvisockså anmälningar enligt 9, 14 och 15 §§ insiderlagen av sådana uppgifter somskall föras in i insiderregistret i fortsättningen göras till inspektionen istället för till Värdepapperscentralen. Enligt 9 § andra stycket insiderlagenkan inspektionen befria den som har insynsställning i ett aktiemarknadsbolagfrån skyldigheten att anmäla innehav av aktier i bolaget och ändringar i dettoom motsvarande uppgifter kan erhåUas på annat sätt. Dispensmöjligheten avser defåll då överföring av uppgifter till insiderregistret kan ske automatiskt fråndet kontobaserade värdepapperssystemet hos Värdepapperscentralen, dvs.avstämningsregistret. Fömtsättningama för att få sådan dispens bör inteförsämras genom att ansvaret för förandet av insiderregistret går över tillFinansinspektionen. Detto fömtsätter att det, liksom , firms någon fbrm avdatorförbindelse mellan Värdepapperscentralens kontobaserade system ochinsiderregistret fr.o.m. den tidpunkt då registret flyttos över till inspektionen. Denskrivelse som gav in till i juni 1992innehåller - fömtom den nu behandlade frågan - förslag om andra ändringar iinsiderlagstiftningen. Bl.a. föreslås att gränsema för inträde avanmälningsskyldighet till insiderregistret höjs och att inspektionen får ökadinsyn i avstämningsregistret hos Värdepapperscentralen. Inspektionen föreslårockså att det utreds om en dispensmöjlighet kan införas beträffande förbudetför personer med insynsställning att ha sina aktier förvaltorregistrerade försådana fåll där inspektionen kan få de uppgifter som skall anmälas till insiderregistretdirekt från förvaltoren. Vid remissbehandlingen av skrivelsen har från flerahåll framförts uppfattningen att derma fråga, liksom frägan om en ökad insynför inspektionen i avstänmingsregistret, bör utredas närmare. Defrågor som tor upp i sin skrivelse - bl.a. de nu nämnda -bör enligt mening utredas närmare innan några förslag om lagändringar kanläggas fram. Jag avser att vidto åtgärder för att ett sådant arbetesätts igång. Deflesto av lagförslagen är föranledda av , som är avsett att träda ikraft . De föreslagna bestämmelsema om rätt för utländskafondföretog att vara verksamma i och om hemlandskontroll för sådana företog, liksom reglema om ömsesidigt godtogande av prospekt, är direkt beroende av att EES-avtolet blir Prop.1992/93:90 gällande.Eftersom det inte kan uteslutos att EES-avtolet träder i kraft vid ensenare tidpunkt än föreslår jag att lagförslagen skall träda i kraft den dag regeringen bestämmer. befogenhetkan regeringen vid behov förordna om särskilt ikraftträdande försådana lagändringar som inte har direkt samband med EES-avtolet. Fleraremissinstanser har i sina yttranden över promemorian om EES-anpassningenefterlyst övergångsbestämmelser till de ändringar av placeringbestämmelsema i22 och 23 §§ lagen om värdepappersfonder som föreslås i detto ärende och det iavsnitt 3.5 behandlade förbudet mot ombildning av värdepappersfonder. Deändringar beträffande vilka övergångsbestämmelser efterfrågas är betingade avanpassningen till de regler om fondföretog som omfettas av EES-avtolet.Eftersom avtolet inte ger något utrymme att i nägra delar skjuta påinförlivandet av EES-reglema om fbndföretog till senare tidpunkt än avtoletsikraftträdande kan inte heller övergångsbestämmelser med sådan verkan införas.Följaktligen kan inte remissinstansemas begäran om övergångsbestämmelser tillmötesgås. Detföreslås här en rätt till domstolsprövning vid uppehållande av beslut omtillstånd att bedriva fondverksamhet enligt lagen om värdepappersfbnder. Dennalagändring torde medföra endast ringa ökning i förvaltningsdomstolamasarbetsbelastning varför inga ytterligare resurser nu bedöms erforderliga. Finansinspektionenåläggs enligt förslaget vissa smärre nya uppgifter. Frågan i vad mån dettoskall föranleda att inspektionen skall tillföras ytterligare resurser fårprövas i budgetprocessen. Ienlighet med det anförda har inom upprättots förslag till 1. lag om ändring i lagen (1983:890) omallemanssparande, 2. lag om ändring i lagen (1990:1114) omvärdepappersfbnder, 3. lag om ändring i lagen (1990:1115) om ikraftträdandeav lagen (1990; 1114) om värdepappersfonder. 4. lag om ändring i insiderlagen (1990:1342), 5. lag om ändring i lagen (1992:543) om börs- ochclearingverksamhet, 6. lagom ändring i lagen (1992:557) om ändring i insiderlagen (1990:r342), 7. lag om ändring i lagen (1992:558) om ändring ilagen (1991:980) om handel med fmansiella instmment, 8. lag om ändring i lagen (1991:980) om handel medfinansiella instmment .samt 9. lag om ändring i lagen (1992:560) om ändring ilagen (1992:160) om utländska filialer m.m. Samrådhar skett med chefen för beträffande lagförslag 9. Lagrådet har granskatlagförslagen 1-7. Lagförslagen 8 och 9 är av så Prop. 1992/93:90 enkelbeskaffenhet att lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 10.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1983:890) omallemanssparande Denändrade lydelsen föranleds av att det enligt den nya 15 a § i en allemansfondkan ingå andelar i utländska fonder i begränsad utsträckning. Bestämmelsenhar behandlats i allmänmotiveringen (avsnitt 6.1) 1paragrafen har gjorts ändringar betingade av att systemet med offentligastyrelseledamöter i fondbolagen tos bort och att därvid kravet på minstoantolet styrelseledamöter i fondbolagen sätts ned till fem. Avändringen i 12 § framgår att ett fbndbolag får förvalto flera allemansfonder.Med anledning härav har i andra stycket togits in en regel som säkerställer attdet i fondbolagets styrelse finns representotion från varje fond. Enmotsvarande bestämmelse för företogsanknutna allemansfbnder finns förnärvarande i 21 § andra stycket. Paragrafensnuvarande andra stycke har flyttots till försto stycket. Avpunkten 2 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelsema framgår att samtligaförordnanden för styrelseledamöter som utsetts av regeringen enligt denförevarande paragrafen upphör att gälla /93. Paragrafen,som är ny, har behandlats i allmänmotiveringen (avsnitt 6.2). Med anledning avEES-avtolet görs vissa ändringar i 22 § lagen om värdepappersfonder. Dessakommenteras i specialmotiveringen till den paragrafen. Enligt19 § gäller bestärrunelsema för vanliga allemansfbnder (10-18 §§) i tillämpligadelar även för företogsanknutna allemansfonder. Genom de ändringar som görs i13 § bortfaller behovet av de särregler för företogsanknutna fonder angåendefondbolagets styrelse m.m. som finns i försto och andra styckena i denförevarande paragrafen. Dessa har därför togits bort. 10.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:1114) om Prop. lag (SFS 1992:556), som ännu inte har trätt i kraft, görs vissa ändringar ilagen om värdepappersfbnder. För att kunna samla alla aktuella ändringar i ettförfettningsförslag föreskrivs att den nämnda ändringslagen inte skall träda ikraft. De ändringar som gjordes i den lagen tos i stället upp i det förevarandeförfettningsförslaget. Iflera av de nya paragrafema används - i förenklande syfte - förkortningen EESsom beteckning för Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Med anledning häravhar den förevarande paragrafen tillförts en punkt 5, vari innebörden avförkortningen förklaras. Ändringen,som innebär att även fbndbolag efter tillstånd av fårförvalta fonder med annan placeringsinnktning än värdepappersfonder, harbehandlats i allmänmotiveringen (avsnitt 3.6). På grund av hänvisningen i 10 §andra stycket lagen om allemanssparande kommer den möjligheten att stå öppenäven för sådana fondbolag som förvaltar allemansfbnder. 1paragrafen har lagts in ett nytt andra stycke. Endasts-venska aktiebolag (fondbolag) får förvalta värdepappersfonder Härav följeratt bolaget har sitt säte i . Kravet på att fondbolaget måste ha ävensitt huvudkontor i är en anpassning till bestämmelsen i artikel 3 idirektivet om fondföretag. Direktivbestämmelsen kräver att tbndföretag skall hasäte och huvudkontor i samma land. Ett syfte med bestämmelsen är att hindrauppkomsten av "brevlåde-fondföretag" som har sitt registrerade säte iett medlemsland, medan administration och förvaltning är förlagda utanförgemenskapen. Vidare underlättos tillsynen om fondföretagets administration ochhandlingar finns i samma land som det där företaget har sitt säte. skall ha sitt huvudkontor i innebär inte att verksamhetennödvändigtvis måste i sin helhet förläggas inom landet. Delar härav kanlokaliseras utomlands, t.ex. i länder där den eller de fonder som bolagetförvaltar gör sina in\estermgar. Bestänmielsengäller i de (åil utländska tbndföretag vill starto verksamhet i ,antingen det sker i form av filialetablering eller på annat sätt. Dei punkten 1 i andra stycket upptogna fömtsättningaraa hänför sig till Prop.1992/93:90 företogets förhållanden i hemlandet. Det ankommer på Finansinspektionenatt bedöma humvida företoget i sitt hemland bedriver den typ av verksamhet somtillståndsansökan avser och humvida det firms en betryggande tillsyn avföretoget där. Det är av vikt att ett tillfredsställande informationsutbytekan etobleras mellan inspekfionen och den utländska tillsynsmyndigheten. Detprimära tillsynsansvaret åvilar tillsynsmyndigheten i hemlandet. Avpunkten 2 i andra stycket framgår att utländska fondföretog som vill drivafbndverksamhet i måste se till att det finns viss finansiell serviceför andelsägama här. Företoget måste också kunna tillhandahålla andelsägama häri landet intbrmation om tbnd verksamheten. De ifrågavarande kraven bygger påde bestämmelser som finns i artikel 45 i direktivet om fbndföretog och görsalltså här tillämpliga även beträffende fondföretog utonför EES. Kraveti punkten 3 i andra stycket innebär att skall göra enkvalitotiv bedömning av företoget och dess planerade verksamhet. Gmndtonken medbestämmelsen är att det vid tillståndsprövningen skall ställas krav som iprincip är likvärdiga med dem som gäller för svenska fbndbolag. Paragrafeninnehåller en specialregel för fondföretog med säte inom EES som undantor demfrån tillståndskravet enligt 7 a §. Med stöd av sin hemlandsauktorisation fårfondföretog från andra länder inom EES bedriva fondverksamhet här i landetefter en anmälan till . Hemlandsauktorisationen måste hameddelats i enlighet med de krav som uppställs i EG-direktivet om fbndföretog.Detto förhållande skall framgå av ett intyg från hemlandsmyndigheten som lämnassamtidigt med anmälan till . Tvåmånader efter det att anmälan gjorts till får det utländskafondföretoget storto verksamheten i . Tidpunkten kan dock komma attuppskjutas om fondföretoget inte ordnat med den finansiella service ochinformationsutlämning för andelsägare här i landet som krävs enligt paragrafensförsto stycke. Det åligger inspektionen att kontrollera dessa förhållanden. Deutländska fondföretogen kan behöva utnyttja huvuddelen av de två månaderaa föratt ordna med den obligatoriska servicen åt andelsägama här i landet.Inspektionen bör därför först mot slutet av perioden to ställning till om denödvändiga arrangemangen vidtogits. Finner inspektionen att så inte är felletskall den i ett beslut ange vari bristema består och förbjuda företoget attinleda sin verksamhet i innan bristema har avhjälpts. När detto skettkan det vara lämpligt att inspektionen i ett nytt beslut upphäver det tidigarehindrande beslutet, såvida inte företoget väljer att göra en ny anmälan. Isådana fall börjar en ny tvåmånadersperiod att löpa. Eftersomsamarbete och informationsutbyte skall ske mellan tillsyns- Prop. 1992/93:90myndigheteraa i EES-länderaa får det fömtsättas att tarkontakt med hemlandsmyndigheten när ett fondföretog hemmahörande inom EESanmäler att det vill storto verksamhet i . En sådan kontakt kan ocksåbidra till att reda ut eventuella oklarheter kring de arrangemang som enligtparagrafen måste vidtos här i landet. Enligtartikel 44 i direktivet om fondföretog skall fondföretog som bedriververksamhet i annat land än hemlandet ha rätt att marknadsföra sina andelar idet landet. Företoget måste dock följa de nationella bestämmelser ommarknadsföring som gäller i värdlandet. Sådana bestämmelser får inte tillämpaspå ett diskriminerande sätt gentemot det utländska företoget. Bestämmelsernai lagen om värdepappersfbnder hindrar inte utländska fondföretag från attmarknadsföra sina andelar här i . Marknadsföringslagens (1975:1418)bestämmelser måste dock följas. Det som sagts gäller alla utländskafondföretog, således även sådana som varken fått tillstånd enligt 7 a § ellersom iakttogit det i förevarande paragraf föreskrivna anmälningsförfarandet.Tillstånds- eller anmälningsplikt inträder först om ett företag - här i landet- genom egen personal eller annan skall sälja eller lösa in andelar.