prop · GG0382 · 1992-12-31 00:00:00 — 4.att de medel som Småföretagsfondenfömtsätts återföra tiU staten får tillföras den nuvarande Industrifonden, 5. bemyndigarregeringen att aweckla sfetens engagemang i för Företagsutveckling, SIFU, samt vidta de åtgärder som be hövs för att därefter aweckla stiftelsen i enUghet med de riktlinjer sora regeringen förordar (avsnitt 7). Sammanfattning av betänkandet Pyop. Den svenska marknaden för projektkapital -Statensnuvarande och framtida roll (SOU 1992:95) del av den framtida tiUväxten i ekonomin måste de nytUlkom-raande företogensärat dagens sraå och medelstora företog stå för. UtveckUngen fömtsätter enUgtden särskUda utredaren ett lyft i produkt- och processutvecklingen hos dessaföretog. DenpoUtiska gmnden för en effektiv kapitalmarknad har lagts men råderen allmän finansieU kris och raarknaden för projektkapital är påtogUgtoutvecklad. Det tar mycket att utveckla en sådan raarknad. Denekonomiska poUtUcen har fått en företogsvänUg inriktning, vilket främstmanifesteras i en skattereform som gjort tiU ett attraktivt land vad gäUers.k. partiella skattekUar och därmed också tiU ett attraktivt land attinvestera i. Skattestmkturen kan dock inte få fuU effekt förrän den totala offentUgautgiftsandelen och det totala skattetrycket dragits ned tiU genomsnittUg EG-nivå. Tillkomstenav ett riskkapitalbolag med ett startkapital på 6,5 mUjarder kronor kan bU avstor betydelse för produktutvecklingen och för sraåföre-togsaraheten i . Detär viktigt att regering och riksdag skapar fömtsättningar för en effektiv marknadför projektkapital. Fyra vUlkor är avgörande, näraUgen: -att de allmänna institutioneUavillkoren för företogande är goda, -att låneraarknadema och dereguljära riskkapitalmarknadema är effektiva, -att investeringar med höga utgångsriskerinte blåses upp extra på gmnd av stora skattekUar och -att jordmånen för individueU förmögenhetsbUdningär god. IsamtUga dessa avseenden har genomgått en ur investeringssynvinkelmycket positiv utveckling. Två i sammanhanget vUaiga korrigeringar kvarstårdock på skatteområdet. Det är orimUgt att extrabeskatta kapitalvinsten från fåraansföretogeftersora risken förenad med dessa är större än för placeringar i storföretog.Den andra korrigeringen gäUer dubbelbeskattningen av utdehiingar. Tas dennabort kommer effektiviteten på hela riskkapitalmarknaden att öka. Ävenora denna utveckling förbättrar projektkapitalmarknadens effektivitet finnsett antal argument för stotUgt stöd tiU produkt- och processutveckling- - Ingen kan säga hur längeden rådande krisen på finansmarknaden kom- Prop. 1992/93:82 raer att bestå. Att slå sönder verksamheter som fungerar inora givna ramar ilgä1 ökar osäkerheten bland aktöremautan att bidra tiU krislösning. -Enligt amerikanska erfarenheterkommer det att to mycket att bygga upp en projektkapitalraarknad ävenunder goda yttre betingelser. -Med hänsyn tiU det rikakontaktnät , Industrifonden och Utvecklingsfondema har, vore det ett orimUgtstort chanstogande att slå sönder deras verksamheter i förhoppning ora att nyaföretog snabbt skaU fyUa ut tommmmet. -TUl detto kommer intrycket avatt Industrifondens professionaUsm i regel står högt i kurs t.o.ra. bland de sorainte bevUjats stöd. Inora industrin hyser man också stor aktning för : steknologiska expertis. Riksdagenbeslutode att ett nytt riskkapitalbolag skaU inrättos.Industrifonden skaU enUgt beslutet samordnas med riskkapitalbolaget. EnUgtutredarens mening är den ägargmpp sora föreslås i riksdagsbeslutet olämpUg.Utredaren föreslår bl.a. följande: -bedrivsverksamheten i stiftelseform. -Stiftelsens huvudman är stoten. -I stiftelseurkunden preciserasdels tiden för stiftelsens upplösning, dels styrelsens sammansättning medavseende på yrkeskategorier; i styrelsen skaU personer med erfarenhet avaffärsutveckling, finansieringsfrågor och teknologi ingå. -Stiftelsen arbetar genom ettantal företog som svarar för placeringen av medlen. -Det skaU klart framgå attmedlen kan sökas av både enskUda industri-företog och av riskkapitalbolag somarbetar med en eUer flera projektportföljer. -Riskkapitalbolaget bör gå ut"löst" med tanke på "övergödningens" risker. Deorgan som berörs av utredningsdUektiven är Industrifonden, och UtveckUngsfondema.Förslagen rörande dessa organ är följande: -Industrifonden stannar i stotUgägo ännu . -Fonden bör tiUs vidare Uggautanför den nya riskkapitalverksaraheten. -Fonden skaU så länge den ägs avstoten koncentrera sin verksamhet tiU raindre företogs och enskUda personersprojekt. Projekt som Ugger inom större företogs kämområde skaU inte finansierasav fonden. -Fonden bör fortsätto ökaandelen kapital mot royalty. -Fondens nya engagemang bör,, minska tiU raaxiraalt 750 mUjoner kronor per treårsperiod i 1992års priser eftersora en inriktning på småföretog kraftigt kommer att ökaarbetsbelastningen på fonden per satsad krona. -Fonden sUpper återbetala 200 raUjonerkronor, men stotens bidrag tUl Prop. 1992/93:82 fonden upphör efter detta. -Fonden som är en stiftelsemå göras om tiU aktiebolag, där verksamheten vad beträffar investeringar ärklart markerad. -Den del av organisationen somarbetar med stöd tiU FoU och tiU utvecklingsprojekt bör frigöras från övrigadelar av . -Den nya orgamsationen böruppdelas på en FoU-del som ägnar sig åt sådana projekt vars möjUgheter att kommersiaUserasär raycket osäkra och en industriprojektsdel där kopplingen tiU marknaden kännstydUg. -bör se över sinaprinciper för selektering av projekt, framför aUt ifrågasätts koncentrationenmot vissa branscher. betänkande föreslogs en rad förändringar av vilka de flestohar genomförts. Det finns ingen mening i att ytterligare förändra villkoren förutvecklingsfondema. Sammanfattningav remissyttranden över betänkandet Den svenska marknaden för projektkapital-statens nuvarande och framtida roll (SOU 1992:95) Prop.1992/93:82 Bilaga 2 DensärskUde utredaren, professor , överlämnade sittbetänkande Den svenska marknaden för projektkapital - stotens nuvarande ochframtida roU. Genom remiss i form av en hearing bereddes 33remissinstanser tUlfäUe att inkomma med muntUga och skriftUga synpunkter.Yttranden har lämnats av , , Närings- ochteknikutvecklingsverket (), i Stockholras län, Fonden för IndustrieUtutvecklingsarbete, . Stiftelsen ,Utvecklingsfondernas VD-råd, , (),. , , , (), MetalUndustriarbetarföibundet,(), , samt enskUda personer och företog. NästansamtUga remissinstanser betonar att stoten har en roU att spela vid finansieringav produktutveckling. Det anses vara vUctigt att stoten deltar i det initialautvecklingsskedet. I denna gmpp återfinns , ,, , . Norrlandsfonden,Utvecklingsfondemas VD-råd, i Stockhohns län, Norrköpingskommun, Företogamas , , , Svensk-norskIndustrifond, MetalUndustriarbetareförbun-det. Svenska Riskkapitalföreningenmenar att stoten har en roU på detto område, men att denna roU frärast är attskapa riktiga spelregler så att den privato raarknaden kan fungera utan stömingar.NUTEK understryker också att hur stor den stotUga roUen på produktutvecklingsområdetskaU vara styrs i viss mån vUken roU stoten har i våra konkurrentländer påområdet. Vissaav remissinstansema menar att behovet av stotUg finansiering tiU tidigautvecklingsprojekt inte är av temporär karaktär eftersora raarknaden inte heUerpå sikt kommer att klara finansieringen av utvecklingsprojekt. Vidare påpekasatt marknaden ofto kan ha en teknikkonserverande effekt eftersom derma tenderaratt övervärdera känd teknologi, vilket den stotUga finansieringen inoraprocess- och produktutvecklingen inte anses göra, enUgt några av instansema. Någraremissinstanser poängterar att prissättningen är vUctig hos de stotUga organenför att dessa inte skaU snedvrida konkurrensen gentemot privato aktörer ochdärmed hämma uppkomsten av en privat marknad. Bakora denna åsUct står bl.a.Industriförbundet, och . SaratUgaremissinstanser anser det oklokt att lägga ned eUer avsluto det Prop.1992/93:82 StotUga stödet tiU process- och produktutveckling . Mångaav reraissinstansema stäUer sig tveksamraa eUer negativa tiU en inriktning avIndustrifondens verksamhet raot enbart små (x;h medelstora företog.Industrifonden själv poängterar att dess roU är att via finansiering tiU olikaföretog stimulera samarbetet meUan små och stora företog. Industriförbundetpåpekar att bra utvecklingsprojekt som Ugger utanför större företogs kämområde oftohar svårt att finansiera sig intemt och att i dessa faU har många gångerIndustrifondens medverkan varit vUaig. Bl.a. , Non-landsfonden, FVA, TCO,SAF, , , (Kh Siemens-EleraaAB stäUer sig också bakora denna uppfattning. ,Utvecklingsfondemas VD-råd och Företogamas fastslår å andrasidan att en begränsning av Industrifondens finansiering mot enbart sraå och raedelstoraär önskvärd. Utredarenföreslår att Industrifondens engageraang bör, , minska tiU 750 railjonerkronor per treårsperiod priser. Industri fonden, ,SAF och Företogamas motsätter sig detto förslag. Attden verksamhet sora tidigare drevs av Styrelsen för Teknisk Utveckling (STU) skaUavskUjas från för att utgöra en egen organisation anses vara felaktigtav , eftersom verkets nya organisation ännu inte kunnat etobleras tiU fuUo.Industrifonden, Utvecklingsfondemas VD-råd, i Stockholras län,, , motsätter sig endelning av . Utredarenföreslår också att verksamhet med nya produkter bör särskUjas från denövriga verksamheten. FramföraUt för att på detto sätt få en tydligaregränsdragning meUan forskning och utvecklingsprojekt. avvisar dettoförslag med hänvisning tiU att det är vUctigt raed af-färstonkande iforskningsverksamheten på . Omvänt är det viktigt med teknisk kompetensoch forskningskompetens vid den mer aflärsinrik-tode produktutvecklingsdelen.En delning skuUe aUtså medföra att går raiste om vUctiga synergieffekter.Industrifonden, , TCO och MetaU är också tveksamma tiU denföreslagna delningen. AttNUTEK: s produktutvecklingsstöd bör kunna skiljas ur och renodlas endera som enegen organisation eUer som en mer fristående enhet inora anser flera av remissinstansema.Utvecklingsfondema anser att stödet tiU nya produkter organisatoriskt bör ingåunder enheten för före-togsutveckling på och inte underforskningsenheten. Företogamas , och Riskkapitalföreningenär positiva tiU en fristående produktutvecklingsfunktion inom eUer utora En av orsakema tiUdetto är att effektema av produktutveck- Prop. 1992/93:82 lingsstödet blir möjUgaatt utvärdera om de på ett tydUgt sätt skUjs från Bilaga 2 : sforskningsverksamhet. Ett par av instansema anser att : s profil vad gäUerstöd tiU forskning och utveckling är suddig och att det därför behövs enrenodling på respektive område. ,och poängterar att det finns stora skUlnadermellan och Industrifonden. anslag för nya produkter skUjs utfrån bör detto därför inte läggas in i Industrifonden. Dessa verksaraheterbör även fraragent håUas isär. Sammanfattning av promemorian Nyföretagarlån Prop.1992/93:82 (Ds 1992:20) """ Ettnystartet företog har ofta stora initiala kostnader medan intäkterna tenderaratt ligga . Betydande tidsskillnader i betalningsströmmarna under deförsto åren kan leda tiU ett negativt "cash-flow" vilket i sin tur kanleda tiU obestånd. Av denna anledning är det av intresse att omfördela kapitalkostnademai tiden. Månganyetobleringar har problera att finanisera sin verksamhet. I vissa ■ faUgår det mte att starto på gmnd av bristande finansiering. Enbra finansieringslösning för nyetoblerade företog bör medföra låga räntekostnadersamt inga eUer låga amorteringar i början av lånets löptid. I promemorian gesförslag tiU nyföretogarlån som är konstmerat med dessa utgångspunkter. Lånenföreslås beslutos (Kh finansieras av utveckUngsfondema. Ett altemativ tiUlänsvisa beslut vore att utvecklingsfondema be-tolade in sina raedel tiU encentral instans sora beslutode om lån i varje enskUt faU. Det finns dockfördelar med ett decentraUserat system där besluten fattos nära de företog somberörs. NyföretogarlånskaU gå tiU de nyetoblerare som inte kan lösa finansieringen av sitt företogsuppbyggnad på traditioneUt sätt. Tvåsorters lån bör enUgt förslaget finnas att tUlgå. Det ena lånet bevUjas direkttiU privatpersonen, som sätter in detto i företoget i form av aktiekapital. Detandra är ett s.k. förlagslån som går dUekt tiU det nybUdade företoget. Nyföretogarenbestämmer i samråd raed de aktörer som handlägger lånet vUken typ av lån sompassar bäst i det enskUda faUet. Lånetslöptid föreslås vara . Lånet är amorteringsfritt CKh är ränterabatterati . De två försto åren är lånet heU räntefritt och år 3-5 tUlämpas enräntetrappa som utmynnar i en rörUg marknadsränto sora gäller 6 tiU år15. Om lånet löses skaU det utestående kapitalet betalas in (Kh dessutoraskaU utvecklingsfonden korapenseras för ränterabatten. Nyföretogarenh)ör kunna stå för av finansieringsbehovet raed egna medel. Nyföretogarlånetstår som mest för av finansieringsbehovet. avfinansieringsbehovet bör täckas av dessa två komponenter, vilket i praktikenkan UkstäUas med företogets soUditet. De resterande avfinansieringsbehovet skaU tiUgodoses i form av normala bankkrediter. Nyföretogarlånetkan sora mest uppgå tiU 1 mUjon kronor men får inte understiga . DehuvudsakUga aktörema i samband med ansökningsproceduren, bevU-jandet av lån ochuppföljningen av projekten kommer att vara nyföretogaren, bankema, utvecklingsfondemaoch en särskUd affärsbedömnings-gmpp. Samnlanfattning av remissyttranden över Prop. promemorian Nyföretagarlån (Ds 1992:20) PromemorianNyföretogarlån (Ds 1992:10) har remissbehandlats. Yttranden har inkommit frånFullmäktige i Riksbank, Stotskontoret, ,, Närings- (Kh teknikutvecklingsverket (),Glesbygdsdelegationen, Expertgmppen för forskning om regional utveckling (ERU),länsstyrelsema i , , , , . , Fonden för industrieUt utveckUngsarbete,22 regionala utvecklingsfonder, Centralorganisationen /SR,i (LO), (),Svenska koramunför-bundet, , 18 landsting, , Malmöoch komrauner, , Företogamas ,, (), , , , , , Svenska Revisorsarafundet,Advokatsarafund, (Kh . Deflesto reraissinstanser inleder sitt yttrande raed att konstotera vUcten av ettdynamiskt nyföretogande. Många påpekar vikten av att stödja nyetobleringar, finansieUtsåväl som genom rådgivningsinsatser. Det stora flertalet av remissinstansema tiUstyrkerocksä förslaget ora än raed vissa ändringar. avvisar förslaget påtvå gmnder, dels då fömtsättningama för riskkapitalförsörjning förbättrats genorany skatte- och banklagstUitning, dels då en subventionering av riskkapitalleder tiU avsevärda risker för felaUokeringar på raarknaden. Stotskontoretanser att förslaget är selektivt tiU sin karaktär och att det därmed går emotregeringens övriga poUtik som syftar tiU att selektivt stöd skaU awecklas. GenereUrådgivning (Kh UtbUdning tiU nyföretogare torde enligt Stotskontoret Uggabättre i Unje med regeringens poUtik. i avstyrkerförslaget eftersora det anses ha en starkt negativ regionalpoUtisk effekt. Expertgmppenför forskning om regional utveckUng (ERU) anser att effekten av lånet riskeraratt bU att bankemas utbud av riskkapital minskar som byråkratinkring nyetobleringar ökar. Utvecklingsfonden i län stäUer sig tveksam tiUförslaget bl.a. för att de medel som anges i promemorian inte anses tillräckUgaför att stimulera och initiera tiU ett aktivt nyföretogande. 2 Finansieringen av nyföretagarlånet Prop. Deflesto instonser är överens om att det är vUctigt att stödja nyföretogande ochdå inte rainst finansieUt i den förra som föreslagits i promemorian. En vanUgtförekommande åsUct i många reraissvar är att medlen för att reaUsera förslagetinte bör utgöras av Utvecklingsfondemas befintUga lånefonder. Många instanser tUlstyrkerendast under fömtsättning att utvecklingsfondema skaU kunna fortsätto sinfinansiering av redan befintUga småföretog. I stort sett samtUgautvecklingsfonder, landsting, länsstyrelser och kommuner som inkommit med svarär av denna uppfattning. Även , , , , , , och stäUersig negativa tiU att utvecklingsfondemas finansiering av befintUga företog försvinneroch pekar på behovet av en ersättning vad gäUer finansiering inora dettoområde. avstyrker hela förslaget ora det skaU finansieras genomUtvecklingsfondemas befintUga lånesttKk. Många föreslår att de från UFplanerade indragningarna ej genoraförs (Kh att de raedel som då frigörsanvänds för att finansiera nyföretogarlånet. Ett par instanser föreslår att raedelfrån löntogarfondema används för att finansiera nyföretogarlånet. Densammanlagda satsningen på 1,2 mUjarder kronor anses av flera organ som aUtförblygsam och de efterlyser att ytterUgare medel tillförs nyföretogarlånesysteraet. Påen punlct är en stor raajoritet av instansema negativa. Orgamsationen anses somotympUg CKh införandet av en affärsbedömningsgmpp anses sora aUtförbyråkratiskt och kostsamt både vad gäUer tid och pengar. Lånetanses av utvecklingsfondema (Kh raajoriteten av landstingen sora aUtför detaljreglerat,och den tekniska utforraningen betraktos som aUtför stelbent. Det anses att utvecklingsfondemaefter införandet av nyföretogarlånet kan skräddarsyfinansieringslösningar efter företogens behov. Även ,Advokatsaraftmd (Kh i St(Kkholra uttrycker liknandefarhågor. EnmöjUghet för företoget att kombinera förlagslån och lån tiU privatpersonenefterlyses också, av Utvecklingsfondema och fyra landsting. Industrifondenanser det vara positivt att båda variantema finns tiUgängUga medan NUTEKförespråkar att endast personlån bör finnas för att det nystartade företoget skaUfå tillräckUgt stort eget kapital. , och FöreningsbankemasFörbund påpekar att förlagslånevarianten kan medföra att företogen i"onödan" kan bU Ukvidations- pUktiga enUgtaktiebolagslagen, eftersom det egna kapitalet bara raotsvarar Prop.1992/93:82 av balansomslutningen. SamtUga Utvecklingsfonder, TCOoch Bilaga 4 förespråkar föriagslåneformen. Stockholmsläns landsting, , påpekar att skattekonsekvensema i samband med personUgt lånär för omfattande. Skattelagstiftningen bör enUgt dessa instonser ses över föratt göra det personUga lånet mer attraktivt. ,, , och pekar på att lånetbör gå att kombinera med andra stotUga stödformer, sora exempelvis produktutvecklingsstödoch selektivt regionalpoUtiskt stöd. Vad gäUer det regionalpolitiska stödetpåpekar flera utvecklingsfonder, länsstyrelser och landsting i stödorarådenaatt detto borde gå att kombinera med nyföretogarlån. DetpersonUga betalningsansvaret bör ej överdrivas. MöjUgheter att skriva av lånetvid konkurs bör finnas, anser Industrifonden, Utvecklingsfondema, fyra avlandstingen, och . Följandeinstanser anser att även andra juridiska forraer än aktiebolag bör kunna få nyföretogarlånom beskattningen meUan olika företogsformer neutraUseras: ,, , , , , , och . EneventueU personUg förmögenhet bör inte diskkvalificera sökande företogare anserIndustrifonden, ett par utvecklingsfonder och landsting, och RiskkapitaUöreningen.Argumenten bakom detto är att en finansieUt stark företogare klarar expansionoch fortsatt investering bättre än en företogare utan personUg förmögenhet. Dessutorariskerar enUgt dessa instanser detaljregleringen för att definiera vad som är"godkänd" personUg förmögenhet att bU aUtför omfettande ochbyråkratisk. ,, och anser att löptiden på lånetoch den amorteringsfria perioden borde förlängas tiU 20 respektive , delsför att göra låneformen raindre kostsara och eventueUt kunna finansieradensamma på marknaden och dels för att ytterUgare underlätto de nystartade företogensverksamheter under de försto åren. Enförtida återbetalning av lånebeloppet tUl utvecklingsfonden bör på något sättstimuleras av låneformens konstmktion för att därigenora öka omsättningen och därraedantalet lån som kan bevUjas . Bakom denna uppfattning står samtligautvecklingsfonder, 6 landsting. , SAF och RiskkapitaUöreningen. Ettlånesystera är att föredra fraraför ett garantisystem, påpekar SAF, ,och Svenska Revisorssam-fiindet. LO däremot föredrar garantisysteraeftersom man menar att utvecklingsfondemas kapital då även kan finansiera befintUgaföretog medan garantier lämnas tiU nyföretogare från samraa kapitalbas. Vissa instanser anser attäven andra företog än rena nyetobleringar bör Prop. 1992/93:82 kunna få nyföretogarlån,exempelvis övertoganden och hobbyföretog sora Bilaga 4 övergår tUlheltidssysselsättning. Att termen nyetobleringar inte bör toUcas för snävtanser två länsstyrelser (Kh två landsting. NUTEKoch Industrifonden anser att maximibeloppet bör begränsas per delägare i stäUetför per projekt. Utdragur protokoU vid regeringssammanträde Närvarande:stotsministem BUdt, ordförande, (Kh stotsråden B. , , ,, , , Thurdin, HeUsvUc, , , , ,, P. , . anmäler fråga om kapitalförsörjrung för nya företag, m.m. Regeringenbeslutar att genom proposition lämna förslag tiU ora kapital för nyaföretog, m.ra. i enUghet med bUaga tiU detto beslut. Propositionens huvudsakUgainnehåU .................... 1 3Förslag om nyföretogarlån .............................. 5 4Riktlinjer för Industrifondensvidare verksarahet, m.ra 7 5Industri- och nyföretogarfondensorgamsation, resurser m.ra. . 10 7Stiftelsen SIFU) 14 9Småföretogens Europakontakter........................ 18 10Ärendet tUl ...................................... 20 BU.1 Sammanfettning av betänkandet Den svenska raarknaden för projektkapital - stotens nuvarande och framtida roU (SOU 1992:95)......................................... 21 BU.2 Sammanfattning av remissyttranden över betänkandet Den svenska raarknaden för projektkapital - stotens nuvarande och framtida roU (SOU 1992:95).. 24 BU.3 Sararaanfattning av promeraorian Nyföretogarlån (Ds1992:20)........................................... 27 BU.4 Sararaanfettning av remissyttranden över promemorian Nyföretogarlån(Ds 1992:20) ................... 28 Utdragur protokoU vid regeringssamraanträde ...... 32