prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — Jag beräknarsåledes statsbudgetens inkomster för budgetårel 1993/94 till 346 089 miljonerkronor Förändringen i förhållande till RRV:s beräkningar framgår av tabell 5. Ändringar i RRVs beräkningar av statsbudgetens inkomster budgetåret1993/94 Inkomsttitel/lnkomsthuvud/Inkomstgrupp 1111 Fysiska personers inkomstskatt 1121 Juridiska personers inkomstskatt 1221 Sjukförsäkringsavgift,netto 1251 Övriga socialavgifter, netto Sununa förändringar enligt Tdredraganden Avslutningsvisvill jag redovisa förändringama i indelningen av statsbudgetens inkomster i förslaget till statsbudget för budgetårel 1993/94 (tabell 6). Forslag till Törändringar i uppställningen av statsbudgetens inkomster /94 Inkomsttitel/Inkomsthuvudgrupp/Inkomstgrupp Förslag 1222 Allmän sjukförsäkringsavgift Nummerändring 1348 Skatt på värdepapper Upphört 1411 Mervärdesskatt Nanmändring 2125 Inlevererat överskott av åtgärder för att stärkadet fmansiella systemet Ny inkomsttitel 2384 Ränteinkomster för lån för kommunmarkförvärv 4514 Återbetalning av lån för studentkårslokaler Namnändring Bilaga1 1 det slutliga förslaget till statsbudget för /94 uppgår 1årets budgetproposition upptogs utgifterna lill Avdelta belopp svarade utgiftsanslagen för Tillkommandeutgiftsbehov saml minskning av anslagsbehållningar svarade sammantaget för Räntoma på statsskulden beräknades uppgå till Sedanriksdagen förelades budgetpropositionen har dels ett antal propositionerinnebärande anslagsförändringar förelagts , dels har riksdagenbeslutat om ett anlal förslag i budgetpropositionen. Vidare lägger nuregeringen etl antal yllerligare förslag. Om bifaller förslagen ipropositionerna ökar de samlade uigiftsanslagen med ca 16 613 miljoner kronorDetta belopp rymmer ett flertal utgifts-förändringar, varav de största är atthänföra till särskilda arbetsmarknads- och utbildningspolitiskt motiveradeinsatser Cheferaa för Utbildnings- och Arbetsmarknadsdepartementen kommersenare all föreslå ytterligare sammanlagt försysselsättningsskapande åtgärder Åtgärderaa omfattar ökade resufser tillkomvux, gymnasieskolor, folkbildning saml universitet och högskolor medtillhörande studiestöd. 1samband med min beräkning av anslagskonsekvenseraa har jag upprättat enspecifikation över föreslagna och i förekommande fall beslutadeanslagsförändringar på statsbudgeten i förhållande till budgetpropositionen.Denna specifikation (Bil. 1.5) täcker i princip perioden t.o.m. . AnslagetRäntor pä statsskulden m.m. upptogs i budgetpropositionen för budgetåret1993/94 till Belastningen på detta anslag är beroende avden ackumulerade statsskulden under det budgetår för vilket anslaget anvisasoch av räntenivån inom och utom landet saml av bokföringsmässigavalutadifferenser på gmnd av ändrade växelkurser vid omsättning elleråterbetalning av utlandslån. En ny beräkning från ger vidhanden att utgifter för räntor på statsskulden fortfarande kommer att uppgålill men med en delvis förändrad sammansättning av lån isvenska kronor och lån i utländsk valuta. förslag tillinkomst- och utgiftsstat för Räntor på statsskulden m.m. bör fogas lillprotokollet i delta ärende som bilaga 1.4. Anslaget Räntor på statsskulden böri enlighet med förslaget föras upp på statsbudgeten för /94 med95 miljarder kronor Sammantagetinnebär detta all statsbudgetens uigiftsanslag för /94 uppgårtill sammanlagt Räntor på statsskulden /94 Prop. Räntor på lån i svenska kronor 60,4 Räntor pålån i utländsk valuta 24,3 Valutaförluster,netto 10,3 Isyfte att få en så långt möjligt rättvisande bild av hela belastningen påstatsbudgeten beräknas, utöver uigiftsanslagen, på statsbudgetens utgiftssidaäven medel för förändringar i anslagsbehållningar och beräknat tillkommandeutgiftsbehov, netto. Ibudgetpropositionen beräknades förbrukningen av anslagsbehållningar påreservationsanslag komma all uppgå lill netto, /94. De propositioner innebärande anslagsförändringar somdärefter förelagts motiverar ingen ändring av den beräkning somgjordes i budgetpropositionen. Därför räknar jag även nu med attanslagsbehållningama minskar med under budgetåret1993/94. 1syfte att förslaget till statsbudget så långt som möjligt skall visa enrealistisk budgetbelastning förs på budgetens utgiftssida upp posten Beräknattillkommande utgiftsbehov, netto. Vid beräkningen av deima post görs enuppskattning av sådana utgifts- och inkomstförändringar som inte förts upp pånågot annat ställe i budgeten. Ibudgetpropositionen beräknades denna post till Jagberäknar även nu denna post till Statsbudgetens utgifter /94 Utgiftsanslag exkl, statsskuldräntor 431 811 Förändring av anslagsbehållningar 4 500 Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto 6 000 1.4 Statsbudgetens saldo för budgetåren 1992/93 och1993/94 Medhänvisning till redovisningen i det föregående beräknas utfallet avstatsbudgetens inkomster och utgifter för innevarande budgetår och i förslagettill statsbudget för /94 enligt vad som framgår av tabellerna 9och 10. Beräkningenav budgetutfallet för innevarande budgetår ger vid handen attbudgetunderskottet minskar med jämfön med vad somberäknades i budgetpropositionen. fömtses ett underskott om 190,1miljarder kr /94 beräknas budgetunderskottet nu till 191,2 miljarder kronorDet innebär att budgetunderskottet nu beräknas bli sämreän vad som beräknades i budgetpropositionen. Statsinkomstemaför /94 uppskattas nu till . Detta innebären minskning med jämfört med budgetpropositionen.Minskningen är i huvudsak en följd av en försämring i konjunktumtvecklingen. slatsskuldräntor beräknades i budgetpropositionen till 425,7 miljarderkronor beräknas dessa utgifter till Att utgiftemaökar sammanhänger bl.a. med att ytterligare medel för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder kommer att föreslås . Förändringamaav inkomsterna och utgiftema i förslaget till statsbudget för budgetåret1993/94 sedan budgetpropositionen har jag även sammanställt i en specifikationsom bör bifogas till regeringsprotokollet i detta ärende. 1992/93:150 Bilaga 1 Statsbudgetens saldo budgetåren1991/92-1992/93 -80,8 -198,3 -204,1 -190,1 Statsbudgetens saldo /94 Budget- Nybe-propo- räkning sitionen Frånutfall /92 till ny beräkning 1992/93 Från ny beräkning1992/93 till ny beräkning 1993/94 -162,3 -191,2 -5,7 -7,7 -10,1 30,1 Denunderliggande utvecklingen av statsbudgetens saldo erhålls om det redovisadesaldot korrigeras för effekter som är av tillfällig art eller hänger samman medändringar i redovisningsprincipema. Som bas används de förhållanden som skall gällaför /94. Detla innebär att den underliggande budgetutvecklingeni ett budgetförslag inte kanjämföras med den i tidigare års budgetförslag. Detbör betonas att det ofta är en bedömningsfråga om en enskild post Bilaga 1skall betraktas som en reguljär inkomst eller utgift eller som en extraordinäreffekt. Trots att avgränsningen i det enskilda fallet inte är helt självklaranser jag det ändå angeläget att redovisa en beräkning där de extraordinäraeffektema uteslutits, så all statsbudgetens underliggande utveckling framgår Påinkomstsidan har följande effekter betraktats som extraordinära vid framräkningav del underliggande budgetsaldot: vissa engångsvisa höjningar/sänkningarav skaller eller avgifter tillfälliga extra inleveranser från affärsverk tillstatsbudgeten inkomster från sjukförsäkringsfonden ochdelpensionsfonden tillfälligaindragningar från arbelslivsfonden och arbetsmiljöfonden Påutgiftssidan har bl.a. följande effekter betraktats som extraordinära vidframräkning av det underliggande budgetsaldot: valutaförluster/vinster som uppstår vid amorteringav statens utlandslån Underliggande budgetsaido för budgetåren1991/92-1993/94 Miljarder kronor, löpande priser 1991/92 1992/93 1993/94 Underliggande budgetsaido -91,3 -173,5 -188,1 Som andel av BNP (%) -6,4 -12,0 -12,7 3 Budgetunderskott och statsskuld Statensbudgetsaido ulgör den viktigaste förklaringen till statsskuldens förändring ochstorlek. Stalsskuldförändringenunder en given tidsperiod är lika med det totala, utifrån kommande lånebehovsom slaten har all fmansiera saml effektema av de tillfälligabokföringstransaktioner av dispositiv karaktär som vidtar ochsom påverkar statsskuldens storlek. Riksgäidskontorethar till uppgift att låna för att finansiera utgifter som beslutats avriksdagen och som inte täcks av statsinkomster Budgetunderskottet utgör denviktigaste beståndsdelen i delta lånebehov (tabell 12). Det är emellertid intedet redovisade budgetulfallet baserat på inkomsi/ut-giftsmässiga principer somär relevant i del här sammanhanget, utan i stället dess kassamässigamotsvarighet som är utfallet på statsverkets checkräkning i . 1tabellen är skillnaden mellan redovisat budgetutfall och rörelsema påstatsverkets checkräkning angivet som kassamässiga korrigeringar. Dessakorrigeringar kan i allmänhet endast göras i efterhand när utfallen är kända.För prognoser antas all de kassamässiga flödena är lika med budgetsaldot. 1992/93:150 Bilaga 1 -6,3 -17,2 Finansiering av underskott i Arbetsmarknadsfonden, inkl, ränta Finansiering av underskott i Lönegarantifonden, inkl, ränta Köp av aktier i -4,4 -10,0 Statsskuld vid utgången av resp. budgetår Anm:Inbetalning markeras med minustecken. Ioch med att ombildades till etl aktiebolag omvandladesverkets statslån lill ett lån i Riksgäidskontoret. Detla skedde genom attRiksgäldskontoret övertog statslån på ochavskrev delta lån. Riksgäidskontoret lämnade ett lån på samma belopptill och . Transaktionema netto påverkade varkenbudgetulfall eller lånebehov. har,fömtom denna speciella långivning, en omfattande utlåning till affärsverk ochmyndigheter, bl.a. till CSN för studielån. Riksgäldskontoreis utlåning påverkarinle budgeten men väl statens lånebehov. Statsskuldens förändringpåverkas dämtöver av transaktioner av dispositiv karaktär som Riksgäidskontoretgör Dessa transaktioner, eller skulddispositioner, är ofta betingade avtidsförskjutningar mellan de kassamässiga betalningar statsskulden ger upphovlill och redovisningen av dessa. Som exempel kan nämnas utbetalningar och regleringarav förskott för inlösen av obligationer och premieobligationsvinsterValutaomvärderingar utgör en annan betydelsefull del av skulddispositionema.Valulaskulden värderas löpande till aktuella valutakurser somavräkningen mol statsbudgeten enbart avser de realiserade valutadifferensema.Redovisningen av uppköpta obligationer sker däremot Prop. 1992/93:150 numerapå etl säll som inte påverkar statsskuldens förändring. Prognosen Bilaga 1för skulddispositionerna imiehåller enbart beräknade realiseringar avvalutadifferenser Dessa ulgör en del av förändringama på valutaomvärderingskontot.De övriga skulddispositionema prognostiseras inte. Liksomföregående år bör utfärda bemyndigande för regeringen enligt lagen(1988:1387) om statens upplåning. 4 Statliga garanti- och pensionsåtaganden 4.1 Redovisning av statensgarantiåtaganden budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 1) redovisades att statensram för garantiåtaganden per uppgick till ca 185 miljarderkronor, en ökning med ca jämfört med . Regeringenhar efter lagt fram förslag enligt tabell 12 till somberör omfattningen av den statliga ramen för garantiåtaganden. Föreslagna förändringar för statligagarantiåtaganden som redovisades I prop. 1992/93:100 bil.l -1- 10 000 Täckande av förluster till följd av statliga beredskaps-garantier Fö 0CB:J4 -*-10 Täckande av förluster p.g.a. kreditgarantier till företag i glesbygden m.m. E.xportkredit-garantiram för Central- och Östemropa 5 Årsbokslut för staten /92 Prop.1992/93:150 Bilaga1 () upprättar ett årsbokslut för slaten.Årsbokslutet omfattar de statliga myndighetema inklusive affärsverken ochmyndigheter under . , som tillhör den senare kategorin,ingår dock endast med gmndfonden på i enlighet medsärskilt riksdagsbeslut. 1 övrigt ligger tillgångar hell vid sidanav den statliga redovisningen. 1del följande redovisas en preliminär version av balansräkningen för budgetåret1991/92. Den slutliga versionen av årsbokslutet för staten beräknas publicerasav RRV . 5.1 Balansräkning med noter Balansräkningeni årsbokslutet bygger på de tillgångar och skulder som redovisas i nyssnämndamyndigheters bokslut. I dessa bokslut tas anläggningstillgångarna upp lillanskaffningsvärden, minskade med avskrivningar Kravet på myndigheterna altredovisa anläggningstillgångar har varit begränsat. Endasl myndighetervars verksamhet till övervägande del är finansierad med avgifter (affärsverkoch uppdragsmyndigheter) har varit skyldiga att i sin balansräkning ta uppsådana tillgångar Inom myndigheterna nyttjas således tillgångar av betydandevärde som inte finns med i tillgångsredovisningen. Bokföringsförordningen(1979:1212) fick en ny lydelse fro.m . Samma regler gäller numeraför alla myndigheter Enligt dessa skall samtliga tillgångar redovisas imyndighetemas balansräkningar De nya reglema träder emellertid i kraftsuccessivt. För /92 gäller de för ell begränsat antalmyndigheter Samtliga myndigheter beräknas ha övergått lill att redovisa enligtde nya principema fro.m. Ibalansräkningen för slalen redovisas också tillgångama upptagna till beräknadenukostnader Nukosinad definieras som en tillgångs nyanskaffningsvärde minskatmed avskrivningar gmndade på detta värde. 1 beloppen för nukosinad ingår såvälde bokförda tillgångamas nukosinad som värdet av vissa icke bokförda tillgångar. Föratt få uppgifi om värdei av icke bokförda tillgångar och nukosinad för bokfördatillgångar har RRV sänt ul förfrågningar till ca 100 myndigheter Det inkomnamaterialet har bearbetats och sammanställts i kolumnen för nukosinad ibalansräkningen. Uppgifter från några större myndigheter saknas. Underlag förberäkning av kapitalvärdet för tillgångar som används inom försvaret t.ex.flygplan och fordon redovisas inte. Däremot redovisas ettberäknat värde för försvarets byggnader och mark i nukostnadskolumnen ibalansräkningen. Värdet av museisamlingar, bibliotek m.m. ingår inte iredovisningen. Den största tillkommande posten bland nukostnadema är värdet avdel statliga vägnätet, som har beräknats och tagits in i balansräkningen. Balansräkningenär konsoliderad i viss omfattning. Fordringar och skulder i myndighetemas mellanhavanden med Riksgäidskontoret avseendelöpande krediter och investeringslån är eliminerade. Slalensnettoförmögenhet är lika med skillnaden mellan tillgångarnas Bilaga 1 ochskuldemas värde. Den negativa förmögenheten består i ston sett av ackumuleradenettounderskott i statsbudgeten. Nettoförmögenheten var positiv fram tillslutet av 1970-talel för alt därefter bli negativ och snabbt fallande fram tillår 1986. Den fallande tendensen började då avta beroende på främst minskandebudgetunderskott . Per var den bokfördanettoförmögenheten -441,Balansräkningen återges i preliminärform i tabell 1. Preliminär balansräkning för staten Bokförda värden Beräknadnukostnad' Prop.1992/93:150 Bilaga 1 o och förråd 14,7 10,4 15,1 11,6 o Skepp, maskiner och inventarier o Byggnader och mark o Statliga vägar o Avsättningar, fonder mm* 37,4 48,9 37,4 48,9 o Aktier m.m."* o Skatlefordringar o Övrigafordringar o Likvida tillgångar o Lån i o Lån utomlands o Kortfristiga skulder o Långfristiga skulder 0 Vid budgetårets början -316,4 -351,4 -64,6 -189,1 0 Förändring under budget- -124,7 -t-34,9 -222,5 -1-124,5 -85,7 -43,4 -39,0 -441,1 -1-78,3' -316,4 455,3 -287,1 587,2 -64,6 Summa skulder och kapital Nukostnad definieras som en tillgångs nyanskaffningsvärdeminskat med avskrivningar grundade på detta värde. I beloppen ingår ävenvärdet av icke bokförda tillgångar. Minskningen av värdet på materiella tillgångar mellanbudgetåren förklaras främst av att affärsverket bolagiserats. Värdetpå de statliga vägarna har beräknats med investeringarna i vägnätet som underlag. Som investering har räknats utfallet på Nr 150 Bil. anslagen för byggande av statliga vägar. Till detta värdehar lagts av anslagen Prop. 1992/93:150 till drift av statliga vägar.Erfarenhetsmässigt bedöms nämligen en så stor andel av ., .anslaget utgöra värdehöjande förbättringsarbeten. De på detta sättberäknade tJUäga 1 investeringsbeloppen har omräknats till nukostnad medledning av vägkostnadsindex. Det erhåUna bruttobeloppet har sedanreducerats med avskrivningar (avskrivningstid ). Anskaffningsvärdet förvägarna minskat med avskrivningar uppgår till . I posten aktier m.m. ingår statens aktier i ett värde av Dessa aktier har inte åsatts någotbokfört värde hos Kammarkollegiet. Förändringen mellan räkenskapsåren förklaras av attRiksskatteverket fr.o.m 1991/92 redovisar skattefordringar med det belopp somberäknas inflyta i stället för med nominellt belopp. Nominellt uppgårskattefordringarna till , därav beräknas inflyta. Lånefordringarnahar tagits upp till sina nominella belopp. I de bokförda värdena, enligt Riksgäldskontoretsredovisning, har skulder inom staten räknats bort. Utlandslånen upptas till denvalutakurs som gällde på bokslutsdagen. * Affärsverkens avsättningar redovisas fro.m. 1991/92under posten Statens nettoförmögenhet. Bokförda värden /91 harkorrigerats enligt denna princip för att uppnå jämförbarhet mellan åren, ' Statens nettoförmögenhet är lika med skillnaden mellantillgångarnas och skuldernas värde. Förändringen av förmögenheten mellan två årmotsvaras dels av statsbudgetens neltounderskott, dels av kapitalförändringarsom främst avser invärdering och upp/nedskrivning av finansiella tillgångar. Seäven not 8. '"Verksamhetens nettoförändring framkommer enligtföljande (). Statsbudgetens underskott - 80 758 Finansiella transaktioner avseende utlåning m.m. - 4 505 Statsbudgetens nettounderskott - 85 694 Riksdagenhar bemyndigat regeringen att för /93, om arbetsmarknadslägetkräver det, enligt vissa villkor besluta om utgifter intill ett sammanlagtbelopp av 2 (prop. 1991/92:150 bil. 1:1, bet. 1991/92:FiU30,rskr 1991/92:350). Denna s.k. finansftill-makt får användas för atttidigarelägga, utvidga eller påskynda statliga investeringar som normaltfinansieras med anslag på statsbudgeten. Regeringen kan också använda den förbidrag till kommunala projekt för investering och sysselsättning. Bidragsprocentenfår därvid fastställas med hänsyn till ändamålet men inte överstiga avkostnadema. Vidare får finansfullmakten användas för bidrag till näringslivetoch bostadssektom. I dessa sammanhang får gällande bidragssatser tillfälligthöjas till högst . Regeringen kan också utnyttja finansfullmakten förarbetsmarknadsutbildning och ytterligare sysselsällningsåtgärder såsomungdomspraktik. Slutligen kan regeringen med stöd av finansfullmakten utökanågra av de ramar för igångsättningstillstånd m.m. som fastställerför åtgärder inom bostadsförsörjningsområdet. Genombeslut utnyttjades finansfullmakten med Bilaga I för utbildningsbidrag till ungdomar. Jaganser att det inför /94 behövs en beredskap för att kunna la ianspråk finansfullmakten för yllerligare sysselsättnings-åtgärder /94 förordar jag att en finansfullmakt begärs intill ettsammanlagt belopp av 7.1 Revision av Statliga bolag och Stiftelser Regeringenredovisade budgetproposition (prop. 1991/92:100 bil. 1) sin syn pårevision av statligt bildade bolag och stiftelser Här angavs attRiksrevisionsverket (RRV) bör utses till revisor eller ges rätt att utserevisor i bolagen. Även då slalen medverkar vid stiftelsebildningar bör RRVutses som statens revisor Även RRV:s förvaltningsrevisionella kompelens börtillvaratas vid sådan ombildning. hade ingen erinran mot detta (bet.1991/92:FiU20, rskr 1991/92:128). 1årets finansplan (prop. 1992/93:100 bil. 1) anmälde regeringen att det även börklargöras hur statsmaktemas behov av insyn i verksamheter som bedrivs i bolagoch stiftelser som bildats av myndigheter skall garanteras. RRV har föreslagitregeringen att RRV bör ges rätt att granska samtliga av myndigheter bildadebolag och stiftelser Regeringen tog dock inte ställning till förslaget utananmälde att man avsåg att behandla frågan i samband med prövningen av hur detstatliga ekonomiadministrativa regelverket skall tillämpas på organisationersom inte är statliga myndigheter, vilket RRV utreder på uppdrag av regeringen.RRV har i en skrivelse avrapporterat den del i nämnda uppdrag somavser revision av statliga bolag och stiftelser Jag kommer att föreslå hurrevisionen av statliga bolag och stiftelser bör utformas, dels vad gällergranskning av statliga bolags och stiftelsers verksamhet, dels vad gäller extemårlig revision av statliga bolag och stiftelser 7.1.2 Riksrevisionsverketsrätt att granska verksamheten RRVföreslår i sin skrivelse att lagen (1987:519) om Riksrevisionsverketsgranskning av statliga aktiebolag och stiftelser ändras så alt regeringen gesmöjlighet att besluta om tillägg till den förteckning över statliga bolag ochstiftelser som lämnas i lagen. Jaganser att det är angeläget att de statliga revisionsorganen kan granska statligverksamhet som är av väsentligt samhällsintresse. Statsmakternas möjlighettill insyn i sådan verksamhet som bedrivs av bolag och stiftelser regleras ilagen (1987:518) med instmktion för revisorer och i lagen (1987:519)om granskning av statliga aktiebolag och stiftelser Riksdagensrevisorer har enligt den förstnämnda lagen rätt att granska Prop. 1992/93:150all statlig verksamhet som bedrivs i form av aktiebolag och stiftelser, omBilaga 1 verksamheten är reglerad i lag eller någon arman författning eller omstaten som ägare eller genom tillskott av statliga anslagsmedel eller genomavtal eller på annat sätt har bestämmande inflytande över verksamheten.Härigenom tillgodoses behov av insyn i den statliga verksamhet sombedrivs i bolag och stiftelser kan dock föreskriva att en vissverksamhet skall vara undantagen från revisorers granskning. Regeringensmöjlighet till insyn via RRV:s granskningsrätt är mer begränsad genom att det ilagen om RRV:s granskningsrätt föreskrivs särskilt, i form av en förteckning,vilka statliga bolags och stiftelsers verksamhet RRV får granska. När enverksamhet, helt eller delvis, överförs från en myndighet till elt bolag elleren stiftelse och det anses lämpligt att RRV ges rätt att granska verksamhetenmåste en ändring av lagen göras av . Det innebär även att i de fallomvärlds-förändringar talar för att RRV bör ges rätt att granska ett befintligtbolags eller en stiftelses verksamhet som inte anges i lagen så måste ettbeslut härom föregås av en lagändring. Detsamma gäller vid ändring av firma förbolag som redan finns upptagna i lagens förteckning över bolag. Statenhar i allt större utsträckning beslutat om att överföra verksamhet som bedrivsav myndighet till annan verksamhetsform genom bildande av bolag och stiftelserFormema för statsmaktemas insyn och kontroll förändras därmed. Det är angelägetatt staten genom sina revisionsorgan ges en fortsatt möjlighet till insyn i ochkontroll av dessa bolags och stiftelsers verksamhet, i de fall verksamhetentill övervägande del är beroende av fortlöpande finansiering med statligamedel, är reglerad i allmän författning eller genom särskilda regeringsbesluteller när staten på annat sätt har ett bestämmande inflytande öververksamheten. Delta var också den principiella syn som låg till gmnd för 1987års riksdagsbeslut som gav revisorer och RRV rätt att granskastatliga bolags och stiftelsers verksamhet (prop. 1986/87:99, bet.1986/87:-KU29, rskr 1986/87:226). Som skäl för att RRV givits en mer begränsadgranskningsrätt än revisorer anfördes i propositionen skillnadema isyften, inriktning och utformning av revisionsverksamheten hos de bådarevisionsorganen. Detligger inom regeringens ansvarsområde som verkställande organ att ha enändamålsenlig kontroll av effektiviteten i verksamhet som staten i någothänseende kan anses vara ansvarig för eller har ett bestämmande inflytande överI de fall förändringar i verksamhetens fömtsättningar eller innehåll visar sigvara påkallade ankonmier det på regeringen att underställa frågan förprövning. En fömtsättning för detta är att regeringen ges möjlighet att på etteffektivt och tillförlitligt sätt erhålla information om verksamhetens innehålloch resultat. RRV:s förvaltningsrevisionella granskningar utgör härvid ettviktigt underlag för regeringens prövning.