prop · GG03255 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1992/93:255 Skr om inriktningen av det svenska miljöarbetetinom 1Q02/93-255 Regeringenbereder tilllllle att ta del av vad som tagits upp i bifogade utdragur regeringsprotokoUet . Miljö- och naturresursdepartementet Skr. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , ,, , , , P. , Inriktningen av det svenska miljöarbetet inom EES och EG Enoffensiv svensk miljöpolitik är av betydelse for att ge miljöfrågorna ökadtyngd i EG och i institutioner, framhåller i sittbetänkande 1992/93:EU1. borde, enligt utskottet, ta ull vara den möjUghetatt påverka miljöpolitiken som ges enligt . Regeringens strategi fordetta arbete borde enligt utskottet redovisas for senast under våren1993. Jagkommer i det följande att redovisa derma strategi. Redovisningen inleds med enbeskrivning och bedömning av förhållandena inom EG och EES ur miljösynvinkel.Därefter redovisas utgångspunkterna för regeringens arbete inom EG/EES ochföljs av en beskrivning av hur regeringen arbetar for att ta till vara demöjligheter som närmandet till EG ger på miljöområdet. Slutligen diskuterasvissa centrala sakfrågor som det finns anledning att särskilt uppmärksamma ikontakterna med EG. Syftetmed min redovisning är, i enlighet med önskemål, att ange hur detsvenska miljöarbetet ska bedrivas utifrån de nya forat-sättitingar som skapasgenom och vid ett svenskt medlemskap i /EU. Denu pågående medlemskapsforhandlingama berörs endast översiktligt. Huvudiiuiktningenfor dessa forhandlingar angavs av statsrådet i det svenskaöppningsanförandet . Frågorsom berör Euratomfördraget, t.ex. strålskydd och kontrollen av klyvbartmaterial, tas inte upp i denna strategi. Dessa firägor redovisades forriksdagens EG-delegation i särskild ordning . 1 och EG Skr. 1.1 Miljö i EG EGär en betydelsefull organisation i internationella miljösammanhang eftersom denkan &tta beslut som är bindande för medlemsstaterna. EG spelar dessutom enviktig roll i andra internationella organisationer genom att med dessaformulera miljöpolitiska synpunkter och driva miljökrav på olika områden. Miljöpolitikensbetydelse har vuxit inom EG. Liksom i har miljöhänsyn blivit alltviktigare bland EG:s medlemsländer. En gemensam miljöpoUtik har vuxit fram medett ofta omfattande och ambitiöst regelverk med bindande föreskrifter. Viktigadelar av miljöpolitiken ligger emellertid fortfarande kvar hos medlemsländerna,eftersom flertalet av de gemensamma miljöbesluten är av minimikaraktär, fettadeenligt artikel 130s i . Detta imiebär att medlemsländerna kaninfora strängare åtgärder, förutsatt att dessa inte strider mot de allmänna reglemai Romfordraget såsom de kommer till uttryck i exempelvis artikel 30 och 36 omvarors fria rör-hghet. Vidare är det inte alla miljöfrågor som omfattas avsärskilda EG-regler. I sådana frågor har medlemsländerna kvar möjligheten attbesluta om egna regler såvida de inte strider mot allmänna regler. Miljöreglemai artikel 130 innebär att beslut måste fettas etihälligt, vilket innebär attett enskilt land kan blockera beslut. De harmoniserade regler som beslutasenligt artikel 100a i kan fettas med kvalificerad majoritet. NärMaastrichtfördraget träder i kraft kommer beslut om nya miljö-regler att kunnatas med kvalificerad majoritet även på områden som inte avser den inremarknaden utan grandas pä artikel I30s i , exempelvis regler omutsläpp till luft och vatten. Enskilda länder kommer alltså inte att kunnablockera skärpta krav på sädana områden. skall dock regler som rörmiljöskatter, markanvändning och viktigare energifirågor beslutas enhälligt. Successivthar EG:s hälso- och miljöregler skärpts och skillnaderna mellan EG:s ochSveriges politik har därigenom minskat. Det finns mycket som pekar på att EG:smiljöpolitik inkl. lagstiftning och programsamarbete kommer att skärpas ochutvecklas ytterligare . De nuvarande kandidatländerna kan vidmedlemskap förväntas bidra till denna utvecklingen. VidEG:s toppmöte i fettades beslut som innebär att större utrymme gesåt miljöpolitiken, som får ställning som ett av gemenskapens viktigastepolitikområden. Idet femte miljöhandlingsprogrammet (A European Community Pro- gramme of Policy and Action in Relation to the Environment and Su- stainable Development) som utarbetats av kommissionen slås EG:s ambitioner fest. Ett viktigt mål är att miljöhänsyn skall integreras i olika 3 samhällssektorer.Ekonomiska styrmedel skall utvecklas. Målet skall Skr. 1992/93:255 vara enhållbar utveckling. Miljöproblem skall förebyggas. EG:s miljöministrar harställt sig bakom programmets allmänna inriktning. Ettviktigt instrument i EG:s miljöarbete blir den europeiska miljöbyrån (EEA) somär på väg att inrättas. EEAskall bl.a. övervaka tniljösituationen i länderna. EGhar också inrättat en kemikaliebyrå - - lokaliseradtill miljöinstitutet vid det gemensamma forskningscentrat IRC ()i Ispra i . Byrån skall ha tekniska, vetenskapliga och uppföljandearbetsuppgifter som följer av EG:s direktiv på kemikalieområdet. 1.2 EG:s inre marknad Genomden inre marknaden avvecklas återstående handelshinder mellan medlemsländerna.De krav som ställs på varor skall i princip harmoniseras mellan länderna.Exempel på detta är bilavgaskrav och kemikaliekrav. Viktigt i detta sanmianhangär att tillgodose berättigade miljöskyddskrav. Enligt artikel 100a iRomfördraget skall kommissionen i sina förslag till harmoniseringsåtgärder utgåfirån en hög nivå för miljöskydd. Iprincip iimebär sädana harmoniserade regler att enskilda medlemsländer intekan tillämpa lindrigare eller strängare bestämmelser. Under vissa begränsadeförutsättningar ges dock medlemsstater enUgt artikel l(X)a möjUghet atttillämpa strängare miljökrav än de gemensamma även på områden som täcks av handelsrelateraderättsakter (den s.k. miljö-garantin). Exempelvis har kommissionen den 2december 1992 gett rätt att behålla strängare krav på saluförande av pentaklorfenolän vad som gäller enligt direktiv /173/EEG. Detta beslut kommer dock attprövas av . Omgemensamma normer i form av särskilda EG-rättsakter saknas, är huvudregeln atten vara som lagUgen saluförs i ett medlemsland får saluföras i allamedlemsländer. Vissa möjligheter finns dock även här att göra undantag, bl.a. föratt skydda människors, djurs och växters liv, hälsa och säkerhet. EG-domstolenhar gjort klart att den rätten enhgt artikel 36 i Romfordraget innefettarmiljöpolitiska åtgärder. Åtgärden i fråga måste syfta till att uppfyllalegitima miljöskyddsbehov och miljöinttesset måste stå i proportion till den handelshindrandeefiFek-ten. Iett uppmärksammat fell gav rätt att avmiljöskäl under vissa villkor förbjuda försäljning av drycker i engångsförpackningar.Rätten att vidta egna åtgärder på områden där gemensamma normer saknas harockså festslagits genom den s.k. Val-loniet-domen, som gällde rätten for denbelgiska regionen att vägra ta emot avfell utifrån. Motden angivna bakgrunden är det av stor betydelse vilken artikel i ligger till grund för miljöreglema, artikel 100a eller artikel 130s. EG-domstolenfenn i en dom att det var felaktigt att som rättslig grund forett direktiv om avfell frän titandioxidindustrin Skr. 1992/93:255 (89/428/EEG)använda artikel I30s. I stället skulle artikel 100a tillämpas. Härefter hardock domstolen i en dom frän om EG:s ramdirektiv för avfell sfegitfest att om miljömålet är det huvud-sakhga syftet med ett direktiv så skallartikel I30s användas, även om det finns aspekter som har betydelse för den ii\iemarknaden. Det är ännu för tidigt att säga vilka effekter detta beslut lär påandra områden. EES-avtaletskapar nya möjligheter för ett intensifierat miljösamarbete och ger en pfettformatt påverka den framtida gemensamma miljöpohtiken i . Avtaletinnehåller en uttalad miljöambition. Åtgärder som vidtas på miljöområdet skallsyfta till att bevara, skydda och förbättra miljön, bidra till skydd avmänniskors hälsa och säkerställa ett klokt och rationellt umyttjande avnaturresurserna. EESkommer att leda till ett omfettande samordningsarbete mellan EG och deEFTA-länder som ingår i EES. Detta gäller för de regelområden som omfattas avavtalet. På samma villkor som EG-ländema kommer vi att kunna delta i EG-kommissionensexpertgrupper. När förslag behandlas i kommer EFTA-ländernaatt kunna begära löpande information och samråd med EG fÖr att på så vis kunnapåverka den slutliga utformningen av nya regler. Nya EG-regler tas inte in automatiskti utan måste godtas av EFTA-länderna. skall tillämpa om bl.a. miljökonsekvensbeskrivningar,information om miljön, utsläpp av miljöfar-hga ämnen till luft och vatten samtavfallshantering. Vi kan i allmänhet tillämpa strängare krav på dessa områdeneftersom i huvudsak är minimikrav. omfettar i stortsett alla viktigare EG-rättsakter på miljöområdet, med undantag för främst namrvård. Vadavser särskilda miljökrav för varor - där reglema är harmoniserade - harSverige i vissa feU striktare regler än EG. Pä dessa områden har särlösningar förhandlatsfram i . Syftet med dessa är att inte skall behöva sänkamiljökrav. Föravgaskrav på motorfordon gäller att kan behålla nuvarande regler, som bl.a.stäUer särskilda krav på avgasreningens hållbarhet och tillverkarens ansvar.Sverige behåller också möjligheten att ha ett system med miljöklasser medeffektiva ekonomiska styrmedel. gäller dock fri cirkulation förbilar som godkänts enligt . Då skall också de angivna särlösningarnaföljas upp. Ävenpå kemikalieområdet finns särlösningar i . behåller sinaregler för klassificering och märkning. Ett samarbete EG-EFTA har inletts föratt finna gemensamma regler for klassificering och märkning av kemikalier i de felldet finns skillnader. Målet är gemensamma regler , men EES-avtaletinnebär inte att är tvunget att ta över om skillnaderkvarstår. En översyn skall göras . Sverigebehåller sina mer långtgående begränsningar av och förbud Skr. 1992/93:255mot farliga kemikalier som t.ex. asbest, kadmium och organiska lösningsmedel,liksom begränsningarna för bekämpningsmedel, kadmium i handelsgödsel,miljöfarliga batterier och ozonnedbrytande ämnen. skall situationen sesöver. EES-avtaletinnebär också att får möjlighet till samarbete med EG på områden därregelverket inte direkt ingår i avtalet, t.ex. när miljöavgifter utarbetas ochåtgärdsprogram på miljöområdet tas fram. Det kan även innebära samråd införinternationella förhandlingar. Dessutom tillförsäkras rätten att deltai EG:s samarbete om miljöövervakning och miljöforskning. Konsekvensernaför den svenska nuljölagstiftningen med anledning av har behandfetsi proposition 1991/92:170 bilaga 13 och proposition 1992/93:60. På förslag iden sistnämnda propositionen har beslutat om ändringar i miljöskyddsfegen(1969:387), hälsoskyddslagen (1982:1080), plan- och byggfegen (1987:10) ochlagen (1970:244) om allmänna vatten- och avloppsanläggningar. Dessa lagändringarliksom därav föranledda förfettningar på regerings- och myndighetsnivå kommeratt tiäda i kraft i samband med att träder i kraft. 1.4 De svenska medlemskapsforhandlingama Iförhandlingarna om svenskt medlemskap i är regeringens utgångspunkt atthögsta tillämpade ambitionsnivå skall gälla på miljöområdet. Inga normer skallbehöva sänkas. skall upprätthålla och utveckla högt ställda normer förnaturskydd och miljövård. Redani yttrande över den svenska medlemskapsansökan uttalades attSverige som medlem förväntas komma att bidra till en skärpt miljöpolitik ochett ökat miljömedvetande inom gemenskapen. Försvensk del är det är naUirligt att utgå från , i vilket den störstadelen av redan ingår. Miljöfrågor som tillkommer utöver dessavid medlemskapsforhandlingama gäller bl.a. regler fÖr vattenkvalitet, skydd förutrottiingshotade djur samt sö41-skydd och konttoU av klyvbart material. EGhar väl utvecklade och detaljerade regler för skydd av djurarter ochnaturområden. Ett medlemskap iimebär att kompletteringar kan behöva göras isvenska regler om innehav av och handel med växter och djur. Några arter somskyddas enligt är så vanliga i att viss jakt bör tillåtas. Detkan noteras att den svenska allemansrätten inte berörs av eller ettframtida medlemskap då EG saknar gemensamma regler på området. I artikel 222 iRomfördraget anges dessutom uttryckligen att fördraget inte i något hänseendeskall ingripa i medlemsstatemas egendomsordning. Påde områden där EG har beslutat om harmoniserade regler för att forverkliga deninre marknaden bör gälla att inte skall behöva sänka miljökrav.Ansträngningar görs för att påverka EG att skärpa sitt Skr. 1992/93:255regelverk på dessa områden. Innehållet i de lösningar pä bl.a. kemika-he- och bilavgasonuidetsom finns i skall gäUa även för ett medlemskap. 2 Den svenska miljöstrategin Regeringensutgångspunkt för det svenska arbetet inom EES/EG är att "högsta tillämpadeambitionsnivå kommer att gälla på miljöområdet och att därmed inga normerkommer att sänkas." Detta framhölls av statsrådet vidöppnandet av förhandlingar om EG-medlemskap den . Enannan utgångspunkt är regeringsförklaringen som anger dels förhandlingama om EG-medlemskap,dels skapandet av ett samhälle med varaktigt hållbar utveckling för en godlivsmiljö som tvä av regeringens huvuduppgifter. Dessautgångspunkter gör klart att miljöpolitiken måste ha en viktig roll i Sverigesarbete inom EES ram och under medlemskapsforhandlingama. Miljöhänsyn måsteintegreras i alla samhällssektorer. I de fell konflikter kan komina att uppstå meUanmiljöhänsyn och exempelvis handelsinttessen måste rimliga balanserade lösningarsökas som inte går ut över långsiktiga miljömål. Genomden allt närmare knytningen till EG kommer det svenska miljöarbetet mednödvändighet att ändra karaktär. innebär att vi i många fall kommeratt delta i arbetet med att förbereda gemensamma bindande regler för EES-ländema.Detta innebär vissa inskränkningar i den nationella beslutanderätten men skapeu'bättre möjligheter att få till stånd längregående miljökrav i helaVästeuropa. Inriktningpå gemensamma regier snarare än nationella särlösningar kommer att bli äntydligare om blir medlem i EG. Detta skall vägas mot vetskapen atttillräckligt stränga gemensamma regler av bindande karaktär är mer verkningsfijUaän om strikta åtgärder genomförs endast i något eller ett fåtal länder. Genomatt många gemensamma miljöregler är av minimikaraktär lämnas dessutom storfrihet för de enskilda länderna att införa strängare krav. Detär viktigt att uppmärksamma de långsiktiga positiva effekterna detta Scunarbetekan ge i form av bindande åtaganden. har länge verkat för bindandeinternationella åtaganden på miljöområdet, exempelvis för att minskaförsurningen. Samarbetet inom EES och med EG innebär att man kan få till ståndbindande åtaganden för ett stort antal västeuropeiska länder. Ettsådant vidgat samarbete innebär att kan bidra till utvecklingen av detgemensamma regelverket och därigenom även gagna svensk miljö. Genom EES-samarbetetoch den nu aktuella utvidgningen av EG får länder med längre gående miljökravökad tyngd i besluts-fettandet. Sverigebör verka för att gemensamma bindande regler införs pä miljöområdet. Dessaregler bör i största möjliga utsträckning vara av minimikaraktäroch ligga på en så hög skyddsnivå som möjligt. 1992/93:255 typ avregler utesluter inte att längregående nationella regler infors och kan främjaen dynamisk utveckling av miljöarbetet inom EES/EG. En fömtsättning for sådananationella åtgärder är dock att de utformas så att den inre marknadens funktioninte äventyras. Detär av gmndläggande miljöpolitisk betydelse att enskilda länder, eller en gmppav länder, kan vidta längregående åtgärder än de gemen-sannma och därigenomvisa möjliga handlingsvägar för andra stater. Hänsyn måste också kunna tas tillde speciella miljöförhållanden som råder i varje område. faU harmoniserade regler införs kommer detfe nödvändigtvis att minskaSveriges möjligheter att ha särlösningar inom vamrelaterade områden. Detinnebär att länder med lägre miljöambition tvingas leva upp till de feststäUdanormerna. Samtidigtär det viktigt att uppmärksamma de möjligheter som finns för attinföra längregående krav - den s.k. miljögaiantin enligt artikel 100a, punkt 4i . Regeln öppnar en möjlighet - om än begränsad - för en stat somvill tillämpa strängare nationella regler om bl.a. miljö, hälsoskydd ocharbetsmiljö än vad som följer av ett direktiv eller en annan rättsakt som har anfegitsmed stöd av artikel 100a. Även om bestämmelsen är svårtolkad och tiUämpningenoklar så vittnar den om en insikt om att behov kan finnas att tillämpasträngare hälso- och miljökrav även på harmoniserade områden. Deförbättrade möjligheter till beslut på miljöområdet som kan väntas följa på Maastrichtavtaletsratificering måste tas till vara. 2.1 Öppenhet i miljöarbetet Enfömtsättning for ett framgångsrikt miljöarbete är en öppenhet i beslutsfettandet.Öppenhet skall gälla i det svenska förhandlingsarbetet inför medlemskap liksomi arbetet inom ram. Den svenska offentUghetsprincipen skaU hävdasgentemot EG och tillämpas fiiUt ut i . Gmndprincipen är att svenskasynpunkter och positioner i EES-arbetet är offentliga. Regeringenkommer regelbundet att redovisa hur miljöfrågorna drivs inom EES bl.a. isamband med budgetpropositionen. På samma sätt skall förhandlingsarbetet införett svenskt EG-medlemskap redovisas i största möjliga utsträckning. Uttedningen(Ju 1992:B) angående vissa frågor om den svenska statsförvaltningens samverkanmed regeringen vid ett svenskt EG-medlemskap m.m. överväger bl.a. former förhur synpunkter från inttesse-organisationer skall begäras in iberedningsprocessen. Utredningens betänkande vänfes . Enutredning (M 1993:02) har tillsatts för att belysa miljökonsekvenserna förSverige av olika former for deltagande i den västeuropeiska integrationen.Utredningen skaU redovisa konsekvenserna av ett medlemskap i /EU resp.konsekvenserna av att stå utanför ett sådant Utredningens redovisning kommer att utgöra ett viktigt Skr. 1992/93:255underlag mför ställningstagandet om ett svenskt medlemskap. 2.2 Det svenska arbetet inom EES/EG GenomEES kommer att fä möjlighet att påverka gemenskapens miljöpohtik. Föratt kunna påverka arbetet måste delta i EG:s expertgmpper. Det svenskaarbetet i dessa gmpper skall ges hög prioritet. Kontakterskall utvecklas på alla nivåer med och med medlemsstaterna. Isamband med medlemskapsforhandlingama intensifieras kontakterna. Ett antalöverläggningar har genomförts och ytterligare är planerade. Sverigesmiljöattaché i och miljörådet i är viktiga informations- ochkontaktkanaler. Den resurs de utgör måste användas till fullo. Även de svenskaambassaderna i EG:s övriga huvudstäder utgör en viktig kanal för kontakter ochen källa för information. En nära kontakt hålls med ansvariga personer ochmyndigheter vid kommissionen och i EG-ländemas huvudstäder. Sverigehar redan haft flera s.k. nationella experter som tjänstgjort vid kommissioneni . En ökad svensk experttjänstgöring fömtses under de kommande åren.Detta är ett värdefiiUt sätt att öka kontakterna med och kunskaperna om EG ochdess sätt att arbeta. Inomregeringskansliet pågår förberedelser inför EES/EG i form av utbildning i språk,förhandlingsteknik och EG-kunskap. Detnordiska samarbetet är viktigt i EES-sammanhang. Beslut har redan fettats attomorientera det nordiska miljöarbetet för att bätfre passa in i ett bredarevästeuropeiskt perspektiv. Det nordiska arbetet bör i ökad utsttäckninginriktas på att fe fram underlag för frågor som skaU drivas inom EES/EG. Genommedlemskap i fär möjlighet att fullt ut delta i de gemensammamiljöbesluten. kommer att aktivt söka stöd av och samarbeta medlikasinnade stater. Vidare måste det arbete som bedrivs inom EG-parlamentetföljas. Parlamentets förmåga att driva på utvecklingen inom miljöområdet till vara. Kontakter med EG:s parlamentariker tas fortiöpande såväl direktsom genom EFTA och i samråd med svenska parlamentariker. Svenskamiljöorganisationer bör stimuleras att verka i ett europeiskt perspektiv. Bakgmndsdokumentpå olika områden skall utarbetas och utgöra underlag för arbete och ställningsfegande.Dessa dokument utvecklas i samråd med berörda departement och myndigheter och idialog med berörda intressenter. Härigenom främjas den eftersträvade integrationenav miljöhänsyn i olika sektorer. 2.3 Miljöfrågor av särskild betydelse Skr. Följandefrågor bör uppmärksammas i det fortsatta arbetet inom EES/EG. Genomgången ärinte fuUständig utan snarare exempel på hur det svenska miljöarbetet kaninriktas på vissa centrala områden. Sverigebör verka för att EG utformar en politik med målsättningen att komma tillrättamed föroreningsproblemen. Skärpta europeiska utsläppsnormer kan på ett påtagligtsätt minska försurningen i våra marker. Nedfallet av försurande ämnen i Sverigeberor i hög grad på utsläpp i andra länder. EG kan spefe en viktig roU genomatt skärpa de utsläppsregler som finns exempelvis for utsläpp frånförbränningsanläggningar, genom att utveckla en övergripande politik på försumingsområdetutifrån naturens toleransgränser och genom att inom andra internationellaorganisationer verka för längregående och bindande överenskommelser. Producentansvarethar diskuterats intensivt i , bl.a. i samband med utarbetandet avregeringens proposition 1992/93:180 om riktlinjer för en kretsloppsanpassadsamhällsutveckling. I propositionen poängteras att producentema har en betydelsfiillroll när det gäUer att påverka en utveckling mot en kretsloppsanpassadproduktutveckling och av-fellshantering. En viktig uppgift i det svenska EG-arbetetär att få ökad förståelse och stöd för detta synsätt och verka för att detkommer att prägla pä olika områden. Inom EG pågår en UtveckUngi denna riktning. Påavfallsområdet finns ett antal förslag till nya EG-regler. harförordat harmoniserade regler, vilket skulle innebära att enskilda länder intekan införa strängare krav. Flera medlemsländer motsätter sig dock harmonisering.EG:s avfellspolitik Överensstämmer på viktiga områden med den svenska, bl.a. i firågaom tillämpningen av närhets- och självförsörjningsprincipema vidomhändertagande av avfell. Ennyhgen meddelad EG-dom ger, som tidigare nämnts, stöd för att regler påavfallsområdet baseras på miljöartikeln 130s och således utformas somminimiregler. bör verka fÖr att det fortsatte arbetet på detfe områdeinriktas på att festställa miniminivåer men dämtöver ges medlemsländema frihetatt gå längre genom striktare krav och ekonomiska styrmedel. Detkan också nämnas att det i är förbjudet att slutförvara utländskt använt kämbränsle och kämavfeU. Förbudet finns i fegen (1984:3) om kämteknisk verksamhet (kämteknikfegen). Det gäller och har inte ansetts medföra några problem i för hållande till EG:s regelsystem (prop. 1992/93:98, bet. 1992/93:NU11, rskr.1992/93:136. Ett liknande forbud gäller i Skr.1992/93:255 . Påkemikalieområdet bör verka för att EG går vidare och skärper reglemadär det behövs av hälso- och miljöskäl. Ett samarbete med detta syfte har efeblerats.Det kan behövas ytterligare begränsningar och förbud för ferUga kemikalier. De gmndläggandeprinciper om företagens ansvar, den omvända bevisbördan och substitutionsprincipensom finns i svensk kemikaliefegstiftning bör tillsaininans med försiktighetsprincipenockså bli vägledande inom EG. Utsikterna bedöms som goda att inom de närmasteåren finna gemensamma lösningar fÖr klassificering och märkning av kemikalier. DetintemationeUa samarbetet inom detfe område är av betydelse för möjUgheten attnå framgångsrika lösningar. kommer att stå som värd for ett globaltkemikaliemöte . Mötet är en uppföljning på om miljöoch utveckling är 1992. Sverigebör verka för att bilavgasreglema inom EG skärps och kompletteras med reglerom tiUverkaransvar. arbetar på olika sätt för detta inom EES-avtaletsram. verkar också fÖr att EG:s direktiv skall ge utrymme för effektivaekonomiska styrmedel för att påskynda introduktionen av renare fordon ochbränslen. Även här gäller det att kunna behålla och utveckfe de svenska reglemai avvaktan på att EG:s lagstiftning skärps.