prop · GF03160 · 1992-01-01 00:00:00 — Godkännande behövs dock inte om staten, kommun, landstingskommun, kommunalförbund, allmännyttigt bostads företag eller aktiebolag, som helt ägs av en kommun eller landstingskom mun, är hyresvärd. Om upplåtelse i vissa fall av bo stadslägenheter finns bestämmelser i lagen (1987:1274) om bo stadsanvisningsrätt. Hyresgästen får inte överlåta hyresrätten utan hyresvärdens samtycke, om ej annat följer av 34--37 §§. Vägras samtycke utan skälig anledning eller lämnar hyresvärden ej besked efter det att samtycke begärdes, får hyresgästen säga upp hyresavtalet. Om förbud i vissa fall för hyres värden att medverka till överlåtelse av hyresrätten till en bostadslägenhet finns bestämmelser i 6 § lagen (1987:1274) om bostads anvisningsrätt. Hyresgästen får ej utan hyresvärdens samtycke i andra hand upplåta lä genheten i dess helhet utom i fall som avses i andra stycket eller i 40 §. Har en bostadslägenhet upplåtits till en kommun, får kommunen upplåta lägenheten i dess helhet i andra hand. Hyresvärden skall genast underrättas om upplåtelsen. Om förbud i vissa fall för hyres värden att medverka till att en bo stadslägenhet upplåts i andra hand finns bestämmelser i 6 § lagen (1987:1274) om bostads anvisningsrätt. Denna lag träder i kraft . 6 Förslag till Lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder Härigenom föreskrivs att 4, 22, 23 och 32 §§ lagen (1973:188) om arrende nämnder och hyresnämnder skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 §1 som avses i 12 kap. 68 § jordabalken har till uppgift att 1. medla i hyres- eller bostadsrättstvist, 2. pröva tvist om åtgärdsföreläggande enligt 12 kap. 16 § andra stycket, ändrad användning av lokal enligt 12 kap. 23 § andra stycket, skadestånd en ligt 12 kap. 24 a §, överlåtelse av hyresrätt enligt 12 kap. 34--37 §§, upplå telse av lägenhet i andra hand enligt 12 kap. 40 §, förlängning av hyresavtal enligt 12 kap. 49 §, hyresvillkor enligt 12 kap. 54 §, återbetalning av hyra och fastställande av hyra enligt 12 kap. 55 b §, uppskov med avflyttning enligt 12 kap. 59 § eller föreläggande enligt 12 kap. 64 §, allt jordabalken, 2 a. pröva tvist om hyresvillkor enligt 22--24 §§ hyresförhandlingslagen (1978:304) eller om återbetalningsskyldighet enligt 23 § samma lag, 3. pröva tvist om medlemskap enligt 2 kap. 10 §, skyldighet att upplåta bo stadsrätt enligt 4 kap. 6 § eller villkor för upplåtelse av bostadsrätt enligt samma §, hyresvillkor enligt 4 kap. 9 §, upplåtelse av lägenhet i andra hand enligt 7 kap. 11 § eller utdömande av vite enligt 11 kap. 2 §, allt bostadsrätts lagen (1991:614), 4. pröva fråga om godkännande av överenskommelse som avses i 12 kap. 1 § femte stycket, 45 eller 56 § jordabalken eller av beslut som avses i 9 kap. 16 § första stycket 1 eller 2 bostadsrättslagen, 5. vara skiljenämnd i hyres- eller bostadsrättstvist, 5 a. pröva tvist mellan hyresvärd och hyresgästorganisation enligt hyres förhandlingslagen, 6. pröva frågor enligt bostadssaneringslagen (1973:531) och bostadsför valtningslagen (1977:792), 7. pröva frågor enligt lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m., 8. pröva frågor enligt lagen (1987:1274) om bostads anvisningsrätt, 9. pröva frågor enligt lagen (1982:352) om rätt till fastighetsför värv för ombildning till bostadsrätt. 8. pröva frågor enligt lagen (1982:352) om rätt till fastighetsför värv för ombildning till bostadsrätt. Ärende upptages av den hyresnämnd inom vars område fastigheten är be lägen. Ärende som avses i 10, 17 eller 18 § lagen om förvärv av hyresfastighet m.m. upptages dock av hyresnämnden i den ort där bolagets styrelse har sitt säte eller, i fråga om handelsbolag, där förvaltningen föres. Beslut av nämnd äger, sedan tid för eller besvär utgått när ta lan får föras mot beslutet, rättskraft, såvitt därigenom avgjorts fråga som avses i 1 § första stycket 2 eller 5 el ler 4 § första stycket 2, 2 a, 3, 5 a, 6, 7, 8 eller 9. Vad som sagts nu gäller dock ej beslut, varigenom ansökan om åtgärdsföreläggande enligt 12 kap. 16 § andra stycket eller till stånd enligt 12 kap. 23 § andra stycket, 34--37 eller 40 § jordabal ken eller 7 kap. 11 § bostadsrättsla gen (1991:614) eller ansökan om uppskov enligt 12 kap. 59 § jorda balken eller ansökan om förbud el ler medgivande som avses i 2 a § bo stadssaneringslagen (1973:531) eller yrkande om rätt till förhandlingsord ning enligt 9 § hyresförhandlingsla gen (1978:304) eller ansökan om an visningsrätt enligt 3 § lagen (1987:1274) om bostads anvisningsrätt lämnats utan bifall. Beslut av nämnd äger, sedan tid för eller besvär utgått när ta lan får föras mot beslutet, rättskraft, såvitt därigenom avgjorts fråga som avses i 1 § första stycket 2 eller 5 el ler 4 § första stycket 2, 2 a, 3, 5 a, 6, 7, 8 eller 9. Vad som sagts nu gäller dock ej beslut, varigenom ansökan om åtgärdsföreläggande enligt 12 kap. 16 § andra stycket eller till stånd enligt 12 kap. 23 § andra stycket, 34--37 eller 40 § jordabal ken eller 7 kap. 11 § bostadsrättsla gen (1991:614) eller ansökan om uppskov enligt 12 kap. 59 § jorda balken eller ansökan om förbud el ler medgivande som avses i 2 a § bo stadssaneringslagen (1973:531) eller yrkande om rätt till förhandlingsord ning enligt 9 § hyresförhandlingsla gen (1978:304) lämnats utan bifall. Bestämmelserna i 27 och 28 §§ förvaltningslagen (1986:223) om ompröv ning av beslut skall inte tillämpas hos nämnderna. Om fullföljd av talan mot hyres nämndens beslut i ärende enligt 12 kap. jordabalken eller hyresför handlingslagen (1978:304) eller i ärende angående bostadsrätt, bo stadssanering eller särskild förvalt ning eller i ärende enligt lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfas tighet m.m., enligt lagen (1987:1274) om bostadsanvisningsrätt eller lagen (1982:352) om rätt till fas tighetsförvärv för ombildning till bo stadsrätt finns bestämmelser i 12 kap. 70 § jordabalken, 31 § hyres förhandlingslagen, 11 kap. 3 § bo stadsrättslagen (1991:614), 21 § bo stadssaneringslagen (1973:531), 34 § bostadsförvaltningslagen (1977:792), 25 § lagen om förvärv av hyresfastighet m.m., 16 § lagen (1987:1274) om bostads anvisningsrätt samt 15 § lagen om rätt till fastighetsförvärv för ombild ning till bostadsrätt. Om fullföljd av talan mot hyres nämndens beslut i ärende enligt 12 kap. jordabalken eller hyresför handlingslagen (1978:304) eller i ärende angående bostadsrätt, bo stadssanering eller särskild förvalt ning eller i ärende enligt lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfas tighet m.m. eller lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för om bildning till bostadsrätt finns be stämmelser i 12 kap. 70 § jordabal ken, 31 § hyresförhandlingslagen, 11 kap. 3 § bostadsrättslagen (1991:614), 21 § bostadssaneringsla gen (1973:531), 34 § bostadsförvalt ningslagen (1977:792), 25 § lagen om förvärv av hyresfastighet m.m. samt 15 § lagen om rätt till fastig hetsförvärv för ombildning till bo stadsrätt. yttrande enligt 12 a § första stycket får inte överklagas. beslut får överklagas genom besvär hos bostadsdomsto len, om nämnden 1. avvisat ansökan som avses i 8, 11, 14--16, 16 a, 16 c, 16 d eller 16 e §, eller avvisat besvär, 2. avskrivit ärende enligt 8--10, 15 a, 16, 16 a, 16 c, 16 d eller 16 e §, dock ej när ärendet kan återupptagas, 3. förordnat angående ersättning för någons medverkan i ärendet, 4. utdömt vite eller annan påföljd för underlåtenhet att iaktta föreläg gande eller ådömt straff för förseelse i förfarandet, 5. utlåtit sig i annat fall än som avses i 3 i fråga som gäller allmän rätts hjälp. En besvärshandling som avses i tredje stycket skall ges in till hyresnämn den från den dag beslutet meddelades. I fråga om handläggningen hos hyresnämnden av en besvärshandling som avses i första eller tredje stycket tillämpas bestämmelserna i 52 kap. 2 och 4 §§ . Föres ej talan mot nämnds beslut enligt 9 kap. 14 § eller 12 kap. 24 a §, 55 a § sjunde stycket eller 55 b § jordabalken, 22, 23, 26 eller 27 § hyresförhandlingslagen (1987:304), 13 a § denna lag eller 13 eller 15 § eller 25 § första stycket bo stadsförvaltningslagen (1977:792) eller 9 eller 10 § lagen (1987:1274) om bostadsanvisnings rätt, får beslutet verkställas såsom lagakraftägande dom. Föres ej talan mot nämnds beslut enligt 9 kap. 14 § eller 12 kap. 24 a §, 55 a § sjunde stycket eller 55 b § jordabalken, 22, 23, 26 eller 27 § hyresförhandlingslagen (1987:304), 13 a § denna lag eller 13 eller 15 § eller 25 § första stycket bo stadsförvaltningslagen (1977:792), får beslutet verkställas såsom laga kraftägande dom. med stöd av 31 § första stycket bostadsförvaltningsla gen förordnat att beslut enligt 13 eller 15 § eller 25 § första stycket nämnda lag skall lända till efterrättelse genast, får även sådant beslut, om bostads domstolen ej förordnat annat, verkställas såsom lagakraftägande dom. Denna lag träder i kraft . 7 Förslag till Lag om ändring i lagen (1974:1082) om föreskrivs att 28 § lagen (1974:1082) om bostadsdomstol skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 28 §1 Beslut av bostadsdomstolen äger rättskraft, såvitt därigenom avgjorts fråga som avses i 4 § första stycket 2, 2 a, 3, 5 a, 6, 7, 8 eller 9 lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder. Vad som sagts nu gäller dock ej beslut, varigenom an sökan om åtgärdsföreläggande en ligt 12 kap. 16 § andra stycket eller tillstånd enligt 12 kap. 23 § andra stycket, 34, 36 eller 37 § jordabalken eller ansökan om förbud eller med givande som avses i 2 a § bostadssa neringslagen (1973:531) eller yr kande om rätt till förhandlingsord ning enligt 9 § hyresförhandlingsla gen (1978:304) eller ansökan om an visningsrätt enligt 3 § lagen (1987:1274) om bostads anvisningsrätt lämnats utan bifall. Beslut av bostadsdomstolen äger rättskraft, såvitt därigenom avgjorts fråga som avses i 4 § första stycket 2, 2 a, 3, 5 a, 6, 7, 8 eller 9 lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder. Vad som sagts nu gäller dock ej beslut, varigenom an sökan om åtgärdsföreläggande en ligt 12 kap. 16 § andra stycket eller tillstånd enligt 12 kap. 23 § andra stycket, 34, 36 eller 37 § jordabalken eller ansökan om förbud eller med givande som avses i 2 a § bostadssa neringslagen (1973:531) eller yr kande om rätt till förhandlingsord ning enligt 9 § hyresförhandlingsla gen (1978:304) lämnats utan bifall. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1983:441. 2 Senaste lydelse 1991:616. 3 Senaste lydelse 1991:616. 4 Senaste lydelse 1991:616. 1 Senaste lydelse 1991:623. 1 Senaste lydelse 1987:1275. 2 Senaste lydelse 1987:1276. 3 Senaste lydelse 1987:1276. 1 Senaste lydelse 1991:620. 2 Senaste lydelse 1991:620. 3 Senaste lydelse 1991:620. 4 Senaste lydelse 1988:409. 1 Senaste lydelse 1988:929. 1 Inledning Bostadsrätt är för många människor en attraktiv boendeform. Bostadsrätten som upplåtelseform innebär en förening av enskilt ägande och gemensamt ansvarstagande i demokratiska former. Särskilt betydelsefullt för den en skilde är att denne i allt väsentligt kan bestämma om utformningen av sin egen bostad. En bostadsrätt får vidare som huvudregel överlåtas och förvär vas fritt vilket ökar den enskildes möjligheter att välja bostad efter sina be hov. Detta bidrar också till en större rörlighet på bostadsmarknaden. För valtnings-kostnaderna torde i allmänhet bli lägre för bostadsrätter än för hy resrätter. En ökad användning av bostadsrätten som upplåtelseform innebär ett ökat individuellt sparande. Enligt regeringsförklaringen skall förslag läggas fram som underlättar för de boende att omvandla den fastighet de bor i till bo stadsrätt. Som ett led i denna inriktning av bostadspolitiken har inom bo stadsdepartementet de förslag till lagändringar arbetats fram som framgår av denna promemoria. Vissa andra bostadsrättsliga frågor tas också upp i promemorian. Förslagen berör bestämmelser i bostadsrättslagen (1991:614) och lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt (om bildningslagen). Också vissa andra författningar berörs. Det skall i samman hanget nämnas att det i prop. 1991/92:56 om bostadsfinansieringen , m.m. föreslagits att bostadsrättsföreningar m.fl. som övertar de stat liga lånen i samband med förvärv av en hyresfastighet utan särskild prövning av regeringen skall få behålla räntebidragen. Även detta förslag främjar en övergång från hyresrätt till bostadsrätt. Det finns också andra frågor som kan övervägas för att främja en övergång från hyresrätt till bostadsrätt, t.ex. det s.k. förbudet mot dubbelupplåtelse och frågan om det minsta antal lägenheter som krävs för en bostadsrättsför ening. Som en särskild fråga kan också tas upp vilka fastigheter som omfattas av ombildningslagen. Lagen omfattar endast fastigheter som är taxerade som hyreshusenheter. Många småhus är upplåtna med hyresrätt men är taxerade som småhusenheter. Dessa och andra frågor kräver emeller tid en ytterligare analys och får därför tas upp i ett senare sammanhang. Förslag om att lagen (1987:1274) om bostadsanvisningsrätt upphävs tas upp som en särskild fråga. 2 Allmän motivering 2.1 Ombildningslagens tillämpningsområde utvidgas Promemorians förslag: Den s.k. ombildningslagen skall vara tillämp lig även när hyresgästerna vill förvärva en fastighet som ägs av staten, en kommun, en landstingskommun, ett kommunalförbund, ett all männyttigt bostadsföretag eller ett aktiebolag ägt av en kommun eller landstingskommun. Skälen för förslaget: Lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt (ombildningslagen) trädde i kraft (prop. 1981/82:153, CU31, rskr. Lagen innehåller bl.a. regler om rätt för hyresgäster i en hyresfastighet som har minst fem lägenheter att genom en bostadsrättsförening göra en s.k. intresseanmälan samt att få denna an tecknad i fastighetsboken. En sådan intresseanmälan hindrar en fastighets ägare från att sälja fastigheten utan att först erbjuda den till bostadsrättsför eningen. Erbjudandet skall ske genom ett s.k. hembud. Ombildningslagen gäller inte om fastigheten ägs av staten, en kommun, en landstingskommun, ett kommunalförbund, ett allmännyttigt bostadsföretag eller ett aktiebolag som ägs av en kommun eller en landstingskommun. Till lämpningsområdet fastslogs genom en lagändring (prop. 1982/83:153, CU31, rskr. 352, SFS 1983:441). Som skäl för att de allmännyt tiga bostadsföretagen undantogs från lagens tillämpningsområde anfördes att boendeinflytandet inom de allmännyttiga bostadsföretagen skulle ut vecklas utan anknytning till direkt eller indirekt ägande. Några motiv för att tillgripa försäljningar för att främja boendeinflytandet ansågs därför inte fin nas. Samma skäl anfördes även beträffande fastigheter som i övrigt ägdes av det allmänna. Ett annat skäl som anfördes var att de aktuella fastigheterna inte såldes i någon större omfattning, varför en intresseanmälan inte skulle få någon betydelse utan endast innebära onödigt besvär för inskrivningsmyn digheterna. har försäljning av fastigheter som tillhör de allmännyttiga bostadsföretagen aktualiserats alltmer. Genom att låta även hyresgäster i dessa företag bilda bostadsrättsförening och göra en intresseanmälan till in skrivningsmyndigheten vid tingsrätten, kan de på ett effektivt sätt verka för en ombildning till bostadsrätt. Också hyresgäster i fastigheter som ägs av sta ten, en kommun, en landstingskommun, ett kommunalförbund eller ett ak tiebolag som ägs av en kommun eller en landstingskommun bör kunna få samma möjlighet att ombilda sina hyresrätter till bostadsrätter. Det föreslås med hänvisning till det sagda att ombildningslagen får omfatta samtliga hy resfastigheter utom de som innehåller färre än fem lägenheter. Frågan om en reducering av antalet lägenheter som krävs för en övergång till bostadsrätt kommer att övervägas i annat sammanhang. Förslaget, såvitt nu är i fråga, innebär att 2 § första stycket första meningen ombildningslagen upphävs, vil ket innebär en återgång till den ordning som gällde före . 2.2 Enkel majoritet vid beslut om förvärv av hyresfastighet m.m. Promemorians förslag: För att en bostadsrättsförenings beslut om för värv av en hyresfastighet för ombildning skall vara giltigt, skall det endast krävas att mer än hälften av hyresgästerna i de uthyrda lägen heterna har gått med på beslutet. Även för en intresseanmälan skall det räcka med att mer än hälften av hyresgästerna i de uthyrda lägen heterna skriftligen har förklarat sig intresserade av en ombildning till bostadsrätt. Skälen för förslaget: Den nya bostadsrättslagen (1991:614) trädde i kraft (prop 1990/92:92, BoU13, rskr. Lagen innehåller bl.a. regler om hur ett beslut om förvärv av en hyresfastighet för ombildning av hyresrätt till bostadsrätt skall gå till. Ett sådant beslut skall fattas på en före ningsstämma. Minst två tredjedelar av hyresgästerna i de uthyrda lägenhe terna måste gå med på beslutet för att det skall vara giltigt. skall vara medlemmar i bostadsrättsföreningen (9 kap. 19 § ). De s.k. folkrö relsekooperativa bostadsrättsföreningarna, dvs. föreningar inom HSB och , omfattas inte av de nämnda majoritetsreglerna, om inte förvär vet sker enligt ombildningslagen (9 kap. 22 §). Reglerna motsvarar i sak de regler som gällde enligt bostadsrättslag. Ett krav på kvalificerad majoritet finns också när hyresgästerna önskar göra en s.k. intresseanmälan till inskrivningsmyndigheten. För att en intres seanmälan enligt ombildningslagen skall få antecknas i fastighetsboken krävs sålunda att minst två tredjedelar av hyresgästerna i de uthyrda lägen heterna skriftligen har förklarat sig intresserade av en ombildning från hyres rätt till bostadsrätt. Även dessa hyresgäster måste numera vara medlemmar i bostadsrättsföreningen. För att en bostadsrättsförening skall få förvärva en hyresfastighet för om bildning till bostadsrätt bör det vara fullt tillräckligt att beslut fattas med en kel majoritet bland hyresgästerna i de uthyrda lägenheterna. För att beslutet om förvärv skall vara giltigt föreslås därför att det skall räcka med att mer än hälften av hyresgästerna röstat för beslutet. Förslaget föranleder en änd ring av 9 kap. 19 § bostadsrättslagen. De nya majoritetsreglerna bör gälla samtliga bostadsrättsföreningar. Den särbehandling som görs för de s.k. folkrörelsekooperativa bostadsrättsför eningarna i fråga om beslut att förvärva en fastighet för ombildning till bo stadsrätt föreslås därför slopat. Förslaget i denna del innebär att 9 kap. 22 § bostadsrättslagen upphävs. Ytterligare förslag om likställdhet mellan bo stadsrättsföreningar m.m. tas upp i avsnitt 2.4 och 2.5. I konsekvens med förslaget bör enkel majoritet också gälla för att en för ening skall få en intresseanmälan antecknad. Det innebär att 3 § ombild ningslagen bör ändras så att det räcker med att hyresgästerna i mer än hälf ten av de uthyrda lägenheterna skriftligen har förklarat sig intresserade av en ombildning från hyresrätt till bostadsrätt. 2.3 Företrädet mellan kommunen och hyresgästerna Promemorians förslag: Kommunens rätt enligt ombildningslagen att köpa en hyresfastighet trots att hyresgästerna gjort en intresseanmä lan slopas. Skälen för förslaget: Ombildningslagen innehåller flera un dantag från hembudsskyldigheten. Ett sådant undantag är när en kommun förvärvar fastigheten (6 § andra stycket 2). Det finns också ett allmänt un dantag. Om ett förvärv av en bostadsrättsförening skulle vara oskäligt med hänsyn till förhållandet mellan överlåtaren och förvärvaren eller villkoren för eller omständigheterna vid överlåtelsen behövs sålunda inte något hem bud. Frågan om hembud behövs eller inte prövas av hyresnämnden (6 § tredje stycket). Ombildningslagen innehöll från början inget undantag från hembudsskyl digheten för det fall att en kommun avsåg att förvärva fastigheten. Även i sådana fall skulle hembud ske till den bostadsrättsförening som fått en intres seanmälan antecknad. ändrades emellertid lagen så att hem bud inte krävdes när en kommun köpte fastigheten (prop. 1983/84:141, BoU27, rskr. 302, SFS 1984:302). Ändringen motiverades av att det kommu nala ansvaret för bostadsförsörjningen innebar att kommunen skulle ha en ovillkorlig rätt att göra ett fastighetsförvärv i syfte att se till att det finns ett tillräckligt utbud av hyreslägenheter inom ett bostadsområde. I syfte att underlätta för hyresgästerna att få till stånd en ombildning till bostadsrätt föreslås att den kommunala företrädesrätten slopas. Bestäm- melser i 6 § andra stycket ombildningslagen bör därför ändras. Trots förslaget kan omständigheterna vara sådana att en över låtelse till kommunen framstår som mycket angelägen och att hyresgästernas rätt skäligen bör ge vika. Säljaren har då möjlighet att enligt 6 § tredje stycket ombildningslagen hos hyresnämnden begära att hembud inte be hövs. En bostadsrättsförenings förvärv av en fastighet kan bli föremål för pröv ning enligt förköpslagen (1967:868). Förköpslagen ger en kommun en princi piell rätt att för vissa särskilda ändamål träda in i en köpares ställe och för värva den fasta egendomen. Förköpslagen innehåller dock inte något undan tag för det fall att det är en av hyresgästerna i fastigheten bildad bostadsrätts förening som har förvärvat egendomen. Frågan om regeringen i ett sådant fall skall lämna en kommun tillstånd till förköp får i stället bl.a. bedömas enligt oskälighetsregeln i 9 § första stycket 4 förköpslagen. Tillstånd till för köp skall enligt denna regel inte ges om det är oskäligt att förköp sker med hänsyn till förhållandet mellan säljare och köpare eller villkoren för eller omständigheterna vid försäljningen. Någon ändring av denna regel torde inte vara påkallad för att vid ombildning i allmänhet kunna ge hyresgäster rätt till förvärv framför kommunen. 2.4 Återköps- och lösningsrätten för bostadslägenheter tas bort Promemorians förslag: Bostadsrättsföreningar anslutna till HSB eller får inte längre förbehålla sig eller organisationerna rätt att återköpa eller lösa bostadsrätt till bostadslägenheter. Sådana för behåll som gäller vid ikraftträdandet får emellertid fortsatt giltighet. Skälen för förslaget: Genom en lagändring som trädde i kraft (BoU 1985:12, rskr. 194, SFS 1985:182) gavs de s.k. folkrörelsekoope rativa organisationerna HSB och möjlighet att i av dem bildade bostadsrättsföreningars stadgar införa en viss typ av hembudsklausuler. Syf tet med lagändringen angavs vara att förhindra korttidsspekulation med bo stadsrätter. Den bestämmelse som infördes avser bostadslägenheter och återfinns nu mera i 6 kap. 9 § andra stycket i den nya bostadsrättslagen. I huvudsak inne bär bestämmelsen att bostadsrättsföreningen eller den folkrörelsekoopera tiva organisation som föreningen tillhör kan förbehållas en rätt att från bostadsrättsupplåtelsen återköpa eller lösa bostadsrätten i samband med en övergång. I stadgarna skall bl.a. anges efter vilka grunder ersättning då får tas ut. Det bör nämnas att förbehåll av lösningsrätt beträffande lokaler för för eningen eller dess medlemmar har kunnat tas in i föreningsstadgarna redan före den nämnda lagändringen. Alla bostadsrättsföreningar har också haft möjlighet att tillämpa prisföreskrifter (jfr 9 kap. 5 § första stycket 6 bostads rättslagen). En grundprincip i bostadsrättslagen är att den som förvärvat en bostads rätt fritt skall kunna överlåta den till ett avtalat pris. Eftersom bostadsrätts institutet är så konstruerat att bostadsrättshavaren när han vill lämna för eningen inte har någon rätt att få tillbaka sin insats av föreningen, är han hänvisad till att sälja bostadsrätten för att kunna tillgodogöra sig dess värde. Bestämmelsen om återköp och lösen utgör ett undantag från den angivna principen, men innebär ändå inte att bostadsrättshavaren är garanterad att få tillbaka sin insats. Det bör, såväl ur den enskilde bostadsrättshavarens som samhällets syn punkt, vara viktigt att slå vakt om en fri överlåtelserätt. Bostadsrättshavaren bör alltså själv få avgöra när han skall sälja bostadsrätten, till vem han skall sälja den och vilket pris han kan acceptera.