prop · GG0313 · 1992-12-31 00:00:00 — En genomgång av existerande avtal som har företagits underförberedelsema för denna konferens har visat på problem vad gäUer efterlevnadeni detta avseende ocb på behovet av en förbättrad nationell tUlämpning och, ivissa fall, det tekniska bistånd som sammanhänger med detta. När ländemafaststäUer sina nationella prioriteringar bör de beakta sina intemationellaförpliktelser. 8.16 Detövergripande målet är att, mot bakgmnd av ländemas specifika förhållanden, främja integreringen av nuljö- CKh utvecklingsprogram genom en ändamålsenlig lagstiftningspolitik med lämpliga instrument och mekanis mer för genomdrivandet av lagarna på nationell, regional (Kh lokal nivå. Ländema gör egna prioriteringar, i enlighet med sina nationeUa, och i tiU- lämpliga fall regionala, planer (Kh program, bland följande mål: a)Att sprida information omeffektivt nyskapande dä det gäUer lagar (Kh andra författningar på miljö- ochutvecklingsområdet, däribland även lämpliga instrament (Kh incitament, i syfteatt verka för att sädan nyskapande lagstiftning får vidare användning (Kh antaspå nationeU, regional (Kh lokal nivä, b)att stödja länder, som begärdetta, i deras nationeUa strävanden att modernisera och stärka de politiskaoch juridiska ramama för landets ledning och strävan efter en hållbarutveckling med vederbörlig hänsyn tUl lokala s(Kiala värderingar ochinfrastrakturer, c)att främja utvecklingen (Khgenomförandet av nationella, regionala och lokala program för att granska ochfrämja efterföljden av lagama (Kh vidta lämpliga åtgärder mot bristandeefterföljd. *er Skr. a) Attskapa effektivare lagar och förordningar 8.17 Regeringaroch andra beslutande instanser bör, i tUlämpliga fall med bistånd av internationella organisationer inom området, regelbundet granska de lagar och förordningar som har antagits inom områdena miljö och hållbar utveckling samt de åtgärder inom institutioner och administra tion som vidtagits till följd av dessa för att se tUl att lagstiftningen blirprak tiskt verksam. 1 program med detta syfte kan ingå främjande av medveten heten hos allmänheten, utarbetande och distribution avvägledande material och specialutbildning -bl.a. workshops, seminarier, utbUdningsprogram (Kh konferenser - för offentliga tjänstemän som utformar, verkställer, kontrolle rar och genomdriver lagar och förordningar. b) Attinföra juridiska och administrativa förfaranden 8.18 Regeringaroch lagstiftare bör, i tiUämpliga fall med bistånd av interna organisationer inom omrädet, införa juridiska och administrativa förfaranden för juridisk gottgörelse och överprövning av åtgärder som på verkar miljön och utvecklingen och som kan vara oförenliga med nationell lagstiftning eUer inkräkta på juridiska rättigheter och bör öppna dessa förfa randen för personer, grapper och organisationer med erkända juridiska in tressen. c) AtttUlhandahåUa informationstjänster och biträdepå det juridiska området 8.19 Behörigamellanstatliga och icke-statiiga organisationer kan samarbeta för att pä begäran tillhandahålla regeringar och lagstiftare ett integrerat pro gram för tjänster i fråga om miljö- och utvecklingslagstiftning (lagstiftning om en hållbar utveckling) som noga anpassats tUl de särskUda krav som mot tagarlandets juridiska och adnunistrativa system ställer. I dessa tjänster kan med fördel ingå biträde med att utarbeta fuUständiga förteckningar (Kh översikter för de nationella rättssystemen. erfarenhet har visat pä nyttan av att kombinera specialiserade juridiska informationstjänster med juridisk expertrådgivnmg. Inom FN-systemet skulle ett närmare samarbete mellan samtliga berörda organ förhindra dubblering av databaser och under lätta en arbetsfördelning. Dessa organ kan undersöka möjligheteraa tUl, och fördelarna med, att utarbeta översikter över utvalda nationeUa rättssystem. d) Attupprätta ett nätverk för samarbete om utbildning i lagstiftning om hållbar utveckling 8.20 Internationellaoch akademiska institutioner kan, inom överenskomna ramar, samarbeta för att erbjuda doktorandutbUdningoch praktikutbUdning i miljö-(Kh utvecklingslagstiftning, särskUt för studerande från utvecklings länderna. I denna utbUdning bör såväl den faktiska tUlämpningen som den pågående förbättringen av den tillämpliga lagstiftningen tas upp tillsammans medde därmed sammanhängande färdigheterna i förhandlingsarbete, för- 122 slagsskrivande(Kh medling samt läraratbildning. De organisationer - mel- Skr. 1992/93:13lanstatliga (Kh icke-statiiga - som redan är verksamma inom detta område kansamarbeta med berörda universitet för att avstämma läroplaner och för atterbjuda bästa möjliga urval av altemativkurser till intresserade regeringaroch potentiella bidragsgivare. e) Attutveckla effektiva nationeUa program för översyn och upprätthåUande av nationell, regional och lokal lagstiftning på miljö- och utvecklingsområdet 8.21 Allaländer bör utveckla integrerade strategier för att uppnå största möjliga efterlevnad av sina lagar (Kh förordningar beträffande en hållbar ut veckling, då sä är lämpligt med bistånd av internationella organisationer och andra länder. Dessa strategier skulle kunna innefatta: a)Verkställbara effektiva lagaroch förordningar som grandas pä sunda ekonomiska, sociala och mUjömässigaprinciper och en skälig riskbedömning med sanktioner för att bestraffaöverträdelser, erhålla gottgörelse och avskräcka frän överträdelser iframtiden, b)mekanismer som främjarefterlevnaden av lagarna, c)institutionell kapacitet föratt insamla uppgifter om hur lagstiftningen efterlevs och regelbundet granskaefterlevnaden, upprätta prioriteringar för lagstiftningens upprätthållande,effektivt hävda lagstiftningen och periodiskt utvärdera effektiviteten iprogram för efterlevnad och upprätthållande av lagstiftningen, d) mekanismerför att på lämpligt sätt engagera individer och grapper i utvecklingen (Kh upprätthällande av lagar och förordningar som gäller miljö (Kh utveckling. f) NationeUkontroU av den juridiska uppföljningen av intemationella instrument 8.22 Defördragsslutande parterna vid internationella avtal bör, i samråd med berörda sekretariat för internationella konventioner, och när det är lämpligt, förbättra metoderna för att inhämta information om de juridiska ätgärder som har vidtagits. Parterna kan, under fömtsättning att de berörda suveräna statema lämnar sitt samtycke, utarbeta översikter över nationella uppföljningsåtgärder. a)Finansiering och kostnadsberäkning 8.23 Konferenssekretariatethar beräknat totalkostnaden (1993 - 2000) för att genomföra åtgärdema i detta program tUl cirka 6 mUjoner dol lar från världssamfundet som bidrag eller som förmånliga krediter. Det rör sig här endast om ungefärliga uppskattningar, som inte har granskats av re geringama. De verkliga kostnadema och finansiella villkoren, däribland icke-koncessionella villkor, kommer bl.a. att bero på vUka särskilda gier (Kh program regeringarna kommer att besluta för genomförandet. b) Vetenskap och tekniskamedel Skr. 8.24Programmet förutsätter i huvudsak att det pågående arbetet med insamling,översättning och bedönming av juridiska uppgifter fortsätts. Ett närmaresamarbete mellan befintliga databaser kan väntas leda till en bättrearbetsfördelning (t.ex. i den geografiska täckningen av nationella författningssamlingaroch annat referensmaterial) och tiU en förbättrad standardisering (KhdatakompatibUitet, där så är lämpligt. 8.25Deltagande i utbildning väntas vara tUl nytta för praktiserande jurister frånutvecklingsländema och öka utbildningsmöjligheterna för kvinnor. Det är käntatt det finns en stor efterfrågan efter detta slag av högre utbUdning ochpraktikutbildning. De seminarier, workshops och konferenser om granskning ochupprätthållande som har anordnats har varit framgångsrika och samlatmänga deltagare. Syftet med dessa strävanden är att utveckla resurser (såvälpersoner som institutioner) för att utforma och genomföra effektiva programför en kontinuerlig granskning och upprätthållande av nationella och lokalalagar och andra författningar som gäller en hällbar utveckling. d)Förstärkning av juridisk och institutionell kapacitet 8.26En betydande del av programmet bör vara inriktad mot att förbättra ländernasjuridiska (Kh institutionella kapacitet att behandla nationella problem somgäller styrning och effektiv lagstiftning och lagtillämpning inom områdenamiljö och hållbar utveckling. Regionala kunskapscentra av högsta kvalitet kanutformas och stödjas sä att specialiserade databaser och utbUdningar kanbyggas upp för språkliga (Kh kultureUa grapper av rättssystem. Ett effektivt utnyttjande av ekonomiska instrument ochmarknadsincitament m.m. 8.27MUjölagstiftningen är viktigmen kan inte ensam förväntas bemästra miljö- (Kh utvecklingsproblemen. Priser,marknader (Kh regeringamas skat-tepolitUc (Kh ekonomiska politik spelar enkompletterande roll då det gäller att skapa förhållningssätt tUl mUjön. 8.28Under har mångaregeringar - i första hand i industrUänderna, men (Kkså i Central- (KhÖsteuropa och i utvecklingsländema - i ökande utsträckning tiUgripit ekonomiskametoder, även marknadsorienterade sädana. Exempel pä detta är principen att"förorenaren skall betala" , och, mera , "användaren avnaturresursen skall betala"-begreppet. 8.29I ett stödjande nationellt ochintemationellt, ekonomiskt sammanhang (Kh under fömtsättning att de nödvändigajuridiska ramarna (Kh regelverken finns kan ekonomiska (Kh marknadsorienterademetoder i många fall 124 öka förmågan att ta itumed miljö- och utvecklingsproblemen. Detta skulle Skr. 1992/93:13 kunnauppnås genom att skapa kostnadseffektiva lösningar, tiUämpa en samladförebyggande kontroll av miljöföroreningar, främja tekniskt nyskapande ochpåverka miljöbeteendet, som de ekonomiska resurserna ges för attuppnå målen för en hållbar utveckling. 8.30 Vadsom behövs är en välawägd insats för att undersöka de ekono miska och marknadsorienterade metodema (Kh använda dem på ett effekti vare sätt och i större omfattning inom en bred ram av utvecklingsprogram och en lagstiftning som är anpassad till ländemas specifika förhållanden och som ett led i en allmän övergång tiU en ekonomiska program och program för miljön som stödjer och förstärker varandra. 8.31 Ländernakommer att göra egna prioriteringar i enlighet med sina be hov och sin nationella planering av riktiinjer och program. Det är en utma ning att uppnå påtagliga framsteg då det gäller att förverkliga tre grundläggande mål: a)Att låta miljökostnadernapåverka producenternas och konsumenternas beslut, att bryta tendensen attbehandla miljön som en "fri nyttighet" och skjuta övermiljökostnadema pä andra delar av samhället, andra länder eller kommandegenerationer, b)att nå närmare en fullständigintegrering av kostnadema för samhället och miljön med de ekonomiskaverksamheterna så att priserna på ett korrekt sätt avspeglar den relativabristen på naturresurser och dessas fulla värde och därigenom bidrar tUl attförhindra mUjöförstöring, c)att tillämpa där så ärlämpligt, även marknadsmässiga principer vid utformningen av ekonomiskainstrument (Kh program för att uppnå en hållbar utveckling. a)Att förbättra eller lägga om regeringamas politik 8.32 Påkort sikt bör regeringama överväga att gradvis bygga upp en erfa renhet av ekononuska instrament och marknadsmekanismer genom att omorientera sin politik pä grundval av nationella planer, prioriteringar och mål för att: a)Skapa effektiva kombinationerav ekonomiska, reglerande och frivilliga (självkorrigerande) metoder, b)avskaffa eller minska sådanasubventioner som inte överensstämmer med målen för en hållbar utveckling, c)reformera eller omformabefintiiga former för ekonomiska och skattemässiga incitament som syftar tUlatt förverkliga målen för miljö- och utvecklingsarbetet, d) upprättaprogramramar som uppmuntrar skapandet av nya marknader för kontroll av miljöföroreningarna och för en miljömässigt sundare resurs hushåUning, e)sträva mot en prissättning som är förenlig med målen för en hällbar Skr.1992/93:13 utveckling. 8.33 Regeringarbör särskilt, i samarbete med affärsliv (Kh industri, där så är lämpligt undersöka hur ekonomiska instrument och marknadsmekanis mer kan användas på ett effektivt sätt inom följande omräden: a)Frågor som har samband med energi,transporter, jord- och skogsbrak, vatten, avfall, hälsa, turism ochtjänstesektorn, b)globala och gränsöverskridandefrågor, c)utveckling och införande avmiljömässigt sunda tekniker och anpassning, spridning och överförande av dessatUl utvecklingsländerna i enlighet med kapitel 34. b)Hänsynstagande till de speciella förhållandena som råder i utvecklingsländemaoch i länder vilkas ekonomier befinner sig i omvandling 8.34 SärskUdaansträngningar bör göras för att utveckla tillämpningar av de ekonomiska instramenten och marknadsmekanismerna som är anpassade till de speciella behoven i utvecklingsländerna och i länder vilkas ekonomier befinner sig i omvandling (Öst- och ). Detta bör ske med bi stånd av regionala och intemationella ekonomiska organisationer och mil jöorganisationer och, i tillämpliga fall, icke-statliga forskningsinstitut (nefatta: a)Tekniskt stöd till sådanaländer i frågor som har samband med tiUämpningen av de ekonomiska instramenten(Kh marknadsmekanismerna, b)stöd till regionala seminarieroch, eventuellt, regionala kunskapscentra. c)Inventering av effektiva metoder att använda ekonomiska instrument ochmarknadsmekanismer 8.35Mot bakgrand av att ekonomiska instrument och marknadsmekanismer endast haranvänts bör ett informationsutbyte om olika länderserfarenheter av sådana metoder aktivt att uppmuntras. I detta syfte börregeringaraa uppmuntra användningen av befintliga kanaler förinformationsutbyte för att studera effektiva metoder att använda ekonomiskainstrament. d)Ökad förståelse för de ekonomiska instrumentens och marknadsmekanismemas roll 8.36Regeringarna bör uppmuntra forskning och analys beträffande effektiva metoderatt använda ekonomiska instrament och incitament med biträde och stöd avregionala och internationella ekonomiska organisationer och miljöorganisationersamt ickestatliga forskningsinstitut med en inrUctning på nyckelfrågor som: a)Betydelsen av miljöskatter som är anpassad till de nationella förhållan dena, 126 b) deekonomiska instramentens och incitamentens verkningar på kon- Skr.1992/93:13 kurrenskraften och det internationella vamutbytet och potentiella behov av framtidainternationell samverkan och samordning, c) eventuellasociala och fördelningspolitiska effekter av olika instra ment. e) Utvecklingmot en prispolitik 8.37 Förståelsenav de teoretiska fördelarna med att vid lämpliga tillfällen använda prispolitik behöver ökas och åtföljas av en bättre insikt om vad det innebär att ta betydande steg i denna riktning. En utveckling bör därför inle das - där så är lämpligt i samarbete med affärsliv, industri, storföretag,multi nationella företag samt andra grupper i samhället och såväl på nationell som internationell nivå - för att granska: a)De praktiska verkningarna avatt en större betydelse ges åt en prissättning som interaaliserarmUjökostnader och kan medverka till att uppnå målen för en hällbar utveckling, b)verkningarna av prissättning pånaturresurser då det gäller resursex-porterande länder, även de verkningar ensådan prispolitik får i utvecklingsländerna, c)de metoder som används vidvärdering av miljökostnaderna. f) Attöka förståelsen för en ekonomiför hållbar utveckling 8.38 Medett ökat intresse för ekonomiska instrament och marknadsmeka nismer följer också ett behov av gemensamma ansträngningar för att för bättra förståelsen av en ekonomi för hållbar utveckling genom att: a)Uppmuntra högreutbUdningsinstitutioner att se över sina kursplaner och förstärkaundervisningen i ekonomi för en hållbar utveckling, b)uppmuntra regionala ochintemationella ekonomiska institutioner och icke-statliga forskningsinstitutmed sakkunskap inom detta område att arrangera utbUdningskurser och seminarierför regeringstjänstemän, c)uppmuntra affärsliv (Khindustri, däribland även stora industriföretag och multinationella företag medsakkunskap i mUjöfrågor att organisera utbildningsprogram för den privatasektom och andra grapper. 8.39 Dettaprogram medför behov av justeringar eller omorientering av re geringamas politik. Det kräver också medverkan av internationella (Kh re gionala organisationer och organ inom ekonomi- och miljöområdena som har sakkunskap i dessa frågor, däribland även transnationeUa företag. a)Finansiering och kosmadsberäkning 8.40 Konferenssekretariatethar beräknat totalkostnaden (1993 - 2000) för att genomföra åtgärdema i detta program till cirka 5 miljoner dol lar från världssamfundet som bidrag eller förmånliga krediter. Det rör sig 127 här endast om ungefärligauppskattningar, som inte har granskats av rege- Skr. 1992/93:13 ringama. Defaktiska kostnaderna och finansiella vUlkoren, inklusive icke-koncessionellavillkor, kommer bl.a. att bero pä vilka särskUda strategier och programregeringarna beslutar genomföra. Att upprätta system som integrerar miljö i ekonomiskredovisning 8.41 Ettförsta steg mot att föra in hållbarheten som en integrerad del i eko nomiförvaltningen är att åstadkomma en bättre värdering av miljöns avgö rande roll som en källa till naturkapital och som en sänka för biprodukter som tillkommit vid produktionen av mänskligt genererat kapital och andra mänskliga aktiviteter. Eftersom hållbar utveckling spänner över sociala, ekonomiska och miljömässiga dimensioner är det ocksä viktigt att de meto der som används i den ekonomiska redovisningen inte inskränker sig till att mäta produktion av varor (Kh tjänster i monetära termer. Gemensamma ra mar behöver utvecklas i vilka bidragen frän alla sektorer (Kh verksamheter i samhället, som inte upptas i de konventionella nationalräkenskaperna, in går i en parallell bokföring i en utsträckning som är förenlig med sund teori och praxis. Inom detta programområde föresläs ett program för att utveckla nationella bokföringssystem, som integrerar miljö och ekonomisk redovis ning i alla länder. 8.42 Huvudmåletär att utvidga de nuvarande systemen för nationalräken skaperna för att integrera de miljömässiga och sociala dimensionerna inom ramarna för bokföringen, vUket som ett minimum bör innebära parallella redovisningssystem för naturresurser i alla medlemsstater. De system för in tegrerad miljö- och ekonomiredovisning (lEEA) som därför bör in rättas i alla medlemsstater skall, som kan överblickas, ses som ett komplement till, snarare än en ersättning för, de traditionella metoderna inom nationalräkenskaperna. lEEA-system bör utformas som en integrerad del i den nationella beslutsprocessen dä det gäller utvecklingsfrågor. Natio nalräkenskapsorganen bör arbeta i nära samverkan med de avdelningar som ansvarar för miljöstatistik samt för geografiska resurser och naturresurser. Definitionen av begreppet "ekonomiskt aktiv" kan utsträckas till attgälla människor som utför produktiva men oavlönade uppgifter i alla länder. Där igenom skulle deras bidrag kunna mätas på ett korrekt sätt (Kh komma att beaktas i beslutsfattandet. a)Att stärka det intemationella samarbetet 8.43 FN-sekretariatetsstatistikbyrå bör: a)Ge aUa medlemsstater tillgång till de metoder som presenteras i SNA.s Handbokom integrerad miljö- och ekonomisk redovisning. b) isamarbete med övriga berörda FN-organ ytteriigare utveckla, ut- Skr.1992/93:13 prova, förfina och därefter standardisera sädana preliminära begrepp (Kh metodersom de som föresläs i (Kh hålla medlemsstaterna underrättade omhur arbetet fortskrider, c) inära samarbete med andra internationella organisationer samordna UtbUdning i upprättande, anpassning och utveckling av nationella lEEA-sy- stem för statsrevisorer, miljöstatistiker (Kh statlig teknisk personal i smä- grapper. 8.44 FN-sekretariatetsavdelning för ekonomisk och social utveckling bör, i nära samarbete med övriga berörda FN-organ: a)Stödja användningen i allamedlemsstater av indikatorer för hållbar utveckling i de metoder som användsvid nationell ekonomisk och social planering och vid nationelltbeslutsfattande, i syfte att säkerställa att lEEA-sy-stem integreras på ettanvändbart sätt i den nationella ekonomiska utvecklingsplaneringen, b)främja en förbättrad insamlingav miljödata och ekonomiska och sociala datauppgifter. b) Attförstärka de nationella räkenskapssystemen 8.45 Pånationell nivä skulle programmet i första hand kunan införas av de organ som sköter nationalräkenskapema, i nära samarbete med avdelning arna för miljöstatistik och naturresurser, i syfte att bistå de nationalekono mer och beslutsfattare som ansvarar för den nationella ekonomiska plane ringen. De nationella institutionerna har en avgörande betydelse, inte bara som ansvariga för systemet utan även för att anpassa, upprätta och konti nuerligt tillämpa det. Oavlönat produktivt arbete, som t.ex. hushållsarbete och barnavård bör på lämpligt sätt tas upp i paraUella nationalräkenskaper c) Införandeav utvärderingsrutiner 8.46På internationell nivå bör samla in (Kh granska erfarenheter av systemet och gemedlemsstateraa råd om tekniska och metodiska frågor som sammanhänger med denfortsatta utvecklingen (Kh tillämpningen av lEEA-system i medlemsstaterna. 8.47Regeringarna bör sökaidentifiera, (Kh överväga åtgärder för att korrigera sådana snedvridningar avprisema som kan följa av miljöprogram som påverkar mark, vatten, energi ochandra naturresurser. 8.48Regeringarna bör uppmuntraföretagen att: a)Lämna relevant miljöinformationgenom öppen redovisning tUl aktieägare, långivare, anställda, statligamyndigheter, konsumenter och alhnänheten, b)utveckla och tillämpabokföringsmetoder och -regler för hållbar utveckling. 9 1992/93. d) Förstärkning avdata-och informationsinsamlingen Skr. 8.49 Denationella regeringarna skulle kunna överväga att genomföra nöd vändiga förbättringar av datainsamlingen då nationella lEEA-system skall inrättas för att de pragmatiskt skall bidra till en sund ekonomisk förvaltning. Betydande ansträngningar bör göras för att förstärka kapaciteten att samla in och analysera miljödata och miljöinformation och integrera dessa uppgif ter med ekonomiska data, även könsuppdelade data. Ansträngningar bör även göras för att utveckla fysiska miljöräkenskaper. De internationella bi ståndsorganen bör överväga att finansiera en utveckling av databanker som spänner över sektorerna för att bidra till att säkerställa att de nationellapla nerna för en hällbar utveckling grundas på exakt, tillförlitlig och effektiv in formation och är anpassade till de nationella förhållandena. e) Förstärkningav det tekniska samarbetet 8.50 FN-sekretariatetsstatistikbyrå bör, i nära samarbete med berörda FN- organ, stärka befintliga mekanismer för tekniskt samarbete mellan län derna. Detta bör även innefatta utbyte av erfarenheter om upprättandet av lEEA-system, särskilt i förbindelse med värdering av icke-marknadsförda naturresurser och standardisering av datainsamlandet. Man bör även söka samarbete med affärsliv och industri, även stora industriföretag och transna tioneUa företag med erfarenhet av värdering av sådana resurser. a) Finansieringoch kosmadsberäkning 8.51 Konferenssekretariatethar beräknat totalkostnaden (1993 - 2000) för att genomföra åtgärderna i detta program till från världssamfundet som bidrag eller förmånliga krediter. Det rör sig här endast om ungefärliga uppskattningar som inte har granskats av rege ringama. De verkliga kostnaderna och finansiella villkoren, inklusive icke- koncessionella villkor, beror bl.a. på vilka strategier och program regering arna beslutar att genomföra. b) Förstärkningav institutionema 8.52 Ätgärderför att säkra genomförandet av lEEA-systemen: a)Nationella institutioner iutvecklingsländerna kan förstärkas för att säkerställa en effektiv integreringav miljö- och utvecklingsfrågor på planeringsnivån och i beslutsfattandet, b)bör gemedlemsstaterna nödvändigt tekniskt stöd i nära samverkan med denutvärderingsverksamhet som skall införa.