prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — 1991/92:107) om nya riktlinjer för den statligafastighetsförvaltningen och ombildningen av harlokalförsörjningsansvaret för utrikesförvaltningen frän den 1 juli 1992överförts till . fick därmed en delvisändrad roll. Uppgiften att förvalta det statliga fastighetsbeståndet utomlandsövertas fr.o.m. av en ny myndighet. Övriga uppgifter somByggnadsstyrelsen svarat för kan av den nya myndigheten utföras efteruppdrag av . Av det totalt disponerade lokal-och bostadsbeståndet pä ca 315 000 m hyresarea utgör det statligt ägda knappthälften. disponerarinnevarande budgetär ca för lokaler och bostäder utomlands,varav ca för personalbostäder och ca förinventarier och representationsutrustning. Som tidigare meddelats (prop. 1990/91:100, s. 27) ingär kostnaden för kanslier och chefsbostäderfr.o.m. /92 i förvaltningsanslag. Från ochmed /94 gäller detsamma kostnaden för personalbostäder. Lokalkostnaderna i Sverigeredovisas under sjunde huvudtiteln (). Förvärv av en fastighet förambassadkansli, chefsbostad och personalbostäder i har genomförts.Förhandlingar förs om förvärv eller långtidsförhyrning av fastigheter avseddaför kanslier och chefsbostäder i och . En personalbostad har köpts iKiev. Sökande efter kansli och chefsbostad för inhyming pägär i . Planerna på ett samnordisktkansliprojekt i har övergivits av legala och ekonomiska skäl.Nyanskaffning av inhyrda kanslilokaler för ambassaden i och fördelegationen i har inletts. Alternativa lösningar avseende kanslilokalerför ambassaden i är under beredning. Beredning av ett projekt för uppförande av en gemensamambassadfastighet med Norgei pågår. Möjligheten att i samordna uppföran- Prop.1992/93:100 det av ambassadbyggnader för , och undersöks. 1 enlighet med beslut (prop. 1984/85:100 bil.5, bet. I984/85:UU8, rskr. 1984/85:168) har för utrikesförvaltningen beviljatsen engagemangsram om . Kreditgarantin avser lån tillutrikesförvaltningens personal i samband med omstationering. Till och med /92 harca tagits i anspråk av engagemangsramen. Inga förlusterhar uppkommit . Jag hemställer att regeringen 1.berederriksdagen tillfälle att ta del av vad jag har anfört i fråga om miljöattachéeroch effektivare användning av utlandsmyndigheterna i miljöarbetet, 2.föreslårriksdagen att till för /94 anvisa ettramanslag pä 1 . 1991/92 Utgift 2 263 950 1992/93 Anslag 1 000 1993/94 Förslag 1 000 1 samband med utlandsmyndigheternas valutaförsörjninguppkommer kursförluster oeh kursvinster som redovisas under detta anslag.Anslaget bör föras upp med ett formellt belopp pä . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Kursdifferenser /94 anvisa ett förslagsanslag på . 1991/92 Utgift 14 789 802 1992/93 Anslag 14 170 000 1993/94 Förslag 15 500 000 Anslaget används för s.k. kontorskostnadsbidrag till vissahonorärkonsuler samt för anskaffning av utrustning som enligt författningar och praxis skall finnas pä svenska honorärkonsulat. Frän anslaget betalas även tjänsteutgif- 44 ter somhonorärkonsulerna har i fullgörandet av sina uppgifter samt kostna- Prop.1992/93:100 der för konsulskonferenser. Härutöver kommer anslaget att belastasmed kostnader för nya honorärkonsulat i samband med nedläggningen av lönademyndigheter. finns beslut om fyra nya honorärkonsulat. Jagberäknar kostnaden härför till . Denna merkostnad bör finansierasgenom omfördelning. Jag hemställer att regeringen föreslär att till Honorärkonsuler /94 anvisa ett förslagsanslag på . Särskilda förhandlingar med annan stat eller inominternationell organisation 1991/92 Utgift 74 980 716 1992/93 Anslag 58 451000 1993/94 Förslag 60 000 000 Anslaget används för att betala kostnader förförhandlingar med andra stater och svenskt deltagande i internationellakonferenser och möten. Anslaget administreras och disponeras av Utrikesdepartementetför hela räkning. 1 syfte att öka kostnadsmedvetandethar budgetansvaret för anslaget /93 delegerats till berördaavdelningar inom departementet. Genom denna åtgärd räknar jag med attbelastningen på anslaget skall minska. Jag beräknar anslagsbehovet /94 till . Jag har vid beräkningen av anslageträknat med kompensation för prisutvecklingen. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Säiskilda förhandlingarined annan stat eller Inom intemationell organisation för /94anvisa ett förslagsanslag på . 1991/92 Utgift 1 439 421 1992/93 Anslag 1 783 000 1993/94 Förslag 1 610 000 Frän anslaget betalas kostnader för deltagande isamarbetet inom 45 ramen förNordiska ministerrådet (samarbetsministrarna) och Nordiska Prop.1992/93:100 samarbetskommittén m.fl. samarbetsorgan samt för deltagande i vissaandra Bilaga 4 former av nordiskt samarbete, däribland det svensk-norskasamarbetet. Jag beräknar anslaget för nästa budgetår till . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Nordiskt samarbete /94 anvisa ett förslagsanslag pä . 1991/92 Utgift 7 369 365 Reservation 5 849 534 1992/93 Anslag 13 252 000 1993/94 Förslag 10 552 000 Jag beräknar medelsbehovet för utredningsverksamheten till10 under nästa budgetår. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Utredningar m.m. /94 anvisa ett reservationsanslag på . 1991/92 Utgift 6,569 656 1992/93 Anslag 9 693 000 1993/94 Förslag 10 180 000 Anslaget utnyttjas för kostnader i samband med besök iSverige av statschefer, regeringsmedlemmar och andra personer, som bör visasuppmärksamhet och gästfrihet från officiellt svenskt häll. Anslaget användsäven i samband med motsvarande svenska officiella besök i utlandet och isamband med representation med svenskt deltagande i vissa förhandlingarutomlands. Jag föreslär att anslaget ökas med . Jag hemställer att regeringen föreslär att till Officiella besök m.m. /94 anvisa ett förslagsanslag på . Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare iutlandet Prop. 1992/93:100 m.m. 1991/92 Utgift 3 087 527 1992/93 Anslag 3 635 000 1993/94 Förslag 4 500 000 Anslaget används huvudsakligen för periodiskt understödtill vissa i utlandet, främst i , bosatta svenska medborgare.Därutöver betalas från anslaget eftergifter och jämkning av fordringar förutgivet tillfälligt ekonomiskt bistånd åt nödställda samt för biständ ibrottmål och kostnader vid dödsfall. I anslaget finns en medelsram på för särskilda informationsinsatser riktade till utlandsresenärer,främst ungdomar, för att belastningen pä utrikesförvaltningens konsuläraresurser inte skall öka. Från anslaget betalas ocksåkostnader för expertgruppen för identifiering av katastroffall utomlands samtkostnader i sjöfartsfrågor. En förväntad lagstiftning pågrundval av förslag i promemorian (Ds 1992:24) om bistånd till brottsofferutomlands väntas medföra en kostnadsökning med . Jag räknar med attmerkostnaden finansieras genom omfördelning inom huvudtiteln. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Ekonomiskt bistånd tillsvenska medborgare i utlandet m.m. för /94 anvisa ettförslagsanslag på . Bidrag till vissa internationella organisationer B 1.Förenta nationerna reguljära budget för kalenderåren 1992-93fastställdes av den 46:e generalförsamlingen till 2 462 400 000 dollar.Sveriges bidragsandel för såväl FN:s reguljära budget som för defredsbevarande operationerna är . Det uttaxerade bidragetför (/92) uppgår, med reservation förrevideringar, till . Ett minst lika stort belopp kanberäknas för (/94). Reservation måste även här göras för revideringar och för möjlig- 47 4 1992/93. heten avförändringar i bidragsskalan . För kalenderåret Prop.1992/93:100 1994 - /94 - kan det svenska bidraget beräknas uppgåtill 72 Bilaga . bidrag till de obligatoriskakostnaderna för FN:s fredsbevarande operationer beräknas för /94uppgå till ca . Vidare tillkommer en budgetär beredskap på15 för obligatoriska bidrag avseende nya oförutseddafredsbevarande operationer. Kostnader för deltagande med personal iFN:s fredsbevarande operationer belastar anslaget B 9. De obligatoriska bidragen fördelarsig enligt följande pä de fredsbevarande operationer som kan förutses pågåunder kommande budgetär. Kostnaderna för den vaktstyrka(UNDOF) pä mellan och , som FN:s säkerhetsrådbeslutade upprätta är 1974, har för preliminärt beräknatstill oförändrat . Det svenska bidraget för /94beräknas till oförändrat ca . beslutade säkerhetsrådetatt sända cn fredsstyrka till södra (Unifil). Kostnaden för dennaunder uppskattas till . Det svenskabidraget för /94 beräknas till oförändrat ca . Till skillnad från andrafredsbevarande FN-operationer finansieras FN-styrkan pä (Unficyp) integenom uttaxering av obligatoriska bidrag från medlemsstaterna utan genomfrivilliga bidrag. Dessa har emellertid visat sig otillräckliga, ochtruppbidragarländerna har därför själva fått bära en oproportionerligt storandel av kostnaden för Unficyp. Vid en eventuell omorganisation kansäkerhetsrådet komma att ändra uppfattning och övergå till uttaxerade bidrag.För /94 förutses dock ett oförändrat svenskt frivilligt bidragpä ca . Bidraget avräknas mot utestående krav på FNför kostnader avseende den svenska kontingentens medverkan i Unficyp. upprättadesäkerhetsrådet en militär observatörsstyrka på gränsen mellan och (Unikom). Kostnaden för Unikom under beräknas till oförändratca , vilket innebär ett svenskt bidrag under budgetåret1993/94 på . En civil observatörsstyrkaupprättades i (Onusal) , med uppgift att övervakaefterlevnaden av de avtal som slutits mellan FMLN och regeringen. Denuppskattade årskostnaden för Onusal är . Sverigesobligatoriska bidrag för /94 beräknas till . inleddes tre nya fredsbevarandeFN-operationer: beslöt säkerhetsrådetatt upprätta FN:s fredsbevarande styrka för (Unprofor). Osäkerhetenär stor om den kommande årskostnaden för Unprofor, men den torde ligga kring800 . obligatoriska bidrag för /94 kandärför beräknas till ca . upprättades, likaledesgenom beslut av säkerhetsrådet, en styrka i (Unosom) för att dels övervaka vapenvilan, dels skydda distribu tionen av humanitärt biständ. Årskostnaden för Unosom beräknas vid full 48 styrka uppgå till . Det svenskaobligatoriska bidraget för Prop. 1992/93:100 /94 beräknas till . upprättades efter besluti säkerhetsrådet ocksä en blandad mili-tär-civil fredsbevarande operation iMogambique (Unomoz). Styrkans uppgift är huvudsakligen att övervakaefterlevnaden av fredsavtalet mellan regeringen och Renamo samt de allmännaval som planeras till . Årskostnaden för Unomoz beräknas till ca60 , varför det svenska obligatoriska bidraget för budgetåret1993/94 kan beräknas till ca . De starkt ökande anspråken pä FN:sfredsbevarande insatser har föranlett att hålla en budgetär beredskapavseende obligatoriska bidrag till finansiering av nya oförutsedda operationersamt vid oförutsedda förlängningar av pågående operationer. Jag föreslår attett belopp pä avsätts för dessa ändamäl under budgetåret1993/94. Från och med /94 börSveriges bidrag till för industriell utveckling, Unido,föras över till detta anslag frän tolfte huvudtiteln. Unido:s verksamhet syftartill att främja och påskynda industrialisering i utvecklingsländer. Sverigesbidragsandel till Unido uppgår till av organisationensbudget, vilket för /94 beräknas motsvara . Ett belopp om totalt förbidrag till utredningar m.m. om det allmänna FN-arbetet, som bedrivs avenskilda organisationer, läroanstalter m.fl., bör föras över till det nyaanslaget . Utredningar och andra insatser pä det utrikespolitiska omrädet. Jag hemställer att regeringen föreslär att till Förenta nationema /94 anvisa ett förslagsanslag på . Frånanslaget betalas kostnader för andel till Nordiska ministerrådetsbudget inklusive bidraget till . Nordiska ministerrådets budgetår sammanfaller medkalenderåret. Efter behandling i organ fastställdeNordiska ministerrådet Nordiska ministerrådets budget för är1993. Budgeten uppgår till totalt . Härutövertillkommer anslaget till , som uppgår till . andel av Nordiska ministerrådets budget för verksamhetsåret1993 beräknas till enligt den fördelningsnyckel som tillämpas. Densvenska andelen av 1993 ärs budget uppgår till ca . Härutövertillkommer det svenska bidraget till , som uppgårtill ca . Nordiska ministerrådets budget förär 1994 kommer att fastställas först i Prop. 1992/93:100 november 1993. Bland annat mot bakgrund av denberäknade anslagsbelastningen för föreslär jag ettoförändrat anslag nästa budgetär. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Nordiska ininisteirådetför /94 anvisa ett förslagsanslag pä . Jag beräknar medelsbehovet för nästa budgetär till . Huvuddelen av beloppet utgörs av det svenska bidraget tillEuroparådets ordinarie budget för . andel av denordinarie budgeten är . Förutom bidraget till denordinarie budgeten tillkommer kostnader för amortering av byggnadslän föruppförande av en ny byggnad för institutioner för mänskligarätfigheter, pensionsbudget, administration i samband med deltagandei särskilda avtal inom hälsovårdskommitténs ansvarsområde, det europeiskafarmakopé-samarbetet, deltagande i fonden för social utveckling, bidrag tillden s.k. Pompidougruppen för narkotikabekämpning, deltagande i kommissionen fördemokrati genom lag samt obligatoriska och frivilliga bidrag till europeiskaungdomsfonden. Jag hemställer att regeringen föreslår att till för budgetåret1993/94 anvisa ett förslagsanslag på . 1991/92 Utgift 13 617 520 1992/93 Anslag 20 000 000 1993/94 Förslag 21 500 000 Bland väsentliga nytillkomna uppgifter pä handelsomrädetför Organisatio nen för ekonomiskt samarbete och utveckling () kan nämnas det kraf tigt utökade och komplexa samarbetet med , det f.d. , de senaste årens dialog med de s.k. dynamiska asiatiska eko nomierna () och ett intensifierat arbete med olika miljöfrågor, bl.a. handel och miljö. Denna gradvisa utvidgning av verksamhet fär gi- 50 vetvis konsekvenser för organisationens arbete samtbudget, som till största Prop. 1992/93:100 delen bygger pä medlemsländernas bidrag. Huvuddelen av budget avserkostnaderna för sekretariatet och verksamheten i dess olika kommittéer, såsomkommittén för ekonomisk politik, handelskommittén, miljökommittén,industrikommittén och jordbrukskommittén. Till detta kommer kostnader för detav upprättade centret för östfrågor (with EuropeanEconomies in Transition, CCEET) samt för det särskilda programmet() som antagits för vissa länder iÖsteuropa. Dessutom tillkommer kostnader för regelbundna möten med DAE.Samtliga medlemsländer bidrar till finansieringen av denna del efter en skalaframräknad på basis av bl.a. BNP . budgetårlöper per kalenderår, oeh för var den svenska andelen . Resterande del av OECD-budgetengäller frivilligt samarbete inom till anslutna samarbetsorgan såsom detinternationella energiorganet (lEA), (DevelopmentCentre), atomenergiorganet () samt dess programbibliotek och centrum försammanställning av neutrondata, centret för utbildningsforskning (),europeiska transportministerkonferensen (ECMT) samt vissa program, såsom detspeciella programmet för kemikaliekontroll, stålprogrammet,vägforskningspro-grammet samt den är 1991 inrättade Financial Action Task Forceon Money Laundering (FATF). Beroende bl.a. på antalet deltagande ländervarierade andel av bidragen till dessa organ mellan 1,och . bidrag för uppgicktill ca . Då budgeten för verksamhetsår fastställsförst , är beräkningsgrunden oviss vad gäller bidragets storlek /94. Med ledning av tillgängligt underlag torde anslagetberäknas till . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Organisationen förekonomiskt samarbete och utveckling () för /94 anvisa ettförslagsanslag på . Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA) Detsvenska /94 täcker andra hälften av EFTA:s budgetår 1993 ochförsta hälften av EFTA:s budgetår 1994. har för EFTA:sbudgetår 1993 äskat . Budgeten omfattar kostnaderför EFTA:s nya EES-organ, EFTA:s övervakningsmyndighet () ochEFTA-domstolen, samt för och de de- lar av det multilaterala programsamarbetet som finansierasöver EFTA-bud- Prop. 1992/93:100 geten (standardiserings- ochstatistiksamarbetet). För är 1994 finns ännu Bilaga 4 inga uppgifter.Budgeten kommer dock att präglas av vilka förväntningar som råder omolika EFTA-länders anslutning till EG. är bedömningen att en vissmindre realökning torde komma att behövas för . Det negativa resultatet av denschweiziska folkomröstningen om innebär att avtalets ikraftträdandeförsenas. Vidare får nej till EES budgetmässiga återverkningar.Budgeten kommer att delas upp i en EFTA-del och en EES-del. andel avEFTA-delen blir sannolikt enligt tidigare beslutad fördelningsnyckel.Vad gäller EES-delen, omfattande kostnaderna för , ochhuvuddelen av , kommer nya fördelningsnycklar attfastställas först i början av är 1993. Det är osäkert om, och i så fall ivilken utsträckning, kommer att bidra till de EES-relateradekostnaderna. Den totala omslutningen avbudgetens EES-del kommer sannolikt inte att kunna fastställas förrän i börjanav 1993. Vissa kostnadsökningar kommer dock att bli konsekvensen av att Schweizinte deltar i EES. Med reservation för de ändringar som dessa ovisshetsfaktorerkan medföra, föreslår jag att anslaget B 5 oförändrat uppgår till 110 miljonerkronor för /94. , med kontor bådei och , kommer att ha en viktig stödfunktion för EFTA-ländernassamordnings- och beslutsorgan i EES, . Det EES-relateradearbetet kommer i huvudsak att skötas i , innebärande att en visspersonalöverflyttning från till kommer att ske. Kvar i Geneveblir stabsfunktionerna för EFTA:s tredjelandssamarbete samt för dettraditionella samarbete som sorterar under . Sistnämndasamarbete kommer sannolika att reaktiveras till följd av den schweiziskafolkomröstningen. 1 kommer särskildaöversättnings- och publiceringsenheter att byggas upp. Dessa kommerorganisatoriskt att sortera under , men vara gemensamma förStändiga kommittén, och . EFTA:s övervakningsmyndighet ()kommer att ha sitt säte i efter beslut av vid dessmöte i . Flyttningen av ESA:s huvudsäte frånGeneve till kommer kortsiktigt att medföra merkostnader för EFTA:sEES-länder, men långsiktigt innebära besparingar. kommer att hasitt säte i . Till följd av nej ifolkomröstningen har accepterat att i stället för övertaordförandeskapet . För EFTA:s budgetär 1994 förutsesendast mindre reala kostnadsökningar. förutses behövaökade personalresurser pä det veterinära- och fytosanitära området ochdomstolen viss personalförstärkning för de legala granskningsuppgifterna. Jag hemställer att regeringen föreslär tsilaga 4 att tiW Europeiskafrihandelssaminanslutningen (EFTA) för /94 anvisa ettförslagsanslag på . Organisationer för internationell handel ochråvarusamarbete m.m. Från anslaget erläggs bidrag för deltagande ivissa internationella organ. För /94 torde medel beräknas enligtföljande. Internationella rädet för samarbete (ICO) (Prop. 1982/83:142) (ICCO) (prop. 1986/87:41) (IJO) (prop. 1990/91:13) tropiskt timmer (ITTO) (prop. 1983/84:121) sationen (INRO) (prop. 1988/89:19) kommittén (ICAC) (prop. pen (IRSG) (prop. Internationella bly- och zinkstudie- gruppen (ILZSG) (prop. (INSG) (prop. 1985/86:100 bil.5 s.31) 13. pen (ICSG) (prop. 1986/87:100 bil.5 (ITSG) (prop. 1986/87:100 bil.5 s.34) Internationella byrån i för ut- ställningar (prop. s,156) Allmänna tull- och handelsavtalet () är ett regelverkför den internationella handeln. är också ett förhandlingsforum. Denåttonde internationella tull- och handelsförhandlingen, den s.k.Uruguay-rundan, som pågått , beräknas kunna slutföras underinnevarande budgetår. Ordinarie arbete under omfattar tillämpning ochuttolkning av re- gelverket, t.ex. antidumpning, tullvärde, skyddsåtgärder,subventioner oeh Prop. 1992/93:100 tvistlösning. bedrivs ävenen granskning av enskilda länders Bilaga 4 handelspolitik, den s.k. Mechanism (TPRM). Tunga poster i budget är,förutom sekretariatskostnader och Uruguay-rundan, bidraget till /() samt TPRM. När Uruguay-rundan är klar och manetablerat stabila former för verksamheten kommer detta sannolikt att medföraett behov av permanent förstärkning av organisationen. Bidragen till GATTbygger på medlemsländernas andel av världshandeln under de senaste tre åren.För år 1993 beräknas andel till . De internationellaprisstabiliserande avtalen på råvaruomrädet har, utom för naturgummi, fungeratmindre väl och de ekonomiska klausulerna i säväl kaffe- som kakaoavtalet harförsatts ur kraft. Intresset har i stället riktats mot utvecklingsavtal ochstudiegrupper utan prisstabiliserande funktioner. Dessa former förmultilateralt samarbete har, icke desto mindre, en betydelse för derävaruberoende utvecklingsländerna. har beslut tagitsrörande omdisponering av ansvaret för vissa av de organisationer som tidigareinkluderats i anslaget. Sålunda har ansvaret för metallstudiegruppernaöverflyttats till . Ansvaret för organisationerna förtropiskt timmer (ITTO) och jute (IJO) har på samma sätt överflyttats tillavdelningen för internationellt utvecklingssamarbete inomUtrikesdepartementet. Posterna belastar sålunda andra anslag från nästabudgetår. medlemskap i internationella rädgivande bomullskommittén,vars verksamhet ej baseras pä nägot internationellt avtal, kan komma attupphöra frän nästa budgetär. Med hänvisning till sammanställningen hemställer jag attregeringen föreslår att till Organisationer förintemationell handel och råvarusamarbete m.m. för /94 anvisa ettförslagsanslag på . Kostnader avseende råvarulagring årsinternationella naturgum-miavtal belastar anslaget. Det första naturgummiavtalet, 1979års intemationella naturgummiavtal, skulle ha löpt ut men förlängdesmed till . Ett nytt avtal, 1987års intemationella naturgummiavtal(prop. 1988/89:19, bet. 1988/89:NU4, rskr. 1988/89:72), framförhandlades inomUNCTAD:s ram vären 1987 och trädde definitivt i kraft den 3 april 1989.Sammanlagt har bidragit med ca till buffertlagerkontotenligt 1979 ärs och avtal, varav som initialbidrag till detsist- På grund av prisutvecklingen för naturgummi kundebuffertlagret Prop. 1992/93:100 under en följd av är dras ner och denövervägande delen av medlemsländer- Bilaga 4 nas bidrag återbetalas. FörSverige har detta inneburit i återbetalademedel under de tvä avtalen. Under är 1992 har medlemsländernauppmanats att pä nytt bidra med medel för stödköp i enlighet med avtaletsbestämmelser. andel har uppgått till . Omprisutvecklingen ger anledning härtill kan ytterligare bidragsinbetalningartill avtalets buffertlager komma att aktualiseras. bidragsandei /94 kan beräknas uppgå till . Jag hemställer att regeringen föreslår att till IntemationeU råvarulagringför /94 anvisa ett förslagsanslag på . Övriga internationella organisationer m.m. Bidrag lämnas till organisationer och institutioner som isin ordinarie verksamhet eller genom olika specialaktiviteter verkar för attfrämja de mänskliga rättigheterna, såsom forIndigenous Affairs och det internationella (Fondation ). Från detta anslag lämnas ocksåbidrag till den verksamhet som bedrivs av samt dess rasdiskrimineringskommitté.Medelsramen för bidraget till tortyrkommittén föresläs minska med (frän till ). /90 erhåller i ett bidrag för att finansiellt stärka verksamhetenvid institutet. För /93 har anslagits tillinstitutets verksamhet. Jag föreslär oförändrat bidrag för /94. Jag föreslår vidare att ramen för övriga bidrag tillorganisationer och institutioner bibehålls på samma nivå som i 1992 ärsbudgetproposition varför det totala beloppet för bidrag till ovan nämndaorganisationer och institutioner beräknas uppgå till . Härutöver beräknar jag bidrag till den Permanentaskiljedomstolens internationella byrå i och förinternationell rätt samt det internationella rätt iSan Remo. Dessa tre bidrag kan beräknas till . /78 har över detta anslag ävenanvisats medel att användas för ekonomiskt stöd till vissa internationella,icke- statliga organisationer (NGO) samt forsknings- och studiegrupper m.m.(jfr prop. 1976/77:100 bil. 6, s. 14). Dä statens bidrag till friståendeorganisationer och verksamheter mäste omprövas föreslårjag att bidragen tillNGO uppbörden Prop. 1992/93:100 Ijuli 1993. Frän och med /90skall kostnader som uppstår för skattejustering av pensioner redovisas underdetta anslag. Justeringen sker i enlighet med det pensionssystem somupprättats för personalen inom de s.k. koordinerade organisationerna (t.ex.OECD, ).