prop · GG0332 · 1992-12-31 00:00:00 — Den svenska officiella inställningen till samerna striderinte mot folkrättsliga åtaganden såvitt vi kan bedöma på det materialsom vi redovisar i betänkandet. Det måste emellertid understrykas att det integår att bestämma exakt vilka krav som folkrätten uppställer t.ex. när det gäUerskydd för minoriteter. Orsaken härtill är att folkrätten ständigt är underutveckling. Härtill kommer att folkrätten, i vart fall vad gäller de s.k. människorättskonventionerna,enligt vedertagen praxis är föremål för en mera dynamisk tolkningsmetod än somär brukligt för den nationeUa rätten. Skyddet av urbefolkningar aktualiserasnu i olika internationella sammanhang och den pågående utvecklingen av"urbefolkningsrätten" måste givetvis följas med uppmärksamhet frånsvensk sida. De förslag som vi senare kommer att redovisa kommer att grundas bl.a.på gällande folkrätt i vad den avser skydd för urbefolkningar och minoriteter.Den samtida folkrättens innehåll, enligt de olika konventioner till vilkaSverige gett sin anslutning, får en särskild betydelse för när densammanställs med de förpliktelser erkänt sig ha gentemot samernaalltsedan tillkomsten av kodicill. Sammanfattningsvis hävdar vi att på folkrättsliggrund har förpliktelser gentemot samerna på olika sätt. måste avståfrån sådana ingrepp i naturen att de naturliga förutsättningarna förrennäringens fortbestånd äventyras. måste vidare sörja för attnödvändiga resurser tryggas för den samiska kulturens fortlevnad ochutveckling. Det sagda kräver beaktande i såväl lagstiftning som rättstillämpning.Det måste också beaktas inom förvaltning och administration, centralt ochregionalt. Sammanfattningav betänkande (SOU 1989:41) Samerätt och sameting såvittavser firågor rörande grundlagsbestämmelse, samelag och sameting 1992/93:32 Bilaga1.2.1 Samernassärskilda behov som urbefolkning Vihar från olika utgångspunkter sökt klarlägga de särskilda behov som kanhärledas till samernas ställning som urbefolkning och funnit att degrundläggande behoven är följande. Stöd åt den samiska kulturenoch det samiska språket. Tryggad tillgång till mark ochvatten för de samiska näringarna. Inflytande i den beslutsprocesssom rör samerna och deras samfundsliv. Dessasamernas grundläggande behov som urbefolkning är utgångspunkterna för våraöverväganden och förslag i betänkandet. Viföreslår att samernas särskilda ställning som etnisk minoritet och urbefolkningi markeras i regeringsformen. I1 kap. 2 § ärde stycket regeringsformen sägs att etniska, språkliga ochreligiösa minoriteters möjligheter att behåUa och utveckla ett eget kultur- ochsamfundsliv bör främjas. Samerna utgör en sådan minoritet som omfattas avbestämmelsen. Emellertid intar de som ursprunglig befolkning i sitt eget landen särskild ställning bland minoriteterna. Enligt ett enhälligt uttalande avriksdagen (jfr KrU 1976/77:43 och rskr. 289) medför denna omständighet att detvid utbyggnaden av samhällets stöd till samekulturen måste ges utrymme även åtandra bedömningar än de som kan göras beträffande övriga minoritetsgrupper idet svenska samhäUet. Vi anser att folkrättsliga förpliktelsergentemot samerna motiverar att samernas särskilda ställning bland vårt landsminoriteter markeras genom ett tillägg till den nämnda bestämmelsen i regeringsformen. Viföreslår en särskild lag om samiska förhållanden, en samelag. Denna laginnehåller bestämmelser om främjande av samiskt kultur- och samfundsliv, främstgenom att ett representativt, folkvalt samiskt organ - ett sameting - inrättas. Samernasställning som urbefolkning och etnisk minoritet i skyddas till viss delav bestämmelser i olika lagar och förordningar. Dessa tar emellertid endastsikte på speciella förhållanden och särskilda sektorer av samhällslivet.Övergripande bestämmelser om skydd för samiskt kultur- och samfundsliv saknas.Vi föreslår därför en samelag med vissa övergripande bestämmelser. AUabestämmelser om samiska förhållanden kan emellertid inte samlas i en lag.Specialregleringar måste även i fortsättningen återfinnas i särskildaförfattningar. Vi föreslår att samelageninleds med en statusbestämmelse i vUken anges att samerna är en urbefolkningoch etnisk minoritet i . 1 bestämmelsen redovisas vidare deförhållanden som främst ger uttryck åt den samiska folkgruppens identitet,nämligen den egna kulturen, som bl.a. innefattar det egna språket och de egnanäringarna. I lagen bör också fastslåsden skyldighet till positiv särbehandling gentemot samerna som åliggersamhället på grund av folkrättsliga åtaganden. Vi har i vårtfolkrättsbetänkande redovisat vad den positiva särbehandlingen enligtfolkrätten kan kräva, omfattningen av det stöd som förutsetts etc. Vi vill iförsta hand hänvisa till betänkandet. Sammanfattningsvis uttalades bl.a. (s.166): måste alltså sörjaför att nödvändiga resurser tryggas för den samiska kulturens fortievnad ochutveckling. Detta måste beaktas i såväl lagstiftning som rättstillämpning. Detmåste också beaktas inom förvaltning och administration, centralt ochregionalt. Vi föreslår en bestämmelse enhgt vilken det åligger myndigheternaatt tillse att samernas möjligheter att behålla och utveckla sin kultur främjas.Det yttersta ansvaret härvidlag bör ligga på staten. Huvuddelenav den föreslagna samelagen upptar bestämmelser om det samiska folkvalda organ,, som vi föreslår skall inrättas. 1992/93: 32 Bilaga1.2.1 Viföreslår att samelagen skall innehålla en definition enligt vilken i lagen medsame avses den som anser sig vara same och som gör sannolikt 1att han lärt sig samiska somförsta språk, 2att någon av hans föräldrar,far- eUer morföräldar lärt sig samiska som första språk eller 3att någon av hans föräldrar äreller varit upptagen i röstlängd till . Inrättandetav ett sameting förutsätter att det i lag definieras vem som är att anse somsame. Det finns ingen allmänt godtagen definition. Vårt förslag anslutertill de norska och finländska definitionerna. Förslaget bygger på ettsubjektivt kriterium - personen skall själv uppfatta sig som same - och ettobjektivt kriterium - anknytningen till det samiska språket. Det bör noterasatt definitionen i princip endast gäller vid tillämpning av samelagen. Vi föreslår att det inrättas ett folkvalt samiskt organ,ett sameting, som kan företräda det samiska folket i i olika sammanhang. Prop.1992/93: 32 Bilaga 1.2.1 I Behovet av ett sameting Samerna har starka organisationer som kan företrädade samiska intressena i olika sammanhang. Trots detta finns det flera skäl somtalar för att ett representativt folkvalt samiskt organ inrättas. Vi har sammanfattatvår uppfattning om behovet i följande åtta punkter. 1Ettrepresentativt folkvalt samiskt organ med offentligrättslig ställning innebärett erkännande av samernas status som ett eget folk. 2Samerna harfolkrättsligt stöd för att själva få bestämma över sin kulturella och därmed iviss mån näringsmässiga utveckling. Detta förutsätter en vbs grad av autonomioch ett organ där denna kan utövas. 3Samerna iSverige behöver ett gemensamt organ för att behandla samefrågor och för attutforma samepolitiken. Det bidrar fill en enhetiig samisk syn på olika frågoroch stimulerar debatten såväl bland samerna som i samhället i övrigt. 4En övergripandebevakning av samiska rättigheter till mark och vatten förutsätter ett särskiltorgan som kan medverka i samhälbplane-ringen och se till att samiska intressenbeaktas. 5I kontakten medmyndigheter och andra är det en fördel för samerna om de företräds av ettorgan som är representativt för hela den samiska befolkningen. Det är också enfördel för myndigheterna som därigenom kan utgå från att de besked de får frånsamerna verkligen uttrycker det samiska folkets vilja. 6Ett folkvaltsamiskt organ bidrar fill en ökad identitetskänsla och känsla av gemenskap hos samerna.Detta kan t.ex. leda till ökad aktivitet och stimulans i sameföreningarna. 7I ett nordbktperspektiv finns starka skäl för att inrätta ett svenskt samiskt folkvaltorgan, eftersom ett sådant organ redan finns i och beslutats i Norge.Sådana nationella organ är av avgörande betydelse för Nordiska samerådetsställning. 8Ett samisktorgan kan på ett positivt sätt bidra till ett ökat intresse för samiska frågorbland allmänheten och hos massmedia. Viföreslår att skall verka för att samiskt kultur- och samfundslivbevaras och utvecklas. Till uppgifter föreslås höra att 1besluta om fördelningen avstatens bidrag och av medel ur samefonden till samisk kultur och samiskaorganisationer samt av andra medel som stäUs till samernas gemensamma förfogande, 2medverka i samhällsplaneringenoch beakta att samiska behov tillgodoses samt särskilt tillse att rennäringensintressen beaktas vid utnyttjandet av mark och vatten, 3informera om samiskaförhållanden och samernas ställning i samhället, 4ta initiativ till verksamheteroch föreslå åtgärder som främjar samisk kultur samt 5samverka med andra myndigheteroch samhällsorgan och yttra sig i frågor som berör samiska intressen. Vi föreslår vidare attsametinget skall utse de samiska ledamöterna i samefondens styrelse och isameskolstyrelsen och däribland ordförandena och vice ordförandena. 1992/93: 32 Bilaga1.2.1 I våra direktiv framhållsatt ett nytt samiskt organ inte bör tilläggas några konstitutionellabefogenheter, t.ex. medbestämmanderätt i lagstiftningsfrågor. En sådan ordningskulle komma i strid med de principer som regeringsformen bygger på. Inteheller bör enligt direktiven någon ordning med vetorätt vad gällerförvaltningsbeslut införas. Det har varit vårutgångspunkt att inom de ramar som direktiven ger stärka det samiska inflytandeti den beslutsprocess som rör samerna och det samiska samfundslivet. Det finns, som viredovisat i vårt första betänkande, folkrättsligt stöd för att samerna har rätttill "kulturell autonomi". Det är därför rimligt att fåransvara för de samiska kulturfrågorna. är detframför allt samefonden och dess kulturdelegation som har ansvaret förfördelningen av medel till samekulturen. Ur samefonden utgår medelför att främja och stödja rennäringen, den samiska kulturen och de samiskaorganisationerna. Regeringen faststäUer efter förslag av samefondens styrelsedet belopp som får utgå ur samefonden. Samefondenskulturdelegation beslutar om hur samefondens medel till samisk kultur ochsamiska organisationer skall fördelas. Kulturdelegationen fördelar därutöverstatens bidrag till samisk kultur. Samefonden är en statligmyndighet. består av sex ledamöter som regeringen utser. Treav ledamöterna skall utses efter förslag av de samiska organisationerna.Samefondens kulturdelegation består av tre ledamöter, varav tvåsameföreträdare. Vi finnerdet naturligt att det läggs på att utse de tre samis- Prop.1992/93: 32 ka ledamöterna i samefondens styrelse liksom att bland dem utse ordfö- Bilaga 1.2.1 randen och vice ordföranden. Härigenom får samerna det avgörandeinflytandet i fondens styrelse och ett ökat ansvar för medlens användning. Enligt vår mening bör överta ansvaret förfördelningen av de medel som utgår ur samefonden till samisk kultur och samiskaorganisationer samt för statens bidrag till samisk kultur. Härmed följer ettövergripande ansvar för stödet till samiska organisationer för olika yttringarav samiskt kulturliv, t,ex, teater, musik, litteratur, massmedia, bibliotek,konst, sameslöjd, museer, kulturminnesvård, språkvård ochutställningsverksamhet. ansvar för de samiska kulturfrågorna skallnaturligtvis inte begränsas till beslut i frågor om medelsfördelningen.Sametinget bör också genom offensiva åtgärder verka för ett stärkande avsamekulturen. Vi föreslår att det särskilt stadgas i samelagen att tinget hartill uppgift att ta initiativ till verksamheter och föreslå åtgärder somfrämjar samisk kultur. Det bör vidare vara en uppgift för attsamverka med andra myndigheter och samhällsorgan inom kulturområdet och yttrasig i frågor som rör den samiska kulturen. har uttalat att samerna, sålänge de själva önskar detta, skall ha tillgång till två likvärdiga utbildningsalternativpå det obligatoriska skolstadiet, sameskola och grundskola. Sameskolorna leds av en särskild sameskolstyrelse varskansli är förlagt till . Sameskolstyrelsen består enligtsameskolförordningen av nio av regeringen utsedda ledamöter, varav femföreträder samerna. bör enligt vår mening ha ett visst inflytandeöver de för samerna så betydelsefulla utbildningsfrågorna. Vi föreslår därföratt de samiska representanterna i sameskolstyrelsen, bland dem ordföranden, utsesav . Det bör påpekas att som myndighet med särskildainsikter i samiska förhållanden givetvis bör få en central roll i arbetet medatt utforma den samiska utbildningen . De klarlägganden rörande renskötselrättens rättsliga natursom skett genom högsta domstolens (HD:s') dom i det s,k, skattefjällsmålet (NJA1981 s. 1) - som inte förelåg då rennäringslagen antogs - samt de förpliktelserför svenska staten som följer av folkrättsliga åtaganden utgörsammantaget omständigheter som leder till slutsatsen att samerna börtillerkännas en starkare ställning än i frågor som rör användningen avmark och vatten. Det kan ske dels genom särskilda skyddsregler ilagstiftningen, dels genom inflytande för samiska organ i beslutsprocessen. Vi föreslår i kap, 10 en rad regler för att stärkarennäringens ställning. föreslås härvid få en betydelsefull roll. Enligt vårt förslag får större skogsavverkningar ochskogsavverkningar i för rennäringen särskilt känsliga områden inte göras inom åretruntmarkernautan samebyns medgivande, såvida inte gertillstånd till avverkningen. måste enligt förslaget Prop.1992/93: 32 inhämta yttrande från innan tillståndsärende avgörs. MedBilaga 1.2.1 hänsyn till ärendets brådskande natur blir det som regel styrelsensom får yttra sig för räkning. får sålunda rollen som obUgatoriskremissinstans. Med den särskilda sakkunskap som kommer att besittai frågor som rör rennäringens förhållanden och villkor kommer givetvissametingets synpunkter att väga tungt vid handläggningen av tillståndsärendet. Vi föreslår vidare att yttranden i vissa fall skallinhämtas från i samband med fastställande av detaljplan och vidupplåtelser på statens marker ovan odlingsgränsen och på renbetesfjällen. Det bör även i övrigt vara en uppgift för attmedverka i samhällsplaneringen och bevaka att samiska behov tillgodoses vadgäller tillgång till mark och vatten för de samiska näringarna. Det bör därvidsärskilt åligga att se till att rennäringens intresse beaktas vidutnyttjandet av mark och vatten. Statliga och kommunala myndigheter skall enligt vårtförslag kunna samråda med i alla frågor som i något avseende berörsamiska intressen. skall också kunna vara remissinstans och avgeyttranden i ärenden av olika slag. Det är dock viktigt att ocksåtar egna initiativ och väcker frågor. Samerna har representanter i olika statliga myndigheteroch organ. I vissa fall bör dessa kunna utses av , I övriga fall börde utses av regeringen efter förslag från . Vi vill betona att arbetsuppgifter inte kananses givna en gång för alla. Det är som vi ser saken rimligt att påsikt får ett utökat ansvarsområde. Ett sådant område kan vara handläggningen avjakt- och fiskeupplåtelser på statens marker ovan odlingsgränsen och pårenbetesfjällen. högsta organ, fullmäktigeförsamlingen, skallenligt vårt förslag bestå av 31 ledamöter, dvs. lika många som de minstakommunernas fullmäktigeförsamlingar. Den bör ha minst två ordinarie sammanträdenper år och då utse bl.a. ledamöter i nämnder och styrelser samt anta budget.Den bör också fastlägga de övergripande riktlinjerna för verksamheten. Den löpande verksamheten bör skötas av en styrelse somutses av . Styrelsen skall enligt vårt förslag bereda och yttra sigi ärenden som skall handläggas av . Styrelsen skall också handha denekonomiska förvaltningen. Den skall vidare verkställa beslut och iövrigt fullgöra de uppdrag som ger. Styrelsen bör bestå av sju till nio ledamöter. Det ärlämpligt att styrelsen utses bland fullmäktigeförsamlingens ledamöter. bör i övrigt tillsätta de nämnder som behövsför beredning, förvaltning och verkställighet. Sådana nämnder kan t.ex. vara nä- ringsnämnd, kulturnämndoch språknämnd. kan också behöva en särskild valberedning. Ett annat organ som enligtvårt förslag tillsätts av är den centrala valnämnden. Denna har tilluppgift att organisera valet till . Behovet av en särskildcentral valnämnd följer av förslaget att samerna själva får huvudansvaret förvalet till . I flera frågor måste emeUertid den centrala valnämndensamråda med centrala valmyndigheten, dvs. Den centrala valnämndenutser i sin tur regionala valnämnder, en för varje valkrets. Vadgäller utformningen av kansliorganisationen torde man kunna räkna med att detbehövs en kanslichef, en ekonomichef, två handläggare för näringsfrågor, tvåhandläggare för kultur- och språkfrågor, två kansUbiträdestjänster och entjänst som översättare och tolk, dvs. tillhopa nio tjänster. Såväl från samiskautgångspunkter som från mera allmänt samhälleliga är det en fördel att gesametinget rollen av statlig myndighet. De föreskrifter som reglerarverksamheten i statliga myndigheter blir således tillämpliga på . Prop.1992/93: 32 Bilaga 1.2.1 att ledamöter skallväljas av de i bosatta samerna genom direkta val i ett proportionelltvalsystem, att indelas i sexvalkretsar för valet till , att val tUl hållsvart tredje år med valet till kyrkofullmäktige samt att valet i huvudsak skallskötas av samerna själva. Vårutgångspunkt har varit att skall vara representativt för hela densamiska folkgruppen i och att det skall väljas i demokratisk ordning.Vi har försökt att göra valsystemet så enkelt som möjUgt. I flera avseendenhar vi haft de svenska kommunalvalsbestämmel-sema som förebild. Föratt tillgodose olika landsdelars representation bör landet delas in ivalkretsar. Valkretsindelningen bör av administrativa skäl följa länsgränseroch, i , kommungränser. Valkretsarna bör vidare vara ungefärlika stora vad gäller antalet samer. Valkretsarna bör slutligen anpassas tillde samiska regioner som kan urskiljas med hänsyn till näringsutövning,dialekter m.m. En särskild sydlig valkrets behövs för de samer som har lämnatde samiska kärnområdena. Vi föreslår sex valkretsar: 1Haparanda, , , ,och Övertomeå kommuner, 2Bodens, GälUvare, ochLuleå kommuner. 14 1992/93. 3Arjeplogs,, och kommuner, Prop. 1992/93: 32 5Kopparbergs,, och samt Antalet ledamöter per valkrets bör vara minst två för attden lokala förankringen skall säkerställas. Vi föreslår ett proportionellt valsystem. ProportioneUaval förutsätter i princip listor med kandidater som sätts upp av partier.Partibildningar i egentlig mening finns emellertid inte bland samerna. Däremotfinns riksorganisationerna som har program som i vissa avseenden påminner ompolitiska partiers. Det nya organet bör dock för att kunna representera alla samervara så uppbyggt att även mindre samiska sammanslutningar skall kunna nominerasina kandidater. Vi föreslår dock att en valsedel måste uppta minst tre namn. Vi föreslår inga "bostadsband". En kandidat haralltså rätt att ställa upp i vilken valkrets som helst. Däremot föreslås han fåställa upp i bara en valkrets. Detta sammanhänger med att vi inte viU införanågon form av partiregistrering. Till skillnad från vad som gäller i allmännaval får en kandidat därför ställa upp på endast en valsedel. Detta underlättargivetvis sammanräkningen och mandatfördelningen. En konsekvens av dettasynsätt blir att vi inte föreslår utjämningsmandat i någon form. Vid fördelningen av mandaten bör den s.k. jämkade uddatalsmetodenmed 1,4 som första divisor tillämpas. Varje valsedel får härvid räknas som"parti". Vi föreslår att skall väljas vid samma tidpunktsom kyrkofullmäktige väljs, dvs. den tredje söndagen . Mandatperiodenför ledamöterna i blir alltså . Den som vill rösta vid valet till måste anmälasig till samevalnämnden i sin valkrets. skall ta ställning tillom den som anmält sig bör tas upp i röstlängden. Det inbegriper bl.a. en bedömningav om han är att anse som same. beslut kan överklagas till dencentrala valnämnden, som upprättar sameröstlängden. Den som blivit upptagen iröstlängden behöver inte anmäla sig till samevalnämnden vid efterföljande val. Samerättsutredningensförslag till lag om ändring av Prop. 1992/93:32 regeringsformen Bilaga 1.2.2 Lag omändring i regeringsformen Härigenomföreskrivs att 1 kap. 2 § regeringsformeni skall ha följande lydelse. 2§ Den offentliga makten skall utövas med respekt för alla människors likavärde och för den enskilda människans frihet och värdighet. Denenskildes personliga, ekonomiska och kulturella välfärd skall vara grundläggandemål för den offentliga verksamheten. Det skall särskilt åligga det allmänna atttrygga rätten till arbete, bostad och utbildning samt att verka för socialomsorg och trygghet och för en god levnadsmiljö. Detallmänna skall verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhälletsalla områden. Det allmänna skall tillförsäkra män och kvinnor lika rättighetersamt värna den enskildes privatliv och familjeliv. Etniska,språkliga och religiösa Etniska, språkliga och religiösa minoriteters möjligheter att behål- minoriteters möjligheter attbehål la och utveckla ett eget kultur- la och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv bör främjas. och samfundsliv bör främjas. Sa merna intar härvid i egenskap av urbefolkning en särskild ställning. Andringen iregeringsformen träder i kraft . 1 Omtryckt 1988:1444. Samerättsutredningensförslag till samelag Prop. 2 Förslag till Samelag Härigenom föreskrivs följande. 1§ Samerna ären urbefolkning och en etnisk minoritet i . Samerna har en egen kultur,med ett eget språk och egna näringar. 2§ Staten hardet yttersta ansvaret för att samernas möjligheter att behålla och utvecklasin kultur främjas. I samefonden finns medel för samiska ändamål. Omrennäringen finns bestämmelser i rennäringslagen (1971:437), Om rätten attfullgöra skolplikt i sameskolan finns bestämmelser i skollagen (1985:1100). 3 § Samerna företräds av en fullmäktigeförsamling somväljs av dem. Den benämns sameting. Närmare bestämmelser om sameting finns i 2 och 3 kap. 4 § Med same avses i denna lag den som anser sig varasame och som gör sannolikt 1.att han lärtsig samiska som första språk, 2.att någon avhans föräldrar, far- eller morföräldrar lärt sig samiska som första språk eller 3.att någon avhans föräldrar är eller varit upptagen i sameröstlängd. 1 § skall verka för att samiskt kultur- ochsamfundsliv bevaras och utvecklas. Till uppgifter hör att 1.besluta omfördelningen av statens bidrag och av medel ur samefonden till samisk kulturoch samiska organisationer samt av andra medel som ställs till samernasgemensamma förfogande, 2.medverka isamhällsplaneringen och bevaka att samiska behov tillgodoses samt särskilttillse att rennäringens intressen beaktas vid utnyttjande av mark och vatten, 3.informera omsamiska förhållanden och samernas ställning i samhället, 4.ta initiativtill verksamheter och föreslå åtgärder som främjar samisk kultur samt 5.samverka medandra myndigheter och samhällsorgan och yttra sig i frågor som rör samiskaintressen, 2 § Regeringen kan uppdra åt att utse de samiska ledamö- Prop.1992/93: 32 terna i statliga myndigheter. 3§ Sametingetskall bestå av 31 ledamöter. För ledamöterna skall det finnas suppleanter.Regeringen förordnar till ledamöter och suppleanter de personer som valts tillsametinget enligt bestämmelserna i denna lag. väljer sin ordförandeoch vice ordförande bland ledamöterna. 4§ Sametingetskall sammanträda på tider som fastställer.Sametingets ordförande eller dess styrelse kan besluta om extra sammanträde. 5 § skall utse en styrelse som skall sköta denlöpande verk samheten för . 1.bereda ochyttra sig i ärenden som skall handläggas av , 2.handha denekonomiska förvaltningen, 3.verkställasametingets beslut om verkställigheten inte uppdragits åt någon annan och 4.fullgöra deuppdrag som överlämnat tiU styrelsen. 6 § skall tillsätta en central valnämnd somskall ansvara för valet till enligt bestämmelserna i 3 kap. kan därutöver tillsätta de nämnder som i övrigtbehövs för beredning, förvaltning och verkställighet.