prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Flera typer av utgifter som i ettsamhällsekonomiskt betraktelsesätt skulle kunna sägas ge förmögenhetseffekterklassificeras inte som investeringar vid beräkningen av statensföretagsekonomiska resultat. Två av dessa är utgifter för utbildningsändamåloch utgifter för militär, materiel. Utgifterna för utbildning underhåller ellerökar stocken av humankapital men klassificeras i enlighet med vedertagnainternationella konventioner som offentlig konsumtion. Detsamma gällerutgiftema för militär materiel som underhåller eller bygger landels militärakapacitet. För att ge en bild av storleken på och utvecklingen av dessautgiftsslag saml de investeringar som ingår i korrigeringarna ges en särskildredovisning i tabell 19 och 20 . Det kan tilläggas att ävenutbildning inom de arbetsmarknadspolitiska åtgärdema skulle kuima ses sominvesteringar i humankapital. Utgifter för detta ingår dock inle i tabellen. statens beräknade företagsekonomiska resultat och nettosparande /93'100 /92 n'l i budgeten samhet enl. RRV 626 708 -83 -16 10 -6 -21 20 -1 -4 -91"' -5 -89"' Inkomster enligt redovisning Utgifter enligt redovisningResultat enligt redovisning Korrigeringar*' av inkomster av utgifter Summakorrigeringar Företagsekonomiskt resultat efter finansnetto men föreavskrivningar Kapitalförslitning enligt NRs metod -6 -8 -10 Övrigakorrigeringar jämfört med NR - -8 Netiosparandeenligt NR - -100 Varav: FinansieUt sparande - -104 Realt sparande - 4 Bruttoinvesteringar 10 12 16 Anm: I statens tot. verks, enligt RRV ingår i principsocialförsäkringssektorn exkl AP-fonderna. "' Korrigeringar som minskar det företagsekonomiskaresultatet anges med minustecken "' Affärsverken skall leverera in ca 7 miljarderkronor till staten avseende verksamheten 1991. Därav utgör motsvarigheten tillinkomstskatt ca och återbetalning av lån minst 1 miljardkronor. Vid beräkning av statens resultat inkl. affärsverken skall deinleveranser från affärsverken som intäktsförs i staten elimineras för aftundvika dubbelräkning. Det är f.n. inte möjligt att beräkna storleken av dennaeliminering. Statsbudgetens beräknade företagsekonomiskaresultat och nettosparande budgetåren 1992/93 och 1993/94 1992/93 1993/94 380 580 -200 358 520 -162 -4 -195 -4 -165 Inkomster enligt redovisning Utgifter enligt redovisningResultat enligt redovisning Korrigeringar*) av inkomster av utgifter Summakorrigeringar Företagsekonomiskt resultat efter finansnetto men föreavskrivningar Bruttoinvesteringar"' 19 11 Anm: I statens tot. verks, enligt RRV ingår 1 principsocialförsäkringssektorn exkl AP-fonderna. "' Korrigeringar som minskar det företagsekonomiskaresultatet anges med minus-tjecken "'Avskrivningar baseras på dessauppgifter Prop.1992/93:100 Bilaga 1 Utgifter för utbildningsändamål och förförsvarsändamål i statsbudgeten 1987/88 1988/89 1989/90 1990/91 1991/92 1992/93 1993/94 "Investeringar" inom 9 försvars ramen Utbildning och universitets- 45 forskning "'Fr.o.m. 1993 går inget bidrag särskilt tillgundskolan över statsbudgeten. i det generella bidraget till kommunerna. Källor: Realekonomisk fördelning av statsbudgeten, RRV,Utfallet av statsbudgeten för /91, SCB SM9201 och ändamålsfördelning av statsutgifterna /92, RRV samtfinansdepartementet. Utgifter för investeringar i statsbudgeten 1987/88 1988/89 1989/90 1990/91 1991/92 1992/93 1993/94 Investeringar' 12 9 11 11 10 19 11 'investeringsutgifterna i hela staten beräknas i denpreliminära nationalbudgeten (bilaga 1.1). 1.6 Framtida former för budgetering och redovisning avstatens verksamhet Högrekrav på redovisningen av den statliga verksamheten bör ställas. Beslut om prioriteringaroch besparingar i statens utgifter ställer anspråk på en mer fullständigredovisning av statens finansiella situation. Behovet av en heltäckandefinansiell information är också angelägen utifrån statens ökade beroende avkapitalmarknaden för finansiering. Statsbudgeten ger inte en rättvisande ellerens fullständig bild av statens finansiella åtaganden bl.a. p.g.a. all storadelar av statens utgifter inte på etl tydligt säll redovisas som utgiftsposteri statsbudgeten. 1 avsnittet 1.5 har jag redovisat vad en utbrytning avinvesteringar och avskrivningar medför för statsbudgeten. Olika finansiellametoder såsom nettoredovisning, låneramar, avgiftsfinansiering eller annanfinansiering utanför statsbudgeten gör att omslutningen på statsbudgeten intekorrekt avspeglar statens finansiella verksamhet. Det är viktigt alt formemaför budgetering och redovisning är sådana all statens verksamhet och omslutningtydligt framgår. Föreliggande budgetproposition innehåller ett visst ökatinslag av brattobudgetering på statsbudgeten på vissa områden. Förändringar idenna riktning har gjorts bl.a. genom ati socialförsäkringensadministrationskostnader i princip redovisas som braito-utgifter. I tidigarebudgetpropositioner har merparten av dessa utgifter redovisats somnettoinkomster. Detta genom all huvuddelen av utgifterna subtraherats fråninkomsterna medan resterande utgifter redovisats under anslag. 6 1992/93. Den i avsnitt 2.4 föreslagna ordningen all samtligamyndigheter skall Prop. 1992/93:100 finansiera sina anläggningsinvesteringargenom lån i Bilaga 1 innebär att statsbudgeten i högre gradkommer att avspegla myndigheternas kostnader för verksamheten i stället förderas utgifter. Denna förändring och övriga förändringar av myndigheternasfinansiella styrning innebär att skillnaden mellan statsbudgetens saldo ochstatens upplåningsbehov kommer att öka. Detta leder till att behovet avkompletterande information ökar. Regeringen avser att löpande vidareutvecklaoch förbättra statens redovisning. arbetar bl.a. med att tafram en modell för en konsoliderad balans- och resultaträkning för staten medutgångspunkt i myndigheternas årsredovisningar. Konsolideringen innebär attstatens samlade upplåningsbehov kan fastställas utifrån en finansieringsanalysför staten. Statsbudgeten omfattar inte statens tillgångar.Statens tillgångar är omfattande och balanserar till en del statsskulden. Förstatsbudgeten innebär detta att utgifterna för statsskuldräntor i viss månbalanseras av utdelningar eller inleveranser från förvaltningen avtillgångarna. Statsbudgeten avspeglar däremot inte förändringar av värdet påstatens tillgångar. Detta innebär att en överföring av statens tillgångar utan vederlagtill annan part inte innebär någon belastning på statsbudgeten trots att dennatransaktion i princip innebär att statsskulden ökat och att en statsfinansiellbelastning därmed uppstår. Jag bedömer att statsbudgetens syfte att sätta uppfinansiella restriktioner för statens verksamhet inte kan ersättas med enbudget i balans-och resuliaträkningsiermer. Det finns däremot ett behov av ettförbättrat beslutsunderlag. Det krävs ett omfattande utvecklingsarbete för altbl.a. precisera principer för den konsoliderade och fullständiga statligaredovisningen och hur den skall kunna göras operativ i budgettermer samtpresenteras för . Jag bedömer det som angeläget att förbättraunderlaget för statsmakternas beslut som berör statens finansiella situation.Jag avser att återkomma senare och närmare beskriva utvecklingsarbetetsfortsatta riktning. 1.7 Redovisning av verksamheten med statliga garantierm.m. () har redovisat verksamheten med statliga kreditgarantier inkl.grandfondsförbindelser. Uppgifterna bygger på myndigheternas rapporter tillRRV. 1 del följande lämnas en sammanställning av och kortfattade kommentarertill myndigheternas uppgiften Uppgifterna avser, med undantag av garantiramama,garantistockens ställning per . De redovisade utgifterna ochinkomsterna för verksamheten avser /92. Garantier i utländska valutor redovisas till denkurs som gällde . Hänsyn till senare kursfluktuationer haralltså inte tagits. för redovisas enligt den dollarkurs som gällde per . redovisas i sin helhet Prop. 1992/93:100 under . Gällande,av riksdag och regering tilldelade, garantiramar per , uppgårtill en ökning med . Bland de ramar som ökal under det gångna åreldominerar ramen för . har Riksgäldskontoreis ramhöjts . Till största delen beror detta påalt Riksgäidskontoret tagit över ansvaret för de garantier som tidigareförvaltades av , samt garantin till Första . Gjordagarantiutfästelser per uppgår till . Enligt gällande regler kan utfästelser förexportkreditgarantier lämnas till belopp som överstiger de fastställdagarantiramama, eftersom endast en del av det utfästa beloppet normaltresulterar i garanterad kapitalskuld. Vid utgången av denna redovisningsperiodhåller sig emellertid utfästelserna inom garantiramarna. Större ökningar av utfästelserna kan noteras förRiksgäldskontoret, och , en ny myndighet sombörjade sin verksamhet . Minskningar i utfästelserna förekommer främst förexporlkredilnämn-dens garantier. Dengaranterade kapitalskulden per , var . mer än årel innan. Grandfondsförbindelser har ökat med 11miljarder kr. Garantin till Första ulgör 7,5miljarder kr av ökningen. Skillnaden mellan den garanterade kapitalskuldenoch gjorda garantiutfästelser beror till största delen på det faktiskautnyttjandet av exportkreditgarantiema. Ökningen av den garanterade kapitalskulden persamhällsområde har särskilt berört garantier till bostäder och övrigt, därkreditinstituten ingår. Minskningar av den garanterade kapitalskuldengäller garanti för och beror på lägre dollarkurs. Utgiftertill följd av infriade garantier Utgifternatill följd av infriade garantier under /92 uppgår till 1,0miljard kr. Utgiftema härrör främst från exportkredit-nämndens garantier tillBrasilien, , f d , och . Ökade utgifter märksockså inom jordbraksområdet. Utgiftema uppgick till . Inkomsterfrån lämnade garantier Prop. Bilaga 1 Inkomster från garantiavgifter /92 uppgår till 388 miljonerkr Inkomsterna genereras främst av exportkreditgarantierna och Garantiavgifterna har minskat med över 100 sedan förra budgetåret. inkomster minskade kraftigtberoende på att på viktiga marknader sänkts och att nya garantierbeviljats till mer kreditvärdiga länder. har fått ökadeinkomster från bl a garantin till Första . Inkomster till följd av återbetalning av infriadegarantier uppgår till . Dessa inkomster härrör frånexportkreditgarantiema. Stora återbetalningar har gjorts inomexportkreditsektorn bl.a. från , , , och . Summanav inkomsterna från garantiavgifter och återbetalningar för tidigare infriadegarantier har i förhållande till utgifterna för infriade garantier resulterat iett nettounderskott på ca . Detta är en avsevärd försämring avresultatet jämfört med föregående budgetår då verksamheten redovisade ettnettoöverskott på ca . har i samband med prop1991/92:29, FiU4, rskr.38 givits det övergripande ansvaret för kostnadsuppföljningoch redovisning av statliga garantier. Detta ansvar avspeglas iRiksgäldskontorets redovisning för /92 där verksamheten medstatliga garantier redovisas särskilt. årsredovisning för år1992/93 bör utvecklas ytterligare och omfatta samtliga statliga garantier.Regeringen avser att i kommande års budgetpropositioner redovisa verksamhetenmed statliga garantier under sjunde huvudtiteln. Riksgäldskontoret.Regeringens uppdrag till RRV att redovisa verksamhelen kan därmedupphöra. Prop.1992/93:100 Bilaga 1 ►3 "ä .o i: oa at .o M X (S_ o_o o o_ o_ o_ cs o_ "o"o'o*o"o"o" -- o" ts_ r-_ o ." r-_ r-; 00 i/| t«) c\ o, o -1■*, o vo_ o_ ON o o -vo" o" o" oo" o 00 a\ od c*T 00 \D o) Ov 0\ 00 00 .' -i: .2'S.SS ö_o_ O O O O Ov_ o* o" o' Ov" o" o" «" ov_ ■*_ tn_ o_ f OJD ■*" o" v r~" »s' o" o* ■ « >rj c*% Ov erad d per i 199 ; talsl 30 j o, O C) o o\ o_ o_ o\ VO_ >/1_ o v>_ o«,c. .- 00* vo-c-T o'c*'i r oo' t VI vo"vo" Ov t'a-'cs Tj- o\ cs x r- vo o Ov ov , rS »i r-- cn ,-H vo 0000\voo *n cn 00 o 00 OOCS ioovo-<■* 1 r-j Tt CTv Tt Tt m 1 cs vo O vo ov cS 0\ >ri r- tnoooCTsor ■* ■* 00 On o" ri tn oo" o" -*' -*' OvcS-ONCSOcn (S 00 o Otntcsvnn t t* u tCvo' vo vo 1 vo v/1 1 T « > o o S c; 2 Styrning av statsförvaltningen och de finansiella PfP' 1992/93: lOO förutsättningarna för myndigheterna ' 2.1.1 En förändrad budgetprocess Riksdagenhar begärt all regeringen för redovisar hillills-varande erfarenheterav den nya budgetprocessen samt förslag till eventuell modifiering avbudgetmtinerna (bet. 1992/93:FiU4, rskr. 1992/93:29). Samtliga myndigheter i de tre budgetcyklema har nulämnat en fördjupad anslagsframställning och myndighetema i budgelcykel 1 harlämnat årsredovisningar. Följaktligen börjar nu underlag finnas för att kunnadra mer långtgående slutsatser av budgetreformen. 1 kompletteringsproposition (prop.1987/88:150 bil. 1 s. 68 ff) pekade chefen för bl.a. påbehovet av en effektivare resurshushållning i den offentliga sektom och delangelägna i all fortlöpande kunna omprioritera i de offentliga utgiftema.Regeringen har därefter fortlöpande redovisat för hur arbetet med eneffektivare slyming av den statliga verksaniheten fortskrider. 1 budgetproposition (bil. 1) presenteraderegeringen en samlad strategi för regeringens styming av de verksamheter somborde bedrivas under statligt huvudmannaskap liksom inriktningen på detfortsatta arbetet. Ett viktigt led i detta arbete har varii allutveckla den statliga budgetprocessen. Motivet bakom della har varit att skapabättre fömtsättningar för att analysera och utvärdera resultaten i offentligverksamhet. Kraven borde skärpas vad gäller redovisning och analys av vilkaresultat som uppnåtts. Intresset borde förskjutas från ambition tilluppföljning och utvärdering. Därmed skulle statsmaktema få bättre underlag föratt styra den offentliga verksaniheten. 1 kompletteringsproposition angavs attföljande riktlinjer borde gälla för detta arbete. Det betonades att det varfråga om successiva förändringar och all del inte var aktuellt att införa enviss given lösning, ulan alt del var fråga om att inleda ett arbete i en vissriktning. Statsmaktema borde styra genomatt ange övergripande mål och huvudsaklig inriktning av verksamheten. Föratsättningar måste skapasför fördjupad analys och bättre styming av verksamhetens inriktning. Kraven borde skärpas påredovisning och analys av vilka resultat som uppnåtts. Intresset bordeförskjutas från ambitioner till uppföljning och utvärdering. Föredraganden underströk behovet av bättreföratsättningar för en långsiktig och fördjupad verksamhetsanalys och enövergång till en mål-och resultatstyming. Elt centralt inslag i dennaförändrade budgetprocess varatt en fördjupad redovisning och prövning skulle ske av Prop.1992/93:100 hela den verksamhet som myndigheterna administrerade elleransvarade Bilaga 1 för. En sådan fördjupad prövning skulle kunna resultera i enmer långsiktigt inriktad styrning av verksamheten. Denna styrning skullenormall komma lill uttryck genom treåriga budgetramar för förvaltningskostnadsanslagetoch riktlinjer för förändring av inriktningen av verksamheten . Som jag framhöll i min anmälan till 1992 årsbudgetproposition har en rad positiva effekter åstadkommits i det pågåendereformarbetet med den statliga budgetprocessen. Jag finner det angeläget attånyo poänglera della. Ett antal myndigheter har i arbetet med både denfördjupade anslagsframställningen och med årsredovisningen visat att enresultatkultur är på väg att etableras. Många myndigheter har i utarbetandetav den fördjupade anslagsframställningen engagerat hela sin organisation föratt bedöma den egna verksamheten och den inriktning verksamheten bör ha iframtiden. 1 tider då allt större krav ställs på myndigheterna att ompröva ocheffektivisera sin verksamhet måste även det fortlöpande ansvaret förresultatstyrning och resultatredovisning ligga på samtliga linjeansvariga inommyndigheten och inte enbart vara en fråga för ekonomifunktionen. De årsredovisningar som inkommit lill regeringenunder visar också att framsteg nåtts i förhållande till detunderlag som tidigare funnits tillgängligt. Årsredovisningama har tillförtregeringen värdefull resultatinformation som på etl tydligare sätt visar vadsom har åstadkommits som underlag ges för snabba korrigeringar frånregeringens sida. De avlämnade årsredovisningama ger goda utgångspunkter fördet fortsatta utvecklingsarbetet. 2.1.2 Mål och resultatstyrning Ettcentralt syfte med den nya budgetprocessen är att ge regeringen och riksdag ettbättre beslutsunderlag vid ställningstagande till de offentliga utgiftemasutveckling och inriktning, bl.a. genom krav på resultat-rapportering ocheffektanalyser. 1 linje med riktlinjema kompletteringspropositionoch i enlighet med den strategi som presenterades budgetpropositionfullföljs nu arbetet med att utveckla mål- och resultatstyrningen i staten.Delegeringen av befogenheter till myndigheterna, även finansiella sådana,fortsätter. Verksamhetsformema i slaten renodlas. Statliga särlösningar skallundvikas. Regelverken för den statliga verksamheten skall vara tydliga. Lämnadresultatinformation skall granskas och bedömas av revisionen. En uppstramningav myndighetsledningamas och styrelsemas ansvar och ledningsformer skall genomföras. Regeringen kommer all bygga vidare på erfarenhetemafrån de senaste årens arbete med att införa resultatstyrning. Erfarenheternamåste sammantaget, trots vissa konstaterade brister, bedömas som goda. Det ärfråga om en mycket omfattande och långsiktig process all med resultatuppföljningsom bas göra rationella resursavvägningar. deinstmment som utgör basen i resultatstymingen måste successivt ske. Prop.1992/93:100 Mål- och resultatstymingen bör också utvidgas till att omfatta intebara Bilaga 1 myndigheternas inre effektivitet utan också effektema avmyndigheternas verksamhet i omvärlden. Regeringen behöver kvalificerat underlagför att bestämma lämplig ansvars- och uppgiftsfördelning för offentlig verksamhetsamt för att utforma ändamålsenliga styrformer i övrigt. Regeringskanslietskompetens att beställa resultatinformation och utforma stymingen iresultattermer bör i detta sammanhang vidgas. Det är dialogen mellan regeringen och myndighetemasaml myndighetsledningamas ansvar att följa upp resultatet, ompröva ocheffektivisera sin verksamhet som är kärnan i mål- och resultatstymingen.Ansvaret för att utveckla resultatstymingen och genomföra en löpande, effektivuppföljning ligger således på myndighetema. Det åligger också myndighetemaatt, inte enbart på grandval av uppdrag från regeringen, utan på eget initiativgenomföra periodiska, större utvärderingar inom och av sina verksamhetsområden.Perspektivet måste successivt vidgas till att omfatta analyser av vilkaeffekter som uppkommer inom skUda samhällssektorer genom den egna verksamheten.Den myndighetsinteraa resultatinformationen skall vid skilda lidpunkter kutmaaggregeras till ett för regeringen relevant beslutsunderlag. Detta innebärstarka krav på såväl myndighetemas kompelens att redovisa resultat ochanalysera effekter som på en väl fungerande ekonomistyming ochverksamhetsanpassade uppföljningssystem. En viktig komponent i mål- och resultatstymingen ärmyndighetemas ekonomiadministrativa förmåga. () haruppgiften att både granska och ge stöd i dessa frågor. RRV:s rapporter ulgörett underlag för regeringens bedömning av myndighetemas ekonomiadministrativaförmåga och därmed föratsättningama för fortsatt delegering. RRV har vidareuppdraget att utveckla ett systematiskt sätt all bedöma myndigheternasekonomiadministrativa förmåga i form av elt s.k. ratingsystem. En utökad delegering av finansiella befogenhetertill myndighetema innebär att verifieringen av myndighetemasresultatinformation ökar i vikt. Det kan därför bli aktuellt att volynunässigtöka utrymmet för redovisningsrevision. Jag återkommer till denna fråga inför1994 års budgetproposition. Erfarenheterav fördjupade anslagsframställningar från budgetcykel 3 Föralt kunna införa en budgetberedning i statsförvaltningen på grandval av deriktlinjer som presenterades kompletteringsproposition framstod detsom ändamålsenligt att fördela myndighetema i tre grapper i syfte att låta entredjedel av myndighetema genomgå fördjupad prövning , den andratredjedelen och den sista tredjedelen . Sammanlagt harnu ca 150 myndigheter genomgått sådan fördjupad granskning. I budgetberedningen har ca 80 myndigheteroch deras verksamhetsområden genomgått fördjupad prövning. myndigheter kommerregeringen att lägga förslag om verksamhetens Prop. inriktning för entreårsperiod. I likhet med är den främsta Bilaga 1 anledningen till attregeringen inte föreslår en planeringsram för tre år för vissa myndigheter allutredningar och särskilda översyner pågår. del fall harresultatanalysen i den fördjupade anslagsframställningen inte bedömts ha den kvalitetsom erfordras för att regeringen skall kurma ta ställning tillverksamhetens inriktning för . Erfarenheterna från innehållet i de fördjupadeanslagsframställningarna från myndigheter i budgetcykel 3 liknar dem somtidigare har anmälts för myndighetema i budgetcyklema 1 och 2 (prop.1990/91:100 bil. 1 och prop. 1991/92:100 bil. Ett ambitiöst arbete pågårinom många myndigheter att utveckla mer systematiska och övergripanderesultatanalyser. Resultattänkandet är på väg att vinna insteg i många myndigheter. Statskontoret har på regeringens uppdrag genomförten undersökning av ett urval av de fördjupade anslagsframställningama. Eniakttagelse som Statskontoret förmedlar är alt många myndigheter har en goduppföljning av mängden prestationer, men alt det är svårt för myndighetema attrelatera resultaten av sin verksamhet till insalta resurser. ärockså kopplingen mellan kraven på nya resurser och slutsatsema iresultatanalysen otydlig. En bedömning som Statskontoret gör, vilket ocksåhar konstaterats tidigare, är att de fördjupade anslagsframställningama mångagånger är alltför omfattande och svåröverskådliga för att utgöra ett bra beredningsunderlaginom . Icke oväsentliga delar av informationen i denfördjupade anslagsframställningen saknar relevans för regeringensbeslutsfattande. Delta betyder att myndighetemas resultatinformation tillregeringen måste aggregeras och koncentreras. beställerregeringen information i myndighetsspecifika direktiv som inbjuder tillomfattande redogörelser och i många fall saknar relevans för beredningsarbetet.Regeringen måste mot denna bakgrand i högre utsträckning bl.a. differentierakraven i de myndighetsspecifika direktiven med hänsyn tagen till berördaverksamheters art och komplexitet. Statskontoret pekar också på att myndighetema oftasaknar en verksamhetsindelning som är ändamålsenlig för att kunna mätaresultatet. Ofta sker heller ingen nedbrytning av målen på verksamhetsgrenar.Myndighetemas resultatanalys är i många fall mer beskrivande än analyserande. Erfarenhetemaav årsredovisningar från budgetcykel 1 Underhösten 1992 har statliga förvaltningsmyndigheter lämnatårsredovisningar till regeringen. De myndigheter som berörs ingår i budgelcykel1, dvs. den treåriga budgetcykel som omfattar budgetåren 1991/92 - 1993/94, ochsamtliga myndigheter under försvarsdepartementels verksamhetsområde.Årsredovisningen avser utfallet för /92. Sammanlagt har ettfemtiotal årsredovisningar inkommit till regeringen. Samtligaårsredovisningar granskas av RRV. RRV:s revisionsberättel- Prop. 1992/93:100ser över årsredovisningarna ställs till regeringen med kopia till myndig- Bilaga 1 hetsledningama. Årsredovisningama innehåller dels en resultatredovisning,dels ekonomiska dokument i form av resultat- och balansräkning samt enanslagsredovisning och finansieringsanalys. 1 ett par fall har myndighetererhållit dispens från regeringen all inkomma med resultatredovisning. Detlaavser myndigheter som funnits och ej hunnit bygga upp fungerandeuppföljningssystem. RRV har av regeringen medgivits rätt att meddela dispensvad gäller innehållet i de ekonomiska dokumenten och kraven att redovisaenligt den nya bokföringsförordningens bestämmelser. gäller förmyndigheter som var bildade innan de nya redovisningsbestämmelsema trädde ikraft . RRV har i ett relativt stort anlal fall meddelat sådandispens för det aktuella budgetåret. Sådana dispenser avses inte lämnas /94.