prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Regionalpoliliskt stöd tillframställning av fasta bränslen kan enligt beslut (prop.1981/82:113 s. 123-124, AU23, rskr. 388) under vissa förutsättningar lämnas ilandets från sysselsättningssynpunkt mest utsatta områden, dvs. nuvarandestödområdena 1 och 2. För kännedom vill jaganmäla att regeringen i elt fall beviljat lokaliseringsbidrag till ett bolagsom etablerat tillverkning av iräbränslepel-lets utanför dessa omräden.Investeringen avsåg ett från cncrgipolitisk synpunkt intressant pilotprojekt iHärnösand. tillhör de orter där regeringen beslutat attlokaliseringsstöd tillfälligt skall kunna lämnas på grund av mycket omfattandestrukturförändringar. Lokaliseringsstöd ochutvecklingsbidrag är selektiva stödformer, dvs. behovet av stöd prövas i varjeenskilt fall. Syftet med de selektiva stöden är främst att uppnå effektivitet istödgivningen genom koncentration till projekt där den har en avgörandebetydelse. Stödels storlek bestäms bl.a. med hänsyn till antalet nyaarbetstillfällen och angelägenheten från samhällssynpunkt att investeringengenomförs. Stödet får dock inte vara högre än vad som behövs för attinvesteringen skall komma till stånd. Vissa länsstyrelser tillämpar enligt vadjag erfarit inte denna princip. Jag finner delta otillfredsställande och avseratt återkomma till regeringen med de förslag till ätgärder som kan erfordrasför att dessa principer i stödgivningen skall upprätthållas. Sysselsättningsbidrag lämnas enligtgällande regler per kalenderår föi cll år i taget under högst . För attfå stöd mäste företagen öka sysselsättningen oeh bibehålla den nyasysselsättningsnivån . Stöd lämnas endast i stödområdena. Av följande sammanställning framgårbeviljat sysselsätlningsstöd fördelat på antaletarbetsställen, årsarbetskrafter och beviljat belopp. 1988 1989 1990 1991' Antal arbetsställen Antal årsarbetskrafter Beviljat belopp(mkr) ' Ytteriigare beslut kommer att fattas . Nettoeffekten av sysselsättningsstödet beräknas tillnärmare 1 300 arbetstillfällen under /92. Sammanfattningsvis har detregionalpolitiska företagsstödet enligt min bedömning varit av stor betydelseför möjligheterna alt skapa nya arbetstillfällen i regionalpoliliskt utsattaorter och regioner. Genom dessa arbetstillfällen har också resurser i form avunderutnyttjad arbetskraft och samhällelig infrastruktur kunnat tas till varapä elt sätt som bidragit till ekonomisk tillväxt i hela landet. 2 Nedsattasocialavgifter Prop. Lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter ochallmän löneavgift tsilaga 11 trädde i krafl . Den ersattelagen (1983:1055) om nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift iNorrbottens län. Den geografiska omfattningen utökades då, från att tidigareendast ha avsett , till hela stödområde 1. De näringsgrenar somomfattas av nedsättningen är bl.a. gruvverksamhet (utom malmgruvor), visstillverkningsindustri, produktionsvaruinriktad partihandel, uppdragsverksamhetsamt hotell-och campingverksamhet. Nedsättningen gäller inte verksamheter somdrivs av kommuner eller andra statliga myndigheter än statens affärsdrivandeverk. Den Ijuli 1992 vidgadesnedsättningen till att omfatta flera verksamheter samt till att gälla ävenvissa branscher i delar av stödområde 2. Utvidgningen inriktades i huvudsaktill företag inom de areella näringarna, turismen och den privatatjänstesektorn, dvs. branscher av betydelse för glesbygder och kvinnorssysselsättning. Nedsättningen av socialavgifternauppgår i stödområde 1 och större delen av stödområde 2 till tio procentenheteroch gäller t.o.m. . Nedsättningen omfattar t.o.m. även Bodens,, och kommuner. I dessa områden sätts avgifterna ned . Hel befrielse frän socialavgifter och allmän löneavgiftgäller i samhälle i kommun, t.o.m. utgången av år 1993.Fr.o.m. kommer samma regler alt gälla i som i övrigastödområde 1. Huvudsyftet med nedsattasocialavgifter är att - relativt sett - stärka konkurrenskraften hos företageni de regionalpoliliskt mest utsatta områdena genom sänkta personalkostnader.Nedsättningen bör medföra att företagens ställning på marknaden stärks, vilketpå sikt bör leda till ökad produktion och ökad sysselsättning. Frågor om transportstöd till företag m.m. behandlas enligtförordningen (1980:803) om regionalpoliliskt transportstöd. Transportstödets huvudsyfte är attkompensera för de permanenta lägesnackdelar som industrin i norra har. Transportstöd lämnas förtransporter av gods från, lill och inom ett stödområde, som utgörs av Norrland- utom vissa delar av - samt delar av och Värmlandslän. Stödområdet är indelat i fem transportstödzoner. Stöd lämnas avnettofraktkostnaden beroende pä transportstödzon och transportavstånd. Stödlämnas till transporter pä sträckor som uppgår till och som utförspä järn- eller landsväg i yrkesmässig trafik. Stöd för uttransport av gods lämnasom detta består av sädana hel- eller halvfabrikat, som har genomgått enbetydande bearbetning inom stödområdet. Stöd till intransport avser råvaror och halvfabrikat somanvänds i vissa nä- ringsgrenar, i vilka en iransportkoslnadsreduktionstimulerar produktion Prop. 1992/93:100 och sysselsättning i stödområdet. Under är 1991 utbetalades 282miljoner kronor i transportstöd. Den bidragsgrundande transportkostnadenuppgick lill . Fördelningen av slödel mellan ut- ochintransporter var 231 resp. . Störst andel av stödet, ,lämnades till verkstadsindustrin. Trävaruindustrin svarade för samtkemisk industri och livsmedelsindustri för 14 resp. . Stödets fördelning på län för utförda transporter år 1991var följande. Län Andel (%) Norrlandsfonden inrättades som ettnäringspolitiskt instrument för att främja utvecklingen av näringslivet ifrämst de fyra nordligaste länen. Norrlandsfonden har en balansomslutning på ca500 . Verksamheten är inriktad på riskfinansiering till små ochmedelstora företag. På grundval av regeringensproposition (1991/92:51) om en ny småföretagspolitik har beslutat omändrade riktlinjer för bl.a. Stiftelsen . I enlighet med beslutet har regeringen tagit uppöverläggningar med om alt avstiftelsens kapital skall betalas in till staten i lika stora delar under tiden1993-1997. På uppdraghar en analys genomförts för alt ytterligare belysa hur en reduktion avstiftelsens kapital, bl.a. mot bakgrund av det nuvarande läget på kapitalmarknaderna,skulle påverka finansieringsmarknaden i norra . Norrlandsfonden har tvingatsavskriva en betydande del av låneengagemangen beroende på den rådandekonjunkturen. Analysen visar att en stor återbetalning av medel till statenskulle leda till stora inskränkningar i Norrlandsfondens verksamhet. Enligt min mening ärNorrlandsfonden ett viktigt näringslivsuppbyggande regionalpoUtiskt instruinent i norra . I awaktan pä att de föränd ringar som regeringen föreslagit på riskkapitalmarknaden fått genomslag i norra bör Norrlandsfondens ekonomiska ställning inte förändras. Därför bör de två första delinbetalningarna av det belopp med vilket fondens kapital skulle reduceras inte genomföras. Den effekt på statsbudgeten som indragningarna skulle ge upphov till uppnäs i stället genom att belastningen pä anslagen för sysselsättningsbidrag och nedsatta socialavgifter beräknas bli o lägre nästa budgetår. Regeringen fårsenare ta ställning Prop. 1992/93:100 lill de resterande inbetalningarna frän fonden. 5 Åtgärder för att främja kvinnors företagande gav regeringen ochIcknikulveckling.sverket () i uppdrag att upprätta ett handlingsprogramför att främja kvinnors företagande i stödområdet. I uppdraget ingick allanalysera villkoren för de kvinnliga företagarna. redovisade etl förslag tillhandlingsprogram. Av analysen framgär att andelenkvinnliga företagare är . Vidare kan nämnas att av de som startadeföretag var kvinnor. De nystartade företagen finns främst inomtjänstenäringarna. Analysen visar inte på någraspeciella skillnader mellan de kvinnliga förelagarna i de län som undersöktes.Slutsatsen är att kvinnor som företagare möter likartade förutsättningar i helalandet. Skillnaderna mellan kvinnlig oeh manlig företagarkultur i allmänhetbedöms ha större genomslag än de regionala skillnaderna. De särskilda förhållandena i detregionalpolitiska stödområdet med små marknader och stora avstånd gör delsärskilt angeläget att där göra insatser för de kvinnliga förelagarna eftersomdessa utgör en grupp med stor utvecklingspotential. I handlingsprogram finns ett tjugotal förslag. Några av förslagen är av denkaraktären att de tämligen kan beredas och genomföras. Jag ämnar, efter samråd mednäringsministern, därför senare föreslå regeringen att ge i uppdrag attgenomföra främst de förslag som rör infrastrukturen och nätverken för kvinnorsförelagande i del regionalpoliliskt prioriterade området. Jag kommer vidare att föreslåregeringen att anvisa medel ur anslaget D 6. Särskilda regionalpolitiskainfrastrukturålgärder för nämnda ändamål. Förslag till förändringar avseendet.ex. beskattning, forskning, förbättrad statistik m.m. bereds vidare irespektive departement. Glesbygdsinsatserna utgör en viktig del av den samladeregionalpolitiken och bör även fortsättningsvis inriktas på all ta till varaglesbygdens resurser och utvecklingsmöjligheter. Med glesbygd avses enligtförordningen (1990:643) om glesbygdsstöd stora sammanhängande områden med glesbebyggelse och långa avstånd till sysselsättning eller service samt skärgårdaroch liknande områden. Det ankommer pä respektive länsstyrelse att utifråndessa riktlinjer avgöra vilka områden i länet som är att betrakta som glesbygd. Mol bakgrund av att fleralänsstyrelser gjort utvidgningar av områdena såväl till tälorlsnära glesbygd som till kommunernas centralor ter eller andra större tätorter framhöll regeringen i förra årets budgetpropo sition att en sädan utveckling inle kunde accepteras. länsstyrelser gjort en omprövning av sinområdcsavgränsniiig med upp- Prop. 1992/93:100 slramning som följd. har i uppdragatt utvärdera glesbygdsinsatserna, vilket inbegriper att noga följa hurglesbygdsstödet används. Myndigheten lämnade en rapport därlänsstyrelsernas avgränsningar för gles-bygdstödel hade kartlagts. Rapportenbekräftade den bild jag givit i budgetpropositionen av att stödområdena täckteen alltför stor del av länens yta. Myndigheten har därefter följt upp rapportenmed en studie av den geografiska lokaliseringen av företag som fåttglesbygsstöd. Av denna framgär bl.a. att stöd visserligen lämnats icentralorter, men all del rör sig om ganska få fall. Vidare konstateras att av stödföretagen finns närmare än från tätorter med mer än 3000 invånare. Sammanfattningsvis menar myndigheten att det är betydelsefulltatt glesbygdsbegreppel inte är helt statiskt, varför några förslag tillförändringar av gällande föreskrifter inte behövs. hargett ökad kunskap om hur länsstyrelserna fördelar sina glesbygdsstödsmedelgeografiskt. Materialet medger emellertid inte några längtgående slutsatser omsituationen i enskilda län. Jag utgär ifrån att myndigheten i sittutvärderingsarbete fortsätter att studera dessa frägor pä ett sådant sätt altdelta senare blir möjligt. I awaktan härpå föreslårjag nu ingen regelförändringulan utgår ifrän alt de länsstyrelser som inte redan påbörjat en översyn avsina glesbygdsstödsomräden genomför en sådan i syfte att tillse att denutpräglade glesbygden verkligen prioriteras. Glesbygdsstöd lämnades /92 med , vilket var 46 miljoner merän under budgetåret . Stöd till företag lämnades /92 med , vilket innebar en ökning med 48miljoner jämfört med föregående budgetär. Det var ca 2 000 småföretag somerhöll denna form av stöd med en beräknad sysselsättningsökning på 1 800arbetstillfällen. Dessutom tryggades sysselsättningen för de 4 500 personersom fanns i företagen vid ansökningstillfället. En tredjedel av företagenfanns inom de areella näringarna. En tredjedel avsåg investeringar inomindustri och hantverk medan resterande förelag fanns inom servicenäringar ochturism. Beloppsgränserna för stöd tillföretag och uthyrningsstugor höjdes så senl som . Högsta beloppför avskrivningslån vid stöd till företag är nu och lilluthyrningsslugor . Glesbygdsstöd i form av stöd lillkommersiell seivice lämnades under /92 med ,vilket var i stort sett samma belopp som under föregående budgetår. Dennastödform, som funnits , har enligt givit mycket godaresultat. De båda glesbygdsstödsformernabedöms fungera i huvudsak väl för att främja sysselsättning och service i glesbygd. Att så är fallet har bl.a.styrkts av utvärderingar pä regional nivå som genomförts av flera länsstyrelser. Nä gon större genomgäng av glesbygdstödets användning och effektivitet på na tionell nivå har emellertid inte genomförts sedan mitten av 1980-lalet. Jag anser att , inom ramen för sill löpande uppdrag att ulvärdera glesbygdsinsatser, bör genomföra en sådan genomlysning av stö det lill förelag i glesbygder med avseende på slödels effekter, effektivitet 41 m.m. samtmed beaktande av de förändringar som kan behöva göras med Prop. 1992/93:100hänsyn till förändrade utvecklingsförutsätlningar över tiden. Även om stö- Bilaga 11 det i slort är flexibelt kan utvecklingen över tiden ställa krav påanpassningar som inte var förutsedda när stödet en gång infördes. Ett exempel på förändringar i omgivningen vill jag ta uppredan nu. Vad gäller stödberättigadeverksamheter finns, lill skillnad mot i de regionalpolitiskaföretagsstödsförordningarna, i glesbygdsstödsförordningen inga närmarebestämmelser. I princip kan alltsä alla verksamheter som ger sysselsättning fäglesbygdsstöd. Dock finns viss praxis utvecklad och vissa län har av olika skälgjort egna preciseringar. Under senare lid har antalet ansökningar om stödökat till verksamheter som nära anknyter till offentlig service. Rådandepraxis har varit att stöd inte lämnats till verksamheter därkommun eller landsting normalt är huvudman. Mot bakgrund av pågåendeavregleringar och privatiseringar har denna gräns dock blivit mindre skarp,varför jag finner anledning att här nägot beröra denna fråga. Min grundinställning är att olikaformer av service, privat eller offentlig, skall finnas så nära människorna sommöjligt. Om investeringsstöd till företag i glesbygder kan medverka till såvälbättre service som ökad sysselsättning är detta säledes positivt. Detta fåremellertid inte innebära att möjligheten att lämna stöd i sig påverkaranbudsförfarandet eller på annat sätt blir en del i en process där statligamedel inte bör användas. Stöd bör heller inte lämnas till verksamheter, som påannat sätt är statsbidragsfinansierade. En grundförutsättning måste dessutomvara att det gäller service som inte finns inom rimligt avstånd. Eftersom prövningenav sådana ansökningar innehåller avvägningar om servicenivåer m.m. börlänsstyrelsen samråda med landsting och kommun. Jag har tidigare redovisat min synpå behovet av sektorssamordning för att de regionalpolitiska målen skall kunnauppnäs. Vad jag där anfört är givetvis i lika hög grad tillämpligt förglesbygden. Det gäller t.ex. satsningar pä utbildning, kommunikationer osv.Det är av yttersta vikt att alla myndigheter och verk vid planering av sinverksamhet beaktar konsekvenserna för människorna i glesbygden. Det bör varaen viktig uppgift för att ha täta kontakter ochöverläggningar med sådana organ för att försöka finna lösningar på eventuellaproblem för glesbygden. Myndigheten bör därigenom också kunna bli ett stöd åtlänsstyrelserna i deras ansträngningar att åstadkomma samordningslösningar föratt bibehålla service till hushåll eller företag i glesbygd. Vad i övrigt gällerGlesbygdsmyndigheten har den verkat , även omverksamheten delvis präglats av en successiv uppbyggnad. Jagåterkommer under anslagsavsnittet till min syn pä hur myndigheten börprioritera sina insatser . Det är på regional och lokal nivä,så nära människorna som möjligt, som den resultatinriktade projektverksamhetenmåste bedrivas. De enskilda människornas vilja att utveckla sin bygd vad gällerarbete, service, kultur, fritid osv. Projekt som genomförs på centralnivå t.ex. av bör ha en övergripande nationell inriktning och ha utpräglad pilolkaraktär. Regeringen har anslagit särskilda medel för riktade insatser på vissa sådana 42 nyckelområden.Del har gällt t.ex. åtgärder för all förbättra förutsättning- Prop.1992/93:100 arna för kvinnor och ungdomar att bo och verka i glesbygden. Medelhar Bilaga 11 också anslagils lill del s.k. Ekokommunprojeklet som riktarsig till kommuner som bedriver utvecklingsarbete med en ekologisk grundsyn.Därvid har särskilda medel reserverats för glesbygdsinsatser i sädana kommunerinom det regionalpolitiska stödområdet. En grundförutsättning för att kunnautveckla glesbygden och landsbygden är att ta till vara den mänskliga kraftenoch de lokala resurserna. Över hela landet har människor gäll samman i bygdekommittéereller i annan form för all utveckla sin bygd. Ca 2 000 aktivabygdeutvecklingsgrupper arbetar för lokal utveckling. Mänga idéer harkommit fram och en del har också kunnat förverkligas. Mycket återstår dock attgöra. Hela skall leva bedriver ett treårigt projektunder benämningen Landsbygd-Framlidsbygd som bl.a. syftar till stöd ochrådgivning till sådana lokala grupper samt opinionsbildning. För slutligtgenomförande av verksamheten har regeringen beviljatFolkrörelserådet . Det lokala utvecklingsarbetet har hittillsockså fått stöd frän länsstyrelser m.fl. Det bör också fortsättningsvis varaen viktig uppgift för länsstyrelserna att stödja detta arbete genom all geglesbygds- och landsbygdsinsatserna tillräcklig prioritet vid fördelningen avmedel för regional projektverksamhet. Även på kommunnivå är det viktigtalt del lokala utvecklingsarbetet uppmuntras och fär stöd. Jag har tidigarenämnt behovet av sektorsövergripande lösningar och del gäller givetvis även påden lokala nivån. I detla sammanhang vill jag nämna projektet 90-talelsByapolitik som genomförs av , HelaSverige ska leva och ett tjugotal kommuner. Iprojektet har demokratiaspekten lyfts fram och som övergripande mål har satts,dels att stärka den lokala nivåns inflytande över den egna bygdens utveckling,dels utveckla en planeringsstrategi som bygger på den lokalautvecklingskraften. Med hänvisning till vad jag anfört hemställer jag attregeringen föreslår att godkänna vad jag förordat om stiftelsen . A.Arbetsmarknadsdepartementet m. Prop.i992/93:ioo 1991/92 Utgift 48 632 000 1992/93 Anslag 40 985 000 1993/94 Förslag 42 524 000 Beloppen avser de nuvarande anslagen A 1.Arbetsmarknadsdepartementet och A 3. Internationellt samarbete exkl. utgiftenför andel av Internalionella arbetsorganisationens () kostnader. 1992/93 Beräknadändring Förvaltningskostnader 40 985 000 ' 1539 000 ' Beloppet avser nuvarande anslagen A 1.Arbetsmarknadsdepartementet och A 3. Internationellt samarbete exkl. Sverigesandel av lLO:s kostnader. Jag beräknar anslagsbehovet för nästa budgetår lill . Chefen för hartidigare redovisat elt förslag om generell ränlebeläggning av slatligamedelsflöden saml presenterat den modell som bör tillämpas.Arbetsmarknadsdepartementet kommer fr.o.m. /94 all tillämpadenna modell. Departementet kommer därför att tilldelas elt räntekonto medkredit i Rik.sgäldskontorel och medlen under anslaget A 1. förs till dellakonto. Anslaget förArbetsmarknadsdepartementet har budgeterats ulan hänsyn lill de tekniskajusteringar som måste göras till följd av ändringen av nivån pålönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen för Statshälsan,övergången till lån i samt de nya principerna för budgeteringenav anslagen. Riktlinjerna för dessa förändringar har tidigare denna dagredovisats av chefen för (bil. 1, Statsbudgeten ochsärskilda Irågor avsnitt 2.2). Det belopp som kommer all ställas till departementetsdisposition kommer alt slutligt fastställas enligt de redovisade riktlinjernaoch kan därför awika från det nu budgeterade beloppet. Jag hemställer alt regeringen föreslår att U\\ Arbetsmarknadsdepartementetför /94 anvisa ett ramanslag på . A 2.Utredningar m.m. Prop. 1991/92 Utgift 14 297 000 Reseiation15 916 000 Bilaga 11 1992/93 Anslag 19 036 000 1993/94 Förslag 17 220 000 Med hänsyn lill den beräknade omfattningen av utredningsverksamhetenförordar jag att utredningsanslaget uppgår lill för budgetåret1993/94. Jag räknar med lill utvärderings- och utvecklingsarbetevad avser arbetsmarknadsfrågor m.m. För övrig utredningsverksamhet i kommittéeroch arbetsgrupper samt externa uppdragstagare räknar jag med ett medelsbehov av13 . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Utredningar m.m. /94 anvisa ett reservationsanslag på . 1991/92 Utgift 15 367 000' 1992/93 Anslag 16 130 000 1993/94 Förslag 16 130 000 ' Avser utgiften för andel av kostnaderna förILO:s verksamhet budgetåret 1991/92. - Avser beräknad utgift för andel av lLO:skostnader för /93. Frän anslaget betalas andel av kostnaderna förILO:s verksamhet. Jag hemställer att regeringen föreslär att lill Intemationella avgifterför /94 anvisa ett förslagsanslag pä . 1991/92 Utgift 5 451000 1992/93 Anslag 6 170 000 1993/94 Förslag 6 616 000 Av flera skäl har jag låtit kartlägga verksamheten medarbelsmarknadsråd och arbetsmiljöråd. Ett av syftena var att se över dennuvarande utlandsbevakningen på arbetsmarknadsområdet och belysa verksamhetenmot bakgrund av det nya Europasamarbelet och de nya krav som delta kan kommaatt ställa på berednings-, utrednings- och förhandlingsinsatscr. En viktig del av kartläggningenskulle vara att ta reda på vilken nytta olika avnämare anser sig ha av verksamheten samt vilka synpunkter de utsända själva har. Möjligheterna alt effektivisera skulle även belysas. läggningen avsågs ge underlag för cn förutsättningslös bedömning av den nu varande organisationen. Organisationen omfattar fyra tjänster somarbetsmarknadsråd och två Prop. 1992/93:100 tjänster som arbetsmiljöräd(tidigare arbetsmiljöattachéer). Regeringen 11() utser befattningshavarna att för viss tidtjänstgöra vid svensk utlandsmyndighet. Tjänster för arbelsmarknadsråd finns iBonn, , och . Tjänster för arbetsmiljöråd finns iBryssel och . En arbetsgrupp fick iuppdrag genomföra kartläggningen. Arbetsgruppens förslag, Ds 1992:72,Utlandsrepresentationen inom område,presenterades . Förslaget har remitterats till AMU-gruppen,, Arbetarskyddsstyrelsen, Arbetslivscentrum,Arbetsmiljöfonden, , Svenska arbetsgivareföreningen.Landsorganisationen i , Akademikers ,och Stiftelsen attachéverksamhet. Remissyttrandena finns tillgängliga iArbetsmarknadsdepartementet. Remissinstanserna är i huvudsak positiva tillarbetsgruppens förslag. Jag har gått igenom arbetsgruppensförslag och remissyttrandena. Jag har kommit fram till att verksamheten med desärskilda specialattachéerna behövs även i fortsättningen. Jag har ocksåkommit fram till en rad ätgärder, grundade pä arbetsgruppens förslag, som börgenomföras eftersom de syftar till att förbättra och ekonomisera verksamheten.Några av dessa ätgärder är följande: -detämnesmässiga bevakningsområdet begränsas, -uppgifterna förarbelsmarknadsråd och arbetsmiljöräd integreras. Försöksverksamheten medarbetsmiljöråd upphör, -styrningen avverksamheten förbättras, -rapporteringoch rapportspridning effektiviseras, -bevakningengenom särskilt utsända koncentreras pä sikt främst till EG-området och böromfatta befattningar i , i och i samt en befattning som börkunna täcka och . Behovet av en särskilt utsänd i bör omprövasnär nuvarande förordnande löper ut och när ytterligare klarhet föreligger omutvecklingen inom EG. Nya ansvarsområden kan bli aktuella, t.ex. ochSydostasien, -regeringentillsätter samtliga befattningar efter ett öppet ansökningsförfarande. Nyakompetenskrav kommer att ställas. Genomförandet av förslagen i alladelar kan pä leda till en årlig kostnadsminskning med avdagens kostnader som uppgår till . För /94 förordar jagatt anslaget förs upp med . Anslaget för arbetsmarknadsrädenhar budgeterats utan hänsyn till de tekniska justeringar som måste göras lillföljd av ändringen av nivän på lönekoslnadspålägget och de nya principerna förbudgeteringen av anslagen. Riktlinjerna för dessa förändringar har tidigaredenna dag redovisats av chefen för .