prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — De lekniska fakulteterna bör ytterligare beakta ochutnyttja de möjligheter som bjuds genom samverkan medindustriforskningsinstitut. Regeringens förslag i del följande innebär ätt till detekniska fakulte- ' lerna anvisas sammanlagt , för de därpå följande budgetåren föreslås oförändrade resurser. alt godkänner vad regeringen i Slutsatserförordat beträffande de lekniska fakulteterna. () har till uppgiftatt främja och stödja vetenskapligt betydelsefull grundforskning inom detlekniska området. Rådet inrättades 1990. Den nära kopplingen mellannaturvetenskaplig och teknisk forsknig i teknikutvecklingen ger TFR en nyckelrollmed viktiga kontaktytor mot bl a ochMedicinska forskningsrådet liksom mot Närings-och teknikutvecklingsverket(). /93 anvisades TFR underNäringsdepartementets huvudtitel, anslaget . Rådet har indelat sitt stöd till forskning i fyra huvudområden -teknisk fysikoch elektroteknik -informationsteknik med datavetenskap, teknisk-vetenskapliga beräkningar, reglerteknik ochtelekommunikation samt -tekniskmekanik/materialteknik Varje område erhöll innevarande budgetår mellan 30 ochdrygt i bidrag lill forskning. Inom dessaområden efiersträvas projekt som uppfyller högt ställda inlernalionellakvalitetskrav. TFR ger stöd till teknisk grundforskning även i form av riktadesatsningar, t ex förbränningsteknik, generell systemteknik, bioteknik förskogsindustrin. Vidare deltar TFR tillsammans med andra forskningsfinansierandeorgan i s.k. nationella satsningar. De nalionella satsningarna sker ofta inomområden som kräver interdisciplinära ansatser, exempelvis informationsteknik,energi och miljöteknik. I sin anslagsframställning redovisar TFR behov av ökatstöd lill riktade satsningar och till nationella satsningar. Kvalitetsnivånpå den tekniska grundforskningen varierar mellan disciplinerna. TFRidentifierar områden som bedöms som svaga men som synes ha stor betydelse förframtida utveckling. Rådet söker nu stärka sådana områden genom särskildaåtgärdsprogram. Det kan bl. a. ske genom att svenska doktorander får bedrivaforskning utomlands, genom att inbjuda framstående utländska forskare tillSverige, genom alt skapa elt nära samband med framstående naturvetenskapligaoch humanvetenskapliga forskningsmiljöer samt genom att utvärdera delar av detekniska högskolorna. TFR har valt att inte inrätta särskilda forskartjänster.Däremot finansieras innevarande budgetår ett hundratal forskartjänster.Forskarutbildning finansieras inom ramen för TFR-stödda projekt. Rådet villunder planeringsperioden utöka antalet doktorandljänster med femtio . Prop.1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep. inrättades den 1 juli1990 och inledde sin fördelning av bidrag till forskning under början av 1991.Det är följaktligen inte möjligt att redan nu redovisa någon resultatanalys.Rådet har emellertid redovisat riktlinjer för fortsalt utveckling ochanvändning av resultatmått. Indikatorer för kvalilelsmåtl skall knyta an tillden referensram som är förankrad i tröskningen inom TFR:s verksamhetsområde.Indikatorerna skall användas för alt ställa den svenska forskningen i relation lillkvalitetsnivån vid den internalionella forskningsfronten. Regeringenanser all TFR ulnylljal sin relativa frihet från traditioner och sina medeltill att analysera sitt ansvarsområde, planera sin verksamhet liksom fördelatillägnliga medel på elt sylematiskt och framsynt säll. Den valda inriktningenbör bibehållas och utgöra bas för fortsatta insatser som kan ge långsiktigapositiva effekter för utvecklingen av svensk leknikvetenskaplig forskning ochdärmed också for svensk industri. Dessainsatser bör kunna ta nya och för vidkommande obeprövaile former. Ettgott exempel är det inliiativ som TFR tagit genom att finansieraindustridoklorandtjänster. Andra intiativ gäller stöd till etablerande avforskarskolor, fleråriga ramanslag till uirustningskrävande verksamheter ochtill särskilt kreativa forskningsmiljöer. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. Den tekniska grundforskningen är grunden för utvecklingeninom mer tillämpade discipliner och för den produkt- och processutveckling som-i sin tur skall ge och svensk industri konkurrenskraft. Regeringen instämmer i TFFlis bedömning att den mesteffektiva överföringen av nytt kunnande från högskolorna till den producerandeindustrin torde ske genom välutbildade civilingenjörer, licentiater ochdoktorer med ett internationellt perspektiv och med god förmåga att tillvarataforskningsresultat och som efter utbildningen anställs i näringslivet. TFR har en viktig roll inom teknisk och naturvetenskapliggrundforskning. Vidare fungerar rådet som en länk till den industrielltinriktade forskning och utvecklingsarbete som stöds av och andra liknandeorgan. att godkänner vad regeringen i Slutsatserförordat beträffande . Området avser forskningsdelen av det program för nationellrymdverksamhet för vilket Rymdstyrelsen har myndighetsansvar. Kostnader fördenna bestrids under /93 inom anslaget E 18. För1992/93 anvisas . Till området kan även räknas basverksamheten vid . Kostnader för denna bestrids /93inom anslå- Avsnitt 8 get E 23. /93 anvisas 36422 000 kro- Utbildningsdep. För den nationella rymdforskningen fungerar Rymdslyrelsensom ell forskningsråd. En slor del av satsningarna gäller instrumentering, experimentoch dalautvärdering för de svenska småsatellitprojekten , och det planeradeOdin. Stöd har getts till bl.a. rymdplasmafysik, astronomi samtmikrogravitalionsforskning, främst inom materialfysik, livsvetenskap ochbiofysik. Rymdstyrelsen hemställer om en särskild anslagsökning ulöver pris-och löneomräkning för att kunna fullfölja ambitiösa planer för experiment pånästa svenska satellit . bedriver observatorieverksamhetrörande tillståndet i övre atmosfären, i jonosfären och i magnetosfären.Vidare bedrivs teoretisk och experimentell grundforskning. Rymdplasma studeras från marken, exempelvis med radio ochfrån satellit. Vidare utvecklas nya metoder för användning av radiovågor vidfjärranalys. I verksamheten ingår en relativt omfattande forskarutbildning;ett flertal doktorsavhandlingar har arbetats fram inom institutet. Institutet begär en ökning utöver pris- och löneomräkningför ett flertal olika ändamål, främst för att kunna utöka sin roll iforskarutbildning. I särskild ordning har institutet äskat medel för att kunnaetablera elt svenskt campus ingående i . Ett starkt och väl avvägt nationellt forskningsprogram ären förutsättning för att svenska forskare skall kunna vara attraktiva sominternationella samarbetspartner och för att landet skall kunna tillgodogörasig deltagandet i internalionella samarbetsprogram som t.ex. del europeiskasamarbetet inom rymdområdel. läge långl norrut på jordklotet gör att här finnssärskilda förutsättningar för rymdverksamhet såsom möjligheler alt kommuniceramed polära satelliter och att studera intressanta företeelser inomrymd-plasmafysiken. Den nalionella satsningen på mindre projekt är en förutsättningför etl bra utbyte av de slörre vetenskapliga projekten inom ramen för deteuropeiska rymdsamarbetet. 18 1992/93. 1 samL Nr 170 Framgångarna med de nationella små satelliterna ochexperimenten ombord på dem har väckt stor internationell uppmärksamhet. Dennaverksamhet bör fortsättas av såväl vetenskapliga som industriella skäl. Anslagettill den nationella svenska rymdforskningen bör öka. Ökning bör fördelas avRymdslyrelsen. Därmed kan fördelningen ske med de bedömningar av kvalitet ochrelevans som Rymdstyrelsen kan tillhandahålla. att godkänner vad regeringen i Slutsatserförordat beträffande Rymdforskning. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. () har enligt sin instruktionansvar för gränsöverskridande forskning främst inom områden som är angelägnafrån samhällets synpunkt. Nämnden har också vissa uppgifter i fråga omforskningsinformation. Nämnden svarar för fördelning av särskilda resurser fördyrbar vetenskaplig utrustning. Innevarande budgetår anvisas till FRNisverksamhet. Medlen fördelas av nämnden, av beloppet går knappt 9 miljonerkronor lill nämndens förvaltning. Nämnden fördelar en kostnadsram om ca 218miljoner kronor för finansiering av dyrbar vetenskaplig utrustning förforskningsändamål. FRN disponerar vidare underNäringsdepartementets huvudtitel för forskning inom området tekniskvetenskaplig informationsförsörjning. Mot bakgrund av alt universiteten även fortsatt ärberoende av externt stöd vid uppbyggnad av nya forskningsinriktningar ansernämnden sin roll som främjare av en seklorsobunden men problemorienterad ochdärmed ofta tvärvetenskaplig forskning vid universitet och högskolor som alltviktigare. FRN går i anslagsframställningens resultatanalys igenom deforskningsområden nämnden arbetar med, områdenas utveckling och resultat samtområdenas kvantitativa utveckling. För flertalet områden har effekterna avFRN:s arbete blivit alt ett anlal från forskningssynvinkel försummadeforskningsinriktningar har etablerats. Etl exempel som anges är områdetindivid, samhälle, hälsa där effekterna bör leda lill åtgärder för främjandeav folkhälsan. Beträffande forskningsinformation drar FRN slutsatsen att det ärtusentals människor från vitt skilda områden i samhället som möter, ser, höreller läser det som lyfts fram genom nämndens satsningar påforskninjjsinformation. Regeringen har i det föregående redovisat en samlad bedömningav forskningsrådsorganisationen samt vissa förslag till förändringar i denna. Prop.1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep. insatser för den gränsöverskridandeforskningen är mycket positiva, angelägna forskningsinriktningar har etablerats,internationellt forskningssamarbete stärkts. FRN planerar att genom omfördelning av resurser ge utrymmeför tre nya forskningsområden. Ett nytt , Riskforskning och Livsstilar.Regeringen tillstyrker detta. En ökad satsning på kvinno- och jämställdhelsforskning ärangelägen. Elt stort antal intressanta forskningsprojekt har inte kunnat gesstöd. FRN har redovisat uppdrag om kvinnoforskning med inriktning på naturvetenskapoch teknik. Nämnden har bedömt en ökad satsning nödvändig. FRN har i den fördjupade anslagsframställningen förklaratsig beredd alt utreda hur frågan om långsiktiga dalabehov inomsamhällsvetenskap och folkhälsoforskning skall lösas. Regeringen avser alt genämnden i uppdrag att i samråd med utredahur samordning av och efierfrågan på individdala inom dessa forskningsområdenskall kunna tillgodoses inom ramen för oförändrade resurser. Nämnden har i anslagsframställningen också föreslagit altverksamhelen vid Kollegiet för samhällsforskning (SCASSS) vid iUppsala fr.o.m. /96 finansieras på annal sätt än genom anslagfrån bl.a. FRN. Enligt regeringens mening bör medel motsvarande nämndensanslag till SCASSS fr.o.m. nämnda budgetår överföras till anslagetUniversitetet i . FRN harhaft i uppdrag att lägga fram förslag om vilka ylterligare ål-gärder som börvidtas inom energisystemområdel och därvid överväga inrättande av en professuri miljö- och energisystemanalys. FRN:s utredning fann all ett stort behovförelåg av helhetssyn på miljö- och energiproblemen och bedömde att 8 miljonerkronor behövs för uppbyggnad av forskningen. På grund av del statsfinansieUaläget kan ytterligare medel inte anvisas ulan FRN bör genom omfördelning kunnafinansiera vissa insatser inom området. FRN harell särskilt ansvar för ungdomsforskning. Regeringen anser all insatserna fördenna forskning bör öka. FRN bör därför avsätta ytterligare 500 000 kronorhärför. Under avsnittet Civildepartementels verksamhetsområde redovisasförslag till viss ytterligare förstärkning. Enligtregeringens mening bör universitetens och högskolornas forskningsinformationförstärkas. Medel för detla ändamål bör därför föras över från FRN:s anslag.Effekterna på läroanslaalternas arbete med forskningsinformation bör bli föremål för en särskilduppföljning. FRN bör dock även i fortsättningen ha ansvar för nationellainformationsinsatser. Särskild uppmärksamhet bör ägnas insatser inom detekniska och naturvetenskapliga områdena. Vidare bör nämnden också fortsättningsvisha ansvar för informationsprogram för jämställdhelsforskning. Socialohälsa i form av t.ex. kriminalitet, drog- och alkoholmissbruk och psykiskastörningar hör till de folksjukdomar som medför stort lidande för enskildamänniskor och slora kostnader för samhället. För att preventiva åtgärder ochbehandling skall kunna sättas in i rätt tid och vara effektiva måste de vila påsolid kunskap om de komplicerade mekanismer och processer som ligger bakomuppkomsten av destruktiva och psykiskt avvikande sätt att fungera hos enskildaindivider. Sådan kunskap kan inle vinnas ulan bidrag från systematisk,långsiktigt och tvärvetenskapligt planerad longitudinella forskning, dvs. genomalt samma individer följs från tidig lill vuxen ålder i etl brett perspektiv. Longitudinell forskning ställer särskilda krav påkontinuerlig tillgång lill basresurser för förnyelse, organisation ochutnyttjande av de forskningsinriktade databaserna. Regeringen föreslår attForskningsrådsnämnden får etl fortsatt ansvar för longitudinell forskning,särskilt interdisciplinär sådan med inriktning på psykosocialafrågeställningar. Prop.1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep. 1 Forskningsberedningens regi hölls enkonferens med . Föredragen och diskussionsinläggenunder konferensen pekade på vikten av en fast disciplinförankring också försådan forskning som går över ämnes- och disciplingränserna. Del vikliga är altbryta ner konstlade barriärer mellan ämnen, discipliner och fakulteter för attmöjliggöra samverkan. Effekten av den nyordning som gäller för universitet ochhögskolor fr.o.m. kan i framliden förmodas ge fter möjligheterlill gränsöverskridande forskning. Även fortsättningsvis behöver dock dessakompletteras med insatser från sida. Detla bör dock iförsta hand ägnas områden som prioriteras forskningspolitiskt. Som inledningsvis framhållits bör FRN:s insatser framgentkoncentreras lill forskning inom områden som prioriterats av statsmakterna.Regeringen vill nu särskilt framhålla kvinno-och jämställdhelsforskning samlungdomsforskning. Ökal stöd till kvinno- och jämställdhelsforskning ärangeläget. FRN bör därför genom omfördelning inom sitt anslag fördubbla sinainsatser för sådan forskning. Denna förstärkning ger bl.a. utrymme för ökatstöd lill verksamhet inom områdena leknik och naturvetenskap. Behovet av ökaduppmärksamhet på dessa fält har redovisats av FRN i den tidigare nämndarapporten , teknik och naturvetenskap. I enlighet med FRN:s förslag börvidare en gästprofessur i kvinnoforskning med inrikt- ning på naturvetenskap inrättas vid nämnden. Professurenbör finansieras genom omfördelning inom nämndens anslag. Nämndenhar inför denna proposilion redovisat elt uppdrag om forskning inomenergisystemområdel. Nämnden bör genom omfördelning kunna finansiera vissainsatser inom områdei. Antaletdoktorsexamina skall öka. Det är viktigt att forskarutbildningen ökar ocksåinom områden som FRN stöder. Inom ramen för de medel som FRN disponerar börsåledes fortsättningsvis belopp avsättas för stöd lill studiefinansiering inomforskarutbildning. 1992/93:170 AvsniU 8Utbildningsdep. att godkänner vad regeringen i Slutsatserförordat beträffande . Temaorienterad forskning är gränsöverskridande vetenskapsom tar sin utgångspunkt i olika forsknings- eller problemområden. Temaorienterad forskning bedrivs vid iLinköping och ulgör en sektion av den filosofiska fakulteten.Verksamhelen ledsav ett lemaråd. Innevarande budgetår anvisas förTemaorienterad forskning. /91 uppgick anslaget till drygt 31miljoner kronor och de externa medlen uppgick lill drygt 24 miljoner kronor.Verksamheten är uppdelad på fem teman. Forskning och forskarutbildning harbedrivits vid Tema Teknik och Social Förändring (Tema T) samt Tema Vatten iNatur och Samhälle (Tema V) . Året efter tillkom två teman: TemaHälso- och Sjukvården i Samhället (Tema H) och Tema Kommunikation (Tema K). Tema Barn (Tema B), inleddes . resultatanlys visar alt de fem temana etableratsig som självständiga forskningsenheter. Forskarutbildningen attraherar mångasökande och den genomsnittliga studietiden är relativt kort. Genomströmningenförklaras av målsättningen att tillhandahålla studiefinansiering till allaforskarstuderande och av en väl utbyggd handledning. Temaorienteradforskning håller god vetenskaplig standard i etl internationellt [)erspekiiv.Avhandlingarna anses hålla god kvalitet och mottagandet i det internationellaforskarsamhället är gott. Forskningen har i huvudsak grundforskningskaraktär. Internationaliseringenav forskningsaktiviteterna har nått olika långl vid olika teman. Mestinternationell är Tema V där doktorsavhandlingarna framför allt behandlatinternationella frågeställningar rörande , och samltredje världen. Vid flera teman har lärarsituationen och vakanta tjänsterskapat stör- Prop. 1992/93:170 ningar och gett upphov till bl.a. konlinuileisproblem. Genomströmningen i forskarutbildningen vid sektionen, förtemaorienterad forskning är god. Allt för få examinerade söker sig dock utlill olika positioner i samhället. Av dem som avlagt doktorsexamen är ca tvåtredjedelar fortfarande verksamma vid , medan ca entredjedel erhållit anställning utanför i stat, kommun ellernäringsliv. Universitetsstyrelsen och temarådei föreslår ett nyttforskarutbildningsprogram benämnt Natur-ieknik-samhälle. Programmet skallbygga på forskning och kompelens som redan finns inom Tema T och Tema V, menbättre utnyttja befintliga resurser i för samhället angelägen forskning om bio-och ekosystem och människans påverkan på dessa. Den ursprungliga avsiklen med Temas organisationsform varall skapa en flexibel forskningsorganisation med tvärvetenskaplig inriktning.Det betyder alt varje temas existens skall kunna omprövas. En av denlemaorienlerade forskningens grundläggande idéer är. just möjligheten attfrigöra personella och materiella resurser för ny och angelägen forskning. Universitetsstyrelsen och lemarådet vill pröva behoven avoch förutsättningarna för ett nytt tema med tyngdpunkt i frågor om internationellmigration och etniska relationer kallat Tema Etnicilet. Om lemarådet vill skapa ell nytt forskarutbildningsprogramkring grundläggande frågor om naturen och det moderna samhället bör della skegenom omfördelning av tillgängliga resurser. bör undersöka förutsättningarnaför ett nytt tema om etnicilet inom befintliga ramar. Regeringens förslag i det följande innebär att tilltemaorienterad forskning anvisas sammanlagt för budgetåret1993/94. För de därpå två följande budgetåren föreslås oförändrade resurser. att godkänner vad regeringen i Slutsatserförordat beträffande den lemaorienlerade forskningen. Konstnärligt utvecklingsarbete bedrivs inom dekonslnärliga högskolorna som en konstnärlig motsvarighet lill forskningen viduniversiteten Konstnärligt utvecklingsarbete bygger på konstnärlig grund ochavser utveckling och förnyelse av de konstnärliga uttrycksmedlen ulan krav påbindning till vetenskapliga metoder och formkrav. Elt syfte är alt vinna nykunskap och ökade insikter saml vidga gränserna för konsten. Konstnärligtutvecklingsarbete innefattar varierade former av verksamheter beroende avinstitution och konstart. Konstnärligtutvecklingsarbete bedrivs vid , . Grafiskainslitutet och och reklamutbildning.Konstfackskolan, , i , iSlockholm, i , universiteten i , och Umeåsamt . De konslnärliga högskolorna i är allasjälvständiga enheter med egna medel, för konstnärligt utvecklingsarbete. VidUniversitetet i finns två konslnärliga institutioner, nämligenMusikhögskolan i och i . VidUniversitetet i bedrivs konstnärligt utvecklingsarbete vidinstitutionerna i , Högskolan för design ochkonsthantverk. , samt Teater- ochoperahögskolan. Vid i finns institutionernaDesignhögskolan och i . Till är knuteninstitutionen i . För konstnärligt utvecklingsarbete anvisas underinnevarande år sammanlagt fördelade enligt följande: Prop.1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep. 1 172 000 I 774 000 1 619 000 898 000 2 195 000 1 682 000 3 666 000 5 496 000 583 000 207 000 Medlen för konstnärligt utvecklingsarbete används dels förvissa tjänster och dels för projekt. De konslnärliga högskolorna har externamedel i mycket ringa omfattning. De konslnärliga högskolorna och institutionerna haröverlag lagt ned myckel möda på att inle bara genomföra konstnärligtutvecklingsarbete, utan också utforma program för det och dokumentera del. Deskillnader i inriktning och verksamhet som utmärker olika enheter avspeglarsig också i synsätt och utförande när del gäller konstnärligt utvecklingsarbete.Spännvidden i verksamheten kan exemplifieras genom några projekt. i har prioriterat projekt avmetodisk och kunskapsuppbyggande art. I flertalet fall har projektledarensamarbetat med humanistiska och/eller konstnärliga institutioner i landet. Dokumentationhar gjorts i form av rapporter, seminarier och videoinspelningar avföreställningar. Bl.a. har en kartläggning av scenskolepedago-gikens teori ochpraxis genomförts. Vid i ses konstnärligtutvecklingsarbete som ett övergripande begrepp med två inriktningar, enmusika-lisk/interpreiatorisk och en musikpedagogisk. Ett ambitiöst utvecklingsprogramutarbetats, som bl.a. avser anordnandet avforskarutbild-ning/dokiorandutbildning i såväl musik som musikpedagogik. Musikhögskolanhar lagt stor vikt vid dokumentation, offentliggörande och spridning av resultatenav del konstnärliga utvecklingsarbetet. genomför iMalmö en utvärdering av det konstnärliga utvecklingsarbetet för alt få framell underlag för den framtida inriktningen. En liknande syn finns vid Universilelel i . Genomsamarbete mellan institutionema i och Musikvetenskaphar man där inrättat en konstnärlig kreativ variant av forskarutbildning imusikvelenskap byggd på konstnärlig grundutbildning i musik vilken resulterat itre disputationer och liera är att vänta . Även en rad andra projekthar genomförts, många i samarbete med . En annan inställning redovisar i lar fasta på att forskningskriterier inte skall tillämpas på bedömning ochutvärdering av konstnärligt utvecklingsarbete. Detta utesluter inte teoretiskainslag och samarbete med vetenskapliga institutioner, framför allt vid . Vid vidUniversitetet i har ett trettiotal arbeten genomförts inom vaiierandeområden från fritt experimentellt konstnärligt skapande lill uttorskande avolika materials förutsättningar för konstnärlig gestaltning eller, när del gällerbrukskonst, ett systematiskt undersökande av produkternas egenskaper från såvältekniska som konstnärliga utgångspunkter. Vid vid Universilelel iGöteborg har genomförts bl.a. ett musikalprojekt, som lett till förslag om enmusikalutbildning, flera operaprojeki och elt projekt inom ämnet röst och tal. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. har koncentrerat sina insatser tillett omfattande projekt, Konstfackskolanhar huvudsakligen använt sitt anslag för konstnärligt utvecklingsarbete tillolika projekt som skall inriktas på experimenterande och vidga de konslnärligauttrycksmöjligheterna och vars resultat förväntas komma verksamheten vidKonstfack till godo. Uppläggning och redovisning skall vara så klara alt mankan följa arbetsmetoden och därmed ha möjlighet att diskutera de genomfördaexperimenten. För vissa ämnen har forskning stor betydelse. konstvetenskap och viss teknisk forskning. samarbetarhär med andra universitet och andra högskoleenheter. Inom i har man huvudsakligenarbetat med utveckling och anpassning av moderna tekniska metoder och nyamedier. Till de mest betydande projekten hör grafisk materialforskning inriktadpå vattenbaserad screentrycksfärg. Inom0|)erahögskolan i bedrivs konstnärligt utvecklingsarbete som en delav undervisningen i scenframställning med professorn som konstnärlig ochpedagogisk ledare. Äldre uppförandeslilar utforskas och nyskapande verk ochuppförandestilar prövas i de operapro-duklioner som de sluderande genomför somelt led i utbildningen. Varje produktion betraktas som ett konstnärligtutvecklande projekt. Föreställningarna utgör dokumentation av verksamheten. Även inom i ulgör konstnärligtutvecklingsarbete en starkt integrerad del av arbetet.