prop · GG03181 · 1992-12-31 00:00:00 — För- Prop.1992/93:181 slag till ändringar enligt denna enklare procedur får endast avsebilagorna till konventionen och endast frågor av administrativ eller teknisknatun Undantagna frän möjligheten till sådana förenklade ändringar är dockhelt och hållet vissa delar av den tredje bilagan och de delar avverifikationsbilagan som enbart berör inspektioner på uppfordran. Procedurenför genomförande av detta enklare förfarande kräver inte sammankallande av en särskildändringskonferens utan är ett skriftligt förfarande. Avsikten är att dennaenklare procedur skall kunna medge anpassning av konventionen till förändradeförhållanden utan att dess fundamentala karaktär ändras. Exempelviskan vissa ändringar i relevanta delar av verifikationsbilagan komma attaktualiseras vad avser frågorna om industriverifikation. De praktiskaerfarenheterna av ett antal års inspektionsverksamhet på detta område kankomma att påvisa behov av vissa justeringar av bestämmelserna. Enallomfattande översyn av hela verifikationsregimen för den kemiska industrin(artikel VI samt del VII - IX avverifikationsbilagan) skall enligt konventionsbestämmelserna ske vidkonventionens första granskningskonferens efter dess ikraftträdande. Konventionens giltighetstid och frånträdande Artikd XVI Enligtartikel XVI skall konventionen ha obegränsad giltighetstid. Varje stat har dockrätt att frånträda konventionen om den anser att oförutsedda händelser isamband med huvudfrågan i konventionen har äventyrat landets högsta intressen. Konventionsstatenmåste underrätta depositarien. Verkställande rådet samt Förenta nationernassäkerhetsråd om frånträdet senast före dess ikraftträdande. I dennaunderrättelse skall den frånträdande staten beskriva vilka oförutseddahändelser som motiverar frånträdet. Bilagornasstatus regleras i artikel XVII, där det konstateras att bilagorna ulgör enintegrerad del av konventionen och att varje hänvisning till konventionen äveninbegriper bilagorna. Undertecknande, ratifikation och anslutning Artikd XVIII, XIX och XX Iartiklarna XVIII, XIX samt XXstadgas att konventionen skall varaöppen för undertecknande av alla stater innan den träder i kraft, att den skall vara föremål för ratifikation samt att varje stat som inte undertecknar konventio nen före dess ikraftträdande har möjlighet att ansluta sig till den vid vilken senare tidpunkt som helst. Konventionensikraftträdande, Prop. 1992/93:181 reservationsmöjligheter och förberedande kommission Irubricerade artiklar föreskrivs bl.a. att konventionen skall träda i kraft 180dagar efter det att det 65:e ratifikationsinstrumentet deponerats, dock intetidigare än två är efter det att konventionen öppnats för underteckande.Konventionen kan därmed tidigast träda i kraft . Ingareservationer fär göras vad avser konventionens artiklan Vad däremot gällerbilagorna får sädana göras, förutsatt att de inte strider mot konventionenssyfte och ändamål. Enligtkonventionens bestämmelser skall en förberedande kommission sammanträda inom 30dagar efter det alt 50 stater undertecknat konventionen. 1 kommissionen deltarsamtliga signatärstater i arbetet att förbereda konventionens ikraftträdande.Kommissionen sammanträder i där den inlernalionella kontrollorganisationeni enlighet med konventionen skall etableras. Det första mötet i kommissionenhölls . Detta möte sammankallades enligt konventionstexten avFörenta nationernas generalsekreterare i rollen som konventionens depositarie. Konventionens depositarie och autentiska texter Artikd XXlll och XXIV Ikonventionens två sista artiklan XXIII samt XXIV, stadgasatt generalsekreterare är konventionens depositarie ochatt konventionen skall registreras i enlighet med artikel 102 i Förentanationernas stadga. Konventionensautentiska och därmed likställda texter finns i arabisk, engelsk, fransk,kinesisk, rysk och spansk lydelse. Kemikaliebilaganomfattar riktlinjer för införande av olika giftiga kemikalier och derasutgångsämnen i tre separata liston Vidare innehåller den själva listorna somidentifierar de kemikalier som enligt konventionen skall göras till föremål förverifikationsåtgärder frän den internationella konlrol-lorganisationens sidavad avser den kemiska industrin. Bilaganom verifikationsätgärder innehåller detaljerade bestämmelser för verifikationssystemet i allmänhet. Vidare innehåller den regler beträffande destruktion och verifikation av destruktionen av kemiska vapen, inklusive gamla eller kvarlämnade kemiska vapen, saml produktionsanläggningar för dessa vapen. Bilagan innehåller dessutom regler för eventuell omställning av dylika produktionsanläggningar till civil produktion. Den behandlar vidare 20 verifikation av verksamhet i främst den kemiska industrinnär det gäiler gif- Prop. 1992/93:181 tiga kemikalier och derasutgångsämnen för sädana ändamäl som inte är förbjudna enligt konventionen.Bilagan innehåller ocksä detaljerade bestämmelser för inspektioner päuppfordran saml undersökningar av påstådd användning av kemiska vapen. I del X avbilagan behandlas inspektioner på uppfordran i enlighet med artikel IX. I denna del regleras hurinspektörer för sådana inspektioner skall utnämnas och utväljas, hur en begäranom inspektion på uppfordran skall utformas och anmälas samt hur begäran skallbehandlas inom organisationen. Vidare innehåller denna del detaljeradebestämmelser för utformningen av det slutliga inspektionsområdet samt vilkentyp av verksamhet som inspektionsgrupper har rätt alt genomföra pä dettaområde. I punkterna 46-52 behandlas gradvis tillträde vilket omfattar en rättför den inspekterade konventionsstaten att förhand/a fram den grad avtillträde till en specifik plats eller platser inom de slutliga och begärdaavgränsningarna som skall ges till inspektionsgruppen beskrivs mer idetalj den rätt som den inspekterade staten ges i artikel IX att skydda känsliga anläggningar,anordningar och information som inte är relaterad till kemiska vapen. I punkt 49, del X stadgas att den inspekterade staten skall göra varje rimligansträngning att visa för inspektionsgrupper att varje föremål, byggnad,struktur, behållare eller fordon som inspektionsgrupper inte har haft fullttillträde till, eller som skyddals i enlighet med punkt 48 omfattande gradvistillträde, inte används för ändamål som är relaterade till farhågorna om denicke-efterlevnad av konventionen som rests i begäran. Bilagan innehåller dessutom regler för hurinspektionsverksamheten skall rapporteras till organisationen och hur dennainformation skall tillhandahållas parterna i konventionen. Bilagan omfattar vidare en detaljerad reglering av denimmunitet och de privilegier som gäller för inspektionsgrupper och observatörernär verifika-tionsaklivileter pågån Dessa personkategorier har immunitet ochprivilegier för liden mellan ankomsten till och avresan från den inspekteradestatens territorium, samt därefler med avseende på handlingar som ulförtslidigare i utövandet av deras officiella funktionen Innehållet i bestämmelserna motsvarar i flera avseendenden immunitet och de privilegier som tillkommer diplomater enligt 1961 årsWienkonvention om diplomatiska förbindelsen Således skall medlemmar avinspektions-grupper och observatörer ha okränkbarhet till person. Vidare gälleratt deras bostaden kontorslokaler samt dokument och skriftväxling skall varaokränkbara. Inspeklionsgrupper och observatörer har enligt punkt 11 c)rätt att använda krypteringsutrusining. Inspektionsgruppers prover ochgodkända utrustning skall ha okränkbarhet och tullfrihet. Del bör noteras allobservatörer inle har immunitet och privilegier i dessa avseenden. Medlemmar i inspektionsgrupper och observatörer harimmunitet från domsrätt, från skyldighet att avlägga vittnesmål samt frän exekutiva åtgärder i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 31, punkterna 1 -3, i Wienkonven tionen. Vidare skall de ha den befrielse från avgifier och skatter som följer av artikel 34 i . De skall tillåtas alt föra in artiklar förper- 21 sonligt bruk, vilka inte omfattas av import- ellerexportförbud eller av karan- Prop. 1992/93:181 tänbestämmelsen utan attbetala tullavgifter och andra avgiften Beträffande valuta och växling skallinspektionsgrupper och observatörer behandlas på samma sätt som representanterför främmande regeringar eller tillfälliga officiella missionen Inspektörsgrupper och observatörer har dessutom vissimmunitet och vissa privilegier vid transit över sådana konventionsstatersterritorier som inte skall inspekteras. Konventionsstaterna har enligt punkt 10 en allmänskyldighet att utfärda multipla inrese- och utreseviseringar ochtransitviseringar och andra nödvändiga dokument för varje inspektör ochinspektörsassistenl. Dessa dokument skall vara giltiga i minst tvä är efter detatt de tillställts Tekniska sekretariatet. Bilagan om skydd av konfidentieU information Den Iredje bilagan omfattar skydd av konfidentiellinformation och innehåller bestämmelser om hur dylik information skallbehandlas inom ramen för konventionens tillämpningsområde samt närmare reglerför hur delta slags information skall hanteras inom den internationellakontrollorganisationen. Bilagan omfattar vidare åtgärder för skydd av känsligaanläggningar och förhindrande av avslöjande av konfidentiell information vidinspektioner samt bestämmelser att iaktta i fall av brott eller påstådda brottmot bestämmelserna om skydd av konfidentiell information. I bilagan regleras vidare förfaranden i fall av brotteller påstådda brott mot bestämmelserna om förtrolig hantering omfattandeansvar för generaldirektören för Tekniska sekretariatet att fastställanödvändiga förfaranden som skall följas i fall av sådana brott eller påståendenom sådana brott. Om det enligt generaldirektören finns tillräckligaindikationer på att ett sådant brott förekommit skall han genast inleda enundersökning och vidta lämpliga åtgärder mot anställda som har brutit mot sinaskyldigheter inklusive hävandet av den straffrättsliga immuniteten i fall avsvåra brott. Vad avser brott i vilka bäde en konventionsstat ochorgansationen är delaktiga skall en kommission för biläggande av tvister omförtrolig hantering upprättas som ett organ under konferensen för att ta uppärendet till behandling. Behov av lagstiftningsåtgärder m.m, I inledningen redovisas all del mot bakgrund av den storavikt som har lagt vid etl totalförbud mot kemiska vapen och det djupa engagemang som visats i frägan är angeläget att tillträder konventionen. Konventionen är av mycket stor säkerhetspolitisk betydelse för , bl.a. genom att elt ryskt tillträde lill konventionen kommer all medföra att stora lager av kemiska vapen skall förstöras under strikt internationell kontroll. Del är bl.a. mol denna bakgrund väsentligt all konventionen träder i kraft sä snart som möjligt. önskanom en snabb ratificering av konventionen måste vägas mol ange- Prop.1992/93:181 lägenheten av att i detta sammanhang fullständigt kunna redovisa delagändringar som blir en nödvändig följd av tillträdet. Härvid kan det redanidag konstateras på vilka områden lagstiftningsåtgärder är nödvändiga. Regeringengör bedömningen alt ett återgivande av de områden som kräver lagstiftningsåtgärderär tillräckligt för att ge det underlag som krävs för att taställning lill om konventionen skall godkännas. Konventioneninnehåller bestämmelser om immunitet och privilegier för organisationen,parternas representanter i organisationen, organisationens personal, medlemmarav inspektionsgrupper och observatören En redogörelse för dessa bestämmelserhar lämnats i föregående avsnitt. Föratt skall kunna leva upp till de förpliktelser som konventionenuppställer beträffande privilegier och immunitet krävs lagstifining. En ändringbör göras i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall (privilegielagen). Enligt4 § i privilegielagen skall de internationella organ och därtill anknutnapersoner som anges i bilagan till lagen åtnjuta immunitet och privilegierenligt vad som bestämts i avtal eller stadga som är i kraft i förhållande tillSverige. Såvitt gäller medlemmarnas representanter i organisationen, organisationenspersonal och medlemmar i inspektionsgrupper finns det en direkt anknytninglill organisationen. Någol annorlunda förhäller det sig med observatörerna. Densistnämnda persongruppen definieras i konventionen (verifikationsbilagan, del Ipunkt 20) som en representant för en begärande konventionsstat eller tredjekonventionsstat för observation av inspektion pä uppfordran. Observatörerna haringen direkt anknytning till de organ som utgör organisationen (jfr inspektörersom tillhör Tekniska sekretariatets personal) utan representerar enkonventionsstat vid inspektion av anläggning eller plats i enlighet medkonventionen. Trots att ingen direkt anknytning finns mellan observatörernaoch de organ som utgör organisationen måsle denna persongrupp anses ha en sådanstark anknytning lill verksamheten vid organisationen att gruppen kan hänförasunder 4 § i privilegielagen. Föratt organisationen, personer med tjänst vid organisationen, observatörer m.fl.skall komma i åtnjutande av de förmåner som anges i konventionen bör därförlill bilagan till lagen fogas en ny punkt som avser organisationen,medlemmarnas representanter i organisationen, personer med tjänst vid organisationenoch observatörer. 1konventionens Iredje bilaga, bilagan om förtrolig hantering åläggs parterna att behålla sekretessen för information och uppgifter som staterna får från organisationen. Uppgifterna skall hällas hemliga pä sätt som anges i bilagan om hantering av förtrolig information. Konventionen lämnar inte utrymme för den svenska myndigheten att göra en skadeprövning utan absolut sekre- 23 tess skallråda för dessa uppgiften I denna del föranleder konventionen änd- Prop.1992/93:181 ringar i sekretesslagstiftningen. Fråga om möjlighet att i svenskrätt införa regler om sekretess som föreskrivs i avlal med andra stater omutbyte av sekretessbelagda uppgifier mellan olika länder m.m. har behandlats itidigare lagstiftningsärenden, senasi i regeringens proposition om ändring isekretesslagen med anledning av EES-avlalet (prop. 1992/93:120). 1 denna propositionföreslås en ändring i bl.a. 8 kap. 6 § sekretesslagen som innehåller bestämmelserom sekretess för statliga myndigheters verksamhet som består i bl.a. tillsynmed avseende pä näringslivet. Enligt den i propositionen föreslagna lydelsenav 8 kap. 6 § andra stycket sekretesslagen gäller sekretess i den mån riksdagengodkänt avtal härom med främmande stat eller mellanfolklig organisation, hosmyndighet i verksamhet som avses i 8 kap. 6 § första stycket sekretesslagen,för uppgift om enskilds ekonomiska eller personliga förhållanden sommyndigheten förfogar över på grund av avtalet. Propositionen har antagits avriksdagen (SFS 1992:1772). Lagen träder i kraft den dag regeringen bestämmer.Om den nya lydelsen trätt i kraft vid tiden för nu aktuelltlagstiftningsärende, torde det vara tillräckligt för att uppfylla konventionenskrav vad beträffar uppgifter om enskilda, men ej i andra avseenden. Konventionens totalförbud mot kemiska vapen I konventionens artikel I ätar sig varje konventionsstatatt aldrig utveckla, producera, förvärva, lagra eller överföra kemiska vapen. Iartikel II definieras kemiska vapen somgiftiga kemikalier och deras utgångsämnen, utom i de fall dä de är avsedda förändamål som inte är förbjudna enligt konventionen, så länge typer ochkvantiteter är förenliga med dessa ändamål. Enligt artikel VI, som behandlar verksamhet som inteär förbjuden enligt konventionen, har varje konventionsslat rätt att utveckla,producera, förvärva, behålla, överföra och använda giftiga kemikalier ochderas utgångsämnen för ändamål som inte är förbjudna enligt konventionen. Iartikel II definieras dessa ändamål. Idefinitionen ingår såväl fredliga ändamål som skyddsändamål och militäraändamål som inte är förknippade med användning av kemiska vapen. För genomförandet av konventionens kontrollbestämmelserhar giftiga kemikalier och utgångsämnen förts in i tre listor ikemikaliebilagan till konventionen. Till varje lista finns bestämmelser iverifikationsbilagan som anger de regler som måste finnas för respeklivekemikalie. De kemiska produkter och utgångsämnen som finns i lista 1är alla att betrakta som kemiska stridsmedel, dvs. Någonanvändning av dessa ämnen för ändamål som är lillålna enligt konventionen,undantaget skyddsändamål, förekommer inle i . Kemikalierförtecknade i lista 1 skall underkastas förbud mol produktion, förvärv, innehav, användning och överföring. Dessa förfaranden är dock till- låtna om ämnena används för forsknings-, medicinska, farmaceutiska eller skyddsändamäl i typer och kvantiteter begränsade till vad som är motiverat. Konventionen innehåller också bestämmelser om begränsningar av anlalel anläggningar för sådan tilläten hantering inom en konventionsslat. Produktionoch export av krigsmateriel regleras i lagen (1992:1300) om Prop.1992/93:181 krigsmateriel (krigsmateriellagen). I lagen förbjuds bl.a.tillverkning av, handel med och export av krigsmateriel liksom upplåtelse avtillverknings-rätt och ingäende av samarbetsavtal på detta omräde. Regeringenkan i det enskilda fallet meddela undantag frän förbuden. Eftersomkemikalierna i lista 1 är krigsmateriel och omfattas av krigsmateriellagen ärproduktion förbjuden om inle regeringen har givit tillstånd till tillverkning idet enskilda fallet. Regeringen kan i sin tillståndsgivning se lill attbegränsningen avseende antalet tillåtna anläggningar respekteras. Förvärv,lagring och användning omfattas inte av något förbud i krigsmateriellagen. Omen bestämmelse om kemivapenbrott införs i 22 kap. täcker en sådanbestämmelse dessa förfaranden, om de sker uppsåtligen, vilket måste vara tillräckligtför att skaU anses uppfylla konventionens bestämmelser på denna punkt. 1verifikationsbilagan föreskrivs också att överföring (utförsel) inte fär sketill annat land än en konventionsstat och då endast för ovannämnda tillåtna.ändamål. Detta åtagande täcks av ulförselförbudet i krigsmateriellagen och denmöjlighet att kräva slutanvändaråtagande av köparslaten som regeringenregelmässigt utnyttjar vid utförsel av krigsmateriel. Kemikalierupptagna i lista 2 har en civil användning, som de kan användas imassförstörelsesyfte och de bör därför regleras i lagen (1991:341) om förbudmot utförsel av vissa produkter som kan användas i massförstörelsesyfte, m.m.(massförstörelselagen). Flertaletav de utgångsämnen som finns i lista 2 omfattas avmassförstörelselagen. I massförstörelselagen finns bestämmelser om förbud motutförsel av de produkter som omfattas av lagen. Vidare förbjuds förmedlingliksom upplåtelse eller överlåtelse av tillverkningsrätt avseende produkterna.Regeringen kan meddela undantag frän förbuden efter ansökan i det enskildafallet. Beträffandelista 2-ämnen anges i verifikationsbilagan att dessa endast får överföras tilloch erhållas frän annan konventionsstat, en förpliktelse som . skall träda ikraft tre är efter konventionens ikraftträdande; Frågan om överföring tillannan stat läcks av massförstörelselagens bestämmelser, medan däremot införselinte regleras i massförstörelselagen. En bestämmelse om tillstånd till införselav dessa produkter kommer att krävas. Enkomplikation i detta sammanhang är konventionens arlikel XI soman ger att konventionsstatema inle sinsemellan får upprätthålla restriktioner som är oförenliga med åtagandena enligt konventionen, om restriktionen skulle inskränka eller hindra handel eller utveckling eller främjandet av ve tenskapliga eller teknologiska kunskaper pä det kemiska omrädet för tillåtna ändamäl. Detla gäller också om restriktionen följer av elt intemationeUt av tal. Enligt massförstörelselagen är all utförsel av de produkter som omfattas av lagen förbjuden, oavsett destinationen. En fråga som måste övervägas är om detta totalförbud kan bibehållas. Enligt förarbetena lill massförstörelse lagen (prop. 1992/93:154) kan regeringen meddela etl företag elt s.k. gene rellt tillständ alt leverera i beslutet angivnaprodukt kategorier till angivna länden Besluten kan förenas med villkor samt med kontroll- och ordningsbestämmelsen Med denna möjlighet att meddela ge- 25 nerellatillstånd borde etl bibehållande av ulförselförbudet inte strida mot Prop.1992/93:181 denna arlikel. Ulförselförbudet kan i sig anses vara motiverat avkonventionens huvudsakliga ändamäl och syfte, d.v.s. att förhindra spridningav kemiska vapen. Vissa av de ämnen som finns upptagna i lista 3utförselregleras inle . Flertalet omfattas dock av massförstörelselagen.Med hänsyn till att även lis-ta-3 ämnen kan användas i massförstörelsesyfte ärdet sannolikt att hela lista 3 bör omfattas av massförstörelselagen vidkonventionens ikraftträdande. En sådan ändring täcks av det bemyndigande förregeringen att genom föreskrifter bestämma vilka produkter som skall omfattasav lagens bestämmelser som finns i massförstörelselagen. Ändringen kan därförske genom ett tillägg till förordningen (1991:343) om förbud mot utförsel avvissa produker som kan användas i massförstörelsesyfte, m.m.(massförstörelseförordningen). För överföring av lista 3-ämnen gäller enligtverifikationsbilagan endast att konventionsstaten måsle säkerställa attöverförda kemikalier endast skall användas för ändamål som inte är förbjudnaenligt konventionen, om utförseln sker till en stat som inte tillträttkonventionen. Konventionsstaten skall bl.a. begära in slutanvändarintyg. Någotutförselförbud gäUer således inte för dessa ämnen. Under förutsättning av dessalista-3 ämnen kontrolleras i massförstörelselagen krävs inte några ytterligarelagstiftningsåtgärder för att uppfylla detta åtagande. Deklarationer och inspektioner (artikel VI) En konventionsstat skall dels avge en inledandedeklaration beträffande de kemikalier som finns i listorna 1-3 och anläggningarsom handhar sådana kemikalier, dels avge årliga deklarationer, dels se till attinspektioner kan genomföras. efter det alt konventionen trätt i kraft förstaten i fråga skall denna, till den internationella kontrollorganisationen,lämna deklarationer om innehav av kemiska vapen, produktionsanläggningar försådana vapen samt en redogörelse för den relevanta kemiska industrin inomlandet. Vidare skall varje konventionsstat ärligen avge deklarationer omrelevanta kemikalier och anläggningan För att skall kunna fullgöra sitt åtagande i dennadel krävs att regeringen och den nationella myndigheten fär kännedom om den hanteringav dessa kemiska ämnen som förekommer i . Det kommer därför att krävaslagsliftning som ålägger den som handhar vissa kemiska produkter att i t.ex.deklarationer lämna uppgifter till regeringen eller den nationella myndighetenom förelagets tillverkningskapacitet m.m. En sådan deklara-lionsbeslämmelsetorde kräva dels vitesbestämmelser och bestämmelser om förseningsavgift omdeklarationer inte lämnas eller inte lämnas inom rätt tid, dels bestämmelser omstraffansvar för lämnande av oriktiga uppgifter. Deklarationernas innehålltorde regeringen kunna fastställa i form av föreskrifter i förordning. Kravetpä verifikationer genom inspektioner bör också föranleda bestämmelser omskyldighet för den som omfattas av ett beslut om inspektionatt lämna inspektörer tillträde för genomförandet av inspektio- Prop.1992/93:181 ner. Vissa av dessa bestämmelser kräver reglering i lagform. Såledesmåste inspektörerna fä tillträde till de fabriker och anläggningar de har iuppdrag alt inspektera. Även skyldigheten alt lämna inspektörerna informationbör regleras liksom deras rätt att ta prover och genomföra analysen Detsammagäller om inspektörernas rätt att samla in fakta och att använda viss medhavdutrustning. Inspektionsgruppers rätt att inspektera fordonstrafik i anslutninglill anläggningen och andra liknande frågor bör ocksä regleras liksomobservatörers ställning vid en inspektion. Bestämmelser mäste också införas ominspektionsgruppers rätt till handräckning.