prop · GG0336 · 1992-12-31 00:00:00 — Chefenför kommer att föreslå att lagen (1992:654)med särskilda bestämmelser om bostadsbidrag för , som gäller förtiden januari t.o.m. juni, skall gälla . I samband därmed kommer han ocksåatt lämna förslag till regler för ett särskilt statsbidrag till kommuneraasegna kostnader för statsbidragsberättigade bostadsbidrag. Påmotsvarande sätt avser statsrådet att föreslå att medel motsvarande kommuneraasegna kostnader för den statsbidragsberättigade delen av KBT återförstill kommuneraa genom inrättande av ett särskilt statsbidrag. 3.4 Korrigeringar av den ekonomiska regleringen av äldrereformen Mitt förslag: Korrigeringar i förhållande till dentidigare beslutade ekonomiska regleringen till följd av äldrereformen bör skeenligt de förslag som Ädel-delegationen lämnat. Korrigeringar för landstingen reglerasi samband med utbetalningen av landstingsskattemedel . Lagen (1991:1148) om mellankommunal kostnadsutjämning med anledningav ändrat huvudmannaskap för service och vård för äldre och handikappade skallupphävas vid utgången av . Skälen för mitt förslag: beslutade i december1990, med anledning av förslagen i regeringens proposition om ansvaret förservice och vård till äldre och handikappade m.m. (prop. 1990/91:14, bet. l990/91:SoU9,rskr. 1990/91:97), om en reformering av äldre- och handikappomsoigen. Riksdagenfattade beslut om den ekonomiska regleringen till följd aväldrereformen (prop. 1990/91:150 bil. 1:3, bet. 1990/91 :SoU25, rekr.1990/91:384). Medanledning av vad i detta sammanhang uttalade om behovet av ensärskild avstämning beslutade regeringen att inrätta endelegation som skulle utreda behovet av korrigeringar i förhållande till denekonomiska regleringen till följd av äldrereformen. Delegationens uppgift varatt kartlägga och bedöma behovet av samt lämna förslag till korrigeringar iförhållande till den ekonomiska reglering som fattat beslut om.Enligt riksdagsbeslutet skulle korrigeringar endast komma ifråga i de fall detrörde sig om uppenbara tekniska fel eller beräkningsfel. Delegationen antognamnet Ädel-delegationen (S 1991:G) och avlämnade sina förslagtill korrigeringar till regeringen. Ädel-delegationen har bedömt att korrigeringarmotsvarande netto -1-31,för kommuneraa och netto- för landstingen bör göras i förhållande till dentidigare beslutade ekonomiska regleringen, vilken uppgick till 20,3 miljarderkronor prisnivå. De föreslagna korrigeringaraaberör totalt 28 kommuner samt 11 landsting. De 28 kommuneraa föreslås fätillgodoräkna sig samt avräknas 17,5 miljoner kronor.Landstingen föreslås få tillgodoräkna sig samt avräknas43,. Omfördelningen innebär sammantaget att 31,5 miljonerkronor skall överföras från landstingen till kommuneraa. Ädel-delegationensförslag till korrigeringar i den ekonomiska regleringen till följd aväldrereformen framgår av följande sammanställning. Beloppen anges i tusentalskronor. ÄdeldelesationensfOrsIag till korrigeringar i den ekonomiska regleringen till fljd av Ädel-reformen(tusental kronor) - Nettolista - 1 195' 12 359 -43860 Jag föreslår attkorrigeringar av den ekonomiska regleringen bör göras 1992/93:36 i enlighetmed Ädel-delegationens förslag. Korrigeringaraa i den del som avser kommuneraa för skall görasi samband med utbetalning av statsbidraget till service och vård (under femtehuvudtitelns anslag Gl. Bidrag till service och vård) genom att bidraget tillde berörda kommuneraa minskas eller ökas med korrigeringsbeloppen. Detta kanske vid utbetalningen i böijan av . När det gäller korrigeringar i den del som avser kommuneraa för år 1993och framåt har regeringen gett SCB i uppdrag att vid beräkning av det s.k.referensbidraget, som är utgångspimkt för tillämpningen av öveigångsregleraa,också beakta de av Ädel-delegationen föreslagna korrigeringaraa. Detta innebäratt bidraget till de berörda kommuneraa ändras med i stort sett motsvarandebelopp. Den sammantagna kostnaden för utjämningsbidraget för ökardärmed. Korrigeringenav den ekonomiska regleringen till följd av äldrereformen innebär att 31 iniljonerkronor netto skall tillföras kommuneraa samt attmotsvarande belopp netto skall avräknas från landstingen. och1993 föreslår jag att korrigeringar för berörda landsting görs i samband medutbetalning av landstingsskattemedel till berörda landstinggenom att skattemedlen ökas eller minskas med korrigeringsbeloppen. Närdet gäller korrigeringaraa avser regeringen att återkomma isamband med frågan om fastställande av finansiella ramar för landstingensverksamhet. Somen följd av riksdagsbeslutet om ett nytt statsbidragssystem bör lagen (1991:1148)om mellankommunal kostnadsutjämning med anledning av ändrat huvudmannaskap förservice och vård för äldre och handikappade upphöra att gälla fr.o.m 1 januari1993. Jaghar i dessa frågor samrått med chefen för . 4 Övergången till de nya systemen 4.1 Slutavräkning av kommunalskattemedel enligt detgamla systemet avseende Mittförslag: Från den slutavräkning för kommuner och landsting som avser år 1991och som enligt dagens regelsystem skall betalas ut , skall ett beloppräknas av som motsvarar dels de ökade utbetalningar av kommunalskattemedel somföljer av att utbetalnings-systemet läggs om (nivåförändringen), dels deminskade statsinkomster som följer av att avräkningsskatten helt slopas redanår 1993. Dessutom skall den periodiseringseffekt som uppkommer till följd avomläggningen av statsbidragsystemet räknas av. Den sistnämnda minskningenföreslås fastställas till för kommunerna och till 520miljoner kronor för landstingen. Avdragenskall göras kollektivt för kommuneraa respektive landstingen. Återståendebelopp fördelas till de enskilda kommuneraa respektive landstingen iförhållande till den slutavräkning var och en annars skulle ha fått. Utbetalningaraaskall göras och fördelas med ett lika stort beloppvarje månad. Skälenför mitt förslag: Vid riksdagsbehandlingen av den senastekompletteringspropositionen godkände vad finansutskottet anförtbeträffande ikraftträdandet av ett nytt system för utbetalning av kommunalskattemedel.Finansutskottet uttalade bl.a. att det är av grundläggande betydelse attomläggningen av utbetalningssystemet ger ett i förhållandet mellan staten och kommunsektoraneutralt utfall. Av samhällsekonomiska och statsfinansiella skäl får övergångeninte innebära en budget- och likviditetsmässig merbelastning för staten.Samtidigt skall skiftet ske på ett för kommuneraa neutralt sätt från såvällikviditets- som verksamhetssynpunkt. Utskottet konstaterade att eftersomstaten och kommuneraa har olika redovisningsprinciper är en i alla avseenden neutral,såväl redovisningstekniskt som likviditetsmässigt, lösning inte möjlig attuppnå för både stat och kommuner. Utskottet ansåg vidare att det i kompletteringspropositionenangivna förfaringssättet i samband med omläggningarna ger den eftersträvade likviditetsmässiganeutraliteten för såväl stat som kommun. Mitt förslag innebäratt övergången till ett nytt utbetalningssystem för kommunalskattemedelgenomförs i stort sett enligt de riktlinjer som angavs ikompletteringspropositionen. Slutavräkningen förkommuner och landsting avseende beräknas uppgå till ca 25 350 iniljonerkronor respektive ca . Dessa belopp skall i enlighet medvad som angavs i kompletteringspropositionen minskas med belopp motsvarande denökning av utbetalade preliminära kommunalskattemedel som föranleds av det nyautbetalningssystemet (nivåförändringen), effekten av att av- 1992/93:36 räkningsskattenhelt slopas för och den periodiseringseffekt som uppkommer på grund avomläggningen av statsbidragssystemet. Om dessa minskningar skulle görasindividuellt för varje kommun och landsting skulle resultatet bli att mångakommuner skulle få en negativ slutavräkning. Jag anser det därför vara rimligtatt minskningarna görs kollektivt för kommuneraa respektive landstingen. Detför vardera kollektivet återstående beloppet av slutavräkningen bör sedanfördelas till de enskilda kommuneraa och landstingen i förhållande till den slutavräkningvar och en annars skulle ha fått. Den slutliga regleringen kan inte fastställas års taxeringär klar och de slutgiltliga skatteunderlagen är kända. Utifrån dessa uppgifterkan sedan de minskningar som skall göras av slutavräkningen beräknas. Minskningen på grund av nivåförändringen beräknas som skillnadenmellan preliminära kommunalskattemedel för enligt det nya utbetalniagssystemetoch motsvarande kommunalskattemedel (förskott inklusive uppräkning på grund avbefolkningsökning) enligt det gamla systemet. Skillnaden skall sedan minskasmed den för beräknade ökningen av de preliminära konununalskattemedlentill följd av slopat schablonavdrag m.m., eftersom jag haraviserat att denna ökning skall regleras på annat sätt. Slufavräkningen skall också min.skas med &i del av den avräkningsskattsom kommuneraa och landstingen skulle ha betalat imder enligt lagen(1990:609) om avräkningsskatt. För kommunerna uppgår denna minskning till 0,65kr per skattekrona och för landstingen till per skattekrona. För dekommuner som inte ingår i ett landsting är minskningen per skattekrona.Beräkningen skall för landstingen göras på det skatteunderlag som fastställtsvid taxering jämte tillskott av skatteunderlag enligt lagen (1992:671)om skatteutjämningsbidrag till landsting. För kommuneraa skall beräkningaraagöras på skatteunderlaget igt taxering med tillägg av det tUlskott avskatteunderlag som skulle blivit fallet om den fir.o.m. upphävda lagen(1988:491) om skatteutjämningsbidrag fortfarande hade gällt. Eftersom det intehar fastställts någon garanterad skattekraft för kommuneraa avseende år 1993enligt denna lag skall de skattekraftsgarantier som gäller för år 1992användas vid beräkningaraa. Denna princip skall även tillämpas för de kommunersom inte ingär i ett landsting. Närdet slutligen gäller den periodiseringseffekt som uppkommer till följd avomläggningen av statsbidragssystemet skall kommuneraas slutavräkning minskasmed och landstingens med . Beloppenhar beräknats med utgångspunkt i de utbetalningar som staten förutses göra efierutgången av avseende de specialdestinerade statsbidrag som awecklas fir.o.m.år 1993. Förde kommuner som inte ingår i landsting skall vid beräkningen allaskatteintäkter och alla minskningar regleras i den kommunkollektiva avräkningen.Dessa kommuner skall alltså vid avräkningen behandlas som alla övriga kommuner. Denåterstående delen av slutavräkningen skall betalas ut av skattemyndigheteraaunder och fördelas med ett lika stort belopp per månad.Inga kommuner eller landsting får vidkännas en negativ slutavräkning medanledning av de minskningar jag nu föreslår. Nedan redovisaspreliminära slutavräkningar avseende för kommuneraa respektivelandstingen med utgångspunkt i skatteunderlagsprognos iaugusti 1992. Det är denna prognos som har legat till grund för de preliminära uppräkningslåktorersom sedan använts vid beräkningen av de uppgifter som Statistiska centralbyrånoch skattemyndigheteraa tillställde kommunerna och landstingen i början av september.Enligt nedanstående tabell kommer kommuneraa att få behålla av den ursprimgligaslutavräkningen och landstingen . Jag vill betona att prognoseraarörande skatteunderlaget är osäkra och att det verkliga utfallet kan komma attavvika i betydande utsträckning. Det beror på att de antaganden som legat tillgrundför de preliminära uppräkningsfaktoreraa redan har förändrats. Dessutom harhänsyn inte kunnat tas till den s.k. krisuppgörelsen som träffats under senarehälften av september. Detta sanunantaget gör det svårt att bedöma nivåförändringeni det nya utbetalningssystemet för kommunalskattemedel. Preliminärtutfall av slutavräkning avseende SI u tavräkningsl ikv id Källa: , Riksrevisionsverketsskatteunderlagsprognos . ' Nivåförändringen har justerats med hänsyn tagen till atteffekterna av det slopade schablonavdraget avses regleras på annat sätt. Övrigaekonomiska regleringar som kommer att föreslås senare har inte beaktats. 4.2 Slutavräkning av kommunalskattemedel enligt det gamlasystemet avseende Minbedömning: Den slutavräkning för kommuner och landsting som avser ochsom enligt dagens regelsystem skall betalas ut , bör hanteras enligt sainmaprinciper som föreslås beträffande slutavräkningen avseende . Skälenför min bedömning: Jag är inte beredd att nu i detalj föreslå hur slutavräkningenavseende skall hanteras. Anledningen till detta är att det är svårt attför närvarande göra en tillförlitlig prognos över utfallet av nästa års taxering. Utgångspunkten böremellertid vara att samma principer som tillämpats 1992/93:36 1991 även skall gälla för . Även denna slutavräkning skallsåledes min.Aas med ett belopp motsvarande nivåförändringen i det nyautbetalningssystemet samt motsvarande del av den slopade avräkningsskatten.Minskningen på gnmd av att avräkningsskatten awecklas skall beräknas med 0,50kr per skattekrona för kommuner och per skattekrona för landsting. Förde kommuner som inte ingår i landsting blir minskningen perskattekrona. Däremot uppstår inte någon periodiseringseffekt med anledningav aft statsbidragssystemet läggs om. Trots detta finns en risk att slutavräkningentotalt sett avsende blir negativ. Om så skulle bli fallet avser jag attåterkomma till regeringen med förslag till åtgärder. 5 Bidrag med anledning av att ett nytt Statsbidragssystem m.m. införs för kommunerna Minbedömning: Av de i statsbudgeten för /93 anslagna medlen tillbidrag med anledning av införandet av ett nytt statsbidragssystem bör ca 160miljoner kronor användas för att under förata finansiera deövergångsregler som har beslutats i anslutning till införandet av systemet.Resterande ca av anslaget bör fördelas med utgångspunkt i kommuneraasskattekraftsutveckling enligt taxering. Kommuner som faller utanfördet nya statsbidragssystemet bör inte få något bidrag. Skälenför min bedömning: I syfte aft ininska den tillfälliga likviditetsförbättringeni kommuner och landsting höjdes den allmänna skatteutjämningsavgiftentillfälligt med per skattekrona (prop. 1990/91:100 bil. 9, bet. 1990/91:FiU29,rskr. 1990/91:248). delade regeringens uppfattning att de indragnamedlen bör återföras till kommuneraa för att underlätta skiftet av statligttransfereringssystem till den kommunala sektora. kompletteringsproposition angavs att underåren 1993 och 1994 i första hand bör återbetalas till kommuneraa i syfte delsatt underlätta övergången från dagens statsbidragssystem till ett nytt system,dels att övergångsvis neutralisera vissa effekter av skattereformen. /93 har i kompletteringspropositionen ett förslagsanslag på 950 iniljonerkronor anvisats. Anslaget skall användas för att finansiera merkostnaden för deövergångsregler som har beslutats i anslutning till att det nyastatsbidragssystemet införs samt för att genom särskilda bidrag reglera effekteraaav skattereformen för de kommuner vars skatteunderlag relativt sett påverkatsmest negativt. Regeringen har fåttriksdagens bemyndigande att efter generella principer 1992/93:36 utge bidragmed anledning av införandet av ett nytt statsbidragssystem. Ipropositionen angavs kostnaden 1993 till ca 300 iniljonerkronor. Jag bedömer nu att kostnaden kommer att bli ca 320 miljoner kronor.Halva kostnaden, dvs. ca , belastar /93varför det för skulle återstå ca att fördelautifrån skattereformens effekter. Regeringenhar ännu inte beslutat om hur bidragen med anledning av skattereformen skall fördelas.Eftersom taxering, som avser , är däskattereformen till alla delar trätt i kraft, bör utfallet av denna taxeringavvaktas innan ett sådant beslut fattas. För att i görligaste mån underlätta kommuneraasplanering vill jag dock redan nu redogöra för de principer jag anser bör gällavid fördelningen. Detfinns ingen given modell med vilken man på kommunnivå renodlat kan särskiljaskattereformens effekter från andra förändringar av skatteunderlaget. Jag anseratt den fördelningsgrund som skall väljas bör vara enkel att förstå ochinnehålla så lite inslag av bedömningar som möjligt. Med denna utgångspunkt avserjag att föreslå regeringen, att bidragen skall fördelas med hänsyn tagen tillvarje kommuns skattekraftsutveckling, dvs. förändringen av skatteunderlagetper invånare, enligt taxering jämfört med utvecklingen de närmast tvåföregående taxeringsåren. Om någon av taxeringaraa för en enskild kommunuppenbart innehåller extremvärden kan det bli nödvändigt att göra vissajämkningar. De kommuner som har haft den lägsta ökningstakten skall fä del avbidragen. Alla kommuner garanteras genom bidragen en viss lägsta procentuellutveckling av den egna skattekraften. Denna lägsta nivå styrs av hur långt demedel som står till regeringens förfogande räcker. Kommuner som har en så högegen skattekraft att de faller utanför det nya statsbidragssystemet bör inte fänågot bidrag. Jagär medveten om att t.ex. konjunkturbetingade orsaker till förändringar iskatteunderlaget inte kan skiljas ut. Jag anser emellertid aft metoden trotsdetta ger en rimlig fördelningsprofil. Minbedömning: Kostnaderaa 1994 bör finansieras inom denordinarie bidragsramen i det nya statsbidragssystemet. Regeringen börbemyndigas att fördela ytterligare bidrag för att övergångsvis mildra effekteraaför de kommuner vars skatteunderlag relativt sett påverkats mest negativt avskattereformen. /94 bör anvisas för attfinansiera dels kostnaderaa för övergångsregleraa avseende andra halvåret1993, dels ytterligare bidrag med anledning av skattereformen. Skälenför min bedömning: Med utgångspunkt i vad jag anförde skulle det återstå ytterligare 950 iniljoner kronor att återbetalaunder . Hela beloppet bör tillföras kommu- 1992/93:36 neraa. Kostnaden för öveigångsregleraa beräknas till ca160 . beräknas kostnaden för öveigångsregleraa till700-800 miljoner kronor. Om samma finansieringsprincip som för skallgälla skulle det alltså knappast återstå några medel att fördela i bidrag föratt mildra effekter av skattereformen. Jag anser att det behövs ett belopp i samma storleksordning som för år1993 för aft öveigångsvis mildra effekterna för de kommimer varsskatteunderlag relativt sett påverkats mest negativt av skattereformen. Jagavser därför att föreslå regeringen att återkomma till med förslag omatt merkostnaden för öveigångsregleraa avseende finansieras inom denordinarie bidragsramen i det nya statsbidragssystemet. Detta kan ske genom attgarantinivån sänks, vilket innebär att öveigångsregleraa finansieras genom enomfördelning inom kommunkollektivet. Därmed skulle det även för finnas790 att fördela i bidrag med anledning av skattereforms-effekteraa.Bidragen bör fördelas efter i huvudsak samma principer som avses tillämpas förår 1993. 6 Kommuner utanför utjämningssystemet Detfinns två kommuner, och , som har en egenskattekraft som ligger högre än övriga kommuners och som trots öveigångsregleraainte omfattas av det nya statliga utjämningsbidraget. Dessa kommuner fär storaekonomiska fördelar på grund av den system-omläggning som harbeslutat om. Orsaken är att de har betalat mer i skatteutjänmingsavgifter och avräkningsskatti det gamla systemet än vad de har fått i statsbidrag. och Lidingöbidrar därmed inte till den samhällsekonomiskt motiverade indragningen om 5,2miljarder kronor för kommunerna. senaste kompletteringspropositionen anförde jag bl.a. att övergångsregleraai utjämningssystemet i princip också bör tillämpas pä de kommuner som inteomfattas av utjämningssystemet. Det skulle innebära att den ekonomiska effektenav omläggningen för dessa kommuner maximalt fär uppgå till 1,avskatteinkomsterna för . Jag berörde i propositionen också möjlighetenatt tillämpa en högre procentsats för dessa kommuner i det fall en ekonomiskreglering av slopandet av schablonavdragen skulle ske genom ett procentuelltavdrag från skatteunderlaget. Den metod för ekonomisk reglering som jag nu föreslårför är en annan än den jag beskrev i den nänrnda propositionen.Regleringen kommer att omfatta alla kommuner, men någon differentiering avnivån mellan konununer görs inte. Jaghar i det föregående presenterat de tänkta principeraa för fördelningen avbidraget för att reglera effekteraa av skattereformen för de kommuner vars skatteunderlagrelativt sett påverkats mest negativt. Med de tänkta fördelningsprinciperaaskulle och i och för sigvara berättigade till bidrag, men bör bli utan eftersom kommunerna 1992/93:36 inteomfattas av den samhällsekonomiskt motiverade indragningen. viss neutralisering avfördelarna för dessa kommuner kan därmed sägas Jag föreslårdärför inte nu ytterligare åtgärder för dem. kommer emellertid att varauppmärksam på förhållandena i samband med att en permanent metod förekonomiska regleringar övervägs. 7.1 Undantag från det kommunala skattestoppet Mittförslag: I en särakild lag om undantag från gällande skattebegränsningges i rätt att utan hinder av det konununalaskattestoppet höja skattesatsen för med högst per skattekrona. Skälenfdr mitt förslag: gäller lagen (1992:672) om begränsning avkommuners rätt att ta ut skaft för . I samband med lagens tillkomstnämnde jag (prop. 1991/92:150 del II s. 129) att det kunde fiimaskommuner, landsting, församlingar och kyrkliga samfälligheter som till följd avden begränsning av skatteuttaget som lagen skulle innebära kunde hamna i enakut ekonomisk situation. Om så skulle vara fallet fick i sista hand fråganhanteras i särskild ordning genom att regeringen föreslog enlagändring som gav utrymme för skattehöjning. skrivelse som kom in till (dnr 3243/92)har i hemställt om regeringens åtgärd så attpastoratet med imdantag från skattestoppet skall få höja sin skatt för år 1993med per skattekrona till per skattekrona. Pastoratethar anfört att dess skattesats för höjdes från per skattekronatill per skattekrona. Avsikten var att skattesatsen skulle höjas medett sförre belopp. Pastoratet beslöt emellertid att avvakta med enytterligare höjning, dels på grund av att den avsedda höjningen bedömdes blialltför stor för allmänheten med anledning av en samtidig höjning avlandstingsskatten, dels på grund av att pastoratets ekonomi vid tillfallet varmycket god. Därefter har emellertid pastoratet varit förhindrat att höja pågrund av det skattestopp som gällt och det som gällerför . Jaggör följande bedömning. På grund av omständigheter som rimligen inte kunnat fömtsesav pastoratet har fömtsättningaraa mbbats för den ekonoiniska planeringen pådet sättet att en skattehöjning på ett avsiktligt för lågt belopp inte kunnatföljas upp med en skattehöjning till den nivå som ursprangligen planerats. Avdetta skäl har pastoratets ekonomi, från att ha varit mycket god, numera mycketmarkant föisämrats. 4 1992/93 1 stml. har genom fondutnyttjande m.m.vidtagit åtgärder för att finansiera sin 1992/93:36 verksamhet med andra medelän skattemedel. Dessa åtgärder har inneburit att pastoratet tömt detillgängliga ekonomiska reserverna. Åtgärderaa har likväl inte varittillräckliga. Jag anser att det finns skäl att delvis gå pastoratet till mötes.Pastoratet har för övrigt en mycket låg skattesats. Emellertid ger handlingaraai ärendet inte vid handen att pastoratet behöver höja skattesatsen med detyrkade beloppet per skattekrona. Jag bedömer att en skattehöjning medhögst per skattekrona är tillräcklig för att lösa den akuta situationen. Pastoratetbör därför få möjlighet till en sådan höjning för genom en särskild lagom undantag från nu gällande lag om skattebegränsning. Mittförslag: Lagen träder i kraft , men skall tillämpas på beslutom debitering av skatt som fattas efter . Skälenför mitt förslag: Beslut om nästa års skattesats bör fattas före årsskiftet.Jag föreslår därför att lagen skall tillämpas redan från och med den 7 oktoberi år, dvs. dagen efter den dag då propositionen kommer att avlämnas tillriksdagen. En motsvarande åtgärd beträffande ikraftträdande har tidigareförekommit i samband med en ändring i lagen (1990:608) om tillfällig begränsningav kommuners rätt att ta ut skatt. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till 1. lag om ändring i lagen (1992:341) om ändring ilagen (1965:269) med särskilda bestänunelser om kommuns och annan menighetsutdebitering av skatt, m.m.,