prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — Vidare är det nödvändigt att forskningen ges en bredd sä attden omfattar t.ex. hela kedjor från de gmndläggande produktionsresurserna tillfärdig produkt 'Dch fungerar så att forskningens framsteg när ända fram tillproducentledet Vissanaturresurser kan fömyas. Tillgången på andra är begränsad. Oavsett vilka deär krävs att vi hushållar med dem, om vi vill umyttja dem långsiktigt for vårförsörjning. En fomi för hushållning med naturresurser är all låta dem ingå ikretslopp där de pä olika sätt och i olika former återanvänds. Forskning foratt lösa problem i det biologiska kretsloppet måste ges hög prioritet. Genomatt tniljövänligt producera råvaror för bl.a. energi- och industriändamål blirjordbruket en resurs i miljöarbetet, men också genom att ta emot avfall som ärbiologiskt nedbrytbart och fritt firän giftiga ämnen. På detta sätt kommer flerprocesser att integreras i det biologiska kretsloppet. Allt avfall mästeåterföras till naturens kretslopp eller till ny användning. Avfall från stadenmåste återföras till landsbygden och jordbruket. Stora mängder organisktmaterial transporteras frin landsbygden till tätortema. Hushållsavfalloch slam ackumuleras i mängder i städema med gigantiska lagrings- ochföroreningsproblem som följd. Endast genom att på ett biologiskt riktigt sätttillvarata avfall och restprodukter kan vi undvika en sopbergskatasö"of Dennagmndsyn kan inte sägas ha präglat verksamheten inom de areella näringama isärskilt hög grad . ningentill stor del karakteriserats av en sfrävan bort från de gmndläggande sambandeni ekosystemet och de restriktioner dessa ställer upp. Detta har givetvis ävenpräglat verksamheten inom jordbruk och skogsbmk. Först harekologin och miljövården uppmärksammats i större omfatming. Värt ansvar förframtida generationer, inte bara i värt land, mäste i fortsättningen påverkainrikmingen och omfattningen av FoU för vår försörjning. Insatsema måste styrasav krav på omsorg om miljön i vid bemärkelse. Produktionsresursema, bl.a.marken, måste vårdas, den biologiska mångfalden säkras, kvaliteten pä luft ochvatten hållas hög och omsorgen om djur och människor betonas. Dessa frågor harframhållits vid om miljö och utveckling i i juni1992 och dc kommer till uttryck i de konventioner och den deklaration som blevresultatet av denna konferens. Samridigt betonas nattirresursemas betydelse förförsörjningen av en växande världsbefolkning. Inom överskådlig tid måste viräkna med att den biologiska produktionen måste ökas och effektiviseras for attförsörjningen skall . Men en sådan effektivisering måste ske i forekosystemen hållbara former. Forskningenkring dessa frågor måste beakta att umyttjandet av den biologiska produktionenrymmer mänga estetiska och sociala aspekter som mäste uppmärksammas ochutvecklas. Sä t.ex. är upplevelse av skönhet i landskap,-trädgårdar och parkeren väsentlig källa till välbefinnande och livsglädje. Samvaro med sällskaps-och sportdjur är en social relation av stor vikt, och forskning kring djurenshälsa och välbefinnande ökar livskvaliteten för både djur och djurägare. Deekologiska sambanden och ett utvecklat miljötänkande är centtala frågor avyttersta betydelse inom den forskning som ryms inom Jordbruksdepartementetsansvarsområde. Ett samhälle i harmoni med en natur i ekologisk balans skaparfömtsättningar for en hållbar utveckling och framtidstro. Deninriktning som forskningen inom Jordbmksdepartementets ansvarsområde bör gesför framtiden bör mot denna bakgmnd utgå från bl.a. följande bedömningar. Markenslångsiktiga produktionsförmåga är en gmndläggande fömtsättning för denframtida utvecklingen. Den biologiska produktionen som utgår från vad markenkan ge måste säkerställas och utvecklas. Annars kommer vi aldrig att klaraförsörjningen förden växande världsbefolkningen. Markforsäm-ring pä gmnd avförsuming, utarmning eller förgifming hotar dock starkt vär framtida existens.Forskning for att klargöra markens uthålliga förmåga att på ett optimalt sättkunna främja bildandet av näringsämnen av betydelse for växter måste därförprioriteras. Forskning inom områdena markkemi, markbiologi, kvävemetabolismoch markfysik är av central betydelse i detta sammanhang liksom forskning omsamverkan mellan växt, klimat och markprocesser. Odlingslandskapetsfauna och flora har under mycket läng tid utvecklats och anpassats tillmänniskans bmkningsmetoder. De stmkturförändringar inom jordbruk och skogsbmksom har skett de har pä mänga sätt förändrat fömtsätmingamaför den biologiska mångfalden med en 1992/93:170 Avsnitt9 Jordbruksdep. Forskningen om framtida cxllingssystem måste syfta till attuppehålla stor biologisk mångfald och ett öppet och varierat landskap rikt päkulturvärden. Utvecklingeninom de areella näringama är i ett globalt perspektiv det som kommer attbestämma de avgörande livsvillkoren för mänskligheten. Forskning ochutbildning i mäste planeras så att ett intemationellt perspektiv pånyttjandet av naturresursema beaktas och utvecklas. Svensktlantbruk stär inför en genomgripande forändring i och med och ettsannolikt inträde i EG. Även GATT-överenskommelsen har stor betydelse i dettasammanhang. Större arealer jordbmksmark kan komma att överforas till annananvändning med de konsekvenser detta medför för det traditionellaodlingslandskapet txh livsbetingelsema på landsbygden. Pä livsmedelsområdet ärdet angeläget att kunskapsuppbyggnaden fortsätter när det gäller den senaredelen av livsmedelskedjan, så att kan hävda sina livsmedelsprodukter ien udändsk konkurrens. Forskningoch utveckling är en viktig fömtsättning för ett i vid mening uthålligtskogsbmk under dynamiska villkor. Det finns skäl för staten att stimuleraforskningen eftersom den är långsiktig cxh allmängiltig till sin karaktär.Samtidigt måste näringslivet i högre grad ta sitt ansvar för nödvändiggmndläggande och tillämpad forslming. Storakrav ställs på omsorgen om djuren. Allt större vikt måste läggas viddjurskyddsintresset. Det är angeläget att i det intemarionellasamarbetet hävdar vikten av bestämmelser om djurskydd. Det finns ett stortbehov av forskning om djurens hälsa och behov och det är viktigt att kontinuerligtförbättt-a djurmiljön inom ajiimalieproduktionen. Också när det gäller försöksdjurär forskningen en viktig angelägenhet. Den gentekniskaforskningen öjjpnar nya möjligheler för människans nyttjande av naturen. Medhjälp av genteknik kan organismer utmstas med en kombination av egenskaper somnormalt inte finns i naturen. Tekniken ger oss bl.a. möjlighet att pä nya ochsäkrare sätt framställa vaccin, läkemedel och diagnostica. Forskama kan oclsågenom genteknik utveckla nya egenskaper hos växter och djur. somgentekniken främjar utvecklingen och produktiviteten inom den biologiskaproduktionen väcker den ekologiska och etiska frågor samt farhågor. Det ärviktigt att debatten kring dessa frågor, bl.a. de etiska, vidmakthålls och attforskningen vidgas till att besvara de ekologiska frågoma kring gentekniken. Utsläppenav koldioxid från användningen av fossila bränslen utgör ett allvarligt hot omen global växthuseffekt. Detta återspeglas i besluten vid ommiljö och utveckling, bl.a. i konventionen om klimatförändringar och ihandlingsprogrammet Agenda 21.1 sä stor utsträckning som möjligt måste vidärför ersätta dessa bränslen med fömybara bränslen. Den största potentialenhar biobränslen från skog och jordbruk. Även om utvecklingsarbetet på dettaomräde har kommit förhållandevis långt, måste ytterligare FoU bedrivas ieffektiviseringssyfte och for att kunna bredda användnings- 1992/93:170 Avsnitt9 Jordbruksdep. omrädet.Sådana insatser gynnar utvecklingen mot ett resurssnålt och avfallssnåltsamhälle. Den nödvändigaanpassningen av dagens forskning som här har skisserats försvåras av denstelhet som kännetecknar universitetsorganisationen i vid mening. Många gångerger de fasta former som präglar organisarionen, bäde i fråga om fakultets- ochinstimrionsindelning och tjänsters långsiktiga bindningar till innehållet,inte möjligheter till snabba förändringar. I det sammanhanget harforskningsråden en viktig uppgift genom att de har en god flexibilitet i frägaom resursfördelning och möjligheter att skapa övergripande, samordnade program.Kombinationen av SLU och är i det sammanhanget en värdefull tillgäng forforskningen inom de områden som behandlas här. Forskningen är till sinkaraktär innovativ och skall sträva mot att formulera och karakterisera fenomenoch problem som ännu inte har identifrerats av samhället. Härigenom och medden inriktning av forskningen som har angetts i det foregående kommernyttjandet av de biologiska naturresursema att kunna ske, utan att det uppstårmiljöproblem som måsle i efierhand. Ytterligare en fömtsätming for enbärkraftig utveckling är givetvis att vad man kan kalla extem miljöpåverkankan förhindras. Delta bör vara den långsiktiga inriktningen av forskningeninom Jordbmksdepartementets ansvarsområde. Det mäste ocksä få genomslag iforskamtbUdningen. 1992/93:170 Avsnitt9 Jordbruksdep. 9.1.3 Program förträteknisk forskning och träfiberforskning Regeringensförslag: Ett samlat program för ö-äteknisk forskning och träfiberforskninginrättas. Skälenför regeringens förslag: Skogsnäringen har stor betydelse för landels ekonomi.Det är angeläget att långsiktigt trygga dess framlid i . En gmndläggandefömtsätming härför är konkurrenskraft på exportmarknaden. Konkurrenskraftskapas bl.a. genom utveckling av bättre produkter, utformade och tillverkadeenligt konsumentemas krav och önskemål. Den samladeirävamindustrins insatser för forskning och utveckling är mycket små jämförtmed andra branschers. var FoU-utgifiema avförädlingsvärdet jämfört med for elekttoindusttin ochttansportmedelsindustrin. Särskilt liten är forskningsinsatsen från den del avbranschen som förädlar sågtimmer. Även om sågtimmer svarar för den störstadelen av skogsbmkets inkomster, finns det uttymme för att öka dess förädlingsvärdeytterligare. Att stärka forsknings- och utvecklingsinsatsema är sålunda en avde viktigaste åtgärdema för att skapa en långsiktig konkurrenskraft för denträförädlande industtin. Denna slutsats har dragits även av 1990 årsskogspolitiska kommitté. De statligaforskningsorganen ansvarar för den långsikriga kompetensuppbyggnaden ochkunskapsöverföringen. har genom samverkan med indusnin och andraforskningsfinansiärer startat ett ttäkvalitetsprogram. För att stärkasambandet mellan produktion och forädling av ttäråvaran bör medel avsättas forert utökat forskningsprogram rörande ttkvalitet. Programmet skall syfta tillatt på ett tvärvetenskapligt sätt belysa integreringen mellan de olikaförädlingsleden. Det är därvid av vikt att identifiera sambandet mellan ved-och fiberegenskaper och kvalitetskrav på färdigforädlade produkter. Programmetfår sädan bredd att insatser behöver göras av både SLU och andraforskningsutförande organ. Progrtunmet bör utarbetas av och i samarbeteoch under medverkan av bl.a. . Närings- ochteknikutvecklingsverket (), . Den forstärkning som det nu föreslagna programmet innebärmedför att i högre grad kan stödja kompetensuppbyggnad vid andrauniversitet och högskolor. 1992/93:170 Avsnitt9 Jordbruksdep. 9.2 Landskap Näring Kunskap (SOU 1991:101), Ol utvärderingav Medstöd av regeringens bemyndigande tillkallade dåvarande chefenför Jordbmksdepartementet professom såsomsärskild utredare med uppgift att se över vissa frågor rörande Sverigeslantbruksuniversitet. Efter bortgång förordnadesbyråchefen som särskild utredare. Bakgrundentill uttedningen var de förändringar som hade inträffat sedan SLU bildades år1977. Uttedningen har omfattat en utvärdering av SLU:s verksamhet, dessinnehåll, omfattning, inriktning och styming. Uttedarens förslag har redovisatsi betänkandet (SOU 1991:101) Landskap Näring Kunskap. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig iJordbmksdepartementet (dnr 39/92). Uttedarensöversyn av SLU är först och främst en utvärdering. Vid utvärderingen harutredaren systematiskt turbetai med olika typer av underlag for att nå störresäkerhet i bedömningen. IDels har uttedaren själv tagit fram eller initieratunderlag, dels har tidigare gjorda utvärderingar och studier använts. Detviktigaste inslaget i utvärderingen är tre utländska universitetsgmpper som påuppdrag har granskat forskjiing och utbildning vid SLU. Utbildning ochforskning vid den lantbmksvetenskapliga fakulteten har utvärderats av en gmppfrån i i Nederländema och en förettädare forlandets lantbmksdepartements institutsorganisarion. Skogsvetenskapligafakulteten har granskats av en gmpp från txh Skogsforskningsinsrituteti . harutvärderats av en gmpp från veterinärmedicinska fakulteten vid iUtrecht i Nederländema. I uttedarens uppdrag tillutvärderama har det fömtsätts att del är nödvändigt att förena en bedömning avverksamhetens karaktär och kvalitet med förslag om hur iakttagna brister skallkunna avhjälpas. Dc utiändska utvärde-ringsgmpjiema som har anlitats har ocksäsett sin uppgift på del sättet. Detta är en arbetsmetod som används vidutvärdering inom forskningsråd. Den har dock sällan använts for utvärdering avett helt universitet eller hela fakulteter. 1992/93:170 Avsnitt9 Jordbruksdep. Regeringensbedömning: skall genom forskning, utbildning ochinformation öka kunskapema om fömtsätmingama for en varakrig och effektivbiologisk produkrion och om hur denna skall bedrivas och nyttjas. Universitetetbör mot denna bakgmnd även i fortsätmingen vara ett samlat sektorsuniversitetför de areella verksamhetema under ansvarsområde. Utredarensbedömning överensstämmer i stort sett med regeringens bedömning. Remissinstanserna:De flesta anser att SLU skall kvarstå som ett samlat sektorsuniversitet. Nägraremissinstanser inom skogsområdet anser att motiven för ett sammanhållet SLUär svaga. Statskontoret och anser att man böröverväga departementstillhörigheten. anser att det saknasen gmndläggande analys av SLU:s roll. Skälenför regeringens bedömning: SLU har en ceno ställning inom svensklantbmksvetenskaplig FoU. En utvärdering och bedömning av SLU:s resurser blir iallt väsentiigt, till skillnad frän utvärderingar av lantbmksuniversitet iandra länder, liktydig med en utvärdering och bedömning av landets totalainsats vad gäller FoU och högre utbildning inom det lantbmksvetenskapligaomrädet. Enligtutredarens bedömning är de motiv som fanns för bildandet av SLU år 1977alltjämt relevanta. Forskningsverksamheten ligger väl i linje med deninternationella utvecklingen och har enligt olika indikationer god kvalitet ochvolym. Det har utvecklats ett nära och väl fungerande samarbete mellan denlantbmksvetenskapliga och den veterinärmedicinska fakulteten påhusdjurs-otnrådet. Även i övrigt har samverkan kommit till stånd, särskilt påinitiativ av universitetsledningen. Ännu återstår dock mycket att göra, främstpå mark-växtsidan och vissa andra områden, innan de fömtsättningar som sammanslagningenskapade har umyttjats. Enligtregeringens uppfattning ställer den breda uppgiften som SLU har särskilt storakrav inte bara på forskningen som sådan, utan också på de forskande och påuniversitetsledningen på alla niväer. forskning,tillämpad forskning och försöksverksamhet fömtsätter vidsynihet. Detta kräversamarbete och samordning. Med den nära anknytningen till de areella näringamafordras dels integritet, dels förståelse för näringslivets villkor. SLU är välskickat att leva upp till dessa krav. Det fordras emellertid väsendigt ökadeinsatser pä alla nivåer inom SLU för att tillgodose kraven. Detta, och inteminst vad som har anförts i det föregående om prioriteringar för framtiden närdet gäller forskningen, talar för att SLU även i fortsätmingen bör hakaraktären av ett samlat selttorsuniversitet for umyttjande och värd avbiologiska naturresurser. Regeringen anser attinsatta resurser utnyttjas mest effektivt på detta sätt. Den komplexa karaktärenpå vården och umyttjandet av de biologiska naturresursema kräver dock ettutvidgat oi;h breddat samarbete över universitets- och fakultetsgränsema liksommed andra forskningsutförande organ. Behovet av en sådan samordning har redanm;irkerats genom de program för miljöforskning inom jordbruk och skogsbmlc somadministreras av . För att integrera övergripande miljöfrågor och för attkunna utveckla den helhetssyn som är nödvändig för att på ett systematiskt sättangripa ekologiska problem måste SLU vidareutveckla samarbetet mvA andraforskningsorgan. När det gäller yttreorganisation ser utredaren inte nägon anledning att aknr-alisera någonforändring av SLU:s departementstillhörighet. Uttedaren hänvisar även till attlantbmksuniversiteten utomlands ofta är organiserade underjordbmksdepartementen. Regeringen anser att utvecklingen inom det område somrör nyttjande av biologiska naturtesurser i alla avseenden gagnas av ettsammanhållet ansvar för forskning, undervisning och övrig utveckling inomomrädet. Regeringen är av samma uppfattning som ud-edaren. Fördelama med denanknyming till bl.a. skogs- och jordbmkssektom som finns uppväger delsamordningsarbete som kan behövas i förhållande till högskolan i övrigt. 1992/93:170. Regeringensbedömning: Det är viktigt att SLU i firamtiden prioriterar sådan gmndforskningsom stödjer ett hållbart nyttjande av biologiska naturresurser med särkildinriktning på de areella näringama. SLU bör även i fortsätmingen ha ansvaretför försöksverksamheten. Utredarensbedömning överensstämmer delvis med regeringens bedömning. Remissinstanserna:Åsiktema om SLU:s satsning pä gmndläggande forskning är delade blandremissinstansema. Flera anser att det inom SLU bör omfördelas medel från denlantbmksvetenskapliga fakulteten till den skogsvetenskapliga fakulteten. Skälen för regeringensbedömning: Enligt utredarens mening har Prop. 1992/93:170 SLU visatframförhållning, initiativfönmäga och uthållighet och anpassat sig Avsnitt 9till riktlinjer och signaler från statsmaktema. Många nya forskningsområden Jordbruksdep. har tagits upp och betydande omfördelningar mellanområden har skett. Den belysning av forskningens inrikming, volym och kvalitetsom utredaren har gjort tyder på att SLU hävdar sig väl forskningsmässigt ochligger i linje med den internationella utvecklingen. SLU har främstprioriterat gmndläggande forskning vilket avspeglas i bibliometriska studiersom har utförts. Uttedaren anser liksom de utiändska utvärderingsgmppema attdenna inriktning av forskningen är riktig och bör följas i fortsätmingen. Detär regeringens uppfatming att gmndläggande kunskap är basen för all utvecklinginom mera tillämpad forskning. För att den forskning som bedrivs inom SLU skalllämna produktiva bidrag till utveckling inom såväl miljö- som nyttjandeomrädenkrävs att den gmndläggande kunskapen utvecklas. Regeringen anser att dengmndläggande forskning som bedrivs vid SLU i vid bemärkelse skall utgöraunderlag för den mer tillämpade forskningen. Först när de gmndläggandeproblemen har identifierats och ny kunskap genererats finns det möjlighet attpä ett långsiktigt sätt lösa de problem som uppstår inom ett visst omräde. Föratt säkra att de samlade forskningsmedlen används effektivt är det regeringensmening att gmndläggande forskning, tillämpad forskning och försöksverksamhetskall samverka på ett övergripande sätt och att det är nödvändigt att SLUsamverkar med andra forskningsorganisationer och sektorsinttessen. Skogsnäringenär av stor betydelse for . Regeringen anser mot bakgmnd härav att medelgenom omfördelningar inom SLU bör tillföras den skogsvetenskapliga fakulteten.Regeringen har tidigare berört denna fråga i ansluttiing till redovisningen avett program for träteknisk forskning och ttäfiberforskning (avsnitt 9.1.3). VidSLU bedrivs både allmänvetenskaplig och lantbruksvetenskaplig forskning.Utredaren anser att del kan diskuteras om den allmänvelenskapliga forskningenskall inriktas mer åt det lantbmksvetenskapliga hållet. Kritik kan riktas motatt de övergripande syntes- och systemanalytiska studiema har försummats vidde lantbmks- och skogsvetenskapliga fakultetema. 1 många andra länder har manvalt att förlägga försöksverksamheten till särskilda institut. Enligtuttedarens bedömning ger dock inte utiändska jämförelser och erfarenheter avolika system gmnd for att anse institutmodellen överlägsen. Utteda-ren förordarsålunda att försöksverksamheten inte skiljs frän SLU. Detär regeringens uppfattning att försöksverksamheten och långliggande försök ilikhet med andra verksamheter vid SLU fortiöpande bör prövas vad gäller omfångoch resurstilldelning. Den tillämpade forsknings- och försöksverksamheten börinriktas på att skapa fömtsätmingar för en utveckling av ett hållbartumyttjande av de biologiska naturresursema. Den mer produktionsinriktadeförsöksverksamheten bör i allt högre grad finansieras av näringen, och på siktbör denna verksamhet helt finansieras av resp. bransch. mer pä SLU att organiseraförsöksverksamheten sä att resursema for verksamheten används effektivt. 1992/93:170 Avsnitt9 Jordbruksdep. Regeringensbedömning: SLU bör inom ramen för sina resurser bygga upp egnaforskningsprogram. Någon generell överföring av forskningsmedel till SLU fränSJFR bör inte ske. Utredarensförslag överensstämmer delvis med regeringens bedömning. Utredaren förordar enöverfiiring av medel från och sektorsorgan till SLU. Remissinstanserna:De flesta är positiva till programverksamhet vid SLU. Flera remissinstanseranser att en överföring av medel frän forskningsråd till SLU är effektiv ochbra, medan forskningsråden och anser att detta skulle ledatill en urholkning av rädens resurser. Skälenför regeringens bedömning: Fördelningen mellan fasta och rörliga resurser är avstor betydelse för möjlighetema att uppnå säväl stabilitet som fömyelse inomforskningen. Råden kan genom prioriteringar och kvalitetsbedömningar fordelaresurser till framgångsrika forskningsområden som inte sällan kan spänna överfler institutioner, fakulteter, universitet eller forskningsorgan av annatslag. SLU har en omfattande fasl forskningsorganisation med möjlighet tillomfördelning inom . SLU bör genom omprioriteringar av resursemafrån tid till annan kunna skapa en optimal organisation och resursfördelningmed hänsyn både till behoven inom sitt ansvarsområde och till aktuellextemfinansiering. Regeringens bedömning: Utbildningarna vid SLU skall genom framförhållningoch planering sörja för att samhällets behov av utbildade inom SLU:skompetensområde tillgodoses. Det är viktigt att SLU:s utbildningar till sinstmktur följer vad som generellt gäller för svenska universitet i fråga omkurslängiler och valfrihet i utbildningama. SLU bör verka for att ökaintemationella utbyten i utbildningen. Utredarensförslag överensstämmer delvis med regeringens bedömning. Remissinstanserna:De flesta delar uttedarens bedömning att det fordras en ökad tonvikt pä degrundläggande ämnena. Flera är dock tveksamma till behovet av attjägmästamtbildningen får en ökad tonvikt på gmndläggande utbildning. Uo:edarensförslag att flytta det första utbild- ningsåret ijägmästamtbildningen från avvisas av de flesta Prop. 1992/93:170 remissinstansema. Skälenför regeringens bedömning: Den lantbruksvetenskapliga fa- Jordbruksdep.kultelens utbildningar har genomgående lägre kostnad per studieplats och högregenomströmning än närmast motsvarande linjer vid andra universitet.Utbildningen kritiseras emellertid av den holländska utvärderingsgmppen. Denbedömer att delar av agronom-, hortonom- och landskapsarkitektutbild-ningamahar karaktär av yrkesutbildningar snarare än vetenskapligt-akade-miskautbildningar. Avnämama av utbildningama är, å andra sidan, mycket nöjda meddessa. Inom den lantbruksvetenskapliga fakulteten har under uo:ed-ningens gängpågått en översyn av utbildningama. Uttedaren bedömer att det kan finnas skälfor att införa en kandidatexamen som etapp i den lantbmksvetenskapligafakultetens utbildningar. Det propedeutiska året bör enligt uttedarenavskaffas och valfrihet bör ges innebörden att.de sttiderandefår välja mellan färte och längre kurser. Det är också angeläget attgmndutbildningen ger kunskaper om landskapets historiska utveckling ochkulturhistoriska innehåll.