prop · GG0348 · 1992-12-31 00:00:00 — omändringar i de immaterialrättsliga lagarna med Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås de ändringar i den svenska immaterialrättsligalagstiftningen som behövs till följd av de åtaganden som har gjort iavtalet om det europeiska ekonomiska samarbetsområdet (). Förslagläggs fram om ändrade konsumtionsprinciper på patent-, mönster-skydds- ochväxtförädlarrättens områden. Förslagen innebär att ensamrätterna på de nämndarättighetsområdena skall anses vara konsumerade, om den skyddade produkten,varan eller materialet förts ut på marknaden inom Europeiska ekonomiskasamarbetsområdet av rättighetshavaren eller med dennes samtycke. lag om skydd för kretsmönster föreslås bli införd. I den föreslås bl.a. ett uttryckligtnyhetskrav, att rätten till kretsmönster som utvecklas av arbetstagare övergårtill arbetsgivaren såvida inte annat har avtalats, att både juridiska ochfysiska personer med anknytning till EES kan vara innehavare av urspmnglig rätttill kretsmönster samt att godtroende förvärvare av skyddade kretsmönster fårfortsätta utnyttja dessa mot skälig ersättning. Förändringarav den svenska vammärkesrätten föreslås. Bl.a. läggs förslag fram som utökarmöjligheten att få olika tecken erkända som vammärken, som förstärker skyddetför kända vamkännetecken och som skärper användningstvånget för vammärken. Enbestämmelse som regional konsumtion av vammärkesrätten föreslås. Iupphovsrättslagen föreslås sådana ändringar som behövs för att anpassa den till ett EG-direktivom skydd för datorprogram. De ändringar som Prop. föreslåsär bl.a. att skydd av datorprogram även omfattar programmets förberedandedesignmaterial, att alla rättigheter till datorprogram som utvecklasav arbetstagare övergår till arbetsgivaren såvida inte annat avtalats, attkonsumtionspunkten är den första överlåtelsen av ett exemplar av ett datorprogram, attkopiering för enskilt bmk blir otillåten samt att användare av datorprogramfår en tvingande rätt att göra säkerhetskopior och utföra s.k.dekompilering. Även för datorprogrammen föreslås en bestämmelse om regionalkonsumtion. Slutligenföreslås vissa särskilda ändringar i växtförädlarrättslagen. Lagändringamai vad avser ändrade konsumtionsprinciper för de immateriella ensamrätterna ochden nya lagen om skydd för kretsmönster föreslås träda i kraft den dagregeringen bestämmer. Övriga lagändringar föreslås träda i kraft den 1 januari1993. Lag omskydd för kretsmönster för halvledarprodukter 1§För rätt till kretsmönster enligt denna lag krävs att kretsmönstret ärresultatet av en egen intellektuell insats av den som har skapat det och attkretsmönstret inte är allmänt förekommande inom halvledarindustrin. Består ettkretsmönster av delar som är allmänt förekommande inom halvledarindustrin,skyddas det endast om kombinationen av delama uppfyller villkoren. 2§Rätt till kretsmönster för en halvledarprodukt innebär en uteslutande rätt att 1. framställaexemplar av kretsmönstret, 2.i kommersiellt syfte importeraexemplar av kretsmönstret, samt 3.göra kretsmönstret tillgängligtför allmänheten genom att exemplar av kretsmönstret bjuds ut till försäljning,uthyming eller utiåning eller sprids till allmänheten på annat sätt. Medexemplar av kretsmönster avses även en halvledarprodukt som har tillverkats medutnyttjande av kretsmönstiet. Innehavareav rätt till skydd 3§ Rätt till kretsmönster tillkommer den fysiska person som har skapatkretsmönstret under fömtsättning att han är medborgare eller har sin vanligavistelseort i en stat som ingår i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet ochatt andra stycket inte är tillämpligt. Rätttill kretsmönster som har skapats av arbetstagare i anställningsförhållandetillkommer arbetsgivaren under fömtsättning att inte annat har avtalats och attarbetsgivaren är en fysisk person som är medborgare eller har sin vanligavistelseort i en stat som ingår i samarbetsområdet eller är en juridisk personsom bedriver förvärvsverksamhet i en sådan stat. fall då rätt till kretsmönster inte föreligger enligt första och andrastyckena skall sådan rätt tillkomma sådana fysiska och juridiska personer somuppfyller de i andra stycket angivna villkoren om anknytning tillsamarbetsområdet under fömtsättning att en sådan person har fått ensamrätt attutnyttja kretsmönstret kommersiellt i hela samarbetsområdet och först utnyttjarkretsmönstret kommersiellt i en stat som ingår i detta område. Rätttill kretsmönster skall också tillkomma den som övertagit rättigheten från depersoner som anges i första till tredje styckena. 4§ Rätt till kretsmönster uppstår när det har skapats och varar till utgången avdet tionde året då kretsmönstret först utnyttjades kommersi- ellt i någon del avvärlden. Rättenupphör efter utgången av det år då kretsmönstiet skapades, om det dåännu inte har utnyttjats kommersieUt. 5 §Utan hinder av 2 § får exemplar framställas av kretsmönstret ute slutande för undervisning om eller analys av kretsmönstret. Enstaka exemplar får också framställas för enskilt bmk. Exemplarsom har framställts med stöd av första stycket får inte utnyttjas för någotannat ändamål. 6§ Rätt till kretsmönsteromfattar inte exemplar av kretsmönster som har spritts till allmänheten inomEuropeiska ekonomiska samarbetsområdet av rättsinnehavaren eller med dennessamtycke. 7§ Om ett exemplar av ettkretsmönster utgör allmän handling, skall exemplaret utan hinder av 2 §tillhandahållas i den ordning som föreskrivs i 2 kap. tryckfrihetsförordningen. 8 §Överlåtelse av ett exemplar av ett kretsmönster innefattar inte överiåtelse av rätten till kretsmönstret. Omden som innehar rätten till ett kretsmönster har gett nägon annan rätt attyrkesmässigt utnyttja detta (licens), får denne överlåta sin rätt vidare endastom avtal har träffats om detta. Om licensen ingår i en rörelse, får den docköverlåtas i samband med överlåtelse av rörelsen eller en del av denna. 9 §Den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet vidtar en åtgärd som innebär intrång i rätten enligt 2 § skall dömas till böter eller fängelse i högst . Förförsök eller förberedelse till brott enligt första stycket döms till ansvarenligt 23 kap. . Åklagarefår väcka åtal för brott enligt första eller andra stycket endast ommålsäganden anger brottet till åtal eller åtal är påkallat från allmänsynpunkt. 10§ Den som i strid mot denna lagförvärvar ett exemplar av ett skyddat kretsmönster och inte känner till ellerhar skälig anledning att anta att kretsmönstret är skyddat har rätt attfortsätta att utnyttja exemplaret av det skyddade kretsmönstret kommersielltäven efter det att han har fått kännedom om att kretsmönstret är skyddat. Förutnyttjandet skall ersättning lämnas enligt 11 § första stycket. 11§ Den som i strid mot denna lagutnyttjar ett kretsmönster skall betala ersättning för utnyttjandet till densom innehar rätten till mönstret om och i den mån det är skiligt. Omdet sker uppsåtligen eller av oaktsamhet skall ersättning betalas också för denytterligare skada som intrånget har medfört. Då ersättningens storlek bestämsskall hänsyn tas även till innehavarens intresse av att intrång inte begås och till övriga omständigheter av annan än rent 12 §Den som vidtar en åtgärd som innebär intrång i rätten enligt 2 § är skyldig att, om det är skäligt, mot lösen avstå den egendom som överträdel sen avser till den som innehar rätten till kretsmönstret. Istället för att förordna om inlösen enligt första stycket får domstolen, om detär skäligt, besluta att egendomen skall förstöras, ändras eller utsättas förandra åtgärder som är ägnade att förebygga missbmk. Detta gäller dock inte omförverkande eller åtgärder som är ägnade att förebygga missbmk skall beslutasenligt 36 kap. . Talan enligt detta stycke förs av den som inneharrätten till kretsmönstret. Sådan talan får föras även av åklagare, om det ärpåkallat från allmän synpunkt. Bestämmelsemai första och andra styckena gäller inte mot den som i god tro har förvärvategendomen eller en särskild rätt till den. 13§ Sådan egendom som avses i 12§ får tas i beslag, om brott enligt denna lag skäligen kan antas föreligga. Ifråga om sådant beslag tillämpas reglema om beslag i brottmål i allmänhet. 14§ Har ett annat föremål än somavses i 12 § använts som hjälpmedel vid sådan framställning av exemplar avkretsmönstret som utgör brott enligt denna lag, får föremålet eller dess värdeförklaras förverkat, om det behövs för att förebygga brott eller om det finnsandra särskilda skäl till det. Detsamma gäller föremål som har använts vidförsök till brott som avses i denna paragraf eller som omfattas av åtgärd somutgör förberedelse till sådant brott. 15§ Regeringen får, under fömtsättning av ömsesidighet eller om det följer av ettsådant avtal med en främmande stat eller en mellanfolklig organisation somriksdagen godkänt, föreskriva om lagens tillämplighet i förhållande till andrastater än dem som ingår i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Dennalag träder i kraft den dag regeringen bestämmer, då lagen (1986:1425) om skydd för kretsmönster i halvledarprodukter skall upphöra att gälla. Lagentillämpas även på kretsmönster som har tillkommit före ikraftträdandet utom såvitt gäller åtgärder som vidtagits eller rättigheter som förvärvats . Har exemplar av kretsmönster framställts före , får de dock utan hinder av 2 § spridas vidare. Lag omändring i patentlagen (1967:837) Härigenomföreskrivs att 3 § patentiagen (1967:837) skall ha följande lydelse. Dengenom patent förvärvade ensamrätten innebär att, med de undantag som angesnedan, annan än patenthavaren ej mä utan dennes lov utnyttja uppfinningen genomatt 1) tillverka,utbjuda, bringa i om sättning eller använda patentskyddat alster eller införa eller inneha sådant alster för ändamål som sagts, 2)använda patentskyddatförfarande eller, om han vet eller det med hänsyn till omständighetema äruppenbart att förfarandet ej får användas utan patenthavarens lov, utbjuda detför användning här i riket, 3)utbjuda, bringa i omsättningeller använda alster som tillverkats enligt patentskyddat förfarande ellerinföra eller inneha alstret för ändamål som sagts. Ensamrätten innebär ävenatt annan än patenthavaren ej må utan dennes lov utnyttja uppfinningen genomatt erbjuda eller tillhandahålla någon som ej är berättigad att utnyttjauppfinningen sådant medel för att utöva den här / riket som hänför sig tillnågot väsentligt i uppfinningen, om den som erbjuder eller tillhandahållermedlet vet eller det med hänsyn till omständighetema är uppenbart att medletär lämpat och avsett att användas vid utövande av uppfinningen. Är medlet en /handeln allmänt förekommande vara, gäller vad nu sagts dock endast om den som erbjudereller tillhandahåller medlet söker påverka mottagaren till handling som avses iförsta stycket. Vid tillämpning av bestämmelsema i detta stycke skall såsomberättigad att utnyttja uppfinningen icke anses Dengenom patent förvärvade ensamrätten innebär att, med de undantag som angesnedan, ingen får utan patenthavarens samtycke utnyttja uppfinningen genom att 1) tillverka,utbjuda, bringa i om sättning eller använda patentskyddat alster eller införa eller inneha sådant alster för ändamål som sagts, 2)använda patentskyddatförfarande eller, om han vet eller det med hänsyn till omständighetema äruppenbart att förfarandet inte får användas utan patenthavarens samtycke,utbjuda det för användning här i , 3)utbjuda, bringa i omsättningeller använda alster som tillverkats enligt patentskyddat förfarande ellerinföra eller inneha alstret för ändamål som sagts. Ensamrätten innebär ävenatt ingen får utan patenthavarens samtycke utnyttja uppfinningen genom atterbjuda eller tillhandahålla någon som inte är berättigad att utnyttjauppfinningen sådant medel för att utöva den här / som hänför sig tillnågot väsentiigt i uppfinningen, om den som erbjuder eller tillhandahållermedlet vet eller det med hänsyn till omständighetema är uppenbart att medlet ärlämpat och avsett att användas vid utövande av uppfinningen. Är medlet en varasom allmänt förekommer i handeln, gäller vad nu sagts dock endast om den somerbjuder eller tillhandahåller medlet försöker påverka mottagaren till ensådan handling som avses i första stycket. Vid tillämpning av bestämmelsema idetta stycke skall den som utnyttjar uppfinningen på det sätt som sägs i den som utnyttjaruppfinningen på sätt som sägs i tredje stycket 1, 3 eller 4. 1) utnyttjandesom ej sker yrkes mässigt, 2)utnyttjande av patentskyddatalster som bringats i omsättning här i riket av patenthavaren eller med dennessamtycke, 3)utnyttjande av uppfinning förexperiment, som avser själva uppfinningen, 4)beredning på apotek av läkemedelenligt läkares förskrivning i enskilt fall eller åtgärd med sålunda berettläkemedel. tredje stycket 1, 3eller 4 inte anses såsom berättigad att utnyttja uppfinningen. 1) utnyttjandesom inte sker yrkes mässigt, 2)utnyttjande av patentskyddatalster som bringats i omsättning inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdetav patenthavaren eller med dennes samtycke, 3)utnyttjande av uppfinning förexperiment som avser själva uppfinningen, 4)beredning på apotek av läkemedelenligt läkares förskrivning i enskilt fall eller åtgärder med sålunda berettläkemedel. 1.Denna lag träder i kraft dendag regeringen bestämmer. 2.Intill den dag regeringen särskiltbestämmer skall, vid tillämpning av den nya bestämmelsen i 3 § tredje stycket2), den omständigheten att livsmedel eller läkemedel bringats i omsättning iFinland eller att läkemedel bringats i omsättning i inte anses innebäraatt produkten ifråga bringats i omsättning inom Europeiska ekonomiskasamarbetsområdet. Vad nu sagts gäller dock endast i fråga om produkter somåtnjuter patentskydd i på annan gmnd än att de utgör alster somtillverkats enligt ett patentskyddat förfarande. Lag omändring i mönsterskyddslagen (1970:485) Härigenomföreskrivs att 5 § om mönsterskyddslagen (1970:485) skall ha följande lydelse. Mönsterrätt innebär att,med de undantag som anges nedan, annan än innehavaren av mönsterrätten(mönsterhavaren) icke får utan dennes lov utnyttja mönstret yrkesmässigt genomatt tillverka, införa till riket, utbjuda, saluhålla, överlåta eller uthyravara, vars utseende icke väsentligen skiljer sig från mönstret eller som i sighar upptagit något som icke väsentligen skiljer sig från detta. Mönsterrätten omfattarendast de varor för vilka mönstret registrerats och därmed likartade vaior. Mönsterrätt innebär,med de undantag som anges nedan, att ingen får utan samtycke av den som ärinnehavare av mönsterrätten (mönsterhavaren) utnyttja mönstret yrkesmässigtgenom att tillverka, införa till , bjuda ut, salu-hålla, överlåta ellerhyra ut vara, vars utseende inte väsentiigen skiljer sig från mönstret ellersom i sig har upptagit något som inte väsentligen skiljer sig från detta.Mönsterrätten omfattar endast de varor för vilka mönstret registrerats ochdärmed likartade varor. Mönsterrätten omfattar inte utnyttjande av en vara, omden har bringats i omsättning inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet avmönsterhavaren eller med dennes samtycke. Dennalag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Lag omändring i växtförädlarrättslagen (1971:392) Härigenomföreskrivs i fråga om växtförädlarrättslagen (1971:392) deb att 1,4, 19 och 48§§ skall ha följande lydelse, deb att bilagan till lagen skall ha följandelydelse. Denna lag skall tillämpaspå växtsorter som tillhör de växtsläkten eller växtarter som anges ibilagan till denna lag. Lagen skalltillämpas åven på växtsorter som är hybrider mellan de växtsläkten ellerväxtarter som anges i bilagan. Växtforädlarrätt innebäratt, med de undantag som anges nedan, annan än innehavaren avväxtföräd-larrätten (sortinnehavaren) icke får utan dennes lov utnyttjaväxtsorten yrkesmässigt genom att 1. framställa eller tillriket införa växtmaterial av sorten i syfte att materialet skall utbjudas till för säljning för förökningsändamål eller eljest tillhandahållas för sådant ändamål, 2.utbjuda till försäljning ellereljest tillhandahålla växtmaterial av sorten för förökningsändamål, 3.i fall, då upprepad användningav växtmaterial av sorten är nödvändig för framställning av växtmaterial avannan sort, använda växtmaterial av sorten för sådan framställning och i syfteatt det framställda materialet skall utbjudas till försäljning förförökningsändamål eller eljest tillhandahållas för sådant ändamål. Ifråga om prydnadsväxter innebär växtförädlarrätten därjämte att annan änsortinnehavaren icke får utan dennes lov använda plantor eller delar av plantorsom förökningsmaterial för yrkesmässig framställning av snittblommor ellerannat material för prydnadsändamål. Växtforädlarrättinnebär, med de undantag som anges nedan, att ingen får utan samtycke avinnehavaren av växtförädlarrätten (sortinnehavaren) utnyttja växtsortenyrkesmässigt genom att 1. framställaeller till föra in växtmaterial av sorten i syfte att materialet skall bjudas ut till för säljning för förökningsändamål eller på annat sätt tillhandahållas för sådant ändamål, 2. bjudaut till försäljning eller på annat sätt tillhandahålla växtmaterial av sorten för förökningsändamål, 3. ide fall, då upprepad användning av växtmaterial av sorten är nödvändig för framställning av växtmaterial av annan sort, använda växtmaterial av sorten för sådan framställning och i syfte att det framställda materialet skall bjudas ut till försäljning för förökningsändamål eller pä annat sätt tillhandahållas för sådant ända mål. I fråga om prydnadsväxterinnebär växtförädlarrätten därjämte att ingen får utan sortinnehavarenssamtycke använda plantor eller delar av plantor som förökningsmaterial föryrkesmässig framställning av snittblommor eller annat material förprydnadsändamål. Talanenligt 18 föres hos genom besvär frånbeslutets dag. Den som vill anföra besvär skall erläggafastställd besvärsavgift vid påföljd att besvären annars ej upptages tillprövning. Motbeslut av jordbmksverket får talanföras av sökanden, om beslutet gått honomemot. Talan föres hos regeringsrätten genom besvär frånbeslutets dag. Växtförädlarrättenomfattar irue utnyttjande av det material av en växtsort, som har bringats i omsättninginom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet av sortinnehavaren eller meddennes samtycke. 19r beslut enligt 18 § överklagas hos Statens jordbruksverkinom från beslutets dag. Jordbruksverketsbeslut fär överklagas av sökanden, om det har gått honom emot. Verkets beslutöverklagas hos Regeringsrätten från beslutets dag. Talanmot annat slutligt beslut av växtsortnämnden enligt denna lag än som avses i 18§ föres hos jordbruksverket genom besvär frän beslutets dag.Den som vill anföra besvär skall erlägga fastställd besvärsavgiftvid påföljd att besvären annars ej upptages till prövning. Talan motjordbruksverkets beslut föres hos regeringsrätten genom besvär inom två månaderfrån beslutets dag. Annat slutligt beslutav enligt denna lag än som avses i 18 överklagas hos Jordbruksverketinom frän beslutets dag. Jordbruksverketsbeslut överklagas hos Regeringsrätten från beslutets dag. Alopecumspratensis L. Alstroemeria L. Anethum graveolens L. Apium graveolens L. Aroniaspp. Asparagusofficinalis L. byzantina K. sativa L. vulgaris L. ssp.vulgaris var. Betavulgaris L. ssp. vulgaris L. ssp.vulgaris var. Brassica napus L. var.oleifera Metzg. Brassica napus L. var.napobrassica (L.) Brassica nigra (L.) Brassica oleracea L. Brassicaoleracea L. ssp. Brassicarapa L. var. Brassicarapa L. var. rapa (L.) Camelinasativa (L.) Crantz Cannabis sativa L. Capsicum annuum L. Caragana spp.Chrysanthemum spp. Cucumis melo L. Cucumis sativus L. Cynosumscristatus L. Dactylisglomerata L. Daucus carota L. Dianthus caryophyllus L. Glycinemax (L.) SvingelRajsvingel Jordgubbar, smultton Helianthus annuus L. Hordeum vulgäre L. Lactuca sativa L. Linum usitatissimum L. Lupinus angustifolius L. Lupinus luteus L. Lycopersicon esculentum P. (även gmndstam) Oraithopus sativus Bröt. Papaver somnifemm L. Pastinaca sativa L. Petroselinum crispum (.) Phalaris amndinacea L. Phaseolus coccineus L. Phaseolus vulgaris L. Pisum sativum L. sensu lato (även gmndstam) Körsbär, plommon, persika, aprikos (även gmndstam) Raphanus sativus L. var. niger (.) Raphanus sativus L. var. (även gmndstam) Saintpaulia ionantha H. Wendl. , sälg, vide Secale cereale L. Sinapis alba L. Solanum tuberosum L. Spinacia oleracea L. Trifolium hybridum L. Trifolium pratense L. Trifolium repens L. Triticum aestivum L.emend. Triticum dumm Desf. faba L. var. faba L. var. Viciasativa L. Fodervicker Dennalag träder i kraft, i fråga om 4 § den dag regeringen bestämmer och i övrigtden . Lag om ändring ivarumärkeslagen (1960:644) Härigenomföreskrivs i fråga om vammärkeslagen (1960:644) debatt 1, 2, 3, 4, 6, 8, 13, 14, 17, 23, 25, 26, och 34 §§ skall ha följandelydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 25 a och 25 b§§, ay Genom registrering enligt denna lag förvärvar näringsidkare ensamrätt till vammärke såsom särskilt kännetecken för att från andras varor skilja sådana varor, som de tillhandahåller i sin rörelse. Varumärke kan bestå av figur,ord, bokstäver eller siffror, så ock av säregen utstyrsel av vara eller dessförpackning. denna lag stadgas om varor skall i tillämpliga delar gälla även tjänster. Om kollektiv märken ärsärskilt stadgat. Ett varumärke kan beståav alla tecken som kan återges grafiskt, särskilt ord, inbegripet personnamn,samt figurer, bokstäver, siffror och formen eller utstyrseln på en vara ellerdess förpackning, förutsatt att tecknen kan särskilja en näringsidkares varorfrån andra näringsidkares. Vadsom sägs i denna lag om varor skall i tillämpliga delar gälla även tjänster. Omkollektivmärken Tnnj särskilda bestämmelser. En näringsidkare har ävenutan registrering ensamrätt till vammärke, då märket blivit inarbetat. Genom inarbetning förvärvar han ensamrätt ocksä till andra särskilda vamkännetecken som används i näringen. Ett kännetecken anses inarbetat, om det här i bland dem som det riktar sig till är allmänt känt som beteckning för innehavarens varor. Genominarbetning förvärvar han ensamrätt jämväl till slagord eller annat i näringenanvänt särskilt vamkännetecken. Ett kännetecken ansesinarbetat, om det här i riket bland dem, till vilka det riktar sig, är allmäntkänt som beteckning för innehavarens varor. mä i näringsverksamhet använda sitt släktnamn eller sin firma som kännetecken för sina varor, där det ej är ägnat att framkalla förväxling med annans skyd-dade varukännetecken. Näringsidkare har ock skydd enligt denna lag mot att namnet eller firman av annan obehörigen användes som dylikt kännetecken. Varoch en fär i näringsverksamhet, under förutsättning att det är iöverensstämmelse med god affärssed, som kännetecken för sina varor, använda -sitt släktnamn, sin adresseller sin firma , eller -uppgifter om varomas art,kvalitet, kvantitet, avsedda ändamål, värde och geografiska urspmng,tidpunkten för deras framställande eller andra egenskaper hos varoma. Näringsidkarehar också skydd enligt denna lag mot att deras släktnamn, adress eller firmaav andra obehörigen används som vamkännetecken. Rätt till vamkänneteckenenligt 1-3 §§ innebär, att annan än innehavaren icke må i näringsverksamhetanvända ett därmed förväxlings-bart kännetecken för sina varor, vare sig påvaran eller dess förpackning, i reklam eller affärshandling eller på annatsätt, däri inbegripet jämväl muntlig användning. Vad nu sagts skall gällaoavsett om varan tiUhandahålles eller är avsedd att tillhandahållas här i riketeller utomlands eller ock hit införes. Är i fall som avses i 2 § känneteckneticke inarbetat i hela riket, gäller rätten endast inom det område därkannetecknet är inarbetat. Som otillåten användningenligt första stycket anses, att någon vid tillhandahållande av reservdel, tillbehöreller liknande, som lämpar sig för annans vara, åberopar dennes kännetecken påsådant sätt, att det kan giva sken av att vad som lillhandahålles härrör frånkännetecknets innehavare eller av att denne medgivit kännetecknets användning.