prop · GG03221 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93:221 om godkännande av frihandelsavtal m.m. mellanEFTA-Staterna och Regeringenföreslår att anta de förslag som tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås att godkänner deltagande i ettfrihandelsavtal mellan och . Avtalets syfte är att stegvisminska och slutligen avskaffa alla handelshinder mellan avtalsparterna förindustrivaror. Samma gäller i huvudsak för fisk och andra produkter.Därutöver avskaffas den fasta delen av importskyddet för vissa bearbetadejordbruksprodukter. Vidareföreslås att godkänner en överenskommelse mellan handeln med jordbruksvaror. 1Riksdagen 1992/93. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 1 april1993 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , ,, , , , , , , , , Proposition om godkännande av frihandelsavtal m.m. mellanEFTA-staterna och avlägsnade sig alltmerafrån det kommunistiska systemet. Denna process följdes tidigt med intresse iSverige. När de snabba omvälvningarna i skedde i slutetav åttiotalet var , i jämförelse med andra länder i denna del av ,relativt väl förberett. En utvidgad handel mellan och varett ömsesidigt mål som därför ansågs snabbt kunna förverkligas. Reformpolitiken i sköt fart i början av åttiotaletoch vägen mot demokrati och marknadsekonomi befästes vid slutet av dettaårtionde. De ekonomiska reformerna har dock inte kunnat genomföras utanvedermödor. De västeuropeiska staterna insåg tidigt att det var av gemensamteuropeiskt intresse att reformerna skulle bli framgångsrika och att Ungernskulle lyckas etablera en stabil ekonomi på marknadsekonomisk grund. Förbättrade avsättningsmöjligheter i för Ungernoch en ökning av handeln kan verksamt bidraga till en lösning av Ungernsekonomiska problem och därmed till ett inlemmande i det europeiska ekonomiskasamarbetet. De västeuropiska länderna kan också dra nytta av en framväxandemarknad i . Som ett led i viljan att förnya sina internationellarelationer har begärt omförhandling av sitt anslutningsprotokoll tillAllmänna tull- och handelsavtalet (). Genom ett omfattande finansiellt ochtekniskt bistånd får stöd av andra länder och internationellaorganisationer för sitt reformarbete. mellan och är,tillsammans med det s.k. Europaavtal som har slutit med Europeiskagemenskapen (EG), ett viktigt steg för att underlätta handeln med devästeuropeiska länderna. Detta frihandelsavtal har sitt uisprung i densamarbetsdeklaration som undertecknades mellan och vidEFTA:s ministermöte i . Utöver siimarbete på en rad områdenförklarade sig parterna genom denna deklaration beredda att undersökamöjligheterna att Förhandlingar om ett sådant avtalpåbörjades under Prop. 1992/93:221 . Förhandlingarna har resulterat i ett avtal mellan å enasidan EFTA-länderna, dvs. , , , , ,och och, ä andra sidan, . Det undertecknades i Geneveden . Avtalets huvudtext på engelska och i svensk översättningjämte bilagor bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. I ett samförståndsprotokoll ("Record ofUnderstandings") har vissa tillämpnings- och tolkningsregleröverenskommits mellan parterna. Samförståndsprotokollet bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 2. I anslutning till avtalet undertecknades även en bilateraljordbruksöverenskommelse mellan , vilken bör fogas tillprotokollet som bilaga 3. 2.1 ekonomi och reformprogram genomförde såsom första landi ett reformprogram, som innebar viss decentralisering av denekonomiska beslutsprocessen i kombination med inslag av marknadsekonomiskkaraktär. gavs större frihet att själva bestämma i frågor somrörde produktion, kvalitet och prissättning. Det rigida systemet förutrikeshandel mjukades upp i syfte att skapa möjligheter på för landet viktigamarknader utanför . Den ekonomiska utvecklingen i kom undersjuttio- och åttiotalen att präglas av periodiskt återkommande försök från dendåvarande kommunistiska regimens sida att, inom ramen för en socialistiskplanekonomi, söka vända landets stagnerande ekonomiska utveckling mot tillväxtoch ökad handel med . Det var emellertid först med tillkomsten av endemokratiskt vald regering , som den egentliga övergångsprocessenfrån planekonomi till marknadsekonomi pä allvar kunde inledas. Den regering som tillträdde hade somövergripande målsättning att politiskt, ekonomiskt och kulturelltskulle inlemmas i kretsen av demokratiska länder i . Genom ettomfattande reformprogram skulle landet omvandlas till en marknadsekonomi eftervästeuropeiskt mönster. Som ett viktigt instrument för detta inleddes ettambitiöst privatise-ringsprogram i syfte att före är 1994 överföra hälften avde statliga företagen till privat ägo. , , harregering och parlament i huvudsak skapat de legala förutsättningarna för attvad man föresatt sig skall kunna förverkligas. Genom en konsekvent ochmålmedveten utrikes- och handelspolitisk söker regeringen uppnå största möjligaintegration med , som man ser sig själv i rollen sombrobyggare mellan och de tidigare samarbetsländerna inom det f.d.östblockets ekonomiska samarbetsorganisation, , Rådet för ömsesidigtekonomisk bistånd. Trots vissa förbättringar pä en rad områden under desenaste åren utmärks Prop. 1992/93:221 den inhemska ekonomiska utvecklingen avfortsatt djup recession och tillbakagäng. Enligt officiella upppgifter harindustriproduktionen minskat ochbruttonationalprodukten (BNP) . Arbetslösheten uppgick /93 till och väntas komma attomfatta över 800 000 personer, vilket motsvarar av denarbetsföra befolkningen. Inrättandet av ett fungerande socialt skyddsnätkom.mer sannolikt att innebära en ytterligare ökning av det växandebudgetunderskottet, som för uppgick till ca ,eller av BNP. har en omfattande skuldbörda i arv från dentidigare regimen. Landets utlandsskuld pä ca motsvararöver av BNP eller ca per capita. bruttonationalprodukt minskade medöver . Pågående omvandlingsprocess har i stort sett ändå haft endynamisk inverkan på landets ekonomiska utveckling. lyckades manbegränsa minskningen av BNP till diygt i förhållande innan.Regeringens prognos för är 1993 är optimistisk. Man tror att de senaste årensminskning av BNP kommer att kunna övergå i en ökning om högst tre procent.Inflationstakten minskade i förhållande innan, frän ca34 till . Också vad gäller inflationstakten är regeringenoptimistisk, man tror sig kunna begränsa inflationen till högst 19 procentunder . Valutareserven fortsatte under är 1992 att öka och uppgickvid /93 till ca 38 miljarder kronoi, vilket motsvarar ca 6månaders import. Skuldtjänstkvoten har minskat till , och för förstagången väntas inget nettoutflöde av kapital. Är 1992 visade ettöverskott i bytesbalansen pä strax . Betalningsbalansenär även fortsättningsvis positiv och den preliminära siffran för är3,. Tack vare nämnda förbättringar av landets finansiella lägeunder senare är och en strikt betalningsnioral åtnjuter ett rykte sompålitlig gäldenär. torde man därför ävenfortsättningsvis kunna täcka sitt kapitalbehov via ,(), Europeiska banken för återuppbyggnad ochutveckling () och EG. Den ungerska valutan, forint, har genomgått årliganedskrivningar . Sedan är 1988 har forinten skrivitsner gentemot den amerikanska dollarn med . har dockökad prioritet givits ät prisstabilitet, snarare än åt justeringar av valutan.Dess värde utgår ifrån en valutakorg bestående avamerikanska dollar och ECU till lika stora delar. 1 den ungerska ekonomin utgör utrikeshandeln en dynamisksektor. ökade landets totala export med iförhållande till aret innan. Importen ökade med jämförtmed året innan. har till övervägande del lyckats kompensera denegativa följderna av östhandelns sammanbrott genom ökad export till . Dennaexport utgjorde av handel under är 1992. Hälf- Prop.1992/93:221 ten av landets handelsutbyte sker med . Enbidragande orsak härtill är det Europaavtal som slutit med EG, vilketträdde i kraft med interimistisk verkan från . Avtalet ger fri tillgängtill EG-marknaden för av exportutbud. Bl.a. som ettresultat av detta ökade exporten till under är 1992 med 23 procent.Detta kan jämföras med att exporten till ökade med endast tväprocent i förhällande innan. 1989 ha uppgått till avUngerns totala export, minskade därefter handeln med de fornasamarbetspartnerna inom det tidigare drastiskt. uppgickhandeln till av totala export. Under är 1992 steg dockdenna andel något till . I stort sett motsvarande andelar gällerför importen från dessa länder. Handeln med ökade under är 1992 med ett parprocentenheter, frän att ha uppgått till av Ungernstotala handel. Utvecklingen pä utrikeshandelns område visar den flexibilitetoch förmåga till förnyelse som kännetecknar dagens ungerska exportindustri ochreformerade utrikeshandelssystem. Dä anslöts till upprätthöll landetkvantitativa restriktioner främst pä konsumtionsvaror. Vidanslutningsförhandlingarna framfördes frän ungersk sida att restriktionernainförts av betalningsbalansskäl enligt artiklar Xll-XIV. Värdet avdessa s.k. globalkvoter har successivt ökats och uppgick till ca 4miljarder kronor. Mot bakgrund av förändringarna i landet ansökte iseptember 1991 om omförhandling av sin anslutning till . Man önskade fäbort de särbestämmelser som infördes för på grund av dess ställning somstatshandelsland. Omförhandlingarna har ännu inte inletts. I dessa kommerimportrestriktionerna att behandlas. Pågående avreglering inom utrikeshandeln omfattade /93 av export och avimporterade industrivaror. För av totala import krävsimportlicenser. Vissa av dessa varor är i sin tur föremål för globalkvoter.Globalkvoterna tillämpas generellt utan urskillning vad gäller varornasursprung, och tilldelas sökanden i den ordning ansökan kommit in. Jordbruket har fortfarande en mycket stor betydelse förUngerns exportinkomster och kunde redovisa ett överskott pådrygt eller av BNP. Betydande osäkerhetråder emellertid fortfarande beträffande privatiseringsprocessens konsekvenserför äganderättsförhållandena inom jordbruket, vilket negativt påverkatinvesteringsviljan och lett till en minskning av den odlade arealen. Dethuvudsakligen kooperativt organiserade jordbruket har också drabbats hårt avden nya konkurslagstiftning, som introducerades är 1992 och vars effekterbörjade framträda under årets andra hälft. Den ungerska regeringen avser att överföra de återståendeca 1 000 jord brukskooperativen, som brukar av jorden, till privat ägande. Dessutom finns 122 statliga jordbruk. Regeringens mål är att till slutet av är 1993 ha hunnit privatisera mellan av jordbruksarealen. En tredjedel av BNP genereras från den privatasektorn, i Prop. 1992/93:221 huvudsak bestående av små och medelstora företagetablerade efter är 1989. Antalet privata företag uppges till ca 70 000, varavdrygt 15 000 utgörs av registrerade samriskföretag. Som första land i det gamlaöstblocket öppnade äter sin aktiebörs. haromsättningen dock varit blygsam, med endast ett tjugotal börsnoterade företag. Hörnstenen i regeringens reformpolitik -privatiseringsprogrammet - har ännu inte motsvarat de inledningsvis högtställda förväntningarna. har drygt 1 200 tidigare statsägda företagomvandlats, eller är pä väg att omvandlas, till privata företag. Detta innebäratt, räknat i det aktuella bokföringsvärdet, av allstatsägd egendom har omvandlats till privat egendom. Regeringensiktar på att ha privatiserat hälften av statsägda tillgångar under är1994. Till skillnad frän övriga reformliinder har valt enprivatiseringsväg som innebär försäljning av företaig direkt till potentiellaintressenter. Mer attraktiva och konkurrenskraftiga företag harövergått i privata händer. Framtiden ter sig emellertid ytterst oviss föråterstående delar av industrin med låg teknologisk standard, vars produktioninte längre efterfrågas. Bristen på inhemskt kapital samt effekterna av den nyakonkurslagstiftningen, som hårt drabbat den kvaivarande statliga sektorn inäringslivet, har ytterligare dämpat takten i pågående privatiseringsprocess. Regeringen söker genom en rad åtgärder påskynda utvecklingen.Bl.a. övervägs nu införandet av ett vouchersystem efter modell frän det f.d.Tjeckoslovakien samt ett förenklat kreditgivningsförfarande. Voucher- ellerkupongsystemet innebär att allmänheten får inhandla inköpsrättigheter, vilka såsmåningom kan bytas mot aktier. Förhoppningen är att detta skall stimulera etthittills mycket svagt intresse bland inhemska entreprenörer. Allt större vikt har efter hand lagts vid s.k.självprivatisering, som tillåter mindre företag med under 300 anställda att päeget initiativ övergå i privata händer. Utlänningar har dock inte möjlighet attlägga bud vid utförsäljning av mindre företag, vilket också har bidragit tilldet låga tempot i privatiseringen av småföretag. Inte minst av politiska skäleftersträvar regeringen en minskning av det utländska kapitalets nuvarandedominans i den totala pri-vatiseringsprocessen, från nuvarande 85 till en nivåom . Ungernantog tidigt en för östeuropeiska förhållanden liberal lagstiftning beträffande utländska investeringar, och anses allmänt som ett föregångs land i pä detta område. beräknas de utländska investeringarna ha uppgått till ca 32 miljar der kronor, vilket motsvarar av utlandets samlade insatser i under dessa år. Exempelvis har av japanska företags investeringar i denna del av gått till . En ligt officiella uppgifter uppgick de utländska investeringarna i till ca 10 miljarder kronoi, vilket innebar en mindre ökning i förhäl lande till är 1991. Detta tolkas allmänt som ett tecken på oförminskat förtro ende för som investeringsland. En för regionen unik politisk stabili tet, liberal lagstiftning, förekomsten av en betydande dynamisk privat sektor och jämförelsevis låg inflation samt en för östeuropeiska förhållanden väl fungerande infrastruktur torde utgöra de främsta skälen till för- 6 spräng före övriga reformländer när det gäller att dratill sig utländska inve- Prop. 1992/93:221 steringar. Antalet helt eller delvis utländskt ägda företag beräknasvid /93 ha uppgått till knappt 12000, varav verksammainom industrisektorn, inom tjänstesektorn, inom handelnsamt resten inom bankväsendet. och har svarat för drygt 30respektive av kontantinflödet, följda av länder som ,, och . De överläggningar som pågått med () om framtida utbetalningar inom ramen för det treårsavtal om Särskildadragningsrätter (SDR), som ingicks 1990, avslutades utan resultat. Densumma som avsatts för är 1992, ca , har inte utbetalats pägrund av oenighet mellan regeringen och IMF i bedömningen av rådande ekonomiskaläge och gällande ramar för budgetunderskottet /94. .sätter emellertid stort hopp till ekonomiskt stödfrån internationella institutioner som IMF, , Europeiska bankenför återuppbyggnad och utveckling () och den s.k. G 24-gruppen. G 24 ärett forum bestående av för samordning av biståndet till ländernai . avsatteIMF, och ca till . Under sammatidsperiod avsatte G 24 i olika former av bistånd tillUngern. Av denna summa stod för över 27 miljarder kronor.EG-länderna bidrar dessutom med pengar till via finansiella protokollo.d. Bilden av utveckling inom den ungerska ekonomin är långtifrån entydig och mycket tyder på att den förväntade vändpunktenknappast kommer att inträffa under innevarande är. Pågäende krigsförhandlingari det södra närområdet påverkar negativt arbetet med att ställa om landet tillmarknadsekonomi, dels pä grund av bördan av en omfattande flyktingström, delsgenom uteblivna exportinkomster till följd av pågäende ekonomiska sanktionergentemot och . Det finns också en oro för att den ungerskaminoriteten i f.d. pä ca 440 000 personer skall dras in ikonflikten. Även på det inrikespolitiska området finns tecken somtyder på ökade motsättningar och stigande missnöje med regeringens ekonomiskapolitik. Arbetslöshet och sjunkande levnadsstandard är en realitet förstora grupper i det ungerska samhället. Resultatet av reformpolitiken låtervänta på sig och kommer för mänga knappast att bli en realitet före detkommande valet är 1994. Mycket tyder emellertid pä att även fortsättningsvisförmår leva upp till sitt rykte som en politisk och ekonomiskt stabil stat iCentral- och . 2.2 relationer till EG och EFTA Redan de tidigare central- och östeuropeiska regimernaupprättade kontakter med EG. De första avtalen om handeln mellan EG ochenskilda central- och östeuropeiska länder slöts redan under 1960-talet.Under den andra Prop. 1992/93:221 sökte dessa länderallt närmare kontakter med EG. Reformländerna - i första hand , det dåvarandeTjeckoslovakien och - hade stora förväntningar om mer långtgåendeförbindelser och medlemskap i fanns ett politiskttryck att stödja utvecklingen i dessa länder. Dessa faktorer ledde under vären1990 fram till förslag om associationsavtal av en karaktär som EG inte tidigaretillämpat. Avtalen har fått benämningen Europaavtal. EG inledde /91 förhandlingar om sådanaavtal med liksom med det dåvarande och . Avtalenkunde undertecknas i decembei 1991. Dessa avtal innehåller förutom fri handelmed industriprodukter och lättnader i handeln med jordbruksvaror ocksåöverenskommelser om politisk dialog, finansiellt stöd, tjänstexport,arbetskraftens rörlighet, industriellt och tekniskt samarbete, kulturutbytem.m. Medlemskap i uppställs som det långsiktiga målet för samarbetet. Vadgäller frihandelsbestämmelserna tillämpas sedan den 1 mars 1992provisoriskt i väntan på ratificering. EG har sedermera även ingåttEuropaavtal med och , vilka provisoriskt planeras sättas ikraft . med EG:s förberedelser inför förhandlingarna omEuropaavtal undertecknade EFTA-staterna vid ministermötet i i juni1990 samarbetsdeklarationer med , och det dåvarande Tjeckoslovakien.Förutom beredvillighet till samarbete pä en rad områden förklarade sig parternainförstådda med att undersöka möjligheterna att ingå frihandelsavtal. Liknandesamarbetsdeklarationer undertecknades med ochBulgarien. Förhandlingar med , liksom med det dåvarande Tjeckoslovakienoch om sådana avtal påbörjades , och med ochBulgarien . EFTA-staterna har slutit ett frihandelsavtal med detdåvarande (prop. 1991/92:143), (prop. 1992/93:146) ochRumänien (prop. 1992/93:165). Ett avtal med har undertecknats den 29mars 1993. Parallellt med de multilaterala förhandlingarna omfrihandelsavtal har varje enskild EFTA-stat förhandlat fram bilateralajordbruksöverenskommelser med . Dessa överenskommelser är av begränsadomfattning och innebär för del vissa förmåner för ungerska varor iimporthänseende och preferensbehandling för några svenska jordbruksproduktervid export till . Den bilateralai jordbruksöverenskommelsen mellan Sverigeoch återkommer jag till i det följande. 3 ekonomiska förbindelser med Trots att svarar för en blygsam del avSveriges utrikeshandel, av exporten och av importen,anses landet ha stor potential som marknad för svenska företag. Den tidigaomorienteringen i riktning mot en handel pä marknadsekonomiska grunder är idetta sammanhang betydelsefull. handel med visade ettunderskott och 1990, som är 1991 övergick i ett överskott på 128 miljonerkronor. 1992/93:221 uppgick är 1991 till drygt 1 miljardkronor och är 1992 till ca . Importen uppgick tillca och minskade till ca . export till är 1992 till över 60 procentav verkstadsprodukter. Telekommunikationsutrustning svarade inom dennakategori ensam för över en fjärdedel, eller ca . Dettainnebär en ökning innan. Kemiska produkter står förca av exporten. Inom denna grupp uppvisade medicinska ochfarmaceutiska produkter en ökning , till ca 48 miljoner kronor.Exporten av papper och papp uppgick till ca , att jämförasmed drygt 72 miljoner är 1991. Delar och tillbehör till motorfordon exporteradestill ett värde av , en fördubbling i jämförelse med åretinnan. Exporten av lastbilar minskade frän ett värde på ca 84miljoner kronor till ca . Livsmedel utgjorde är 1992 över en tredjedel (ca 302 miljonerkronor) av import frän . Verkstadsprodukter svarade för (ca ) och aluminium för (ca 56miljoner kronor). Medan importen av livsmedel varit förhållandevis desenaste åren har andelen verkstadsprodukter och aluminium minskat betydligtdet , i jämförelse med år 1991.Importen av aluminium har nästan halverats sedan är 1989. Andelen kläder iimporten från redovisar en stadig ökning , från ca 32miljoner kronor är 1989 till . Enligt ungerska uppgifter intar en sjätte platsbland utländska investerare i om man ser till antalet samriskföretag,s.k. De svenska investeringarna uppges ha uppgåtttill . Antalet svenska samriskföretag i f.n. till ca 250. har en rad överenskommelser pådet ekonomiska området slutits mellan och . slöts enöverenskommelse om ekonomiskt, industriellt och tekniskt samarbete, och åretdärefter en överenskommelse rörande internationell befordran av personer ochgods pä väg. Ar 1981 ingicks en överenskommelse om undvikande av dubbelbeskattning.Sedan är 1987 finns ett avtal mellan de båda länderna om främjande ochömsesidigt skydd av investeringar. Till raden av överenskommelser mellanSverige och kunde läggas ett tuUsamarbetsavtal. Det svenska biståndet till , främst genomBeredningen för tek-niskt-ekonomiskt samarbete (BITS), uppgick under periodenjuli - till . I denna siffra räknasinte betalningsbalansstöd, regionalt stöd och stöd genom internationellaorganisationer. Inom G24-processen har avsatt ca i betalnings- Prop.1992/93:221 balansstöd til . Genom avtalet skapas ett frihandelsområde mellan Ungernoch de sju EFTA-staterna, inom vilket handelshinder avskaffas förindustrivaror. Samma gäller i huvudsak för fisk och andra produkter,samt industriellt tillverkningsskydd för ett antal bearbetadejordbruksprodukter vid import till från EFTA-länderna. I avtalet eftersträvas att i möjligaste män uppnå sammaeller likartad reglering av handeln som i mellan och EG,främst vad gäller tidtabellerna för avskaffande av tullar och andrahandelshinder. Ända sedan förhandlingarna inleddes var det förutsett atttuUavtrappningen skuUe ske asymmetriskt. Detta innebär att EFTA-staterna -liksom EG enligt - avvecklar sina tullar i en snabbare takt änUngern. I enlighet härmed kommer EFTA-staterna att avskaffa huvuddelen av sinatullar redan vid avtalets ikraftträdande. Undantag görs endast för vissatekovaror, järn och stål samt några plastråvaror. För dessa produkter kommertullarna att vara helt avskaffade (plasträvaror) resp. den 1januari 1997 (järn och stål) och (teko). avtrappar ä sin sida tullar och handelshinderenligt samma tidsschema gentemot såväl EG som EFTA-staterna. För ett begränsatantal varor sänks tullarna med två tredjedelar vid avtalets ikraftträdande ochavskaffas helt . Övriga varor är fördelade i tre kategoriermed tullsänkningsschema alltefter skyddsbehov. Tyngdpunkten i dessa reduktionerligger -1999. Alla tullar för industrivaror skall varaavskaffade är 2001. En stor del av verkstadsindustrins och den kemiskaindustrins produkter kommer att bli tullfria i fr.o.m. avtaletsikraftträdande. För last- och personbilar kommer tullen dock inte att vara heltavskaffad förrän . Tullawecklingen för järn och stål sker ihuvudsak mellan den Ijanuari 1995 och . Motsvarande gällerför ungersk import av papper och papp samt tekovaror. Även i andra hänseenden än beträffande tidtabellen föravvecklingen är det naturligt att samma eller likartade regler gäller irelationerna mellan och som mellan och . Detta ärfallet för bl.a. skyddsklausulerna och de bestämmelser som gäller för attUngern vid behov skall kunna skydda nystartade industrier samt för att underlättaden industriella strukturomvandlingen. Avtalet innehåller också regler om s.k. kumulation medursprungsmaterial mellan , , samt ochEFTA-staterna. Detta innebär att insatsmaterial, som har sitt ursprung i nägonav dessa stater, vid tillverkning ;iv en exportvara får användas obegränsatoch utan några speciella krav pä bearbetning i tillverkningslandet. Detta är enviktig del i främjandet av en mer utvecklad arbetsfördelning i Europa.För närvarande Prop. 1992/93:221 diskuteras förslag om att utöka dennakumulation förutom mellan nämnda stater och EFTA-staterna till att omfattaockså EG.