prop · GF03143 · 1992-01-01 00:00:00 — I propositionen föreslås att godkänner deltagande i en frihandelsöverenskommelse mellan . Avtalets syfte är att stegvis minska och slutligen avskaffa alla handelshinder mellan och för industrivaror samt för viss fisk och andra produkter. Därutöver avskaffas den fasta delen av importskyddet för vissa bearbetade jordbruksprodukter. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , , P. , Proposition om godkännande av avtal mellan EFTA- staterna och Tjeckiska och slovakiska federativa republiken De senaste årens dramatiska omvälvningar i länderna i har skapat nya förutsättningar för det europeiska samarbetet men också fört med sig nya uppgifter. Det är ett gemensamt europeiskt intresse att den nyvunna demokratin i dessa länder befästes och att grunden läggs för en sund ekonomisk utveckling. Reformprocessen i de forna planekonomierna är dock smärtsam och vägen till fungerande marknadsekonomi tycks lång. Risken för bakslag är uppenbar som endast en framgångsrik reformprocess i dessa länder kan skapa förutsättningar för varaktig stabilitet och säkerhet i . Att länderna i snabbt inlemmas i det västeuropeiska ekonomiska samarbetet har väsentlig betydelse för systemskiftets genomförande. Genom handelspolitiska åtgärder, stöd till demokratisträvandena, bistånd m.m. söker de västeuropeiska länderna aktivt underlätta reformprocessen och lägga grunden till ett intensifierat ekonomiskt samarbete. Här kan nämnas biståndssamordningen inom den s.k. G24-gruppen, samarbetet inom , , (), () och den nya Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (). Handelspolitiska åtgärder är en viktig beståndsdel i stödet. Förbättrade avsättningsmöjligheter i kan verksamt bidra till en lösning av de ekonomiska problem som planekonomin har lämnat efter sig och ersätta den drastiskt minskade exporten till stater inom det som tidigare dominerat handeln. En friare handel bör också kunna bidra till att intresset för utländska investeringar ökar. mellan EFTA-länderna och Tjeckiska och slovakiska federativa republiken () är, tillsammans med det associationsavtal slutit med Europeiska gemenskaperna (EG), ett viktigt steg i denna riktning. Liknande överenskommelser har nåtts mellan och resp. . Även EFTA-länderna har långt framskridna förhandlingar om frihandelsavtal med dessa två reformländer. Frihandelsförhandlingarna med har resulterat i ett avtal som undertecknades i mellan å ena sidan EFTA-länderna, dvs. , , , , , och och, å andra sidan, . Avtalets huvudtext på engelska och i svensk översättning jämte bilagor bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. I ett samförståndsprotokoll (''''''''Record of understandings'''''''') har vissa tillämpnings- och tolkningsregler överenskommits mellan parterna. Samförståndsprotokollet bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2. 2.1 ekonomi och reformprogram De politiska omvälvningarna i de central- och östeuropeiska länderna nådde sin höjdpunkt och . De radikala förändringarna i det politiska livet gick hand i hand med krav på ekonomiskt systemskifte, från centraldirigerad planekonomi till marknadsekonomi. Det stod redan tidigt klart att reformarbetet skulle komma att innebära stora ekonomiska och sociala påfrestningar. Stora delar av den tillverkande industrin måste ändra såväl sin struktur som produktionsinriktning. Den interna östhandelns sammanbrott ledde till ytterligare belastningar. upphörde som dominerande exportmarknad och som leverantör av billig energi och råvaror. DDR:s inlemmande i förde med sig liknande konsekvenser. har övergivit planekonomin och strävar nu efter att skapa förutsättningar för att uppnå en hög och effektiv produktion samt en ekonomisk tillväxt som kan tillförsäkra en levnadsstandard på en nivå som är jämförbar med . Vid ingången av var den privata sektorn närmast obefintlig i . Den ekonomiska aktiviteten var i ännu högre grad än i och koncentrerad till ett fåtal dominerande industriföretag och handelsmonopol. En i det närmaste fullständig prisreglering rådde för flertalet varor. uppvisade också ett större beroende än och av handel med länderna inom det . Export och import från dessa länder representerade av totala utrikeshandel. Då varit betydligt mera avskärmat från västvärlden än och fanns endast ett fåtal samriskföretag. Den rättsliga och institutionella infrastrukturen för införande av marknadsekonomi saknades. Till skillnad från och hade inga tidigare erfarenheter av reformprogram på vilka man nu kunde bygga vidare. Systemskiftet underlättades dock av att var mindre drabbat av obalanser i ekonomin än andra central- och östeuropeiska länder. Inflationen hade kunnat hållas under kontroll och låg i genomsnitt . Utlandsskulden i hårdvaluta var relativt liten. /91 inleddes omfattande reformer som innebar pris- och handelsliberaliseringar. Prisregleringen och de tidigare omfattande statliga subventionerna avvecklades till stor del. Reformerna kunde dock inte genomföras utan påfrestningar för ekonomin. minskade BNP jämfört med . --sjönk industriproduktionen jämfört med . Inflationen ökade till inte . Prisökningarna i förening med en återhållsam budget- och finanspolitik ledde till fallande reallöner. Inflationstakten beräknas dock kunna nedbringas till 12--. Skuldtjänstekvoten uppgår till av BNP vilket inte är någon hög siffra vid en internationell jämförelse. Den tjeckoslovakiska regeringen har gjort det nu inledda privatiseringsprogrammet till en i sin reformpolitik. Inom ramen för den s.k. lilla privatiseringen kommer över 120 000 statliga affärer, restauranger och serviceinrättningar att säljas på auktion och har av försäljningarna genomförts. Den första fasen av privatiseringen av de större statliga företagen, den s.k. stora privatiseringen, inleddes . Av totalt 5 500 statliga företag skall drygt 4 000 privatiseras. Ungefär en tiondel av företagen uppges vara storföretag. I en första omgång som genomförs berörs ca 1 700 företag. Varje företag har uppmanats att utarbeta ett förslag till privatisering med uppgift om vilken metod som bör användas (direktförsäljning, anbudsförfarande, kupongprivatisering etc.). Genom den s.k. kupongprivatiseringen har samtliga myndiga medborgare (ca 12 milj.) erbjudits satsa , CSK, (en månadslön uppgår till ca 3 500 CSK) för att förvärva investeringspoäng som senare kan användas för att lägga anbud på aktier i enskilda företag eller i investeringsfonder. Hitintills har drygt 8 milj. medborgare utnyttjat möjligheten att delta i kupongprivatiseringen. Även det tjeckoslovakiska jordbruket står inför stora omställningsproblem. Näringen tvångskollektiviserades eller förstatligades --1959. En långtgående förändring av ägandestrukturen är att vänta. Av arbetskraften sysselsattes inom jordbruket. En snabb integration i världsekonomin är en annan i den tjeckoslovakiska reformstrategin. Genom de åtgärder som vidtogs lyftes utrikeshandeln fram som ett viktigt element i omställning till marknadsekonomi. Liberaliseringen av importen har ökat konkurrensen och tvingat inhemsk industri till anpassning som prisökningarna begränsats. Världsmarknadspriserna har blivit vägledande för den inhemska prissättningen. har volymen i handeln med länderna inom det minskat dramatiskt. En omorientering av exporten till nya marknader har delvis mildrat effekterna av detta bortfall som den totala exportvolymen dock har minskat. största exportmarknad (jan--aug) var () följd av länderna inom Oberoende Staters Samvälde, OSS (). På importsidan var rollerna ombytta. Importen från länderna inom OSS dominerade alltjämt (). Importen från OECD-området ökade dock . Importen från OSS utgörs huvudsakligen av olja och gas och på tjeckoslovakisk sida hyser man farhågor för störningar i denna viktiga försörjning. Hitintills har dessa farhågor dock inte besannats och leveranserna löper normalt. Det tidigare statliga utrikeshandelsmonopolet har avskaffats och får alla registrerade företag ägna sig åt utrikeshandel. är ca 5 000 företag engagerade i sådana aktiviteter. Intern valutakonvertibilitet har införts för att ge företagen fri tillgång till valuta för import. infördes en ny tulltariff. Skälet till reformen var bl.a. att anpassa tullarna till de nivåer som tillämpas av EG och de omgivande staterna. Före reformen hade en genomsnittligt vägd tullnivå på . Denna höjdes med ca en procentenhet genom reformen. För att mildra de negativa effekterna av den kraftiga strukturomvandlingen har vissa skyddsåtgärder av övergångskaraktär vidtagits. Efter samråd inom och med IMF införde en temporär importavgift på på en rad -- såsom känsliga betraktade -- varor. Avgiften har sänkts i etapper och uppgår till . Enligt regeringens uttalanden kommer den att avskaffas . strävar efter att skapa ett attraktivt investeringsklimat som kan locka till sig utländska investeringar. Omfattningen av de utländska investeringarna har dock ännu så länge inte nått den nivå som regeringen anser nödvändig för att ge draghjälp åt ekonomin. En liberal lag om samriskföretag trädde i kraft . fanns endast 50 samriskföretag men en snabb ökning gjorde att antalet stigit till närmare 3 000 i mitten av . har deklarerat att man syftar till fullständig integration i den europeiska ekonomin och medlemskap i med EG och EFTA- staterna har setts som viktiga steg i denna riktning. 2.2 relationer till EG och EFTA Redan före omvälvningarna 1989-1990 hade de gamla central- och östeuropeiska regimerna sökt närmare samarbete med EG. De första avtalen om handelsutbytet mellan EG och enskilda central- och östeuropeiska länder slöts . Under den andra sökte dessa länder allt närmare kontakter och nya avtal träffades. De starkt ökade förväntningarna från om mer långtgående förbindelser -- medlemskap i -- och det politiska trycket inom Gemenskapen att bygga ut relationerna och samarbetet för att stödja reformprocessen, ledde fram till förslag om associationsavtal av en karaktär som EG inte tidigare tillämpat. Dessa avtal har fått benämningen Europaavtal. EG inledde /91 förhandlingar om sådana avtal med liksom med och . Avtalen kunde undertecknas . Dessa avtal innehåller förutom fri handel med industriprodukter och lättnader i handeln med jordbruksvaror också överenskommelser om politisk dialog, arbetskraftens rörlighet, industriellt och tekniskt samarbete, kulturutbyte, m.m. Medlemskap i uppställs som det långsiktiga målet för samarbetet. Parallellt med EG:s förberedelser inför förhandlingarna om Europaavtal undertecknade EFTA-länderna vid sitt ministermöte i samarbetsdeklarationer med , och . Förutom beredvillighet till samarbete på en rad områden förklarade sig parterna genom dessa deklarationer beredda att undersöka möjligheterna att ingå frihandelsavtal. Förhandlingar med -- liksom med och -- om sådana avtal påbörjades . Parallellt med de multilaterala förhandlingarna om frihandelsavtal har varje enskilt EFTA-land förhandlat om bilaterala jordbruksavtal med . Dessa avtal är av begränsad omfattning och innebär för del vissa begränsade tullmedgivanden. Några stora förändringar i handeln mellan och ägde inte rum . Handeln var i huvudsak balanserad. ökade dock export med (från 696 till 862 milj. kr). minskade importen med (från 742 till 737 milj. kr), vilket innebar ett handelsöverskott på . Enligt preliminära uppgifter för minskade exporten med till följd av att kraftigt reducerat sin import för att skydda den inhemska reformprocessen. import från beräknas inte ha undergått någon större förändring jämfört med . Exporten till består i första hand av verkstadsprodukter, främst maskiner, apparater och lastbilar. Även pappersmassa och kemiska produkter är viktiga poster. ökade andelen verkstadsprodukter kraftigt. Importen från har en mer blandad sammansättning och domineras inte av några enskilda varor. De viktigaste varugrupperna är kemiska produkter, järn och stål, verkstadsprodukter och livsmedel, främst öl. Importen av tekoprodukter från har varit föremål för kvantitativa begränsningar. I enlighet med beslut om tekobegränsningarnas avskaffande har dessa restriktioner upphört fr.o.m. . kvantitativa begränsningar för importen av skor från har avskaffats fr.o.m. . svarar för en mycket liten andel av utrikeshandel. Som exportmarknad låg på 39:e plats av totalexporten och på 34:e plats som leverantörsland av totalimporten. Detta begränsade handelsutbyte har dock goda förutsättningar att utvecklas. Ett antal svenska etableringar har gjorts inom tillverknings- och konsumtionsvaruindustrin inom ramen för privatiseringen av det tjeckoslovakiska näringslivet. De svenska investeringarna har dock hitintills varit blygsamma både till antal och omfattning. Ett antal projekt är emellertid under diskussion. Svenska företag engagerar sig i moderniseringar och marknadsföring. och har fortfarande ett gällande långtidsavtal för handeln . Vidare finns en överenskommelse om vetenskapligt och tekniskt samarbete samt ett avtal för undvikande av dubbelbeskattning . Därutöver finns numera ett investeringsskyddsavtal. finns en överenskommelse rörande internationella vägtransporter mellan de båda länderna. 4 mellan EFTA-staterna och Tjeckiska och slovakiska federativa republiken Genom avtalet skapas ett frihandelsområde mellan och de sju EFTA-länderna, inom vilket alla handelshinder avskaffas för industrivaror samt för viss fisk och andra produkter. Samma gäller det industriella tillverkningsskyddet för ett antal bearbetade jordbruksprodukter. I avtalet eftersträvas att i möjligaste mån uppnå samma eller likartad reglering av handeln med dessa produkter som i mellan och EG. Detta gäller främst tidtabellerna för avskaffande av tullar och andra handelshinder. Redan från början var det förutsett att tullavtrappningen skulle ske asymmetriskt vilket innebär att EFTA-länderna -- liksom EG enligt -- avtrappar sina tullar i en snabbare takt än motparten. I enlighet härmed kommer EFTA-länderna att avskaffa huvuddelen av sina tullar redan vid avtalets ikraftträdande. Undantag görs endast för vissa tekovaror, järn och stål samt några basplaster. För dessa produkter kommer tullarna att vara helt avskaffade (teko) resp. (järn och stål) och (basplaster). avtrappar å sin sida tullar och handelshinder enligt samma schema gentemot såväl EG som EFTA. För ett begränsat antal varor avskaffas tullarna helt redan vid avtalets ikraftträdande. Övriga varor är fördelade i tre kategorier med tullsänkningsschema alltefter skyddsbehov. Tyngdpunkten i dessa reduktioner ligger --1998. Alla tullar skall vara avskaffade . En stor del av verkstadsprodukterna kommer att bli tullfria i fr. o. m. avtalets ikraftträdande. Detta gäller dock ej för last- och personbilar för vilka tullen kommer att vara helt avvecklad . För ett stort antal kemiska produkter sker största delen av tullavvecklingen redan vid avtalets ikraftträdande, medan tullavvecklingen för järn och stål till stor del sker mellan och . Även i andra hänseenden än beträffande tidtabellen för avvecklingen av tullar är det naturligt att samma eller likartade regler gäller i relationer till EFTA-länderna som till EG. Detta är fallet med bl.a. skyddsklausulerna och de särregler som begärt för att vid behov skydda nystartade industrier och för att underlätta den industriella strukturomvandlingen. EG:s Europaavtal innehåller som nämnts detaljerade regler för tjänsteexport, arbetskraftens rörlighet, finansiellt stöd, politiskt samarbete m.m. och sträcker sig därmed långt utöver EFTA-ländernas ram för avtalet med . EFTA-länderna går dock ett steg längre än de traditionella frihandelsavtalen genom att utöver själva avvecklingen av handelshinder och bestämmelser om skyddsklausuler inbegripa regler om offentlig upphandling och immaterialrätt. Förutom en traditionell utvecklingsklausul som öppnar dörren till framtida samarbete inom områden som inte täcks av föreliggande avtal finns en speciell utvecklingsklausul beträffande tjänstehandel och investeringar. omfattar 40 artiklar, 14 bilagor och 5 protokoll. I ett samförståndsprotokoll (''''''''Record of understandings'''''''') har vissa tillämpnings- och tolkningsregler överenskommits mellan parterna. Dessa regler redovisas i det följande i anslutning till den artikel de hänför sig till. Avtalets huvudsakliga innehåll framgår av följande redogörelse. Avtalets inledning (ingress) EFTA-länderna och förklarar inledningsvis att de, åberopande den samarbetsdeklaration som undertecknades i , avser att avskaffa handelshindren sinsemellan. Detta skall ske i överensstämmelse med Allmänna tull- och handelsavtalets () bestämmelser för frihandelsområden. Parterna uttrycker förhoppningen att frihandelsavtalet skall utgöra ett viktigt bidrag till den europeiska integrationen. Vidare fastslås att ingen bestämmelse i avtalet får tolkas som innebärande att parterna befrias från sina förpliktelser enligt andra internationella avtal, särskilt . EFTA-länderna och skall fram till , stegvis upprätta ett frihandelsområde i enlighet med bestämmelserna i avtalet. Avtalets syfte är att genom utvidgning av den ömsesidiga handeln främja en harmonisk utveckling av de ekonomiska förbindelserna mellan och och därigenom främja ökad ekonomisk aktivitet, förbättrade levnads- och sysselsättningsvillkor, ökad produktivitet och ekonomisk stabilitet. På denna framskjutna plats anges vidare att ett syfte med avtalet är att säkerställa rättvisa konkurrensvillkor mellan parterna. Avtalet omfattar samtliga industrivaror, dvs. alla varor som faller under kap. 25--97 i systemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering, med undantag av ett mindre antal varor som anges i bilaga I. I avtalet ingår även vissa bearbetade jordbruksprodukter, vilka återfinns i protokoll A. Slutligen omfattar avtalet fisk och andra produkter enligt bestämmelserna i bilaga II. Ursprungsregler och tulladministrativt samarbete Som villkor för tullförmånerna gäller att varorna skall ha sitt ursprung i någon av de avtalsslutande länderna. Reglerna för ursprungsbestämningen fastställs i protokoll B. De överensstämmer i princip med de ursprungsregler som gäller enligt frihandelsavtalen mellan EFTA-länderna och EG. I samförståndsprotokollet har överenskommits att förbudet mot tullrestitution (art. 23 i protokoll B) inte skall tillämpas före . Möjligheter finns till ytterligare uppskjutande även efter detta datum. Inga nya importtullar eller avgifter med motsvarande verkan skall införas i handeln mellan EFTA- länderna och . Vid avtalets ikraftträdande skall EFTA-länderna avveckla alla importtullar och avgifter med motsvarande verkan för varor som har sitt ursprung i . Undantag görs endast för vissa textil- och konfektionsvaror (, och ), för varor som faller under Europeiska kol- och stålgemenskapen (och ) samt för vissa basplaster (och ). Dessa undantag specificeras i bilaga III. Importtullar och avgifter med motsvarande verkan som gäller för dessa varor skall avvecklas stegvis i enlighet med bestämmelserna i denna bilaga och vara helt avskaffade för teko , för varorna under Europeiska kol- och stålgemenskapen och för basplasterna per . Avvecklingen sker i samma takt som EG avvecklar sina handelshinder för dessa varor gentemot . avvecklar å sin sida tullarna för alla varor som har sitt ursprung i ett EFTA-land enligt tidtabellerna i bilaga IV. tullavveckling sker med varorna uppdelade i fyra olika grupper, nämligen 1) total tullavveckling vid avtalets ikraftträdande, 2) tullavveckling i tre steg med fullständig avveckling , 3) tullavveckling i fyra steg med fullständig avveckling , 4) tullavveckling i fem steg med fullständig avveckling . Alla handelshinder skall vara avskaffade . Detta schema överensstämmer med tullavveckling gentemot EG. I samförståndsprotokollet mellan och sägs att denna parallellitet bör bibehållas i sina huvuddrag under hela övergångsperioden. Eventuellt påskyndande av tullavvecklingen bör därför så långt möjligt följas av motsvarande åtgärder i relationerna mellan och . I avtalet (art. 32) ges behörighet att bl.a. ändra i tidtabellen för tullavtrappningen. I de textilförhandlingar som kommer att äga rum mellan och kan man komma att enas om särskilda skyddsåtgärder beträffande handeln med tekoprodukter. I samförståndsprotokollet mellan EFTA- länderna och har överenskommits att eventuella sådana skyddsmekanismer även skall kunna användas i handeln med tekoprodukter mellan EFTA- länderna och när så är lämpligt. Som utgångspunkt för tullsänkningarna gäller för EFTA-ländernas del den mest-gynnad-nations- tull som var tillämplig (bastulldatum). Möjlighet finns att justera bastullarna med hänsyn till eventuell framtida allmän tullsänkning särskilt till följd av Uruguayrunda. Bestämmelserna i artikel 4 om förbud mot och avveckling av importtullar skall även tillämpas på tullar av fiskal karaktär. Vissa undantag såsom anges i protokoll C har medgivits för , och . Dessa länder får, om de så önskar, ersätta en tull av fiskal karaktär med en intern avgift. Inga exporttullar eller avgifter med motsvarande verkan skall införas i handeln mellan EFTA- staterna och . Redan existerande sådana skall avskaffas vid avtalets ikraftträdande. Vissa undantag har medgivits för samt för och enligt bilaga V. Artikel 8. Inga nya kvantitativa restriktioner på import eller några nya åtgärder med motsvarande verkan skall införas i handeln mellan parterna. Redan existerande kvantitativa restriktioner och åtgärder med motsvarande verkan skall avvecklas när avtalet träder i kraft. Vissa undantag har medgivits för , och enligt bilaga VI och för enligt bilaga VII. Inga nya kvantitativa restriktioner på export eller åtgärder med motsvarande verkan skall införas i handeln mellan och . Redan existerande kvantitativa restriktioner på export och åtgärder med motsvarande verkan skall avvecklas när avtalet träder i kraft. Vissa undantag för EFTA-ländernas del anges i bilaga VIII och för del i bilaga IX. bibehåller vissa restriktioner beträffande järn- och stålskrot. I samförståndsprotokollet har parterna kommit överens om att göra undantagen från denna artikel till föremål för en översyn efter ikraftträdandet av . Parterna förbinder sig att inte vidta någon åtgärd av intern fiskal natur, som innebär diskriminering mellan varor med ursprung i ett EFTA-land och motsvarande varor med ursprung i . Övriga bestämmelser avseende varuutbytet EFTA-länderna och skall underrätta varandra, på tidigast möjliga stadium, om förslag till tekniska föreskrifter och ändringar i dessa som de avser utfärda. Förfarandet för informationsproceduren framgår av bilaga X. En viktig förutsättning för att frihandeln skall äga rum utan störningar är att betalningar som avser handeln kan ske utan hinder. I avtalet föreskrivs att sådana betalningar inte skall vara underkastade några restriktioner. Vidare skall parterna avhålla sig från restriktioner i fråga om krediter för kommersiella transaktioner. Fram till dess att den tjeckoslovakiska valutan nått full konvertibilitet förbehåller sig dock rätten att tillämpa valutarestriktioner i samband med kort- och medelfristiga krediter i den utsträckning detta är tillåtet enligt status i . Sådana restriktioner får ej tillämpas på ett diskriminerande sätt. omfattar i princip endast industrivaror. Parterna förklarar sig dock beredda att främja en harmonisk utveckling av handeln med jordbruksprodukter. För att uppnå detta kommer överenskommelser att ingås mellan och varje enskilt EFTA-land om lättnader för handeln med jordbruksvaror. De avtalsslutande parterna skall säkerställa att statliga handelsmonopol anpassas på sådant sätt att ingen diskriminering med avseende på upphandling och marknadsföring skall föreligga mellan medborgare i EFTA-staterna och i . medges en femårig övergångsperiod för att anpassa sin lagstiftning. Detta medgivande liksom vissa undantag för , , och framgår av Protokoll D.