prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Jag delar uppfattningen att det kapital som behövsför att företegen skall kunna genomföra reparations- och underhållsarbeten,dvs. kostnader i fastighetsförvaltningen, bör genereras inom företegen. Ennödvändig fömtsättning för detta är att de företag som schablonbeskattasövergår till konventionell beskattning. Det ingår också i de förslag som harlagts fram av utredningen. En sådan omläggning kräver emellertid ytterligareöverväganden om vilka regler som skall gälla vid övergången till konventionell beskattning. En övergång till konventionell beskattning av allabostedsföreteg kan Bilaga 8 således inte genomföras redan vid årsskiftet1992/93. Kravet på en stram finanspolitik gör det emellertid ytterst angelägetatt snabbt begränsa stetens utgiftsåteganden inom skilda områden. AvstetsfinansieUa skäl bör därför inga nya stetliga åteganden göras i fråga oraräntestöd för reparation och underhåll. Jag förordar att räntebidragsgivningenför sådana ändamål nu begränsas så att stöd inte läranas för åtgärder som äimuinte har påbörjats. Som framgår av det föregående avser jag att i annatsammanhang återkomraa med förslag om en övergång till konventionell beskattningav alla bostedsföreteg. I anslutning till en sådan omläggning bör de företegsom nu schablonbeskattes ges rätt att göra direktevdrag även för kostnadema försådana reparations- och underhållsåtgärder som utförts före omläggningen menför vilka räntebidrag inte har lämnats. Jag avser att återkomma även i dennasenare del i samband med att jag redovisar förslag om omläggningen av beskattningen. Vad sedan gäller frågan om räntebidrag för nyaombyggnader av småhus bör beaktes att den svenska bostedsstandarden generelltsett nu är mycket hög. av hushållen är trångbodda. Hela 35 %av hushållen disponerar över mer än ett mm per person, utöver kök ochvardagsmm. I nära hälften av alla bostader som har fyra eller fler mm bor deten eller högst två personer. De stora bostadema finns framför allt i småhusen.Över 1,3 railjoner av dera är och kök eller större. Stetensräntestöd för ombyggnad av småhus kan efter de senast beslutede ändringamahuvudsakligen användas för tillbyggnad. Det är uppenbart att de hushåll somanser sig behöva större bostedsutiymme än vad de har i det småhus där de bor, kan finna dette i det småhusbestånd sora redan finns. I det nu raycketallvarliga stetsfinansieUa läget kan fortsatte stetliga åteganden för att byggaom mindre småhus till större knappast försvaras. Jag förordar således attmöjligheteraa att få räntebidrag för ombyggnad av småhus nu slopas såvittgäller nya ombyggnader av sådana hus. Det bör ankomma på regeringen att utforma denärmare bestammelser som mina förslag i det föregående föranleder. Försammanhangets skull vill jag dock anmäla att jag avser att föreslå regler sommedför att stöd för de angivna ändamålen endast lämnas för sådana åtgärdereller - i fråga om ombyggnad av småhus - sådana projekt som har påbörjats föreden , dvs. den dag då förslagen avlänmas till , ellerför vilka då har träffats bindande upphandlingsavtel. I fråga om ombyggnad avsmåhus innebär det sistnämnda att ändringen endast kommer att beröra desubventionsregler som träder i kraft . Äldresubventionsregler berörs inte. I fråga om ombyggnad av småhus avser jag ocksåatt, i avvaktan på stallningstagande, föreslå en ändring av nämndasubventionsregler så att bidrag enligt dessa regler tills vidare endast kanbeviljas för projekt som är påbörjade eller upphandlade före den 11 januari1993. Vadslutligen gäller den minskning av bostedssubventioneraa fno.m. med netto 3miljarder kronor som har överenskommits mellan Prop. 1992/93:100 regeringenoch socialdemokrateraa och sedermera godkänts av Bilaga 8 vill jaganmäla att jag under dette återkommer med förslag om hurminskningen skall genomföras. Den nuvarande djupa lågkonjunkturen innebär att detfirms mycket outnyttjade resurser i form av arbetskraft ochproduktionskapacitet. leder till kostnader på kort sikt i form avarbetslöshet och produktionsbortfall och riskerar även att leda till kostnaderpå lång sikt. Nedgången av aktivitetsnivån är särskilt stor inombyggnadsverksamheten. Det är till stor del en följd av den politiska stymingenav bostedsbyggandet under slutet av 1980-telet. Därraed drevs bygg-kostnaderaaupp till en sådan nivå att hushållen, trots generösa stetligaräntesubventioner, inte efterfrågar ny- eller orabyggda bostader. En följd avden tidigare politiken är att det firms en stor risk för att kapacitet slås uti så stor utsträckning under de närraaste åren att byggsektora blir en löne-och inflationsdrivande trång sektor under nästa högkonjunktur. En alltför litenbyggkapacitet riskerar också att begränsa expansions-raöjligheteraa för denkonkurrensutsatta sektora. Mot denna bakgrand bör vissa åtgärder vidtas föratt motverka fallet i byggsektom. Åtgärderna måste vara riktiga ur långsiktigstmkturell synvinkel och får inte öka budgetunderskottet. För att stimuleraombyggnader inkl. s.k. genomgripande underhåll och 1994 böravvecklingen av räntebidragen för framtida ombyggnadsåtgärder inkl. s.k. genomgripande underhåll tidigareläggas. Från och med den lämnas, sora framgått, räntesubventioner för bl.a. nya ombyggnader av flerbostadshus med en viss procentuell andel av ett räntebelopp som motsvarar ett bidragsunderlag multiplicerat med en räntesats (subventionsräntan). Andelen är för projekt som påbörjas . För projekt som påbörjas senare minskas andelen som gått . Jag förordar att räntebidragsandelen begränsas till för de ombyggnadsarbeten på flerbostedshus som påbörjas och till för de ombyggnadsåtgärder på sådana hus som påbörjas . Det innebär att den del av räntesubventionen som inte utgör kompensation för egnahemsägarens underskottsavdrag vid inkomstbeskattning halveras år 1995 ochtes bori helt . Genom att ändra subventionsreglema på det sätt jagnu har redovisat blir det ekonomiskt fördelaktigare att tidigareläggaombyggnadsåtgärder i fråga om bostader i första hand och 1994och i andra hand . Genom förslaget ora borttagande av RBF-stödetklargörs också att statliga räntesubventioner inte kommer att lämnas tillunderhålls- och reparationsåtgärder på hyres- och bostedsrättshus i framtiden.Det bör stimulera till att i större utsträckning genomföra erforderligaunderhålls- och reparationsarbeten löpande. De ekonomiska fömtsättningama för om- ochtillbyggnad påverkas även av reglema för utteg av fastighetsskatt efter om- ochtillbyggnad av bostader. Jag är medveten om att den nuvarande regelutformningendiskriminerar om- och tillbyggnad jämfört med nybyggnad. nybyggnadtas det nämligen inte ut någon fastighetsskatt under de första Prop.1992/93:100 fem åren och endast halv fastighetsskatt under följande fem år.Orabygg- Bilaga 8 nad leder däremot ofta till en höjning av fastighetsskattenpå ett sådant sätt att intresset av att genomföra om- och tillbyggnadsåtgärderraotverkas. Det är därför önskvärt att undanröja dette hinder för om- ochtillbyggnadsåtgärder så att reduktionen av fastighetsskatten vid om- ochtillbyggnadsåtgärder blir mer likvärdig med vad som gäller vid nybyggnad. Ensådan förändring får självfallet avvägas mot den stetsfinansieUa situationen.Frågan kräver därför ytterligare överväganden av de ekonomiska effektema innanförslag om förändringar kan läggas fram. Långsiktigt rimliga fömtsättningar förbyggverksamhet och för boende skapas dessutom genom de olika avregleringar inombygg- och bostedsmarknaden som regeringen har igångsatt. Det ankommeremellertid även på byggsektoms alla förädlingsled att anpassa sitt kostnadslägetill en sådan nivå att de boende och fastighetsägaraa kan efterfråga olikabyggnadsåtgärder. Om så sker bör nu redovisade regeländringar leda till attresurseraa inom byggnadsområdet komraer att kutma utnyttjas något bättre i åroch näste år. En tidigarelagd avveckling av räntesubventionen för orabyggnad avbostader är straktureUt riktig även genom att den underlättar expansionen avden konkurrensutsatta sektoms kapacitet under näste högkonjunktur. Entidigarelagd avveckling av räntesubventionen är dessutom högst önskvärd frånbudgetsynpunkt, eftersom den bidrar till trendmässigt sjunkande i stallet förtrendraässigt stigande offentliga utgifter. Jagövergår nu till anslagsberäkningen. Stetens utgifter för räntebidrag för ny- ochombyggnad av bostadshus under budgetaret 1993/94 beräknarjag till . Jag har i mina beräkningar utgått från Boverketsaviseringsstatistik beträffande räntebidrag för budgetaret 1991/92 och lagttill räntebidrag för tillkommande projekt 1992/93 och 1993/94. Devolymanteganden i fråga om nytillkommande projekt som jag därvid gjort byggerpå stetistik över påbörjade ny- och ombyggnader. Bidragsunderlag förräntebidrag för nybyggnad kan med dessa anteganden beräknas uppgå till ca 370miljarder kronor budgetaret 1993/94 och för ombyggnad till ca 140 miljarderkronor. Mina beräkningar baseras vidare på en antagen räntenivå för på10 % och för på . Vidare har jag i mina beräkningar tagit hänsyntill den i proposition 1992/93:50 föreslagna minskningen avbostadssubventionema fr.o.m. den samt till den utgiftsminskningsom följer av mitt förslag i det föregående om att slopa räntesubventioner förnya ombyggnader av småhus. Med utgångspunkt från antagna räntenivåer och degaranterade räntor som koraraer att gälla beräknar jag att räntebidrag förnybyggnad kommer att ges till ca 680 000 lägenheter och räntebidrag förombyggnad till ca 650 000 lägenheter under budgetaret 1993/94. Stetens utgifter för räntestöd för förbättring avbostadshus under budgetaret 1993/94 beräknas till . Jag haräven här utgått från aviseringsstatistik för budgetaret 1991/92 ochlagt till räntebidrag för nytillkommande ärenden under budgetaret 1992/93 8 1992/93. medbeaktande av mitt förslag i det föregående att slopa räntestöd för nya Prop.1992/93:100 reparations- och underhållsåtgärder i hyres- och bostadsrättshus. Stetens utgifter för övriga stödformer som belasteranslaget beräknar jag till för /94. Denavveckling av olika stödformer som beslutede i förra budgetpropositionenfår på gmnd av eftersläpningen i systemen inte full effekt förrän budgetaret1994/95. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.godkänna vad jag har förordat ifråga om räntestöd för reparation och underhåll av hyres- och bostedsrättshus, 2.godkänna vad jag har förordat ifråga om räntesubventioner för ombyggnad av småhus, 3.godkänna de ändringar i frågaora räntesubventioner för ombyggnad av flerbostedshus som jag har förordat, 4.till Räntebidrag m.m. förbudgetaret 1993/94 anvisa ett förslagsanslag på 31 . 1991/92 Utgift 3 859 970 000 1992/93 Anslag 6 600 000 000 1993/94 Förslag 3 100 000 000 Bestammelser ora investeringsbidrag finns i tvånumera upphävda förordningar, nämligen förordning (1990:1369) ominvesteringsbidrag för bostedsbyggande (upphävd 1991:1923) och förordning(1991:1923) om stetligt investeringsbidrag för ny- och ombyggnad av bostäder(upphävd 1992:991). Bidragsgivningen avsåg urspmngligen (prop. 1990/91:34) atti princip kompensera bostedsbyggandet för de ökade kostnader som följer av attmervärdesskatten för byggnads- och anläggningsarbeten sedan den 1 januari 1991tes ut utan reduktion. Underbudgetaret 1991/92 uppgick det totala utbetelade bidragsbeloppet till . För budgetaren 1992/93 och 1993/94 beräknarBoverket utgiftema för investeringsbidrag till 6 600, resp. 3 100 miljonerkronor. Riksdagenhar med anledning av regeringens förslag beslutat (prop. 1992/93:50,bet. 1991/92:SkU18, rskr. 1991/92:158) att inte genomföra den tidigarebeslutede sänkningen av generella mervärdesskatten från . Dettehar föranlett krav från skilda håll om att även beslutet omavveckling av investeringsbidraget Jag avser att i annat sammanhang återkomma till regeringen /93:100 med förslag om att gjorda framstallningar i frågan lämnas utanåtgärd. Bilaga 8 Jag vill dock för sammanhangets skull erinra om att denuteblivna sänkningen av mervärdesskatten ingår i en skatteväxling från arbetsgivaravgifttill mervärdesskatt. Den sänkta arbetsgivaravgiften kommer ävenbostadsbyggandet tillgodo. Föratsatt att hela sänkningen av arbetsgivaravgiftenslår igenom på priset för material, byggmästeri och allmärma byggherrekostnadertorde kostnadsökningen till följd av utebliven sänkning av mervärdesskattenbegränsa sig till uppskattningsvis av den totela produktionskostnaden. Jag biträder förslag till anslagsberäkningför budgetaret 1993/94. Jaghemstaller att regeringen föreslår att till Investeringsbidrag för bostadsbyggande för budgetaret 1993/94 anvisa ett förslagsanslag på 3 . Tilläggslån för vissa reparations- ochombyggnadsåtgärder i hyres- och bostadsrättshus 1991/92Utgift 170 134 000 1992/93 Anslag 220 000 000 1993/94Förslag 175 000 000 Tilläggslån för vissa reparations- ochombyggnadsåtgärder i hyres- och bostedsrättshus är ett ränte- och amorteringsfrittlån. Det lämnas under vissa fömtsättningar och med vissa begränsningar för dendel av den godkända kostnaden för låneberättigade åtgärder som inte kanförräntes av fastigheten på normala villkor. Ränte- och amorteringsfrihetenomprövas . Vid omprövningen avskrivs underperioden upplupen amortering. Lånetiden är sammanlagt högst . Lån ellerdelar av lån som vid utgången av lånetiden alltjämt är ränte- ochamorteringsfria efterges. Tilläggslånegivningen är under avveckling. Efterutgången av beviljas nya tilläggslån endast om åtgärderaa ingår i ettombyggnadsprojekt som pågick den och om projektet beviljatstilläggslån så sent som ur den ram för beslut om tilläggslån som riksdagenmedgett för budgetaret 1991/92. Närmare bestammelser om långivningen finns iförordningen (1983:1021) om tilläggslån för ombyggnad av bostadshus. faststaller ramar för beslut omtilläggslån. Tilläggslån för reparations- och ombyggnadsåtgärder i hus som äryngre än får under budgetaret 1992/93 beviljas intill sammanlagt 175iniljoner kronor. Helaramen för beslut om tilläggslån för reparations- och ombyggnadsåtgärder i hussom är för budgetaret 1991/92 - - har tagitsi anspråk. Samtiiga ansökningar som i sin helhet avsåg åtgärder mot hälsoriskerbeviljades. Boverketföreslår en oförändrad ram för budgetaret 1993/94. Behovet av medel för utbetelning av beviljadetilläggslån beräknas av till under budgetaret1993/94. Riksdagenhar beslutet (prop. 1991/92:100 bil.8 s. 113, bet. 1991/92:BoUI6, rskr.1991/92:203) att stödet i form av tilläggslån för åtgärder i bostedshus som äryngre än skall avvecklas. Avvecklingen skall dock ske med särskilthänsynstegande till de ombyggnads-projekt som har påbörjats med utgångspunktfrån att stöd i form av tilläggslån skulle komma att länmas för projektet. beslut irmebär att den aktuellalångivningen fr.o.m. /93 begänsas till ett antel eteppindeladeprojekt som huvudsakligen avser åtgärder för att avhjälpa brister som medförhälsorisker för de boende. Jag uppskattede vid min anmälan till förra åretsbudgetproposition behovet av tilläggslån för dessa projekt till totalt ca 300miljoner kronor, varav antogs behövas /93och återstoden budgetaret 1993/94. Enligt vad jag har erfarit gör Boverketnumera bedömningen att efterfrågan på medel /93 kommer att bli ca 255miljoner kronor, vilket skulle innebära att behovet av medel under budgetaret1993/94 skulle bli bara . Den gmpp som kan komma ifråga för tilläggslån underden tid som stödformen avvecklas är avgränsad genom de regler som jag nyssbeskrivit. Enligt min bedömning fmns därför inte motiv för att fortsättningsvisrambegränsa långivningen på sätt som skett. Jag föreslår således attlångivningen under budgetaret 1993/94 får ske utan rambegränsning. Jag biträder förslag tillanslagsberäkning för budgetaret 1993/94. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Tilläggslån för vissa reparations- ochombyggnadsåtgärder i hyres- och bostadsrättshus för budgetaret 1993/94 anvisaett förslagsanslag på . Vissa lån till bostadsbyggande Prop. Från anslaget betalas återstaende räntebärandeförbättringslån enligt förbättringslåneförordningen (1980:261). Förbättringslånkunde beviljas fram till utgången av . Dessutom har anslaget belastets medlåneutbetelningar avseende bostedslån sora sammanhänger med vissa beslut avregering och riksdag. utbetelades under /92 förbättringslån till ett beloppav . Övriga utbetelningar på anslaget för budgetaret hänför sigtill störste delen till anslagsfinansierade lån enligt andra förordningar. Enligt återstar inga ytterligareförbättringslån att betala ut. föreslår att regeringen föreskriver attnågra förbättringslån inte skall utbetalas efter samt attförbättringslåneförordningen upphör. När det gäller kommande utbetalningar enligt andraförordningar gör bedömningen att anslagsbehovet för budgetaret 1993/94uppgår till . Jagförordar att ett anslag om I miljon kronor anvisas för budgetaret 1993/94 föråterstaende utbetalningar som belastar anslaget. Frågan ora avslutning avförbättringslånestödet är en fråga för regeringen. Jag avser att återkomma idenna fråga i annat sammanhang. Jaghemstaller att regeringen föreslår att till Vissa lån för bostadsbyggande förbudgetaret 1993/94 anvisa ett förslagsanslag på I . 1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag () har till uppgiftatt bevaka att kreditförsörjningen vid ny- och ombyggnad av bostader sker ierforderlig omfattning och ta de initiativ som krävs i dette syfte och attlärana kreditgarantier till kreditinstituten. skall ävenförvalte och redovisa lämnade garantier. Detövergripande målet för BKN är att arbete för en effektiv och Prop.1992/93:100 fungerande garantigivning för finansiering av bostedsbyggande. Vidutgången av upphörde den stetligt reglerade bostedslånegivningen förny- och ombyggnad av bostader. I stallet svarar staten genom kreditgarantierfr.o.m. för samma kreditrisker som var förenaderaed de statligt reglerade lånen. BKN är en uppdragsrayndighet vilket innebär attverksamheten, administrationen av kreditgarantisystemet, finansieras genomavgifter från garantitegama. Föregående budgetår anvisades nänmden ettreservationsanslag på för att tacka kostnader iinledningsskedet. Innevarande budgetar har nämnden ett förslagsanslag på 1 000kronor. Nämnden har för likviditetshanteringen ett räntekonto med kredit hosRiksgäldskontoret. Krediten uppgår till och är avsedd förskadefall som inte kan tackas av garantiavgiften. För att minimera de administrativakostnadema för garantisystemet har nämnden byggt upp ett i princip papperslöstsystem för registrering och förvaring av garantier. Långivaren köper garantingenom en enkel registrering i nämndens datorsystem, BKN-systemet. Genom avtalraellan nämnden och kreditinstituten har instituten i normalfallet påtagit sigatt själva pröva om fömtsättningama för kreditgaranti är uppfyllda. begär ersättning ur garantin prövar nämnden ora institutetuppfyllt sina åtaganden enligt avtalet och således även om garantin är giltig.Garantiärenden kan dock prövas av nämnden. För kreditgarantin skall långivareni förskott betala en årlig avgift som faststalls av regeringen. Avgiften ärtills vidare av det garanterade beloppet. Nänmden skall bevaka attgarantiavgiften ligger på en sådan nivå att förluster inom garanti systemetsamt administrationskostnader kan tackas. Nämnden skall vidare vid behov lämnaförslag om justering av garantiavgiftens nivå. Verksamheten befinner sig i ett uppbyggnadsskede,som arbetsbelastningen är hög. Innevarande och kommande budgetarkommer att inriktas på en fortsatt uppbyggnad och stebilisering avverksamheten. Antelet anstallda har successivt utökats. Vid utgången avbudgetaret 1991/92 hade nämnden åtta heltidsanstallda. Nämndens bemaiming börlångsiktigt anpassas till de garantivolymer som kan förväntes. börnämnden ha en hög beredskap för en ökande skadefrekvens. ha en bemanning på tretton heltidstjänster vid utgången av innevarandebudgetar. Underbudgetaret 1993/94 förväntas antalet skador öka, som anteletgarantiärenden är fortsatt högt. BKN anser att det är svårt attbedöma vilken omfattning verksamheten kommer att få. Det nyakreditgarantisystemet förväntes kräva en utökning av anteletanstallda vid garanti- och skadeenheten. Den förväntede minskningen avbostedsbyggandet föratsätts inte påverka verksamheten i någon nämnvärd grad budgetaret1993/94. Mot denna bakgrand gör nämnden Prop. bedömningen attbemanningen på garanti- och skadeenheten kommer att Bilaga 8 öka från sex till åtteheltidstjänster under budgetaret 1993/94. bemanningen vid utgångenav budgetaret 1993/94 beräknas därmed uppgå till totalt 15heltidstjänster. Fullt utbyggd kommer verksamheten så långt det nu går att bedöma attomfatta högst 20 heltidstjänster. Investeringsbehovet har inte närmare angivits iavvaktan på att nämndens långsiktiga ADB-strategi färdigstalls. Nämnden har preliminärt angivit investeringsbehovet förbudgetaret 1993/94 till . De beräknade investeringskostnaderaaavser främst BKN-systemet och debiteringssystemet. Även investeringar förkomplettering av nätverk, viss ADB-utveckling, lokala program och för inredningoch maskiner har medräknats. BKNförväntas under kommande budgetar inrikta sina insatser på en fortsattuppbyggnad och stebilisering av verksamheten. Inriktningen av nämndensverksamhet under budgetaret 1993/94 påverkas i hög grad av de genomgripandeförändringar som beslutets (prop. 1991/92:150 bil. 1:5, bet. I99I/92:BoU23,rskr. 1991/92:343) i fråga om kreditgarantisystemet för hus som påbörjasfr.o.ra. Den administrativa hanteringen av kreditgarantieraa påverkasäven av de förändringar som länsbostedsnämnder och kommunala förmedlingsorganstar inför. Andelen ärenden som kräver beslut av nämnden väntes öka som enföljd av dessa förändringar. kommer antelet garantiärenden att vara enfunktion av bostedsbyggandets omfattning. Antelet skadeärenden kan förväntes öka.Skadeverksamheten är i stort beroende av utvecklingen av den svenska ekonomin iallmänhet och utvecklingen på kredit- och bostadsmarknaden i synnerhet. Olikaomvärldsförändringar har emellertid raedfört att förlustriskeraa i fråga om lånför bostader är större än vad som varit vanligt tidigare. Riskbilden för lånsom garanteras av nämnden varierar beroende på perspektiv i tiden. Nämndenförväntes därför följa utvecklingen noggrant och utveckla system och modellerför att löpande utvärdera avgiftssättningen. Den resultetorienterade stymingen staller storakrav på bl.a. resultatmätning och resultatanalys för uppföljning av såväl denextema som den interaa verksamheten. Arbetet med att utveckla verksamhetsmåloch resultatmått för verksamheten bör därför intensifieras. Jag bedömer att inriktningen av nämndensadministration bör vara att den vid utgången av budgetaret 1993/94 får omfattehögst 15 heltidstjänster och att verksamheten fullt utbyggd bör orafatte högst20 heltidstjänster. Bilaga 8 BKN har i sin anslagsframstallning redovisat behov av ytterligare investeringar.Nämnden arbetar med framtagande av en långsiktig ADB-strategisom skall ligga till gmnd för bedönmingen av innehållet i och omfattningen avnänmdens investeringsbehov. I avvaktan på denna har nämnden bedömt att investeringsbehovetför budgetaret 1993/94 uppgår till högst . Beloppet avserfrärast investeringar i BKN-systeraet, en automatisering av debiteringssystemetsamt vissa kompletteringar i nämndens lokala . Med anledmng av dettabedömer jag att nänmden bör tilldelas en låneram på högst iRiksgäldskontoret för investeringar i anläggningstillgångar förförvaltningsändamål. Jaghar i det föregående erinrat om att BKN:s verksamhet finansieras genom avgifterfrån garantitagama. Nänmden har för innevarande budgetar anvisats ettförslagsanslag uppfört med ett formellt belopp ora I påstatsbudgeten för hela verksamheten. Denna regleras finansiellt till fullo överett räntebärande konto raed kredit i , och redovisas såledesinte mot anslaget på statsbudgeten. I regleringsbrevet anger regeringenverksamhetens inriktning för det kommande budgetaret. Regeringen har i 1992 årsbudgetproposition angivit som inriktning bl.a. att statliga rayndighetersförvaltningskostnader i norraalfallet bör finansieras över ramanslag.