prop · GG0313 · 1992-12-31 00:00:00 — Att utgå från en anafys av data som indikerar klimatförändringar somutgångspunkt för utarbetande av räddningsåtgärder är en komplicerad uppgift.Inom detta område behövs det ett omfattande forskningsarbete (Kh man måste tavederbörlig hänsyn tUl det arbete som utförts av The Intergovemmental Panel onClimate Change (IPCC), Programme, IntemationalGeosphere-Biosphere Programme (IGBP) (Kh andra hithörande internationellaprogram. 18.88Utvecklingen och genomförandetav åtgärdsstrategier kräver en innovativ användning av tekniska hjälpmedel ochtekniska lösningar, inklusive installation av varningssystem för översvämningaroch torka och uppbyggande av nya vattenresursutvecklingsprojekt säsom dammar, akvedukter,källfält, avloppsreningsverk, avsaltningsverk, skyddsvallar, bankar och dräneringskanaler.Det finns (Kkså ett behov av samordnade forskningsnätverk såsom nätverketInternationella Geosfär-Biosfär-programmet/Det Globala Ändringssystemet föranalys, forskning och utbildning (IGBP/START). c) Kunskapsutveckling Skr.1992/93:13 18.89 Föratt utvecklings- och innovationsarbetet skall lyckas behövs det en god akademisk utbildning och personalmotivation. Internationella projekt kan bidra till att ta fram alternativ, men varje land mäste utveckla och ge nomföra en egen politik och utveckla sin egen expertis inför de vetenskapliga och tekniska utmaningarna som väntar, lUcsom också ett organ av intresse rade enskilda personer som kan tolka dessa komplicerade frägor åt de perso ner som har att fatta de politiska besluten. En sådan specialiserad personal måste utbildas, anställas och behållas i tjänst så att de kan tjäna sina länder med dessa uppgifter. 18.90 Detfinns ett behov av att bygga upp en kapacitet på nationell nivå för att utveckla, granska och genomföra åtgärdsstrategier. För uppbyggnaden av stora tekniska anläggningar och installation av prognossystem behövs det en betydande förstärkning av de ansvariga organen både inom den privata och den offentliga sektorn. Allra viktigast är kravet pä en socio-ekonomisk mekanism som kan granska förutsägelser om klimatförändringamas inver kan och möjliga responsstrategier och göra de nödvändiga bedömningarna och fatta erforderiiga beslut. Miljöanpassad hantering av giftiga kemikalier och åtgärdermot den olagliga internationella handeln med giftiga och farliga produkter 19.1En omfattandekemikalieanvändning är nödvändig för att uppfylla världssamfundets sociala ochekonomiska mål och erfarenheten visar att kemikalier kan användas i storutsträckning på ett kostnadseffektiv sätt och med en hög grad av säkerhet.Mycket återstår dock att göra för att säkerställa en miljöanpassad hanteringav giftiga kemikalier i enlighet med principerna om en hällbar utveckling ochförbättrad livskvalitet för mänskligheten. TVä av de största problemen,särskilt i utvecklingsländerna, är a) brist på tillräckliga vetenskapligaunderlag för att göra det möjligt att bedöma riskerna med användning av ettstort antal kemikalier och b) bristande resurser för utvärdering av kemikalierför vilka underlag finns. 19.2Svåra kemiska föroreningar medallvarliga skador på människors hälsa, arvsanlag och fortplantning samt pämiljön har pä senare tid förekommit inom några av världens viktigasteindustriområden. För att råda bot på denna situation krävs stora investeringaroch utveckling av ny teknik. De långsiktiga följdema av föroreningar, som ävenomfattar atmosfärens (Kh klimatets gmndläggande kemiska oeh fysiska processer,har vi först börjat att förstå och först nu har vi börjat insehela vidden av dessa verkningar. 19.3Ett stort antal intemationellaorgan är inblandade i arbetet med kemikaliesäkerhet. Handlingsprogram för attfrämja kemUcaliesäkerhet har antagits i mänga länder. Detta arbete har en interaationeUdimension eftersom kemiska risker inte respekterar nationsgränser. En betydandeförstärkning av säväl nationella som intemationella insatser behövs emeUertidför att åstadkomma en miljöanpassad hantering av kemikalier. 19.4Sex programområden föresläs: A. Snabbareoch utökad intemationeU riskbedömning av kemikalier B. Harmoniseringav klassificering och märkning av kemikalier C. Utbyteav information om giftiga kemikalier och kemiska risker E. Förstärkningav nationell kompetens och kapacitet för kemikaliehante ring F. Ätgärdermot den olagliga internationella handeln med giftiga och farliga produkter Dessutombehandlas i det korta avslutande avsnittet G ett förbättrat samar- Skr.1992/93:13 bete av betydelse för flera av programområdena. 19.5Förutsättningen för ettframgångsrikt genomförande av dessa sex programområden är ett intensivtinternationellt arbete och en förbättrad samordning av det pågåendeinternationella arbetet samt beslut om och användning av tekniska,vetenskapliga, utbildningsmässiga och finansiella medel för detta, särskilt iutvecklingsländerna. Programområdena berör i varierande gradfarlighetsbedömning (med utgängspunkt frän kemikaliernas inneboendeegenskaper), riskbedömning (inklusive bedömning av exponering), frågan omvilka risker som är acceptabla och riskhantering. 19.6Samarbete beträffandekemikaliesäkerhet mellan FN:s miljöprogram (), () och () inomInternationella programmet för kemikaliesäkerhet (IPCS) bör vara kärnan i detinternationella samarbetet för en miljöanpassad hantering av giftigakemikalier. Alla tänkbara ansträngningar bör göras för att stärka dettaprogram. Samarbete med andra program, t.ex. och program samt andraregionala och statliga kemiska program, bör främjas. 19.7En ökad samordning mellan FN-organoch andra internationella organisationer som arbetar med hantering ochbedömning av kemikalier bör främjas ytterligare. Inom ramen för IPCS hölls en mellanstatiigkonferens, som sammankallades av exekutivdirektör i under december1991 för att undersöka denna fråga ytterligare (se punkterna 19.75 och 19.76). 19.8Bredast möjliga medvetenhet omkemiska risker är en förutsättning för att uppnå kemikaliesäkerhet. Principenatt samhället och arbetstagarna har rätt att fä reda på dessa risker börrespekteras. En avvägning bör emellertid göras mellan rätten till informationom farliga ämnen och företagens rätt att skydda sekretessbelagd information. (avses i detta kapitel säväl stora industriföretag och transnationeUaföretag som inhemska företag.) Näringslivets initiativ för omsorg och föransvarsfull produktion bör utvecklas och främjas. Företag bör tillämpa lämpliganormer i alla länder för att undvika skador på människors hälsa och mUjön. 19.9Det finns farhågor i helavärlden om att den intemationella transporten av giftiga och farliga produkterdelvis sker i strid med gällande nationell lagstiftning och internationellalagar, till skada för miljön och människors hälsa i alla länder, särskilt i utvecklingsländema. 19.10 Iresolution 44/226 av anmpdades varje regio nal kommission att, i mån av tUlgängliga resurser, bidra till ätgärder mot den olagliga handeln med giftiga och farliga produkter och avfall genom att över vaka och göra regionala bedömningar av denna handel och dess följder för människors hälsa och miljön. Generalförsamlingen uppmanade ocksä de re gionala kommissionerna att samarbeta sinsemellan och med för att bedriva en effektiv och samordnad bevakning och utvärdering av den olag liga handeln med giftiga och farliga produkter och avfall. Snabbare och utökad intemationell riskbedömning avkemikalier 19.11Bedömning av hälsorisker ochmiljöfaror till följd av att ett visst kemiskt ämne används är enförutsättning för att planera för en säker och nyttig användning av detta ämne.Bland de ca 100 000 kemiska ämnen i handeln och de tusentals ämnen av naturligtursprung som människor kommer i beröring med uppträder många som föroreningari livsmedel, kommersiella produkter och i miljön som helhet. Lyckligtvis ärexponeringen för de flesta kemikalierna (ca 1 500 kemikalier står för dtygt95% av den sammanlagda världsproduktionen) ganska begränsad eftersom mängakemikalier används i mycket små mängder. Ett allvarligt problem är att det oftasaknas viktiga underlag för riskbedömning, t.o.m. när det gäller ett stort antalhögvolym-kemikalier. Sådana underlag tas nu fram för en rad kemikalier inomramen för OECD-programmet. 19.12Riskbedömning är resurskrävande.Den skulle kunna göras kostnadseffektiv genom att stärka det internationellasamarbetet och förbättra samordningen för att optimalt utnyttja detillgängliga resurserna och undvika onödigt dubbelarbete. Varje land bör dockha en "kritisk massa" av teknisk personal tUl sitt förfogande mederfarenhet av toxicitetstestning och exponeringsanalys, som är två viktiga inslagi riskbedömning. 19.13 Målenför detta programområde är: a)Att stärka den internationellariskbedömningen. Flera hundra viktiga kemikalier eller kemikaliegrupper,inklusive ämnen som har global betydelse som föroreningar, bör bedömas före år2000 på grundval av gängse urvals- och bedömningskriterier, b)att utarbeta riktiinjer förgodtagbar exponering för ett större antal giftiga kemikalier på grandval avforskares bedömningar och vetenskaplig enighet om exponeringsgränser baseradepå hälsoeller miljöfaktorer respektive sociala och ekonomiska faktorer. a)Lednings- och hanteringsfrågor 19.14 Regeringarbör, i samarbete med berörda internationella organisatio ner (, där så är lämpligt: a)Stärka och bygga ut program förriskbedömning av kemikalier inom IPCS (, , WHO) och FAO tiUsammans medandra organisationer, inklusive , baserade pä en enig syn påkvalitetssäkring av data, tUl-lämpning av bedömningskriterier, kontroll genomandra forskare och samverkan med riskhanteringsverksamhet, med beaktande avförsiktighetsprincipen, b)främja mekanismer för att ökasamarbetet mellan regeringar, näringsli- 318 vet,universiteten och berörda icke-statliga organisationer som arbetar med Skr.1992/93:13 olika aspekter av riskhantering vad beträffar kemikalier ochprocesser där kemikalier används, särskilt främjande och samordning avforskningverksamhet för att förbättra kunskaper om mekanismerna bakom giftigakemikaliers verkningar, c) uppmuntra till att ratiner utarbetas för utbyte mellanländer av bedömningsrapporter för kemikalier som underlag för nationellaprogram för kemikaliebedömning. 19.15 Regeringar bör, i samarbete med berördainternationella organisatio ner och företag, där sä är lämpligt, a)Prioriterafarlighetsbedömningar av kemikalier, dvs. av kemUcaliernas inneboendeegenskaper, som underlag för riskbedömning, b)utarbeta deunderlag som behövs för bedömning på grundval bl.a. av program inom IPCS (,, ), FAO, och EG samt andra pågående regionala och statliga program.Företagen bör delta aktivt i detta arbete. 19.16 Företagen bör tillhandahålla information omkemikalieprodukter som behövs för bedömningar av möjliga hälso- och miljörisker. Denna infor mation bör ställas till förfogande för behöriga nationella myndigheter och internationella organ och andra intressenter som arbetar med farlighets- och riskbedömning och i möjligaste män också för allmänheten, med beaktande av legitima sekretesskrav. c) Samarbete och samordning på intemationell och regionalnivå 19.17 Regeringar bör, i samarbete med berördainternationella organisatio ner och företag, där så är lämpligt: a)Utarbetakriterier för prioriteringar vad gäller bedömning av kemikalier som utgör ettglobalt problem, b)se överstrategier för exponeringsbedömning och miljöövervakning för att möjliggöra enoptimal användning av tillgängliga resurser, säkerställa förenlighet mellaninformation frän olika källor och uppmuntra konsekventa nationella ochinternationella strategier för denna bedömning. a) Finansiering och kosmadsberäkning 19.18 Större delen av den information och de metoder somanvänds för risk bedömning av kemikalier härstammar från utvecklade länder. För att bygga ut och påskynda bedömningsarbetet krävs att företag och forskningsinstitu tioner kraftigt bygger ut sin verksamhet vad gäller forskning och säkerhets provning. I kostnadsberäkningen nedan har hänsyn tagits till behovet av att stärka de berörda FN-organens kapacitet och den bygger på hittillsvarande erfarenheter av IPCS. Det bör noteras att stora kostnader, som ofta inte går att kvantifiera, har inte tagits med i beräkningen. företagens ochregeringarnas kostnader för att få fram den säkerhetsinfor- Skr. 1992/93:13mation som används som bedömningsunderlag och regeringamas kostnader förunderlag och utkast till bedömningsrapporter till IPCS, för potentiellt giftiga kemikalier (IRPTC) och . Den inkluderarockså kostnaderna för påskyndat arbete i organ utanför FN-systemet, t.ex. OECDoch EG. 19.19 Konferenssekretariatethar beräknat totalkostnaden per är (1993- 2000) för att genomföra de åtgärder som redovisas i detta kapitel till ca. från det internationella samfundet i bidrag eller förmänliga krediter. Det rör sig här endast om ungefärliga uppskattningar, som inte har granskats av regeringarna. De faktiska kostnaderna och finansiella villko ren, inklusive icke-koncessionella villkor, beror bl.a. på vilka strategier och program som regeringarna beslutar att genomföra. b) Vetenskapligaoch tekniska medel 19.20Betydande forskningsinsatserbehövs för att förbättra metoder för kemikaliebedömning med inriktning på engemensam stmktur för riskbedömning och för att förbättra rutinerna föranvändning av toxikologisk och epidemiologisk information som underlag för attföratsäga kemikaliers effekter på människors hälsa och miljön, med målet attunderlätta för beslutsfattare att välja en lämplig politik och lämpligaåtgärder för att minska riskerna med kemikalier. 19.21Åtgärderna omfattar bl.a.: a)Att stärka forskning om säkra(re)alternativ till giftiga kemikalier som utgör en orimlig och ohanterbar miljö-eller hälsorisk och till kemikalier som är giftiga, stabila och bioackumulativaoch som inte kan hanteras på ett säkert sätt, b)att främja forskning om ochgodkännande av metoder som ersätter djurförsök (och därmed minska användningenav försöksdjur), c)att främja relevantaepidemiologiska studier i syfte att fastställa orsak och verkan vad gällerexponering för kemUcalier och förekomsten av vissa sjukdomar, d) attfrämja ekotoxikologiska studier i syfte att bedöma kemikaliers mil jörisker. 19.22 Internationellaorganisationer bör, med deltagande av regeringar och icke-statliga organisationer, starta utbUdningsprojekt med deltagande av kvinnor och bam, som är mest utsatta för riskerna, för att underlätta för län der, särskUt utvecklingsländerna, att pä nationell nivå maximalt utnyttja in ternationella bedömningar av kemikalierisker. 19.23 Internationellaorganisationer bör, med utgångspunkt från tidigare, pågående och framtida bedömningsarbete, stödja länder, särskilt utveck- lingsländema,med att utveckla och stärka kapacitet för riskbedömningar på Skr. 1992/93:13nationell och regional nivå för att minimera (Kh sä långt möjligt förebyggarisker vid produktion och användning av giftiga och miljöfarliga kemikalier.Tekniskt samarbete och finansieUt stöd eller andra bidrag bör ges till verksamhetsom syftar till att bygga ut och påskynda det nationella och internationellaarbetet med bedönming och begränsning av kemikalierisker för att möjliggörabästa kemikalieval. Harmonisering av klassificering och märkning avkemikalier 19.24Lämplig märkning av kemikalieroch spridning av faktablad med säkerhetsinformation, t.ex. de internationella kemikaliesäkerhetskortenoch liknande material, baserade på bedömningar av hälso- och miljörisker, är detenklaste och effektivaste sättet att visa hur kemikalier skaU hanteras ochanvändas på ett säkert sätt. 19.25Ett omfattande system som harutarbetats inom FN används för säker transport av farligaprodukter, inklusive kenukalier. Detta system tar främst sikte pä de akutariskerna med kemikalier. 19.26Än sä länge saknas globaltharmoniserade system för riskklassificering och märkning till stöd för ensäker kemikalieanvändning på arbetsplatser eller i hemmet. Kemikalieklassificeringkan användas för olika ändamäl och är ett särskilt viktigt redskap som underlagför märkningssystem. Det är nödvändigt att utveckla harmoniserade system förriskklassificering och märkning som bygger på pågående arbete på detta omräde. 19.27 Ettglobalt harmoniserat system för riskklassificering och kompatibel märkning, omfattande faktablad om olika materials säkerhet och lättförståe liga symboler, bör utarbetas , om det är praktiskt möjligt. a)Lednings- och hanteringsfrågor 19.28 Regeringarbör, i samarbete med berörda internationella organisatio ner och företag, där sä är lämpligt, starta ett projekt i syfte att upprättaoch utarbeta ett harmoniserat system för klassificering (Kh kompatibel märkning för kemikalier på samtliga officiella FN-språk och med användning av lämp liga symboler. Ett sådant märkningssystem bör inte leda till att det uppställs omotiverade handelshinder. Det nya systemet bör utnyttja gängse system i möjligaste män, utvecklas etappvis och bör, där så är möjligt, harmoniseras med befintiiga märkningssystem inom olika områden. 21 1992/93. b) Information Skr. 19.29 Internationellaorgan, inklusive IPCS (, , ), FAO, In teraationeUa sjöfartsorganisationen (IMO), för trans port av farliga varor och , bör, i samarbete med regionala och natio nella myndigheter som tillämpar system för klassificering och märkning och annan informationsspridning, tillsätta en samordningsgrupp för att: a)Utvärdera och, när så ärlämpligt, genomföra studier av befintliga system för riskklassificering (Khinformation för att besluta om allmänna principer för ett globalt harmoniseratsystem, b)utarbeta och tillämpa enarbetsplan för upprättande av ett globalt harmoniseratriskklassificeringssystem. Planen bör omfatta en beskrivning av de uppgiftersom skall utföras och tidsgränser för utförande och tilldelning av uppgiftertill samordningsgrappens medlemmar, c)utarbeta ett harmoniseratsystem för riskklassificering, d) utarbetaförslag till standardisering av terminologi och symboler för riskkommunikation för att förbättra hanteringen av kemikalierisker, under lätta för den internationella handeln och underlätta översättning av informa tionen till slutanvändarens språk, e) utarbetaett harmoniserat märkningssystem. a) Finansieringoch kostnadsberäkning 19.30 Konferenssekretariatethar inkluderat kostnaderna för tekniskt bi stånd inom ramen för detta program i sin kostnadsberäkning för program område E. Sekretariatet har beräknat totalkostnaden (1993-2000) för att stärka internationella organisationer till ca. frän det in- ternationeUa samfundet i bidrag eUer förmånliga krediter. Det rör sig här endast om ungefärliga uppskattningar, som inte har granskats av regering arna. De faktiska kostnaderna och finansiella villkoren, inklusive icke-kon cessionella villkor, beror bl.a. pä vilka strategier och program som regering arna beslutar att genomföra, 19.31 Regeringar,institutioner och icke-statliga organisationer bör, i samar bete med lämpliga FNorganisationer och program, starta utbildningskurser och informationskampanjer för att främja förståelse och användning av ett nytt harmoniserat system för klassificering och kompatibel märkning av ke mikalier. 19.32 Isamband med förstärkning av den nationella kapaciteten för kemi kaliehantering, inklusive utarbetande och användning av och anpassning tUl nya system för klassificering och märkning, bör skapandet av handelshinder undvikas och vederbörlighänsyn tas till den begränsade kapaciteten och de Skr. 1992/93:13begränsade resurserna i ett stort antal länder, särskilt utvecklingsländer, föratt genomföra sådana system. Utbyte av information om giftiga kemikalier och kemiskarisker 19.33Följande åtgärder för utbyte avinformation om de fördelar och risker som är förknippade med användning avkemikalier syftar till en bättre hantering av giftiga kemikalier genom utbyteav information av vetenskaplig, teknisk, ekonomisk och juridisk karaktär. 19.34Londonriktlinjema för utbyte avinformation om kemikalier i den intemationella handeln är en uppsättningriktlinjer som har antagits av regeringar i syfte att öka kemikaliesäkerhetgenom utbyte av information om kemikalier. Riktlinjerna innehåller särskildabestämmelser om utbyte av information om förbjudna kemikalier och kemikaliersom är föremål för stränga restriktioner. 19.35Exporten tUl utvecklingsländernaav kemikalier som har förbjudits i producentländer eller vilkas användning ärunderkastad stränga restriktioner i vissa industriländer har gett upphov tillfarhågor eftersom vissa importländer, pä grund av bristande infrastruktur förkontroll av import, distribution, lagring och avfallshantering av, samtreceptföreskrifter för kemikalier, saknar förmåga att säkerställa en säkeranvändning. 19.36För att komma tillrätta meddetta problem infördes bestämmelser om i förväg meddelat samtycke ("priorinformed consent" - PIC) i Londonriktlinjerna () och i deinternationella principerna för distribution och användning av bekämpningsmedel(FAO). Dessutom har ett gemensamt FAO/UNEP-program startats för tillämpning av PICförfarandetför kemikalier, inklusive preciseringar av de kemikalier som skall varaföremål för PICförfarandet och utarbetande av riktiinjer för beslut. Enligt ILO-konventionenom kemikalier skall exportoch importländer underrätta varandra när miljöfarligakemikalier har förbjudits av hänsyn tiU arbetsmUjön. Inom ramen för harman förhandlat om att skapa ett bindande instrument om produkter som harförbjudits eller är föremål för stränga restriktioner på hemmamarknaden. Vidarehar kommit överens, vilket framgår av dess beslut i C/M/251, om attförlänga arbetsgrappens mandat , med början från tidpunkten för grappensnästa sammanträde, (Kh har bemyndigat ordföranden att samräda om tidpunkten fördetta sammanträde. 19.37Trots betydelsen av PIC-förfarandetär informationsutbyte nödvändigt vad gäller alla kemikalier. 19.38 Målenför detta programområde är: a)Att främja ett intensifieratutbyte av information mellan samtliga berörda parter om kemikaliers säkerhetoch användning samt om utsläpp; b)Att senast är 2000, om detta ärpraktiskt möjligt, uppnå att alla berörda parter deltar i PICförfarandet ochatt det tillämpas i full omfattning, vilket även kan omfatta obligatorisktillämpning enligt de rättsligt bindande instrument som anges i de ändrade Londonriktiinjernaoch FAO:s internationella etiska principer, med beaktande av erfarenheterna av PIC-förfarandet. a) Lednings-och hanteringsfrågor 19.39 Regeringaroch berörda internationella organisationer bör, i samar bete med företag: a)Stärka nationella institutionermed ansvar för utbyte av information om giftiga kemikalier och främjaupprättande av nationella centra, där sädana centra inte redan finns, b)stärka intemationeUainstitutioner och nätverk, t.ex. IRPTC, med ansvar för utbyte av informationom giftiga kemikalier, c)inleda tekniskt samarbete med (Khge information till andra länder, särskilt länder där det saknas tUlräckligsakkunskap, inklusive utbildning i att tolka teknisk information, t.ex. dokumentför miljökriterier, hälso- och säkerhetsanvisningar och internationella kemikaliesäkerhetskort(utgivna av IPCS), studier om bedömning av kemikaliers cancerrisker förmänniskor (utgivna av Internationella organet för cancerforskning, lARC) ochbeslutsunderlag utgivna inom ramen för FAO:s/gemensamma program för PICsamt sådana som utges av näringslivet m.m., d) snarasttillämpa PIC-förfarandet och, mot bakgrund av de vunna erfa renheterna, uppmana berörda internationella organisationer, t.ex. , , , WHO och andra att inom sina respektive kompetensområden överväga att skyndsamt arbeta för införande av bindande rättsliga instru ment på detta område. 19.40 Regeringaroch berörda internationella organisationer bör i samar bete med företag: a)Medverka till att skapanationella system för kemikalieinformation i utvecklingsländerna och förbättradtillgång till befintliga internationella system,