prop · GG0369 · 1992-12-31 00:00:00 — Föreningsbanksgrappenbesfår av en central föreningsbank och 332 därtill anslutna lokalaföreningsbanker Varje föreningsbank är som berörts i avsnitt 2.2 formellt ensjälvständig juridisk person. Som framgår av föreningsbankslagen och dessförarbeten (prop. 1986/87:12) utgör emellertid ur bankverksamhetesynpunkt dencentrala och de anslutna lokala föreningsbankeraa en enhet (sesärskilt 1 kap. 3 och 5-7 §§ FBL). En lokal föreningsbank får t.ex. intebedriva verksamhet utan att vara medlem i en central föreningsbank (1 kap. 3 §FBL). Om den centrala besluter om likvidation innebär detto ipraktiken att också de till denna bank anslutna lokala föreningsbankeraatvingas upphöra med sin verksamhet. En lokal föreningsbank får inte för egenräkning låna in pengar frän allmänheten och inte heller utan den centralaföreningsbankens tillstånd låna pengar av annan än denna (1 kap. 5 § FBL). Avdetto följer att en central föreningsbank men inte en lokal föreningsbank kanbeviljas oktroj. Vidare är en lokal föreningsbank skyldig att följa deinstruktioner och anvisningar för verksamheten som meddelas av den centralaföreningsbanken (I kap. 6 § FBL). Kapitelfeck-ningsansvaret för grappen i sinhelhet åvilar den centrala (2 kap. 9 och 10 §§bankrörelselagen). Ur inkomstekattesynpunkt behandlas föreningsbanksgrappen iviktiga hänseenden som en enhet. Den centrala är ytterstansvarig gentemot myndigheter, insättore och andra investerare, låntegare ochallmänheten i övrigt. Dessa förhållanden leder sanunanteget till attföreningsbanksgrappen även ekonomiskt och administrativt i huvudsak fungerarsom en enhet. Endast i några få avseenden är den lokala heltsuverän, t.ex. har den lokala banksfåmmanrätt att själv utee ledamöter i den lokala Prop. 1992/93:69 egen styrelse. Dencentrala och de lokala föreningsbankeraa har naturligtvis ettömsesidigt beroende av varandra. Ur lagteknisk synpunkt kan dock hävdas att dencentrala och de lokala föreningsbankeraa knutite samman till en enhet. Ansvaretför denna enhet åvilar den centrala som anförtrotte oktrojenoch som sfår som gäldenär i förhållande till insättere och andra investerare.Föreningsbankeraa betraktas även kapitelmässigt som en enhet under ledning avden centrala . Fråndessa utgångspunkter borde det avgörande ombildningsbeslutet därför kunnafettas av den centrala sfemma på vilken medlemmaraa ilokalbankeraa är representerade genom valda fullmäktige. InnansfeUning tas till om central föreningsbank kan ges avgörande besluterätt ifråga om ombildningen bör emellertid granskas vad som skulle hända ombeslutanderätten låg hos varje enskild föreningsbank och om en eller fleralokala föreningsbanker inte beslutede om att delte i ombildningen. Enligt FBLoch föreningsbankeraas normalstodgar skall en lokal föreningsbank vara medlem ien central föreningsbank. Likvideras den centrala måste ävenden lokala träda i likvidation, såvida den inte sökermedlemskap i en annan central föreningsbank eller själv ombildas till encentral föreningsbank. Eftersomdet inte finns någon annan central föreningsbank än Föreningsbankkrävs för de sist nämnda alteraativen att en ny central föreningsbank bildasoch erhåller oktroj. Med hänsyn framförallt fill de förhållanden, somredovisate i avsnitt 2.4 och som föranlett styrelsen för Föreningsbankatt verka för en ombildning till bankaktiebolag, framsfår det inte somrealistiskt att nägon ny central föreningsbank skulle komma att bildas inom dennuvarande föreningsbanksgrappen. Omden centrala som ett led i ombildningen beslutor om likvidationinnebär det alltså i praktiken att också de lokala föreningsbanker someventuellt skulle motsätto sig ombildningen till bankaktiebolag tvingasupphöra med sin verksamhet. Detto kommer ytterst att ske genomtvångslikvidation efter beslut av domstol. FBL och besfemmelser-na i stodgamaför Föreningsbank och de lokala föreningsbanker-na (bilaga 1 och 2)iimebär att medlem i en lokal föreningsbank som tvångslikvideras erhåller sammarätt i grappens behållna förmögenhet som medlem i en lokal föreningsbank, sominte deltogit i ett beslut om ombildning. Motbakgrund av det anförda sfer det klart att en ny lagregel som ger centralföreningsbank rätten att besluto om ombildning inte sfer i strid motbesfåmmelseraa i FBL om likvidation eller mot andra besfemmelser i FBL omrelationeraa mellan en central föreningsbank och anslutna lokalaföreningsbanker En sådan regel skulle heller inte försatte enskilda medlemmar ien sämre sfållning än vid ett beslut om likvidation. Avdessa skäl och med hänsyn till vikten av att ombildningsprocessen hålls sammanföreslås därför att central föreningsbank ges rätten att fatto det avgörandebeslutet om ombildning. 3.3 Val avombildningsföifarande Prop. Bilaga1 Organisationer eller företog är alltid sårbara i samband med en ombildningav den storleksordning som föreningsbankema nu sfer inför Detto gäller inteminst banker som är mycket beroende av hur omvärlden upp-fetter dem. Föratom ensammanhållen besluteprocess bör därför ett snabbt och enkelt men ocksårättesäkert ombildningsförferande väljas. Detto ligger även i linje med demtressen som enligt avsnitt 3.1 måste beaktas. SverigesFöreningsbank har med dessa utgångspunkter prövat ett antel modeller för hurombildningen skulle kunna gå till. De besfåmmelser som utorbetote för ensparbanks ombildning till bankaktiebolag har utgjort en modell. Dessabesfåmmelser intogna i 8 kap. sparbankslagen innebär ett sammanhållet ochförenklat ombildningsförferande genom vilket en sparbank utan tilllämpning avfusions och likvidationsregleraa i sparbankslagen övergår till att drivabankrörelse i bankaktiebolagsform. Även om vissa ytterligare moment tillkommervid föreningsbankeraas ombildning moment föranledda av tvåledsorganisationenoch utskiftningen till medlemmaraa har den konstruktion på vilkensparbanksmodellen bygger befunnite mest lämplig. En särskild anledning attvälja en sådan konstraktion som iimebär en helt separat lagstiftning för självaombildningen är att frägor om behandling av medlemsinsateeraa m.m. visat sigkräva särskild lagreglering (se avsnitt 3.5). Med hänsyn härtill har dealteraativa modeller som övervägte och som redovisas i bilaga 3 avvisats. Somnämnte i föregående avsnitt har ombildningsbesfemmelseraa i sparbankslagenutgjort förebild till här framlagt förslag. Regleraai 8 kap. sparbankslagen innebär utöver en sammanhållen ombildningsprocess atterforderliga beslut för att ombildningen skall komma till stånd fettas av enoch samma instans, nämligen sparbankssfemman. Samma krav på röstmajoritetgäller som vid fusion mellan sparbanker Beslutet innebär att sparbankenupplöses utan likvidafion. Ombildningen går till så att överlåtersin rörelse till ett bankaktiebolag. Som ersättning får aktier ibankaktiebolaget. På grand av att till skilhiad frånföreningsbanken saknar egenfiiga ägare fmns också regler som föreskriver attaktieraa utan särskild ersättning skall tillföras en stiftelse. Medsparbanksmodellen som förebild skulle ombildningsförferandet förföreningsbankeraa få följande uteeende. Centralföreningsbankssfemma ges genom ändring i föreningsbankslagen rätt att beslufeatt den centrala med anslutna lokala föreningsbanker skallupplösas utan likvidation för ombildning till bankaktiebolag. Ombildningentillgår så att den centrala beslufer om ombildning varigenom delokala föreningsbankeraa slås samman med den centrala till enenda föreningsbank. Tillgångar och skulder i de lokala föreningsbankema övergårutan särskilt vederlag till den centrala och medlemmama i delokala föreningsbankeraablir medlemmar i den centrala . 1992/93:69 anslutningdärtill överlåter den centrala sin verksamhet Bilaga 1 till ettnybildat bankaktiebolag mot vederlag i akfier Av praktiska skäl kan detförekomma att viss del av vederlaget lämnas även i t.ex. kontanter överlåtite till bankaktiebolaget och dette registrerate hosfinansinspektionen är de lokala föreningsbankeraa upplöste. Styrelsen i dencentrala har därefter att skifte ut tillgångaraa, somväsentligen besfår av aktier i bankaktiebolaget, till medlemmaraa enligt deprinciper som gäller vid likvidation. Förbeslut om ombildning till bankaktiebolag bör samma villkor gälla som för beslutom likvidation och ftision, dvs. antingen bifell från samtliga röstberättigadeeller beslut på två på varandra följande sfemmor med tvä tredjedels majoritetpå den andra sfemman. Efterdet att sfåmman fettet ombildningsbeslutet skall ansökan om verksfållighetgöras hos regeringen. Regeringen har att pröva om ombildningen är lämplig medbeaktande av medlemmaraas, insätteraas, fordringsägaraas och det allmännas intressen.När regeringen meddelat sitt tillstånd, skall dette genast registreras hosfmansinspektionen. Närregeringen meddelat tillstånd till att verksfålla ombildningen ärföreningsbankens styrelse skyldig att vidtega de åtgärder som behövs. Ianslutning till beslutet att ombilda föreningsbankeraa till bankaktiebolagskall erforderliga åtgärder vidtegas för att bankaktiebolaget skall kunnaförvärva föreningsbankeraas verksamhet. innefettor bildande avbankaktiebolaget med ansökan om oktroj, upprättande av apportovfel ochemissionsvillkor m.m. Genomändring i 2 kap. 1 § bankaktiebolagslagen ges central föreningsbank rätt attsom ett led i ombildningen bilda ett nytt bankakfiebolag. Bildandet sker genomansökan om oktroj, det formella bild-ningsförferandet samt ansökan omregistrering. Ansökanom oktroj, innefettande verksamhetsplan för banken, skall prövas av regeringen.Eftersom den nya bankens rörelse är identisk med de rörelser som fidigaredrivite av de lokala föreningsbankeraa och den centrala , blirverksamheteplanen en redogörelse för dessa rörelser Den nya bankensbolagsordning skall stedfästas av regeringen. Dencentrala överlåter således omgående de sammanslagna rörelseraatill bankaktiebolaget. Enligt nuvarande reglering får en bank förvärva ettbankaktiebolags eller sparbanks rörelse efter tillstånd av regeringen. Däremotsaknas möjlighet för ett bankaktiebolag att förvärva en föreningsbanksverksamhet. bör möjliggöras genom ändring av 2 kap. 5 § bankrörelselagenvarigenom bankakfiebolaget ges rätt att utan särskilt fillstånd förvärva encentral föreningsbanks rörelse i samband med ombildning från föreningsbank tillbankakfiebolag. Somtidigare framgått utgår ersättningen, som motsvarar tUlgångaraas skattemässigarestvärde, i form av aktier i bankakfiebolaget (apport). Apportbildningenföratsätter en ändring i 2 kap. 2 § bankrörelselagen. Apportemissionen skallregistreras hos finansinspektionen, varefter bankaktiebolaget är bildatrespektive aktiekapitelet ökat vid nyemission. 4 1992/93. Eftersom det är av viktatt ombildningens olika feser hålls samman har Prop. 1992/93:69 en relativtbegränsad tid tillåtite för slutförandet av rörelseöverlåtelsen till Bilaga1 bankaktiebolaget. Överlåtelsen skall vara genomförd frånregeringens beslut om tillstånd till ombildningen. Rörelseöverlåtelsen skallregistreras hos finansinspektionen. Rättsverkningarkommer att vara knutna till registreringen. Den omedelbara rättsverkan är attde lokala föreningsbankeraas tillgångar och skulder utan särskilt vederlag försöver till den centrala . De lokala föreningsbankeraa är därmedupplöste och medlemmaraa i de lokala föreningsbankeraa isfållet medlemmar i dencentrala . Så långt sker ombildningsförferandet efter detmönster som gäller vid ftision enligt 10 kap. 1 § FBL. Föratt ombildningen skall kunna ske på det sätt som föreslagits, dvs. utanlikvidationsförferande, krävs att bankaktiebolaget kan träda in som part iföreningsbankens sfålle utan motpartens godkäimande. Denna rätte-verkaninträder vid registreringen. Efterdet att verksamheten överlåtite till bankaktiebolaget och föreningsbankengenom apportemissionen blivit aktieägare i bankaktiebolaget skall dessa aktierutekiftas till medlemmaraa. Tills utekiftningen verksfellte förvaltas aktieraaav vars föreningsorgan, styrelse och sfemma, samt verksfållandedirektör på oförändrat sätt företräder . Denna bedriver dockinte längre bankverksamhet utan har till enda egentliga syfte att utskifta denkvarvarande egendomen. Utekiftningentill medlemmaraa i den centrala sker enligt de principer somgäller vid upplösning av föreningsbank enligt 9 kap. FBL. Aktier skall kunnavara av olika lag för att bl.a. återspegla skillnaden i rätten till utdelningmellan obligatoriskt och frivilligt insatekapitel (se avsnitt 2.3 och 3.5). Näraktieraa har skiftete ut har styrelsen fiiUgjort sitt uppdrag och skall lämnaredogörelse om detto till föreningsbankssfemma. Härigenom är föreningsbankenupplöst. Anmälan skall göras till finansinspektionen som registrerar attombildningen är slutförd. 3.5Rätt att delta i utskiftningen m.m. Ombildningenaktualiserar frågor om medlemmars rätt att delto i ombildningen, behandlingenav medlemmar som före ombildningen begärt sitt utträde, möjligheten attåterbetola insatskapitol till medlem som begärt sitt utträde, utekiftning avaktier av skilda slag beroende på karakferen av insatskapitol m.m. Innandessa frågor närmare behandlas skall en redogörelse lämnas för uppbyggnaden avdet egna kapitolet, inklusive insatskapitol i föreningsbank samt regleraa föruppsägning till utträde m.m. Enligtbankrörelselagen skall en bank ha ett visst lägsto kapitol i form av egetkapitol. I en föreningsbanks bundet eget kapitol ingår insatskapitol,reservfond och uppskrivningsfond. Insatskapitolet besfer av obligatoriskainsateer och frivilliga insateer De obligatoriskainsateeraa i Föreningsbanksgrappen uppgick den Prop. 1992/93:69 till , fördelat på ca 854 000 medlemmar Bilaga1 Somtidigare berörte (se avsnitt 2.3) fullgörs insateskyldigheten huvudsakligengenom att medlems återbäring gottekrivs insatekapitelet. Defrivilliga insatserna i föreningsbanksgrappen uppgick den 31 december 1991till totelt och har skjufite till på vilUcor att de skall berättiga tiUutdelning enligt vad som anges i stedgaraa och villkoren för insatseraa.Styrelsen för den centrala har som viljeinriktning fastlagtatt, om resultetet medger det, avkastningen skall vara diskonto plus två ochen halv procentenhet. Den frivilliga insateen kan sägas upp till återbetelning.Denna sker antingen med en femtedel med början andra åretefter det är uppsägningen räknas, eller med hela beloppet efter det årdå uppsägningen räknas. Återbetelning föratsätter enligt villkorenfinansinspektionens godkännande. I händelse av likvidation berättigarde frivilliga insatseraa till del i bankens övervärden i samma uteträckning somde obligatoriska insatseraa. De frivilliga insateeraa företer alltså drag avlån, men utgör riskkapitel som kan tas i anspråk för förlustfåckning. Ombildningenfrån föreningsbank till bankaktiebolag innebär att insats och övrigt egetkapitel omvandlas till eget kapitel representerat av aktier i bankaktiebolaget.Dette tillgår på så sätt att överlåter sin rörelse tillbankaktiebolaget mot betelning i aktier Medlemmen blir aktieägare ibankaktiebolaget genom utekiftningen av aktieraa vid avvecklingen avföreningsbanken. Utekiftningen sker efter de principer som fastlagts i stadgaroch lag rörande aweckling av verksamhet. Intill dess attutekiftningen verksfellte kontrollerar aktieraa ibankakfiebolaget. Medlemmaraai föreningsbankeraa har vid ombildningen rätt fill den samladeföreningsbanksrörelsens förmögenhet. Medlemmaraa har därför rätt att deltega iutekiftningen. Motsättningsvis följer att den som avgått som medlem inte hardenna rätt. Enligt stedgaraas regler om utträde sker avgången först vidutgängen av det räkenskapsår vilket infeller näst efterbegäran om utträde. Fram till denna tidpunkt kvarsfår den som begärt sittutträde som medlem. Ävenmedlem som är avgången för ombildningsbeslutet bör i vissa felläga rätt att deltega i utekiftningen. För det fell hade trätti likvidation skulle en begäran om utträde ha betrakfete som verkningslös omavgången ej skett likvidationsbeslutet. Nägon återbetelningav insateen skulle alltså inte ha verksfellte. I sfållet skulle medlemmen hadeltegit i skiftet och fått del i eventuella övervärden. Motsvarande bör gällavid ombildningen. Samma bör också gälla för överskjutande insatebelopp, s.k.frivillig insats, som sagte upp till återbetehiing. Medlem skall således varaberättigad att deltoga i skiftet med frivillig insate som sagte upp tillåterbetolning om återbetelningen inte påbörjats fidigare än föreombildningsbeslutet. Densom avgått före ombildningsbeslutet delter inte i utekiftningen.Inte heller delter medlem med sådan frivillig insate som börjat återbetelas sexmånader före ombildningsbeslutet. lunda inte delter iskiftet bör ha rätt att och senast inom en viss Prop. 1992/93:69 tid kontant återfå sin medlemsinsate. Fråganär därefter i vilken uteträckning medlem som i och för sig är berätfigad attdelte i skiftet men som av något skäl inte önskar dette har möjlighet att sägaupp sig till utträde eller, utan att utträde begärs, säga upp heleller del av frivillig insate till återbetehiing. Utmärkandeför som associationsform är bl.a. att så länge banken besfår,får medlemmaraa ingen del i de eventuella övervärden som byggs upp. Enligtnuvarande regler erhåller medlemmaraa del i övervärdena först i samband medlikvidation av banken. Genom att ombilda till bankaktiebolagvarigenom medlemmaraa får aktier som de kan överlåte, erbjuds dock en möjlighetför medlemmaraa att få del i eventuella övervärden utan att bankens verksamhetläggs ned. En ombildning borde därför framsfå som ekonomiskt till-telande förmedlemmaraa. Ombildningeninnebär likväl att bankens juridiska form ändras från personsammanslutning tillkapitelsammanslutning. Denna ändring kan vara väsentlig ur medlemmenssynvinkel. gäller särskilt när man frångår den kooperativa grundidén ochmedlemmaraa inte längre upp-fettor sig ha den nytto av ett delägande i det nyabankaktiebolaget som varit den ursprungliga orsaken till att de anslöt sig tillföreningsbanken. En naturlig utgångspunkt borde vara att medlem därför bör harätt att begära och få utträde ur vid ombildning till bankaktiebolagoch fä inbetoida insateer återbetolda enligt de regler och inom den tid somgäller vid utträde p.g.a. stodgeändring och fiision. Reglemaom återbetelning av insatskapitol måste emellertid utformas så att hänsyn tasäven till insättomas, fordringsägarnas och det allmännas intressen. Dettoinnebär att det kan ifrågasättos om rätten till utträde och återbetolning avinbetold insats skall vara ovillkorlig. Frågan är om inte rätten till utträde ochåterbetelning måste begränsas med beaktande av det nya bankaktiebolagetekapitelsituation. Insatskapitolet utgör f.n. nästan en tredjedel avFöreningsbankens primärkapitol. En obegränsad rätt att säga upp insatskapitoletskulle teoretiskt kunna leda till att en betydande del av det nyabankaktiebolagets primärkapitol skulle kunna försviima. Om detto skulleinträffe och om erforderligt kapitol inte tillsköte skulleföratsättningar saknas för ett godkännande av ombildningen. Med hänsyn till svårigheteraaatt klara kapitelförsörjningen i nuvarande associationsform förefeUer detuppenbart att ur insättoraas och övriga investerares samt det allmännasintressen en ovilUcorlig rätt till utträde eller återbetelning avinsateer inte är acceptebel. Det bör dessutom framhållas att många medlemmartillika är insättere och i denna egenskap har intresse av en reglering somgaranterar stobiliteten i banken inför och efter ombildningen. Dessaöverväganden leder till att medlemmars intresse av att i samband medombildningen få rätt till utträde och omedelbar återbetolning av insatekapitolmåste få vika för intresset att ombildningen inte medför att det samladekapitolet försvagas på ett för banken skadligt sätt. Rätten till återbetelningav inbetold insate bör göras till föremål för i princip samma begränsningarsom följer av 4 kap. FBL. Enligt 4 kap. 1 § FBL har Prop. 1992/93:69 medlemmeninte rätt att återfå mer än vad som belöper pä hans andel av Bilaga 1 det egnakapitelet, frånräknat reservfond, uppskrivningsfond och förlagsinsateerVicfere gäller enligt 4 kap. 3 § FBL att insatsbeloppet mte får utbetelas omhinder föreligger med hänsyn till kapitolfeckningsreg-leraa. Mot denna bakgrundföreslås att regleraa om uppsägning till utträde och uppsägning utan utträde avhel eller del av överskjutande insate får följande utformning. Densom är berättigad att delte i skiftet men som inte vill delte bör, efter detatt ombildningsbeslutet fettete av den centrala sfemma, kunnasäga upp sig till utträde eller utan att utträde begärs säga upp heleller del av frivillig insate till återbetolning. De medlemmar som föreombildningsbeslutet sagt upp sig till utträde eller sagt upp frivillig insatetill återbetehiing men som ändå är berättigade delte i utekiftningen niåstegöra en ny uppsägning om de inte vill vara med vid ombildningen. Medlemmensrätt till uppsägning för utträde resp. uppsägning få återbetelninghelt eller delvis av frivillig insate får vika om bankakfiebolaget på grandhärav inte skulle uppfylla lagens krav på kapifelfåckning. Av hänsyn tillfordringsägaraas och insättoraas intressen kan det emellertid inte varatillräckligt om rätten fill uppsägning begränsas enbart till den situation därhinder p.g.a. kapitelfecknings-kraven skulle föreligga. För en fungerandebankverksamhet efter ombildningen kommer det inte att vara tillräckligt attenbart lagens miniminivå vad avser kapitoltäckning är uppfyllt. För attbibehålla förtroendet på marknaden, vilket är nödvändigt avrefinansieringsskäl, brakar nämligen normalt sfellas krav på enkapitolfåckning som överstiger det lagstodgade minimikravet. Detföreslås därför att medlemmens rätt till uppsägning skall kräva godkännande avcentrala styrelse efter hörande av bankaktiebolagete styrelse.Vid denna prövning skall beaktas inte bara intresset hos den medlem som begärtutträde eller återbetolning utan även andra medlemmars, insättores, övrigafordringsägares och det allmännas intressen. Återbetolning skall vicfere fåverksfellas encfest efter godkännande av finansinspektionen. Densom beviljate uppsägning till utträde efter ombildningsbeslutetdeltor inte i utskiftningen. Inte heller deltor medlem med sådan frivilliginsate som skall betolas tillbaka efter det att uppsägning till återbetolninggcxlkänte. Den som sålunda inte deltor i skiftet bör ha rätt att ochsenast kontant återfå sin medlemsinsats. Enligtgällande rätt får ingen annan än bank i sin firma eller i övrigt vid beteckningav sin affårsrörelse använcfe ordet bank (1 kap. 5 § bankrörelselagen). Ettbankaktiebolags firma skall innehålla ordet bank, en central föreningsbanksfirma orden central föreningsbank och en lokal förenings- banks firma ordetföreningsbank. Firman skall registreras i bankregistret. 1992/93:69 Enbanks firma skall tydligt skilja sig från andra ännu besfeende firmor som är införda i bankregistret (6 kap. 2 § bankrörelselagen). För registrering av firma gäller i övrigt vad som föreskrivs i firmalagen (1974:156). I10 § finnalagen anges olika omständigheter som utgör hinder motfirmaregistrering. Ett sådant hinder är om firman i annat fell än som anges i10 § försfe stycket 1-2 är ägnad att vilseleda allmänheten. I förarbetenaexemplifierades dette med att en firma innehåller felaktig uppgift om denasscx:iationsform i vilken verksamheten bedrivs (prop. 1974:4 s 212). Detfeexenl skall dock ses mot bakgrund av att olika associationsformer kan innebärastora skillnader vad avser ägaraas ansvar och bolagete kapifel. Så torde detframsfå som otillfredssfållande att fillåfe ett kommanditbolag att ivilseledande syfte använda en firma som ger intryck av att vara en annan associafionsform.Det har också ansette oacceptebelt att låfe annan än bank använcfe beteckningenbank i sin firma. Vad gäller frågan om det övertegande bankakfiebolaget skullekunna få använcfe ordet föreningsbank i sin firma kan konsteteras att det urinsätteraas cx;h andra fordringsägares perspektiv knappast kan bli fråga om ettvilseledande vad gäller associationsformen som skulle kunna medföra att dessaskulle kunna licfe skacfe.