prop · GF0396 · 1992-01-01 00:00:00 — SLU saknar dock en mera genomgripande analys av behoven av ekonomisk statistik mot bakgrund av de förändringar vi även kan förvänta rörande jordbrukets struktur, nya verksamhetskombinationer och nya företags- och ägandeformer. För den företagsekonomiska forskningen är sådan statistik av stort värde och det är särskilt angeläget att i tidsserier kunna följa utvecklingen i väl definierade grupper av företag, vilket bör beaktas i förslagen till urvalsstrategier. 4.15 har inget att erinra beträffande de olika förslagen %[avseende DU%]. RSV vill emellertid i detta sammanhang framhålla att verket tillsammans med SCB utreder omfattning och rutiner för SCB:s totala inhämtande av deklarationsuppgifter. Översynen är föranledd av de störningar i taxeringsarbetet som uppstår hos skattemyndigheterna på grund av att vissa deklarationer finns hos annan myndighet . 4.16 : DU, som den använts, har genomförts som en urvalsundersökning och uppräknats till totalnivå med hjälp av LBR. På dessa data har sedan stora delar av uppgifterna i NR:s (SJV:s) sektorkalkyl baserats. JEU däremot är en mikroekonomisk undersökning som beskriver vissa typjordbruk i detalj -- och är inte avsedd att användas för totalkalkyler. Den samordning av DU och JEU som föreslås ser ut att rycka undan möjligheten till totaluppräkning av DU, och därmed bortfaller möjligheterna att använda DU i sektorkalkylerna. En möjlig lösning vore dock att intermittent genomföra DU och däremellan skarva med LRFk:s material eller något annat. I varje fall är det viktigt att DU genomförs på det ``gamla sättet``. Detta är desto viktigare eftersom DU för , av olika skäl, ser ut att bli oanvändbar på riksnivå. På är det angeläget att den ekonomiska statistik som byggs upp med hänsyn till EG:s krav också ger möjlighet till uppräkning och meningsfulla totalkalkyler. Annars försämras nationalräkenskapernas möjlighet att belysa jordbrukssektorns inkomster och utgifter. 4.18 använder vissa uppgifter från jordbruksekonomiska undersökningen (JEU) och deklarationsundersökningen (DU). -- -- -- anser att någon typ av bokföringsundersökning bör finnas och omfatta minst nuvarande grupper av företag. Helst bör även skogsbruksföretag ingå i undersökningen. Det bör utredas om undersökningen kan samordnas med deklarationsuppgifter och sammanställas med hjälp av olika dataregister och datamedium. Arbetskraftsdelen i undersökningen bör något förenklat kunna sammanställas med uppgifter från näringsbilagan. 4.20 Statskontoret: För att tillgodose EG:s krav bedömer utredaren bl.a. att en utvidgning av de bokföringsundersökningar som nuvarande jordbruksekonomiska undersökningen (JEU) utgör kommer att vara nödvändig att genomföra. Statskontoret ifrågasätter om det är så välbetänkt att bygga en statistikproduktion för EG:s krav på JEU. JEU redovisar utvecklingen av lantbrukets inkomst- och lönsamhetsförhållanden. Resultaten av JEU ligger till grund för s.k. typkalkyler. Dessa ingick under den förutvarande jordbrukspolitiken som underlag vid dåvarande jordbruksprisförhandlingar. Enligt statskontorets bedömning behöver en mer förutsättningslös analys av EG:s krav göras utifrån en så aktuell situation som möjligt. 4.26 Konsumentberedningen: Kritik har riktats mot de båda huvudundersökningar som belyst jordbrukarnas inkomst- och lönsamhetsutveckling, nämligen deklarationsundersökningen (DU) och jordbruksekonomiska undersökningen (JEU). -- -- -- Kravet på exakthet i inkomstnivåuppgifterna har minskat till följd av att de inte längre används i prissättningssammanhang. Det är dock av stort intresse att framför allt kunna följa utvecklingen, dels totalt sett (alltså inkl. jordbrukarnas inkomster utanför jordbruket), dels med uppdelning på olika inkomstkällor. Vidare måste beaktas att EG fordrar uppgifter baserade på bokföringsundersökningar från medlemsländerna. I EG-perspektivet erfordras alltså en undersökning typ JEU. KoB förordar att deklarationsundersökningen möjligt läggs ned. Skatteomläggningen och ny deklarationsblankett har fått till följd att användbarheten av materialet för jordbruksekonomisk statistik reducerats. Tillgängliga resurser för denna typ av statistik bör i stället användas till att förbättra JEU och till att förbereda anpassningen till EG:s krav. Utredningen har avvisat ovanstående alternativ med hänvisning till att JEU är otillräcklig för att studera förändringar mellan åren, bl.a. på grund av stora slumpfel. Häremot kan invändas att utredningen som ett av sina alternativ för studier av utvecklingen (alt. 1) anger LRF konsults resultatanalyser för lönsamhetsutvecklingen och Inkomst- och förmögenhetsstatistiken (IoF) för inkomstutvecklingen. Detta alternativ, för vilket kostnaden anges till endast 0,3 milj.kr., skulle övergångsvis kunna användas som ett komplement till JEU. Denna lösning blir billigare än utredningens förslag att tillsammans med JEU bibehålla DU . Skillnaden -- ``överskottet`` -- skulle kunna användas till förbättringar av JEU. 4.39 : Vad gäller strukturstatistik/registeruppgifter och ekonomisk statistik föreslår utredningen att fördjupade studier görs över kravet på statistik vid ett EG-medlemskap. Enligt LRF:s mening är det viktigt att sådana studier görs skyndsamt och att man därvid även beaktar det mer kortsiktiga behovet i samband med EG- förhandlingar m.m. LRF anser det vara en central uppgift för lantbruksstatistiken att följa lönsamhetsutvecklingen inom lantbruket under såväl den pågående omställningsperioden som i EG-perspektivet. -- -- -- LRF anser de s.k. modelljordbruken vara ett bra underlag för att följa utvecklingen. Det är därför viktigt att det behövliga statistikunderlaget från JEU och DU tas fram även . LRF vänder sig mot utredningens synsätt att de lantbruksekonomiska undersökningarna tillfälligt kan dras ned för att åter byggas ut till följd av EG-kraven. 4.44 : När det gäller att följa upp den livsmedelspolitiska reformens effekter föreslår utredaren vissa modifieringar i nuvarande ekonomiska undersökningar. -- -- -- Det förefaller dock något oklart hur dessa modifieringar skall göras. En viktig aspekt på jordbruksföretagens lönsamhet är hur jordbrukarnas tillgångar och skulder förändras över tiden, och i synnerhet vilken effekt den livsmedelspolitiska reformen har i dessa avseenden. Jordbrukarnas skuldsättningsgrad och likviditetsgrad ger en väsentlig bild av förändringar i konkurrenskraften för olika typer (produktionsinriktning) och storlekar av jordbruksföretag. För att det svenska jordbruket skall vara konkurrenskraftigt, speciellt i ett EG-perspektiv, måste en kostnadsanpassning ske. Det gäller inte minst de finansiella kostnaderna, som ofta negligeras i debatten. Det bör därför vara angeläget, både för uppföljningen av den livsmedelspolitiska reformen och för EG-anpassningen, att statistiken på detta område bibehålls och eventuellt utvecklas. 5 Prisstatistik 5.1 : Utredningen bedömer att den nuvarande prisstatistiken för primär- och prisregleringsledet är tillfredsställande. SJV delar denna uppfattning liksom bedömningen att prisinsamlingen blir mer komplicerad till följd av avregleringen. I den successiva behovsprövning som måste göras på detta område är det även här av stor vikt att beakta eventuella krav från EG. För att följa prisutvecklingen på jordbruksfastigheter förordas i utredningen att detta skall göras på samma sätt som för övriga fastigheter, dvs. genom rapportering av inskrivningsmyndigheterna till SCB i samband med att lagfart beviljas. Fram t.o.m. har SCB grundat sin prisstatistik för jordbruksfastigheter på underlag från lantbruksnämnderna varvid lantbruksnämnderna har gjort prisbedömningar för att utröna om köpen har kunnat betraktas som representativa köp och således har kunnat ingå i statistiken. Jordförvärvslagen ändrades fr.o.m. vilket innebär att förvärvstillstånd krävs vid betydligt färre fastighetsöverlåtelser . Detta medför en kraftig minskning av underlaget till prisstatistiken vilket kan få konsekvenser såväl för kvaliteten på statistiken som för möjligheten att göra regionala uppföljningar. Inom SCB pågår en analys för att klarlägga detta. Innan resultaten av SCB:s analys föreligger anser SJV att det är för tidigt att ta ställning till om en besparing i enlighet med utredningen är möjlig. I avsnitt 6 anges att arrendeprisutvecklingen skulle kunna behöva belysas. Denna fråga återfinns inte under avsnitt 8. saknas statistik över arrendeprisutvecklingen men däremot finns behov att kunna följa denna bl.a. för uppföljningen av den livsmedelspolitiska reformen. 5.18 använder vissa delar av produktionsmedelsprisindex (PM-index) som tas fram av . PM-index används för att beräkna prisutvecklingen för maskinarbeten (maskinkostnader). anser liksom utredaren att prisinsamlingen skall fortsätta. 5.26 Konsumentberedningen delar utredningens uppfattning att behov finns av en prisstatistik, som t.o.m. på vissa områden är mer omfattande än den nuvarande. Som utredningen framhåller kan behovet av information om regionala produktpriser komma att öka till följd av avregleringen. Liksom utredningen anser KoB att ambitionsnivån däremot kan tillåtas sjunka för uppgifter till produktionsmedelsprisindex mot bakgrund av att denna index inte längre används som prissättningsunderlag. 6 Övrig statistik 6.1 : SCB genomförde en särskild sysselsättningsstudie baserad på LBR 1990. De hittillsvarande resultaten från denna studie tyder på att det kan vara svårt att få fram användbara resultat. Det är därför inte möjligt att ta ställning till om en förnyad studie skall genomföras. En hel del av underlaget för miljöstatistiken samlas in i samband med de objektiva skördeuppskattningarna. Utredningen föreslår att möjligheten att övergå till en annan modell (den s.k. danska modellen) prövas. Om övergång till ny metod sker måste uppgifter rörande bekämpningsmedels- och handelsgödselanvändningen i jordbruket tas in på annat sätt. SJV stödjer härvid utredningens förslag innebärande särskilda undersökningar om den s.k. danska metoden ersätter nuvarande objektiva skördeuppskattningar. 6.4 : Det bör i sammanhanget påpekas att gödselmedelsundersökningen skulle fördyras med 1--2 milj.kr. om reduceras enligt Metod 1a, som föreslås i utredningen. Utredaren föreslår att den nu pågående studien om jordbrukarhushållens arbetsinsatser i och utanför jordbruket upprepas avseende . -- -- -- Erfarenheterna från den nu pågående studien kan innebära att vissa metodförändringar bör aktualiseras men SCB bedömer preliminärt att en upprepad undersökning bör kunna genomföras. SCB beräknar kostnaderna för en upprepad undersökning till ca 1 milj.kr. i 1991/kostnadsläge. SCB instämmer i att behovet av sysselsättningsstatistik för jordbruket på kort sikt kan tillgodoses med nämnda studie, varför den särskilda undersökningen om jordbrukets arbetskraft () inte behöver göras . -- -- -- Utredaren bedömer att %[insamling av sysselsättningsuppgifter%] bör kunna ske i samband med uppgiftsinsamling till strukturstatistiken. Detta är säkert korrekt med en uppläggning som innebär att strukturstatistiken huvudsakligen erhålls genom LBR. Eftersom den framtida uppläggningen av strukturstatistiken skall utredas från ett helhetsperspektiv bör frågan om insamling av sysselsättningsuppgifter behandlas i det sammanhanget. På utredningens förslag och efter beslut att inte längre anslå medel för årliga undersökningar av ny-, till- och ombyggnadsverksamheten i lantbruket, har SCB lagt ner ifrågavarande statistik /92. -- -- --Förslaget -- -- -- om ny-, till- och ombyggnadsverksamheten innebär att det intermittent är av värde att studera denna. SCB är tveksam till att sådana undersökningar genomförs intermittent med hänsyn till både resultatens relevans och tillförlitlighet, om de inte genomförs under en följd av år. Utredaren säger %[att drivmedels%] undersökningen inte behövs från livsmedelsstatistisk synpunkt. Undersökningen har genomförts med treårsintervall avseende perioden --1989. Resultaten har använts för beredskapsplanläggning och som underlag för energibalanser. Det bör vidare framhållas att data från drivmedelsundersökningarna även utgör underlag för statistiken över utsläpp till luft av svaveldioxid, kväveoxider och koldioxid och för jordbrukets bidrag till dessa utsläpp. Även av detta skäl bör alltså enligt SCB:s mening denna undersökning bibehållas. SCB bedömer att det också i fortsättningen finns behov av att ta fram statistik för nämnda ändamål. SCB föreslår att verket gör en studie av möjligheterna att göra syntetiska beräkningar med ledning av bl.a. arealuppgifter för enskilda grödor. Detta skulle kunna medföra att undersökningar till jordbrukarna kan göras glesare än , t.ex. och till lägre kostnader. Om de objektiva skördeuppskattningarna inte genomförs , försvinner ett viktigt verktyg för datainsamlingen vad gäller dels statistiken över gödsel- och bekämpningsmedelsanvändningen i jordbruket, dels annan därpå grundad lantbruksrelaterad miljöstatistik t.ex. ammoniakutsläpp och näringsläckage. Dessa statistikuppgifter redovisas nu för län och i regel även för avrinningsområden. Alternativa undersökningsmetoder för den aktuella statistiken är helt oprövade när det gäller den aktuella typen av datainsamling. En metodförändring kommer att påverka statistikens kvalitet och medför dessutom att statistikens jämförbarhet över tiden försvåras. Utredningens optimism om alternativa metoders användbarhet är därför enligt SCB:s mening för stor. SCB tillstyrker utredningens förslag om tidsplan för undersökningarna om gödsel- och bekämpningsmedelsanvändningen. När det gäller förslaget att som alternativ undersökningsmetod tillämpa postenkät vill SCB påpeka att detta leder till en avsevärd kvalitetsförsämring av statistiken. -- -- --Som också utredningen antyder, behöver provundersökningar med alternativa metoder genomföras parallellt med nuvarande metod. Förutom postenkät bör därvid förberedd telefonintervju och eventuellt besöksintervju prövas. Provundersökningarna syftar förutom till metodprövning, till att skapa förutsättningar för en länkning av metoderna till varandra. Sådana provundersökningar har planerats för avseende bekämpningsmedel och avseende gödselmedel. Utredningens förslag att reducera de objektiva skördeuppskattningarnas omfattning skulle innebära att urvalet gödselmedelsundersökning skulle bli alltför litet med hänsyn till statistikbehovet. En erforderlig kompletterande undersökning detta år, som också skulle få karaktären av prov med annan metod, t.ex. enkät, skulle innebära stor risk för att meningsfulla resultat ej kan erhållas. SCB föreslår därför utifrån miljöstatistikens behov att skördeuppskattningarnas omfattning förblir oförändrad . Om så inte blir fallet beräknas kostnaderna för gödselundersökningen detta år till 2--3 milj.kr. i stället för av utredningen beräknade 1 milj.kr. för /94. I detta sammanhang utgår SCB från att kostnaderna för provundersökningarna ryms inom ramen för kostnadsposten ``Medel för utveckling av nya metoder``. Den slutliga utformningen av de framtida gödsel- och bekämpningsmedelsundersökningarna får, enligt SCB:s mening, bli beroende av erfarenheterna av provundersökningarna. SCB avser därför att senare i anslagsframställningar återkomma med en mera definitiv kostnadsberäkning för undersökningarna. Utredningen föreslår vidare att uppgifter om grön mark knyts till här nämnda undersökningar. SCB vill dock påpeka att statistik över grön mark bättre tas fram i anslutning till LBR eller skördeuppskattningarna. Om grön mark skall ingå i kemikalieundersökningarna måste ytterligare medel avsättas för dessa. SCB konstaterar också att nuvarande regionala statistik över handelsgödselförsäljningen inte berörs av utredningen. Det förutsätts därför att denna statistik skall tas fram även fortsättningsvis. 6.6 anser att förslagen om en mindre kostsam skördestatistik är en konsekvent följd av den nya livsmedelspolitiken. vill endast uppmärksamma att de nuvarande objektiva skördeuppskattningarna är ett utmärkt instrument för att göra specialstudier av olika slag. Detta har varit mycket viktigt för att följa användningen av gödselmedel och bekämpningsmedel och för specialstudier om betesmarker. Behovet av sådana specialstudier kommer att bli än större . Med en övergång till den metod för statistikinhämtande som utredningen föreslår kommer ett betydande behov av särskilda resurser att uppkomma för att kunna genomföra dessa. -- -- -- 6.7 Kemikalieinspektionen delar -- -- -- utredarens synpunkter att det finns behov av statistik över en total och regional användning av bekämpningsmedel. Det är också viktigt att belysa orsaken till regionala variationer beträffande preparatval, dosval, behandlingsintensitet m.m. KemI delar utredarens uppfattning att det är tillräckligt att samla in uppgifter om bekämpningsmedelsanvändningen . Med tanke på det pågående, andra halveringsprogrammet för bekämpningsmedelsanvändning inom jordbruket ger dock en årlig uppföljning av bekämpningsmedelsanvändningen bättre underlag för att följa programmet och bedöma eventuellt behov av kompletterande insatser för att uppnå uppställda mål. Värdefulla är också de statistiska undersökningar som avser vissa andra aspekter såsom hantering, exponering, skador, resthalter m.m. 6.8 anser att det vore värdefullt om en bättre analys kunde göras kring hur bekämpningsmedel används, speciellt med tanke på pågående halvering. Statistik på hur preparat används samt dos/ha i olika grödor och regioner kunde, på grund av stora årsvariationer, tas in till LBR 3--i följd, med uppehåll på 5--mellan sådana observationsserier. 6.26 Konsumentberedningen: Värdet av arbetstidsundersökningar på jordbrukets område har länge ifrågasatts från konsumenthåll, bl.a. på grund av problemen för företagare att avskilja den relevanta arbetstiden från annan tid. KoB tillstyrker därför utredningens förslag att den särskilda arbetskraftsundersökningen () inte utförs för och enligt KoB inte heller görs i fortsättningen. En särskild sysselsättningsstudie på grundval av lantbruksregister pågår inom SCB på uppdrag av livsmedelsekonomiska samarbetsnämnden. KoB är mycket tveksam till utredningens tanke att denna skall kunna upprepas för . Den redovisning som lämnats projekt ger vid handen att problemen statistiskt sett är stora och att resultaten kan bli behäftade med avsevärda fel. 6.30 i delar utredarens uppfattning att det är viktigt med en detaljerad sammanställning över gödsel- och bekämpningsmedelsanvändningen. -- -- -- förordar att statistikinsamlingen knyts till objektiva skördeuppskattningen () även framöver. Erfarenheterna är att kvaliteten på uppgifterna blir bättre genom de direktintervjuer som lokalt placerade provtagare gör. 7 Trädgårdsstatistik 7.1 : Utredningen föreslår ingen förändring just . Inom EG betraktas trädgårdsnäringen som en del av jordbruket varför en viss utvidgning av statistiken kan komma att krävas på lite . Det kan då även bli aktuellt för SJV att göra lönsamhetsberäkningar för sektorn. 7.4 har inga erinringar mot de förslag som framförs rörande statistiken på trädgårdsområdet. -- -- -- 7.8 instämmer i %[utredningens förslag avseende trädgårdsstatistik%], men betonar att trädgårdsstatistiken är mycket bristfällig. 7.45 : Enligt direktiven bör utredaren under utredningsarbetet kontinuerligt beakta de krav på den svenska statistikproduktionen som ställs och kommer att ställas till följd av det internationella samarbetet inom livsmedelspolitiken inom , EG/EFTA osv. Vad gäller trädgårdsnäringen kan TRF tyvärr konstatera att direktiven inte har följts. EG:s trädgårdsstatistik är till skillnad mot den svenska statistiken omfattande och det föreligger alltså ett stort behov till förändring och utvidgning av den svenska trädgårdsstatistiken. En rad av de viktigaste trädgårdsprodukterna -- -- -- ingår i de regleringssystem med baspriser och referenspriser som EG har skapat. -- -- -- Det finns -- -- -- ett stort behov av statistikuppbyggnad i händelse av att går med i EG. Detta arbete bör påbörjas då ett svenskt medlemskap i ligger mycket nära i tiden. Den trädgårdsstatistik som genomförs fyller inte på långt när utredarens önskemål -- -- --. Uppgiftsinsamlingen i LBR omfattar för trädgård endast arealuppgifter. Speciella trädgårdsräkningar och trädgårdsinventeringar genomförs dessutom men sammantaget fyller inte dagens trädgårdsstatistik det verkliga behovet. Utredaren konstaterar också ``att det inte har gjorts någon genomgång över alternativa metoder till nuvarande uppgiftsinsamling i trädgårdsräkningarna och trädgårdsinventeringarna``. Del II Statistik över livsmedelsindustrin, livsmedelshandeln och konsumtionen 8 Prisstatistik 8.1 : Förutsättningarna för prismätning avseende KPI har förändrats markant bl.a. som följd av det ökade inslaget av extrapriser, kuponger, rabatt- och bonussystem m.m. Det sker också en strukturell förändring med ökad mängd lågprisbutiker med i vissa fall nya sortimentsprofiler. Detta innebär att man med nuvarande metoder att mäta prisförändringar riskerar att inte fånga prisförändringarna på ett helt korrekt sätt. SJV delar utredningens bedömning att dessa förhållanden bör utredas så att prismätningen anpassas till den nya marknadssituationen. 8.4 instämmer i utredningens uppfattning att den s.k. köpkraftsparitetsmetoden är den billigaste och mest tillförlitliga metoden för internationella prisjämförelser. Utredningen föreslår att SCB tillförs . för sådana prisjämförelser. Under förutsättning att inga hinder reses från de internationella organisationerna och från övriga länder som deltar i undersökningen tillstyrker SCB förslaget. Med hänsyn till osäkerheten angående tillgängligheten av prisuppgifter anser dock SCB att det föreslagna beloppet är en preliminär uppskattning av kostnaden. SCB instämmer i utredningens resonemang angående prisutvecklingen i olika led i livsmedelskedjan och tillstyrker utredningens förslag att påbörja prismätningar i partiledet. SCB finner dock anledning påpeka att ytterligare utredningar krävs innan kostnaden för dessa mätningar kan beräknas. 8.5 Statens pris- och konkurrensverk: Utredaren föreslår att SCB tillförs medel för att beräkna och sammanställa prisnivåindex för OECD- länderna. SPK är positivt inställt till att material tas fram som möjliggör relevanta prisnivåjämförelser med andra länder. Den för svenskt vidkommande mest intressanta prisnivåjämförelsen avser vad de livsmedel vi konsumerar i kostar i andra länder. Det i undersökning ingående varusortimentet torde emellertid utgöras av ett ``internationellt`` varuurval som inte avspeglar det svenska konsumtionsmönstret. -- -- -- Det långsiktiga behovet av %[de %] omfattande prismätningarna inom livsmedelsområdet bör omprövas efter omställningsperiodens utgång. En strävan bör vara att likställa statistikproduktionen inom olika näringsgrenar om inte särskilda skäl föranleder annat. Med hänsyn till bristen på statistik inom tjänstesektorn och den omfattande koncentrationen i partihandeln med dagligvaror förefaller en mätning av prisutvecklingen i det ledet motiverad. Mätningarna bör enligt SPK i så fall avse dagligvaror, med möjlighet att särskilja utvecklingen för livsmedel och övriga dagligvaror. SPK föreslår vidare att en noggrann samordning görs mellan en eventuell partihandelsprismätning och KPI-mätningen avseende dagligvaror, så att dessa mätningar blir jämförbara. Efter reformens genomförande bör enligt SPK livsmedelsområdet jämställas med övriga sektorer vad gäller bl.a. statistikproduktionen. Behovet av särskilda marginalmätningar på livsmedelsområdet bör därför noga prövas innan beslut tas om sådana mätningar. Med hänsyn till den aviserade inriktningen av verksamheten vid det nya konkurrensverket torde ren statistikproduktion, t.ex. löpande marginalmätningar, inte vara en uppgift för den myndigheten. Inom ramen för regeringsuppdraget genomför SPK speciella marginalmätningar. Prisuppgifterna inhämtas till stor del av länsstyrelsernas priskontor.