prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Viktigauppgifter för länsstyrelsema är att inom länet -stödja den lokalaUvsmedelskontroUen cxh den närmare tiUsynen på området -leda cxh samordna åtgärder motvissa djursjukdomar samt utföra tiUsyn enligt djurskyddslagen -svara fördistriktsveterinärorganisationen och tiUsynen av veterinärverksamhet. SamhäUetsmål för den veterinära verksamheten har bl.a. kommit tiU uttryck i besluten omorganisation cxh finansiering av djurens hälso- och sjukvård m.m. (prop.1981/82:122), om djurskyddslag (prop. 1987/88:93) och om UvsmedelskontroU(prop. 1988/89:68). I betänkandet SOU 1992:88 har uppgifterutförUgt redovisats. Informationcxh utbUdning är viktiga delar av verksiunheten Uksom tiUsyn, rådgivning ochservice. Nya bestämmelser beträffande tillsynen enUgt såväl djurskyddslagen somUvsmedelslagen har krävt särskUda m-formationsinsatser tiU aUmänhet ochmyndigheter. Somregional tillsynsmyndighet har omfattande kontakter med kommunemasom är lokala tiUsynsmyndigheter. nemas uppföljning avföretegens egenkontroUprogram har också bUvit en allt vUctigare uppgift. Veterinämtredningensbetänkande (SOU 1992:88) innehåller förslag som för den regionalaorganisationen kan innebära minskade arbetsuppgifter som nyauppgifter tilUcommer. Betänkandet är föremål för fortsatt beredning inomregeringskansliet. Avde särskilcfe rapportema framgår att länsstyrelsema uppnått mer samordnadeinsatser inom djurskyddstiUsyn, UvsmedelskontroU txh sjukdomsbekämpning cxhatt man nätt väsentUga målgmpper med information inom respektive område. 1992/93:100 BU. Planering för en god livsmiljö LänsstyrelsemaskaU verka för att de nationella miljömålen lär genomslag i länet samt varapådrivande cxh samordnande för en hållbar samhällsutveckling i länet. -föra ut innehållet i dennationeUa miljöpolitiken, samordna msatsema samt successivt följa upp cxhutvärdera resulfetet -arbete förebyggande ochsektorsövergripande i miljövårdsarbetet -verka för att oUkamiljöpoUtiska uistmment utvecklas hos kommuner cxh myndigheter -utveckla dialogen med stetUgamyndigheter cxh kommuner -i samverkan med övriga aktörerutveckla de regionala mUjöanalysema tiU ett regionalt handlingsprogram förmUjövärden medverka i en utveckling inom länet av arbetet medmUjökonsekvensbeskrivningar - samordnaarbetet med fysisk planering cxh natunesurshushällning med övriga frågor av betydelse för samhäUsplaneringen. Engod livsmUjö är ett av de teman som valts ut för fördjupad analys ilänsstyrelsemas särskUda rapporter för budgetåren 1993/94 - 1994/95. Jag finneratt rapportema visar att länsstyrelsema gör betydande msatser för attnationella miljömål skaU fä genomslag i arbetet för länets utveckling och påett kompetent sätt bidrar tiU målet om en god UvsmUjö. Tyngdpunkten i arbetetUgger i stor utsträckning i myndighetsutövning, dvs. beslut, tiUsyn ochkonti-oU med stöd av lagstiftnmg. TUl följd av fortgåen- dedecentralisering av bl.a. beslutsansvar tiU kommunema redovisar flerta- Prop. 1992/93:100 let länsstyrelser en successiv förändring av arbetet med ökadinriktning BU. 14 mot aktiv rådgivning cxh kunskapsförmedling. Den sanUadebedömningen är att omstäUningen av arbetet kommit olika långt på länsstyrelsemacxh att miljöfrågor i vid mening inte tillräckligt tydUgt lätt genomslag i länsstyrelsemassamlade verksainhet. Länsstyrelsemas resultetredovisningar inom områdetEn god UvsmUjö är omfattande och ett stort antal resultetmått har redovisats.De olika resul-tetmåtten ger en heterogen bUd. Defortgående förändringama av den nationeUa mUjöpoUtikens inrikming, som chefenför Miljö- och natunesursdepartementet kommer att redogöra för,ger ramama för inriktning cxh arbetsformer för länsstyrelsemas miljöarbete. Iarbetet för en håUbar samhäUsutveckling fokuseras intresset alltmer påframåtsyftande och långsiktiga åtgärder, som fömtsätter såväl ökad samverkanmellan aktörer på olika nivåer som sektorsövergripande helhetslösningar.Viktiga inslag i de kommande årens miljöarbete är att förebygga miljöproblem,utveckla kretsloppsprincipen, förbättra miljön i fetortema, bevara denbiologiska mångfalden samt att främja en god hushållning med natunesurser.Miljöns kulturvärden bör ägnas särskild uppmärksamhet. Miljöproblemens karaktärfömtsätter ett ökat intemationellt samarbete som det lokala cxhregionala miljöarbetet kommer aUtmer i fokus. Det mtemationeUa samarbetet,bl.a. uppföljningen av besluten vid (om miljöcxh utveckling, ), kommer att prägfe miljöarbetet lokalt, regionaltoch centralt. bör känna ett stort ansvjir för attolika miljöpoUtiska instmment samordnas i de kommande årens miljöarbete.SärskUd tyngd bör läggas vid miljökonsekvensbeskrivningar, förebyggandesamhäUsplanering och regionala miljöanalyser. bör särskUtmedverka tiU att den pågående planeringen för investeringar itrafikanläggningar sker med hänsyn tUI kraven på en god livsmiljö. Ett framgångsrikt arbete för en god miljöfömtsätter emeUertid att miljöfrågor i vid mening mtegreras i länsstyrelsensarbete, sä att deras betydelse för länets utveckling tydliggörs. En annanfömtsättning är att samlade resurser inom olikaverksamhetsområden tas tiU vara cxh utvecklas i ett sektorsövergripande arbetei dialog med kommuner, myndigheter, förefeg cxh organisationer. De regionalamUjöanalysema bör kunna utgöra en utgångspunkt för dette i syfte att te framregionalt handlingsprogram för en håUbar utveckling av länet. Jag finner vicfere att arbetet med att införaresultetstyming nu behöver ges en tydligare inrikming när det gäUerlänsstyrelsemas verksamhet på mUjöområdet. Ett utveckUngsarbete med det syftetbör därför påbörjas. I dette bör några länsstyrelser, ,, och Stetskontoret delte. Prop.1992/93:100 BU. Länsstyrelsema ansvarar för det regionalamUjöskyddsarbetet i länet. I dette ingår bl.a. att -ansvara för attmUjöskyddsarbetet integreras i övriga sektorer, bl.a. jordbmk, trafik,kulturmUjövård cxh regionalekonomisk utveckUng -svara för en effektiv prövningcxh tiUsyn enUgt mUjöskyddslag-stifmingen -länsstyrelsema kan överlåfetiUsynsansvar tiU kommunema -upprätfe tiUsynsprogram förtiUsynsaktivitetema i länet -ansvara förkalkningsverksamheten i länet -tUlsammans med övriga berördaorgan svara för övervakningen av tUlståndet i miljön. Betydandeinsatser har gjorts när det gäUer tUlståndsprövningen enligtmiljöskyddsförordningens B-Uste. kvarstår prövning av mångaanläggningar. gäUer dock framför aUt anläggningar med mindremiljöpåverkan. Ytterligare delegering av miljöskyddsförordningens tiUsynsansvar,framför aUt avseende anläggningar på B-listan, bör övervägas. BeträffandekontroUprogram krävs ytterligare insatser av betydande omfatming. Frågor angåendeansvarsfördelningen meUan olika myndigheter avseende tUlståndsprövning ochtiUsyn är under utredning. (dU.1989:04) och Utredningen om kommunemas arbete för en god UvsmUjö (dir.1991:01) behandlar dessa frågor. Regeringen avser att återkomma i denna fråganär utrednmgama har avgett sina slutrapporter. MUjöproblemenorsakas inte bara av industrier och andra faste anläggningar utan också avdiffusa utsläpp från t.ex. trafiken och jordbmket. Länsstyrelsema har enuppgift att sammanväga mUjöproblem från olika samhäUssektorer för att nåkostnadseffektiva lösningar. Här kan de regionala mUjöanalysema fyUa en vUctiguppgift. RecipientkontroU och oUka samverkansorgan t.ex, vatten- ochluftvårdsförbund bör också utnyttjas effektivt i dette arbete. Prop.1992/93:100 BU. Länsstyrelsemasverksamhet på naturvärdsområdet är uiriktad på att verka pådrivande ochsamordnande för att bevara den biologiska mångfalden och upprätthåUaekosystemens långsUctiga funktion. -verka för en anpassning avjordbmkets och fiskets verksamheter till de ekologiska fömtsåttmngama -planera och beslute omnahineservat, natiirvärdsområden cxh andra skyddsformer enligt nattirvärdslagenför att bevara särskUt stömingskänsliga ekosystem -i samverkan med den regionalaskogsbmksmyndigheten verka för en anpassnmg av skogsbmket tiU de ekologiskafömtsättnmgama -svara för tillämpning avsamhällets ekonomiska styrmedel i syfte att bevara biologisk mångfald -i sm verksamhet lägga särskUdvUct vid utbUdning och kunskapsspridning tiU bmkama inom de areeUa näringamaoch tiU samhäUs-planerama -utveckla och fördjupasamarbetet med kommunema. Decentraliseringeninom nahirvårdsområdet har påbörjats och bör drivas vidare. När det gällerskötsehi av nattirvärdsobjekt har börjat mrikte sig pä ettpolicyskapande, stödjande och utvärderande arbetssätt. börfortsatte detta arbete och utveckla det ytterUgare. Beträffande förvalttiingenav fastigheter på nattirvärdsfonden pågår en decentraUsermg frånNattirvårdsverket tUl länsstyrelsema. Föratt det skaU vara möjUgt att tUlämpa ett mål- och resultetorienterat arbetssättsom medger decenttaUsering från central tiU regional nivä är det samtidigtvUctigt att länsstyrelsema genomför uppföljningsprogram pä länsnivå.Länsstyrelsema bör även ges ett ökat ansvar för planeruig och uppföljning avnanirvärdsarbetet i stort. De bör mer aktivt delte i arbetet med att utformaett mUjöanpassat skogs- och jordbmk samt fiske i kombination med ett stöneansvar för planering av insatser för att bevara hotede arter och nattirtyper.Ett kommunalt engagemang i naturvårdsarbetet bör eftersträvas. 4.Planväsende, hushållning med naturresurser och bostadsförsörjning Prop.1992/93:100 BU. Länsstyrelsemahar ett gmndläggande ansvar att verka för att naturresurslagenshushållningsbestämmelser fär genomslag vid beslut som rör mark- ochvattenanvändningen. -verka för att ett aUsidigtbeslutsunderlag samt planerings- och be-slutsprcxesser utvecklas -utvecklamiljökonsekvensbeskrivningar i det förebyggande mUjöarbetet -aktivt företräda och samordnasfetens intressen och därvid utveckla samverkan och dialog med berördasfetiiga myndigheter -utveckla arbetsformema församverkan med kommunema i den fysiska planeringen -medverka tiU att kommunemasfysiska planering umyttjas i det förebyggande miljöarbetet cxh i arbetet för engod UvsmUjö. Länsstyrelsemahar i enlighet med direktiven bl.a. redovisat initiativ av betydelse för natur-cxh kulturmiljön cxh hushållningen med natunesurser i länet, insatser i frågaom kunskapsförsörjning tiU den kommunala översiktsplaneringen samterfarenheter av tiUämpningen av nahinesurslagen, NRL. Boverkethar i sin rapport av översUctsplanearbetet () redovisatsm syn på resulfetet av de försto ÖversUctsplanema och därvid särskUt behandlatlänsstyrelsens medverkan i kunskapsförsörjning m.m. har irapporten (F 1992:32) Steten (xh den fysiska planeringen bl.a. granskatlänsstyrelsens fömtsättningar att företräda stetens intt-essen i den fysiskaplaneringen. Jagbedömer att länsstyrelsema genom tiUämpning av lagstiftning txh övrigainstmment medverkat tiU att främja en långsiktigt god hushällning mednatunesurser och att säkerstäUa natur- och kulturvärden av betydelse i ettnationellt perspektiv. Länsstyrelsema har vidare genom samverkan med sfetiigamyndigheter och rådgivning tiU kommunema bidragit tiU kunskapsuppbyggnaden ikommunemas översiktsplanering. Flera länsstyrelser har emeUertid pekat päsvärigheter och hmder i arbetet att pä ett lämpUgt och effektivt sätt bidra ikunskapsförsörjningen cxh företräcfe stetens intressen i den kommunalaplaneringen. Även har i sm rapport tegit upp oklarheter iansvarsfördehungen meUan länsstyrelsema, centtala stetiiga myndigheter ochkommunema. Länsstyrelsemahar ett gmndläggande ansvar att verka för att den fysiska planeringen umyttjasi det förebyggande mUjöarbetet. kommer inriktningen att gäUabl.a. att främja en fömuftig lokaUsering av bebyggelse och infrastmktur samthänsynstegande tiU naturens kretslopp. Stor vikt kommer att behöva läggas viden planering för UvsmUjön i fetortema. I frågor som rör mark- och vattenanvändning är detangeläget att länsstyrelsema lägger ökad tyngd vid ansvaret att företräcfe ochsamordna stetens intressen. Ansvaret fömtsätter en utvecklad samverkan cxhdialog med berörcfe stetUga myndigheter såväl i uppbypnadsskedet av kunskap sominför ställningsteganden cxh beslut. Av särskild betydelse är formema förförankring av de anspråk som myndighetema hävdar som riksintresse eUer avställningsteganden som berör dessa. Dessa frågor Uksom ansvaratt hålla en aktueU förteckning över berörda riksmtressen kommer attregleras i en särskUd förordning. Kommunemas översiktsplanering kan i hög grad bidratiU att förebygga miljöproblem och säkerstäUa en långsUctigt god hushåUning mednatunesursema. Översiktsplaneringen kan även fungera som ett led i lokalhåUbar utveckling av fetorter och landsbygd. Länsstyrelsema bör aktivt stödjakommunema i arbetet cxh verka för att översiktsplaneringen utvecklas som ettmiljöpoUtiskt instmment. Tyngdpunkten i länsstyrelsemas medverkan i kommunemasfysiska planering bör även fortsättningsvis inriktas mot rådgivning iövergripande frågor cxh medverkan i översUctsplaneringen. Länsstyrelsema böräven i samverkan med kommunema verka för en ökad miljöhänsyn vid planläggningoch beslut. Länsstyrelserna har ett gmndläggande ansvar attverka för att naturresurslagens hushållningsbestämmelser fär genomslag vidbeslut som rör mark- och vattenanvändningen. innebär bl.a. att verka föratt ett allsidigt beslutsunderlag som belyser oUka intressen cxh anspråk samtatt ändamålsenliga planerings- cxh beslutsprcxesser utvecklas som medgeravvägningar. Arbetet med att utveckla mUjökonsekvensbeskrivningar som metod attge en samlad bUd av konsekvenser för mUjön, natunesursema och hälsa bör drivasvidare. I dette sammanhang viU jag särskUt betona medverkan iatt utveckla underlag för beslut mför de närmaste årens investeringar i vägaroch jämvägar. 1992/93:100 BU. -svara för den stetiigakulturmUjövårdens dUekte medverkan i markanvändningsplaneringen -göra kulturmiljövårdensmtressen käncfe, förstådda cxh respekterade av dem som deltar i planeringen avden byggda mUjön -arbete med kulturlandskapetslångsiktiga förvaltningsfrågor och stöd tiU de svenska jordbmksföretegensmöjUgheter att upprätthåUa landskapets traditionsinnehåU -ansvara för frågor om enskUdakultunniljöer och kulturminnen -göra sådana avvägningar attintressena för infirastmkturinveste-ringar kan förenas med vämet av en godkulturmUjö -utveckla det egnasektorsövergripande arbetet för att åstedkomma en gcxl livsmUjö - ge kulturmUjöområdet såcfen tyngd i organisationenatt uppgiftema kan bedrivas i enlighet med det vidgade ansvar länsstyrelsemages på området. Kulturmiljövärdensövergripande mäl sammanfettas i regeringens proposition (1987/88:104, bet.1987/88:KrU2I, rskr. 1987/88:390) med att den skall bevara cxh levandegörakulturarvet, syfta till kontinuitet i utvecklingen av den yttre miljön, främjaden lokala kultureUa identiteten, möte hoten mot kulturmiljön samt bidra tiUatt öka medvetenheten om estetiska värden cxh historiska sammanhang. Dessaformuleringar sammanfattar de krav som genereUt stäUs på en godkulturmiljövård. Chefen för har emeUertid isin anmälan av frågor om kulturmUjövård cxh av fördjupadeanslagsframställning valt att sammanfatte de kulturmUjö-vårdandehuvuduppgiftema för den kommande treårsperioden under tre mbriker, nämligen att -väma om kulmrarvet cxh utveckladen kultureUa identiteten, -utveckla formema för förvalttiingenav kulturmUjöer och -medverka i arbetet med en godUvsmUjö. Ikorthet svarar dessa uppgifter mot behovet att i samhäUets olika delar ökakunskapema om och försfeelsen för kulturarvet. De understryker cxksä betydelsenav att det nu byggs upp stebUa system för förvaltningen av olika typer avkulturmUjöer och kulturegendomar. För länsstyrelsemas del kan här särskUtnämnas kulturlandskapets långsiktiga förvaltningsfrågor cxh stöd tiU de svenskajordbmksföretegens möjUgheter att upprätthåUa landskapets traditionsinnehåU. Uppgiftema syftar slutiigen på arbetet med att görakulturmUjövårdens intressen kända, försfedda och respekterade av dem som deltari planering- enav den byggda miljön. Länsstyrelsema svarar för den stetUga kultur- Prop.1992/93:100 mUjövårdensdirekte medverkan i markanvändningsplaneringen. Det behov BU. somnu finns av att göra kraftfuUa investeringar i infrastmktur mnt om i landetökar kraven också på en god kulturmUjöplanering. skaUgöra sådana sammanvägningar att exploateringsintressena kan förenas medvämet om en god kulturmUjö. I samband med den fördjupade prövningen framförs avflera länsstyrelser att det finns ärenden som lämpar sig att decentraUserafrån centrala verk tUl länsstyrelsema. Som exempel nämns uppgifter ftånRiksantikvarieämbetet. förslag Ugger väl i linje med vad chefen förKulturdepartementet tidigare i cfeg har föredragit om att utvecklakulturmUjövårdens organisation. Ävendenna mycket kortfattede redovisning av kulturmUjövårdens huvuduppgifteriUusb-erar ansvarsområdets bredd och mångfald. Verksaniheten på dette områdehar redovisats i sm helhet av chefen för måste lösas med stöd av en förhåUandevis smal resursbas. Denna svårighet kan bara bemästras genom eneffektiv roU- och ansvarsfördelning mellan kulturmUjövårdens olika parter somi sin tur gör det möjligt att göra de rätte prioriteringarna mellan olikauppgifter. Regeringens förslag i årets budgetpropositioninnebär att kulturmUjövårdens organisation utvecklas i denna riktning.Riksantikvarieämbetet skall utveckla de cenU:ala myndighetsfunktionema cxh ledaarbetet med att bygga upp kulturmiljövårdens kunskapsunderlag. Ansvaret för att te ställning i frågor om enskildakulttirmiljöer och kulturminnen skaU koncentreras tiU länsstyrelsema.Riksantikvarieämbetet ges därför bemyndigande att tiU länsstyrelsema delegerasådana beslut om bidrag till vård av byggnader, fomlämningar cxh landskap somRiksantikvarieämbetet hittiUs har fettet. Länsstyrelsema bör cxksä vara denmyndighet som fattar beslut om det nya kulturstöd vid ombyggnad som enUgtkulturministerns förslag bör ersätta de nuvarande tiUäggslånen tiiU kulturhistorisktvärdefuUa byggnader. Frågoma om kulturmiljövårdensorganisationsutveckling kommer att drivas vidare. Bl.a. skaU en särskUdutt-edmng se över stetens uisatser inom museiväsendet. I det sammanhangetkommer cxkså ansvarsfördelningen mellan länsmuseerna cxh länsstyrelsema förkulturmiljövården att tes upp till behandUng. En särskUd utredare har nyUgenpresenterat sina förslag om förändrade former för hur den som skaU utföra enarkeologisk undersökning skaU utses. Förslagen innebär att länsstyrelsensansvar i dette avseende utvecklas avsevärt. För egen del är jag medveten om de storaförvänöiingar som stäUs på länsstyrelsema att de skaU arbete framsynt ochlångsiktigt inom kultumtiljövården. Det gäller både det sektorsövergripande arbetetmed att åstedkomma en god UvsmUjö och insatsema för värd av byggnader ochfomlämningar. Länsstyrelsema är emeUertid som regel mycket stramt Det är därför angeläget att länsstyrelserna, när de nutiUförs nya uppgifter, noga tar tiUvara de möjUgheter som finns för att göraprioriteringar av arbetsinsatser tUI sakområdets fördel. Denna bedömning gäUeräven med beaktande av de rationaUseringskrav som ställs på länsstyrelsema iårets budgetförsfeg. 1992/93:100 BU. Länsstyrelsemasvericsamhet pä det scxiafe området är inrikted på att främja goda socialaförhåUanden i länet. Målet för arbetsområdet är främst att -medverka i uppföljningen pånationell nivå liksom att initiera särskilda uppföljningsinsatser i länet motbakgmnd av de pågående förändringama i kommunema cxh därvid verka för attkommunemas socialtjänst lever upp tiU lagstifmingens bestämmelser ochintentioner -bidra till utvecklingen avmetcxler för att mate kvaUtet och effekter av insatser ochutveckUngen av metcxler för konsekvensbeskrivningar -bevaka den enskildesrättssäkerhet och rätt tUl bistånd -särskilt uppmärksammaverksamheter som riktar sig tiU de gmpper som är i behov av samhäUets stöd - inom ramen för tillstånds- txhtillsynsansvar enUgt lagen (1977:293) om handel med drycker (LHD) verka för attde av uppställda alkoholpoUtiska målen uppfyUs. Länsstyrelsenär regionala tiUsyns- txh uppföljningsorgan och bidrar därvidtill att upplyUa stetens ytterste ansvar för att aUa medborgare ges engmndläggande trygghet vid arbetslöshet, sjukdom, ålderdom och handikapp.Tillsynen omfattar även olika institutioner inom cxh enskUcfevårdhem. Vidareansvarar för utredning, ansökan cxh processföring iförvaltningsdomstol i mål om tvångsvård av vuxna missbmkare. Länsstyrelsenär också tiiUstånds- cxh tiUsynsmyndighet bettäffande alkoholförsäljning enligtlagen (1977:293) om handel med drycker (LHD). Ettutvecklingsarbete har påbörjats inom länsstyrelsema både vad gäUer inriktningenmot ökad uppföljnmg cxh utvärdering samt utveckling av metoder och kompetens. Iarbetet med metod- cxh kompetensutveckling söker sig länsstyrelsema fram påoUka sätt. Mångakommuner genomför nu omfattande förändringar i sin organisation. De privafealtemativen mom vård och omsorg bUr också aUt flera. Mot denna bakgmnd harlänsstyrelsens tiUsyns- cxh uppföljningsarbete blivit aUt viktigare,liksom information cxh rådgivning tiU kommuner och Prop. 1992/93:100 enskilcfe. EnskUda tiUsynsärenden, rådgivning,tiUståndsprövning för enskUt drivna hem för värd eUer boende mklusive enskUtdriven bamomsorg samt tiU ståndsgivning enUgt LHD har cxkså ökat. E>ettelämnar ett krympande utrymme för att initiera uppföljning cxh utvärdering. Detflnns dcxk en påteglig viljeinriktning pä länsstyrelsema att lägga stönetonvikt vid uppföljning och utvärdering samt medverka i sektorsövergripandeutvecklingsarbete i länen. För att göra det möjligt för länsstyrelsema attprioritera dette arbete krävs dcxk åtgärder för att frigöra resurser.Regeringen beslutede därför att tillkalla en särskUd uö-edare (dU.1992:68) för att göra en analys av fömtsätmingama för och konsekvensema av atttiUståndsgivningen enligt LHD överförs tiU kommunema. Utredaren skaU ävenutreda om socialnämndema (eUer motsvarande) skaU få det ftiUa ansvaret förutredning cxh ansökan om vård enligt lagen (1988:870) om vård av nussbmkare ivissa faU (LVM). Utredningen bör avslute sitt arbete . UtveckUngen mot den sociala tiUsynens ökade tyngdinom tar sig bl.a. uttryck i de förändringar som följer av detnya stetsbidragssystemet. Inom ramen för sitt tillsynsansvar bör länsstyrelsenges en aktiv roU vid fördelningen av stetsbidrag tiU kommunema förmissbmkarvård (xh ungdomsvård samt uppföljning av dess effekter. Vidare harregeringen i en remiss tiU lagrådet rörande ny lag om stöd cxh service tiUvissa funktionshindrade föreslagit att länsstyrelsema bör ges en aktivtiUsynsroU inom området. Länsstyrelsema bör cxkså enligt förslaget ha vissaservicefunktioner gentemot kommuner, landsting cxh aUmänhet såsom att biträdamed råd och information samt främja samverkan i planering mellan kommunerna,landstingen och andra samhäUsorgan. För dette fordras att länsstyrelsematillförs utökade personeUa resurser. Regeringen får anledning att i samband medproposition i ärendet återkomma tiU resursfrågan. Prop.1992/93:100 BU. Länsstyrelsenär högste civila totalförsvarsmyndighet på lägre regional nivå. Följandeuppgifter bör ges hög prioritet av länsstyrelsema -inrikte cxh samordna det civUaförsvaret i länet -främja arbetet med kommunalariskanalyser -verka för beredskapshänsyn isamhäUsplaneringen -ge kommunema cxh andra stöd cxhunderlag för deras beredskapsförberedelser -planläggning inom försörjningsområdet -utöva tiUsyn över den kommunalaräddningstjänsten - svara för räddningstjänst cxh sanering vid utsläppav radioaktiva ämnen. I desärskUcfe rapportema, tiU gmnd för arbetet med den fördjupade anslagsframställningenför 1993/94 - 1994/95, har länsstyrelsema bl.a. redovisat det tvärsektorieUaområdet civU försvarsberedskap txh räddningstjänst. Avsikten var attlänsstyrelserna i en resultetanalys dels skulle ange de resultetmått som ansågsge den bäste beskrivningen av länsstyrelsemas insatser inom området, dels göraen kvaUtetiv bedömning i syfte att beskriva effekten av gjorcfe insatser irelation tiU insatfe resurser och de mål som länsstyrelsema satt upp förverksamheten.