prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — En absolutförutsättning för framfida stöd fill en enskild organisation mäste vara affnägra oklarheter kring användning av tidigare beviljade medel infe längrefinns. Jag anser därför aff anslagetfortsättningsvis bör benämnas Information och studier om säkerhetspolitik ochfredsfrämjande utveckling. Den nya benämningen knyter an fill det vidaresäkerhetsbegrepp som vunnit gehör . Jag vill understryka atf de främsfahoten mot freden sfär aff finna i brist på demokrati och ekonomiskutvecklingskraft i eft stort antal länder. Bristande respekt för mänskligarätfigheter och etniska konflikter är allvarliga hot mot freden. De senasteårens erfarenhet visar också på problemen med upprustning och spridning avmassförstörelsevapen, inte minst till länder i tredje världen. Begreppetnedrustning har en vidare betydelse än . Liksom utredaren menar jag att defvid den framfida fördelningen av medel är nödvändigt att fa hänsyn fill deändrade förutsättningarna. Jag vill i detfa sammanhang speciellt peka pä ESK:sParis-deklaration där samtliga ESK-länder enades om demokrati ochmarknadsekonomi som fundament för utveckling och internationellt umgänge. Dessafrågor är nu en nödvändig del av arbetet med att skapa en fredligare värld. Jag ser det som särskilt posifivtatt svenska ideella organisationer utvecklar kontakter med organisationer ochinstitutioner i de tidigare kommunistiska diktaturerna i vårt närområde, iförsfa hand i de balfiska länderna. Denna typ av kontakter bör delvis kunnastödjas genom detta anslag. Förutsättningen mäste dock vara atf det rör sig omkontakter som syftar till aff konkret stärka kunskaperna om säkerhetspolitik,fred, nedrustning, demokratisering och ekonomisk utveckling i dessa länder. Jag avser att senare föreslå attregeringen fattar beslut om delvis nya föreskrifter för bidrag frän anslaget.En beredningsgrupp inom kommer aff få i uppdrag att medfillämpning av dessa föreskrifter lämna förslag till regeringen om anslagefsanvändning, såväl vad gäller organisationsstöd som projektbidrag. Följande principer bör enligt minmening ligga till grund för de föreskrifter som kommer att utfärdas förberedningsgruppen. Bidrag ur anslaget bör stimuleratill verksamhet av allmänt intresse och med god spridningseffekt. Traditionell forskningsverksamhet skall inte finansierasöver anslaget. 1992/93:100 Liksom kan medel beviljas för analyser och studier. Politiska partier, fackligaorganisationer och organ som är beroende av dessa bör som regel inte varaberättigade fill organisationsstöd. Däremot bör dessa kunna få bidrag förenskilda projekt. I förekommande fall ges riksorganisationen ansvar för sävälorganisationsstöd som projektbidrag i vad avser regionala och lokalaorganisationer. på egenfinansiering frånmottagande organisationer kommer aff ges ökad tonvikt, bäde vad gällerorganisationsstöd och projektbidrag. Frivilligt, oavlönat arbete bör kunnaräknas som del av egeninsatsen. Därutöver måste alla organisationer bidragamed en egen andel av finansieringen. Organisationsstöd bör underlättamottagarens långsiktiga planering men utformas så attorganisationernas beroende av fast statlig finansiering successivt minskar.Bidragens ändamälsinrikfning bör betonas av beredningsgruppen. Som huvudregel bör gälla att enmottagare som fär organisationsstöd inte också skall uppbära projektstöd. Kraven på ansökningarna och påredovisningen av använda medel bör skärpas. Beredningsgruppen bör under enövergångsperiod kunna tillämpa de nya föreskrifterna med viss flexibilitet. Jag beräknar medelsbehovet till 20miljoner kronor för anslaget Information och studier om säkerhetspolitik ochfredsfrämjande utveckling. Jag hemställer aft regeringen föreslår att till Information och studier omsäkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling för /94 anvisaeff reservafionsanslag om . Bidrag till () I statsbudgeten för innevarande budgetår har under dennaanslagsrubrik anvisats ett reservationsanslag pä . I bereds förnärvarande vissa frägor om inriktningen av den framfida forskningspolitiken.Arbetet bedrivs med sikte på att en proposition i ämnet skall föreläggas riksdagenvåren 1993. 1 awaktan pä aff beredningenslutförs föreslårjag atf anslagen inom området förs upp med oförändrat belopp. Jag hemställer aft regeringen föreslär aff, i avvaktan pä särskildproposifion i ämnet, till Bidrag lill Stock holms internationella fredsforskningsinstitut () för /94 beräkna eff reservationsanslag pä . Forskningsverksamhet för rustningsbegränsning och Prop. I statsbudgeten för innevarande budgetår har under dennaanslagsrubrik anvisats ett resei-vationsanslag på . I bereds förnärvarande vissa frågor om inriktningen av den framtida forskningspolitiken.Arbetet bedrivs med sikte pä att en proposition i ämnet skall föreläggasriksdagen . I avvaktan pä att beredningenslutförs föreslårjag att anslagen inom området förs upp med oförändrat belopp. Jag hemställer atf regeringen föreslär aft, i awaktan på särskildproposifion i ämnet, till Forskningsverksamhet för mstningsbegränsning ochnedmstning för /94 beräkna ett förslagsanslag pä . I statsbudgeten för innevarande budgetär har under dennaanslagsrubrik anvisats ett reservationsanslag på . I bereds förnärvarande vissa frågor om inriktningen av den framtida forskningspolitiken.Arbetet bedrivs med sikte på aff en proposifion i ämnet skall föreläggasriksdagen . 1 awaktan på att beredningenslutförs föreslåi jag att anslagen inom omiådet förs upp med oförändratbelopp. Jag hemställer att regeringen föreslår att, i awaktan på särskildproposition i ämnet, till för /94beräkna eft reservationsanslag pä . Samarbete med länderna i 1992/93 Anslag 1 120 000 000 1993/94 Förslag 640 999 000' ' Från anslaget har avräknats föradministration av samarbetet. Medlen redovisas under anslaget A 1.Utrikesförvaltningen. Under detta anslag finns medel anvisade för sföd fillCentral- och genom BITS, , och . Vidare finns medel avsatta för balfiska investeringsprogrammet, multilateralt stöd, suve- 223 15 1992/93. ränitetsstödsamt, under anslagsposten Övriga myndigheter, samarbete på Prop.1992/93:100 kärnsäkerhets- och strålskyddsomrädet. Medel som avsatts förtäckande av Bilaga 4 ev. förluster bör från och med /94 fasupp under eft nyft anslag benämnt Avsättning för förlustrisker vad avsergarantier för finansiellt stöd och exportkredifgarantier och som jag senareåterkommer till. En mindre omdisponering av anslagethar skett genom aft administrativa kostnader för BITS och , somtidigare redovisats under anslaget Utredningar m.m., finns redovisade underanslaget G 1. för /94. Medlen för littera G. Samarbete med Central-ochÖsteuropa har härigenom ökat med frän (enligt bef. 1991/92:UU30) till . Beredningen for internationellt tekniskt-ekonomisktsamarbete (BITS) BITS anvisas medel under tredje huvudtiteln under tvälittera, nämligen littera C. Internafionellt utvecklingssamarbete oeh litteraG. Kunskapsförmedling ochkompetensutveckling inom vitala samhällssektorer utgör huvudsyftet för stödetgenom BITS fill länderna i Cenfral- och . Def sker genom bidrag fillrådgivning, utbildning, förvaltnings-stöd, insfifutionssamarbefe ochkonsultinsatser för investeringar. För /93 anvisades 195miljoner kronor till BITS. BITS anger i sinanslagsframställning aft fortsatt tonvikt kommer att läggas på stöd tillutbildning, fÖrvaltningsstöd inklusive lagstiftning och institufionsuppbyggnadsamt teknisk och ekonomisk utbildning. Ytterligare ett viktigt omräde är stödfill reformarbetet avseende och regional förvaltning. Vidare angerBITS atf verksamheten i princip styrs av efterfrågan från länderna. Denbegränsade medelstillgången i förhållande till behov och framställningar fränländerna understryker nödvändigheten av aft prioritera insatser till stöd förreformsträvanderna i länderna. För att sä långt möjligt säkersfälla effektivtgenomförande och uppföljning är def en förutsättning för sföd genom BITS aftden lokala parfen har beredskap och förmåga att mobilisera resurser förfinansiering av lokala kostnader. Till BITS har, efter att anvisademedel infecknafs, inkommit ca 200 framställningar och förslag fill insatsersom avser /93. De belöper sig kostnadsmässigt fill mellan 300och . Huvuddelen av förslagen avser insatser i . BITS hemställer i sinanslagsframställning om för samarbete med Central- ochÖsteuropa /94. BITS hemställer även om resursförstärkning tillsin administration. Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) SIDA anvisas medel under tredje huvudtiteln under tvålittera, nämligen littera C. Internationellt utvecklingssamarbete och litteraG. SIDA har fill uppgift att ge stödfill länderna i Cenfral- och ge nom folkrörelser och enskilda organisationer. För /93 anvisa- 224 des till SIDA. 1 sin anslagsframställning angerSIDA att /92 har nya riktlinjer Prop. 1992/93:100 utarbetats förbidrag till enskilda organisationers verksamhet i Central- och Bilaga 4Östeuropa varvid kunskapsöverföring och organisationsuppbyggnad prioriteras.Eftersom ansökningarna vida översfiger tillgängliga medel har SIDA tvingatstill stor restriktivitet i bidragsgivningen. /92 inkom ansökningarom sföd till verksamhet i Cenfral- och från 121 organisationer. 56ansökningar beviljades till ett belopp av . SIDA anger vidareatt ramavtal om bistånd fill har ingåtts med , , Lantbru- [ kärnas Stiftelse förInternationellt Bistånd samt . Ramorganisafionernasansökningar beviljades med eff belopp om sammanlagf . För /94 hemställer SIDA om 65 miljonerkronor. anvisas medel under tredje huvudfiteln under tvålittera, nämligen liftera C. Internationellt utvecklingsarbete och littera G.Samarbete med . har fill uppgift atffrämja och direkt medverka till utvecklingen av näringslivet i Cenfral- ochÖsteuropa. Av myndighetens instruktion framgår att särskilt skall -i samverkan medSwedfund bidra till utvecklingen av bärkraftiga företag imottagarländerna genom riskkapifalsatsningar, främst i samarbete med svensktnäringsliv -bidra till aftgynnsamma förutsättningar skapas för investeringar och företagande imottagarländerna genom kunskapsöverföring till näringsliv ochnäringsUvsorganisationer -främjamotfagariändernas handel samt svara för information och rådgivning omavsättningsmöjligheter på den svenska marknaden. anger i sinanslagsframställning aff det svenska näringslivet visar eff stort intresse förÖsteuropa såväl vad gäller handel som investeringar. Den politiska ochekonomiska instabiliteten i regionen, det oklara institutionella ramverket ochbrist pä kvalificerad företagsledning gör dock atf riskerna med ett engagemangi är näsfan oöverstigliga för mänga mindre ochmedelstora svenska företag, trots att det kan vara strategiskt fördelaktigt aftfidigt etablera sig i regionen. Vad gäller främjandeverksamhetenhar den just inletts. Behoven av kunskapsöverföring och insfifutionsutvecklingär stora i relation till tillgängliga anslag. hemställer i sin anslagsframställning -aff 30 miljonerkronor i verksamhetsmedel anvisas för främjandeverksamhet i Central- ochÖsteuropa -aff /94kapitalet i höjs med , aft avsätfastill reservfonden -att SWEDECORPges möjlighet aff göra åtaganden som tillsammans med tidigare gjorda utfästelser motsvarar ingåendereservation samt tvä 225 gånger det belopp som ställs till förfogande underrespekfive anslagspost. () Prop. SI anvisas medel under tredje huvudtiteln under frelittera, nämligen littera Bilaga 4 C. Internationelltutvecklingssamarbete, littera D. Informafion om i uflandet m.m. ochlittera G. Samarbete med Cenfral- och . har till uppgiftaff vara informationsförmedlare, initiativtagare till och samordnare avinsatser inom Sverigeinformation, kulturutbyte samt utbildnings- ochforskningsutbyte. Av innevarande ärs anslag på 30miljoner kronor har avsatts för planeringsarbete i sambandmed upprättandet av en handelshögskola i . För samarbetsprojekt påkulturområdet har reserverats . Resterande 23 miljoner kronoranvänds fill -samarbetsprojektpä forskningens och högre utbildningens område -kunskapsöverföringmellan institutioner och organisationer i och länderna i Central- ochÖsteuropa -stipendier förstudier pä universitet eller högskola i -stöd fillinformationsinsatser mot Cenfral- och . Svenska insfifufefsanslagsframställning innehåller en fördjupad prövning och omfattar budgetåren1993/94 - 1995/96. För /94 har SIangett att behovet uppgår fill . Hitintills har ansökningaromfattande medelsanspråk på inkommit till SI. För kommande anslagsperiod prioriterar SI -tjänster ochmaterial till stöd för kunskapsöverföring; SI avser ge hög prioritet åtproduktionen av trycksaker om på östeuropeiska språk, vilket harbetydelse vid experfutbyte -kunskapsöverföring,personutbyte och evenemang för att stärka den kulturella identiteten -kunskapsuppbyggnadoch forskningsutbyte samt -svenskundervisningi främst . Baltiska investeringsprogrammet (BIP) Framväxten av livskraftiga smä och medelstora företag ären grundläggande förutsättning för aff övergången till marknadsekonomi i debalfiska länderna skall lyckas. Vid Nordiska ministerrådets möte i mars 1992fogs beslut om inrättande av ett baltiskt investeringsprogram om ca 800miljoner kronor över fre år för finansiering av stöd till denna kategori avföretag. Programmet genomförs av Nordiska investeringsbanken. Nordiskaprojektfonden och Europeiska . För innevarande budgetår, somär def första verksamhetsåret, har anslagit . Prop.1992/93:100 Bilaga 4 Anslaget G 1. samarbete (BITS) utveckling (SIDA) + 25 000 000 + 15 000 000 investeringsprogrammet (BIP) -25 000 000 + 50 000 000 1 120 000 000 Anslaget G 2. Anslaget G 3. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jaganslaget för littera G. Samarbete med Cenfral- och till 871 000 000kr. Beredningen for internationellt tekniskt-ekonomisktsamarbete (BITS) Defhuvudsakliga målet för samarbetet med Cenfral- och är att underlättaoch påskynda reformprocessen. Omställningsproblemen i oeh andra delarav kommer att vara stora under de närmaste åren.Kunskapsförmedling och kompetensutveckling är viktiga komponenter i det stödtill som förmedlas genom BITS. Jag är medveten om attdef finns en diskrepans mellan framställningar frän länderna och anvisademedel. Även om behoven är stora inom många verksamhetsområden föreslårjag attBITS anvisas för /94. Av dessa medel får användas för administrativa kostnader. Det framförda behovet i BITSanslagsframställning om ytterligare förstärkning av den administrativaverksamheten kan jag infe tillmötesgå. Styrelsenför internationell utveckling (SIDA) Det är positivt att det finns ett stort infresse blandolika organisationer aff medverka fill sföd för verksamhet i Cenfral- ochÖsteuropa. 16 1992/93. organisationeri medverkar till uppbyggnaden av olika slags organi- Prop.1992/93:100 sationer i mottagarländerna. Detta kan ha en positiv utvecklingseffekt. Stödet fill Cenfral- och Östeuropagenom organisationer bör under def kommande året noga utvärderas. En sådanutvärdering bör inför nästa ärs budgetprocess ge utökat underlag för aft kunnata ställning fill hur organisationer i framfiden pä effektivaste sätt börkunna medverka i def svenska stödet fill Cenfral- och . Jag föreslår aft SIDA oförändratanvisas för /94. För att åstadkomma en besfående tillväxt och därmed läggagrunden för polifisk stabilitet är def av befydelse aff den inhemskaproduktionen kan utvecklas och att kommersiella band knyts med omvärlden.Svenska företag är genom geografisk närhet, branschgemenskap och av kulturellaskäl ofta naturliga samarbetspartners i aft utveckla dessa kontakter. Jagfinner det naturligt att satsningar pä smä- oeh medelstora företag i debaltiska staterna sker i samråd med de institutioner som förvaltar det baltiskainvesteringsprogrammet. Då kunskapsöverföring är ettviktigt medel för den näringslivsfrämjande verksamheten förordar jag aft 30miljoner kronor i verksamhetsmedel anvisas för främjandeverksamhet i Central-och samt aff kapitalet i höjs med 50miljoner kronor. Vad gäller SWE-DECORP:s hemsfällan om åtaganden för kommandebudgetär föreslårjag atf regeringen får återkomma i frågan efter det atfriksdagen tagit ställning till frågan om bemyndigande för regeringen att fägöra fleråriga utfästelser. Av de anvisade medlen får använda 800 000kr för sin administration. Jag förordar att anvisas80 för /94. Det är glädjande att förändringarna i Cenfral- ochÖsteuropa har kunnat öppna nya arbetsfält för Sverige-informationen. Jag inseraff behoven vad gäller kunskapsuppbyggnad och samarbete på den högreutbildningens och forskningens område samt pä forskningsanknutna områden som arkiv-och museiväsende är mycket stora liksom önskemålen om personutbyte. Vidare ärönskemålen stora för def växande kulturutbytet bland . Jag villi detta sammanhang erinra om projektet samt den övrigaprogramverksamhet som berör inom ramen för medverkani FN:s kulturärtionde. Jag finner aff Sl:s prioriteringar väl överensstämmermed behoven. Förutom svenskundervisning och kultursamarbete finner jag defäven angeläget att det sker en varaktig kunskapsuppbyggnad i marknadsekonomi. Jag beräknar def sammanlagdamedelsbehovet för SI fill 45 miljoner kro nor vilket inkluderar medel för att etablera en handelshögskola i . övriga myndigheter Prop. Under innevarande budgetår har regeringen inom ramen föröstsamarbets- tillaga 4 programmet anvisat för insatser pästrålskyddets och kärnsäkerhetens omräde genom () och Sfatens Kärnkraftinspektion (SKI). Härutöver har åtaganden gjorts omett extraordinärt bidrag om för atf öka säkerheten vid kärnkraftverketIgnalina i . Jag anser det angeläget aff även för nästa budgetär anvisa25 för insatser på strålskyddets och kärnsäkerhetens omräde iCentral- och . Baltiska investeringsprogrammet (BIP) Det balfiska investeringsprogrammet har utvecklatspositivt och har förutsättningar aff bli ett betydelsefullt stöd för små ochmedelstora företag i de balfiska länderna. Jag föreslär därför att 50 miljonerkronor i enlighet med tidigare utfästelse avsätts för det svenska bidragetunder programmets andra verksamhetsår. Multilaterala organ som , EuropeiskaUtvecklingsbanken (), (), , FN och dessfackorgan, m.fl. har inom sina respekfive kompetensområden utvecklatomfattande verksamheter och program med särskild inriktning på de cenfral- ochösteuropeiska ländernas behov. De internationella programmen erbjuder Sverigemöjligheter att ocksä göra insatser - företrädesvis i form av tekniskt bistånd- i cenfral- och östeuropeiska länder med vilka vi inte utvecklat effbilateralt samarbete. Vidare bör under detfa anslag finansieras Sverigesbidrag fill Nordiska miljöfinansieringsbolaget (NEFCO) till vilket Sverigeutfäst sammanlagt (1990/91-1995/96)eller ca . Beredskap aft delta i särskildamultilaterala fonder bör även finnas under detta anslag. Exfra insatser genommultilaterala organ kan ocksä visa sig vara angelägna under budgetåret. /93 avsatteregeringen för multilateralt samarbete med länderna iCenfral- och . Jag föreslår en ökning av medelsramen med 20 miljonerkronor fill för /94. 1 syfte atf på ett snabbt sätt kunna omsätta regeringensintentioner avsattes för /fillregeringens disposition. Av dessa medel har utbetalats fillEstland och i form av guldkompensation. Resterande medel har bl.a.avsett suveränitets-bistånd till de baltiska staterna. Medlen till regeringens dispositionför /94 avses bl.a. an vändas till fördjupning av de kontakter som etablerats mellan svenska depar- 229 temenf ochmyndigheter och deras motsvarigheter i länderna i Central- och Prop.1992/93:100 Östeuropa.Jag bedömer def angeläget aff regeringen också i fortsättningen Bilaga 4 disponerarmedel för aff finansiera insatser som ännu infe kan identifierassom konkreta projekt t.ex. avseende samarbete med nordvästra Jag föreslär aft avsätts för detta Stödet för förbättrade möjligheter för de balfiskastaterna atf befästa sin suveränitet är en av de viktigaste formerna av detbistånd lämnar till Esfland, och . har Sverigebidragit med i suveränitetsstöd. Stödet har bl.a.omfattat kustbevak-ningsfartyg, tullteknisk materiel, utbildning isäkerhetspolitik och kontantbidrag för återupprättandet av internationellaförbindelser. Jag föreslär aft avsätts för suveränitetssfödfill för /94. Bemyndigande för regeringen att få göra utfästelser En del av insatserna som finansieras inom anslaget är avflerårig karaktär. Jag föreslår aff regeringen begär bemyndigandeaff under /94 få göra utfästelser om högst en miljard kronoravseende /95. Jag hemställer atf regeringen föreslär atf 1.bemyndigaregeringen atf under /94 göra utfästelser infill eft belopp omhögst 1 , 2.fill Samarbetemed ländema i för /94 anvisa ettreservafionsanslag på . Täckande av eventuella förluster i anledning avstatliga garantier till länder i 1992/93 Anslag 1000 1993/94 Förslag 1000 har beslufat medge att statenikläder sig betalningsan svar för kieditgivning till ländei i Cential- och till ett belopp av högst . Av beloppet har ca infeck nafs genom regeringsbeslut som avser finansiellt stöd till , , oeh samt garanfiutfästelse för fond för bosättning och regional utveckling. För /93 har riks dagen beslufat om en ram om högst . Hitintills har utfäs telser gjorts som innebär atf av garanfiutrymmet tagits i anspråk. Förutom garantiåtagande till Nordiska investeringsbanken 230 harfinansiellt sföd genom garantiåtaganden redan utfästs fill Esfland, Lett- Prop. 1992/93:100 land, och . Nägraförluster har inte uppkommit under /92. 1 likhet föresläs ramen för destafliga garantiåtagandena för /94 uppgå fill högst 800 miljonerkronor. Def kommer atf finnas ett fortsatt behov av kompletterandebetainingsbalansstöd till länder i även under bugetåret1993/94. De länder som, såvitt nu kan bedömas, kan komma i fråga för sädantsföd inom ramen för G 24-samarbefet är de tre baltiska staterna, ,och möjligen . För att bistå de balfiska länderna bör,uföver det kortfristiga betalningsbalansstödet, även finnas utrymme för ettmera strukturellt inriktat stöd kopplat till utlåning från multilateralaorgan. Ramen för statliga garantiåtaganden bör även innefatta sådana krediter. Utvidgad handel med länderna i Central- ochÖsteuropa är viktig för atf underlätta omställningen av ekonomin och skapaunderlag för tillväxt. Investeringsbehoven i de aktuella länderna är mycketomfattande. Sfatiiga exportkreditgarantier är i många fall en förutsättningför aft företag skall våga ta på sig de risker som kreditaffärer med dessaländer är förenade med. () lämnar garantier för exporttill flera av länderna i . Garantier lämnas dock infeför export till bl.a. de baltiska staterna och endast för kortfristiga affärermed pä grund av dessa länders bristande kreditvärdighet.Garanfiinsfitut i vissa andra länder har emellertid denna möjlighet genom atfrespektive regering har inrättat särskilda garantiramar. Jag föreslår mot denna bakgrund, efter samråd medstatsrådet , aft en särskild exportkreditgaranfiram om en miljardkronor inrättas för de balfiska länderna. Det skall också vara möjligt attutnyttja denna ram för . Därvid förväntar jag mig att i likhetmed de baltiska staterna ingår avtal med IMF om ett fullvärdigtstabiliseringsprogram. EKN föreslås få i uppdrag att administrera verksamhetenunder denna ram som ett separat uppdrag, åtskiljt från den reguljäragarantigivningen. Hela ramen beräknas inte bli utnyttjad under budgetåret1993/94. Underskott i garantigivningen kan komma att uppstå fillföljd av befal-ningsproblem i de aktuella länderna, även om åtgärder givetvismåste vidfas för att detta så långt möjligt skall undvikas. För att täcka efteventuellt underskott föreslås att en säkerhetsreserv successivt byggs uppgenom aft budgetmedel reserveras under anslaget G 3. Avsättning förförlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd ochexportkreditgarantier. EKN:s kostnader för administration av den särskildagarantiramen avses täckas genom premieintäkter från garantigivningen under dennaram. Bland annat i syfte att undvika förluster under densärskilda garantiramen bör företräde lämnas för s.k. projektrisker, dvs. affärer där återbetalning av krediten säkras av de inkomster projektet genererar.