prop · GF03140 · 1992-01-01 00:00:00 — För att kompensera rundradiokontot för värdet av gjorda direktavskrivna investeringar skall Svensk Rundradio överföra 213,6 milj. kr. till rundradiokontot - 2000 intill dess att 1 047 milj.kr. erlagts (beloppen angivna i På den konkurrensutsatta delen av verksamheten skall ett avkastningskrav ställas. Dessa medel tillförs rundradiokontot. tredarens förslag överensstämmer i huvudsak med mitt förslag när det gäller avvägningen mellan självkostnadsprincipen och den affärsmässiga principen. Utredarens förslag skiljer sig dock från mitt när det gäller hur TV-avgiftsbetalarna skall undgå att betala samma investeringar två gånger, när anläggningar som finansierats genom rundradiokontot och direktavskrivits, förs över till Utredarens förslag är att Radio-företagen kompenseras genom en rabatt på tjänsternas självkostnadspris. Rabatten skall motsvara företagens andel av avskrivningskostnaderna för direktavskrivna investeringar i det nuvarande anslagssystemet. När det gäller rundradiobolagets insamlingstjänster påpekar utredaren att Radio-företagen inte kan göra avdrag för den mervärdesskatt som kommer att påföras tjänsten, medan motsvarande kostnader för mervärdesskatt inte uppstår om Radio-företagen i stället väljer att svara för programinsamlingen själva. Ett sätt att undvika denna skatteeffekt är att en del av medelstilldelningen till Radio-företagen hålls inne på rundradiokontot för att täcka kostnaderna för mervärdesskatt på insamlingstjänster. Remissinstanserna: Sektorn Rundradio föreslår som ett alternativ till utredarens förslag om en rabatt på självkostnadspriset för Radio-företagen, att rundradiobolaget i stället erlägger ett belopp till rundradiokontot motsvarande avskrivningar på de anläggningars bokförda restvärde som bestäms utgöra apport i samband med bolagets bildande. (moderbolaget) saknar en samlad bedömning av de ekonomiska konsekvenserna för koncernen av utredarens förslag i ett längre tidsperspektiv och kritiserar utredarens förslag att kompensation för Radio-företagens kostnader för mervärdesskatt på insamlingstjänster skall avräknas direkt från rundradiokontot. Andra remissinstanser pekar på vikten av att undvika en snedvridning av resursanvändningen på grund av olika regler för mervärdesskatt. förutsätter - när det gäller inplaceringar och hyra av nätkapacitet - att nuvarande ersättningsnivåer behålls av rundradiobolaget under , annars är risken överhängande att måste etablera en egen infrastruktur. Television är kritisk på flera punkter mot hur utredaren behandlar ekonomiska frågor i betänkandet. Skälen för mitt förslag: Programföretagen skall fr.o.m. den 1 köpa utsändningstjänster från Svensk Rundradio. Det gäller även för den verksamhet med sändning av utlandsprogram som finansierats direkt med skattemedel. grundas på den kapacitet som programföretaget i fråga utnyttjar samt den köpta tjänstens tillgänglighet och kvalitet m.m. Prissättningen för rundradiobolagets utsändningstjänster kan inte bygga på konkurrens med andra jämförbara sändningstjänster. Det saknas alternativ som t.ex. innefattar möjligheter till marksändningar med rikstäckning. Därmed begränsas möjligheten att ange ett marknadspris. Ett medel för att uppnå effektivitet och därmed lägsta möjliga kostnad för programföretagen, i den icke konkurrensutsatta delen av rundradiobolagets verksamhet, är den förvaltningsrevision som jag redogjort för i avsnittet 10.8.1.2 Tillsyn av rundradiobolagets verksamhet. Rundradiobolagets utsändningsverksamhet skall bedrivas med skälig lönsamhet, dvs. intäkterna skall täcka verksamhetens driftskostnader, avskrivningar, förräntning av kapital, risker för haveri i anläggningarna, kostnader för beredskapsåtgärder samt forsknings- och utvecklingsverksamhet eller andra insatser som kan behövas för att säkerställa att bolaget kan tillhandahålla radio- och TV-tjänster även på . Dessa kostnader bör anses motsvara utsändningsverksamhetens självkostnader. Förslaget att ge public service-företagen en rabatt på självkostnadspriset för att kompensera rundradiokontot för gjorda och direktavskrivna investeringar, har nackdelen att public service-företagens kostnader successivt kommer att öka kraftigt i takt med att rabatten avtar. En annan nackdel är att public service-företagen och med en sådan lösning skulle komma att betala olika priser för likvärdiga tjänster hos rundradiobolaget. Med den lösning som jag i stället föreslår, och som överenstämmer med sektorn Rundradios förslag, uppstår inte dessa nackdelar. Jag bedömer på underlag från sektorn Rundradio att de gjorda direktavskrivna investeringarna nu kan värderas till 1 347 milj.kr. Denna värdering har genom min försorg även kontrollerats av . Mot bakgrund av att rundradiobolaget, som jag tidigare nämnt, bör erhålla ett eget kapital om 300 milj.kr. återstår således 1 047 milj.kr. som bör tillföras rundradiokontot. Svensk Rundradio skall överföra 213,6 milj. kr. till rundradiokontot - 2000 vilket, med hänsyn till att överföringen även innefattar en räntedel, motsvarar 1 047 milj.kr. Beloppen är angivna prisläge och skall fortsättningsvis räknas upp med samma kompensationsindex som används vid utbetalningen av medelstilldelningen till public service-företagen, det s.k. SR-indexet. Ett avtal bör träffas mellan staten och rundradiobolaget som reglerar bolagets skyldighet att överföra medel till rundradiokontot. Med mitt förslag blir nettobelastningen på rundradiokontot under överblickbar framtid densamma som om hittillsvarande medelsanvisningsmodell även fortsättningsvis skulle ha tillämpats för public service-företagen. När det gäller rundradiobolagets insamlingstjänster, dvs. transport av program från olika produktionsplatser till programföretagens centrala avvecklingspunkt eller andra överföringar som inte har direkt samband med en utsändning, har programföretagen i viss utsträckning jämförbara alternativ till det särskilda förbindelsenät som är upprättat för rundradioverksamheten. Möjligheten för marknadsprissättning är därmed större och programföretagen bör kunna köpa sina programinsamlingstjänster av rundradiobolaget till marknadsmässiga priser. Även rundradiobolagets övriga tjänster, t.ex. uthyrning till utomstående av kapacitet i sändarnätet och inplaceringsverksamhet, bör utföras under förutsättning att de har utsikt att täcka sina egna kostnader. Överskott som uppstår i Svensk Rundradios konkurrensutsatta verksamhet bör - sedan statens avkastningskrav, till vilket jag strax återkommer, uppfyllts - användas för att täcka delar av utsändningsverksamhetens självkostnader. programföretagens kostnader för köp av utsändningstjänster bli lägre. Enligt min bedömning skulle det vara samhällsekonomiskt felaktigt om public service-företagen bygger upp större egna resurser för programinsamling eftersom det är en av rundradiobolagets uppgifter. Rundradiokontot bör få belastas med kostnader för mervärdesskatt som debiteras public service-företagen av rundradiobolaget eller av andra skattskyldiga leverantörer av programinsamlingstjänster. Därmed kan en neutralitet uppnås mellan programinsamling i egen regi och köp av motsvarande tjänster. Från statsbudgetsynpunkt innebär detta att momsintäkterna blir oförändrade. Jag återkommer i ett senare avsnitt till medelstilldelningen till Jag vill dock redan nu nämna att sammanlagt 47,5 milj. kr. av medelstilldelningen till public service-företagen bör hållas inne på rundradiokontot. avsättas för att täcka kostnaderna för mervärdesskatt på köp av insamlingstjänster och får rekvireras av public service-företagen efter behov. En ordning bör etableras som innebär att årliga avräkningar genomförs så att eventuella icke utnyttjade medel av det innehållna beloppet får föras till nästa års utbetalning av medelstilldelning. På motsvarande sätt bör eventuella högre rekvisitioner ur det innehållna beloppet betalas tillbaka genom en minskning av nästa års medelstilldelning. Det är naturligt att ställa effektivitets- och produktivitetskrav på Svensk Rundradio. Med tanke på de särskilda villkor som gäller för utsändningsverksamhetens självkostnadsprissättning bör avkastningskrav endast riktas mot den del av verksamheten som är För information vill jag nämna att det med de förutsättningar som gäller kommer att vara omkring en fjärdedel av verksamheten som är utsatt för konkurrens. motsvarande andel av det egna kapitalet ställs därför ett direktavkastningskrav om som betalas till rundradiokontot. Regeringen förutsätts även ange ett mål för hela bolagets verksamhet vad avser soliditeten. Vid bildandet kommer denna att uppgå till . En målsättning bör vara att soliditeten i Svensk Rundradio uppgår till . 10.8.3.1 Överföring av anläggningar och utrustning Mitt förslag: Anläggningar och utrustning i som rundradiobolaget behöver för att kunna bedriva de tjänster som nu tillhandahålls av sektorn Rundradio vid Radio skall föras över till Svensk Rundradio. Därvid skall anläggningar som finansierats med medel från rundradiokontot eller med skattemedel föras över genom apport. Utredarens förslag överenstämmer i huvudsak med mitt förslag. Remissinstanserna: Förslaget att anläggningar som finansierats genom rundradiokontot eller med statsbidrag skall överföras med ett apportförfarande lämnas utan erinran av remissinstanserna. och sektorn Rundradio har olika uppfattningar om hur skall ersättas för den utrustning rundradiosektorn använder vid sidan av huvuduppgifterna programutsändning och programinsamling, dvs. för tjänsterna Direktvision, RADTEX och , radiotidningstjänsten, närradiotjänsten m.fl. tjänster. Skälen för mitt förslag: Överföringen av materiella resurser från bör avse anläggningar och utrustning som Svensk Rundradio behöver för att kunna bedriva de tjänster som nu tillhandahålls av sektorn Rundradio vid Radio. Även rättigheter och skyldigheter, t.ex. nyttjande- och royaltyrättigheter, som är förknippade med rundradioverksamhet bör övertas av rundradiobolaget i den mån det är rättsligt möjligt. Jag utgår från att Svensk Rundradio kommer att erhålla frekvenstillstånd för den utrustning som bolaget arbetar med. Anläggningar som finansierats med medel från rundradiokontot eller med skattemedel skall avträdas utan att ånyo ersätts för detta. Överföringen bör ske genom apport. för att teckna bolagets aktier. Den del av anläggningarnas värde som inte används för att teckna aktier, tillförs bolaget i form av När det gäller utrustning m.m. för den nya markbaserade TV-kanalen bör ersättningen till motsvara de investerings-, ränte- och driftskostnader som verket haft, med avdrag för de kostnadsersättningar som verket erhållit. Jag utgår från att frågan om den utrustning som rundradiosektorn använder för Direktvision, RADTEX, , radiotidningstjänsten, närradiotjänsten m.fl. tjänster, kommer att aktualiseras i förhandlingar mellan och den tidigare Skatter och avgifter i samband med överföringen av utrustning och anläggningar skall erläggas av Svensk Rundradio. Arkivfrågor omfattas, i likhet med andra myndigheter, av Handlingar som inkommer eller upprättas när en verksamhet bedrivs i bolagsform omfattas däremot inte av denna princip. Det arkiv med anknytning till rundradioverksamheten som bildats inom utgörs av allmänna handlingar, vilka inte kan förlora denna karaktär. När rundradiosektorn övergår i bolagsform måste arkivet med rundradiohandlingar, enligt arkivlagen (1990:782), överlämnas till . Svensk Rundradio behöver ha tillgång till sitt arkiv för att bedriva verksamheten. Jag förutsätter att frågan kan lösas så att bolaget i behövlig omfattning får låna handlingar från . Därigenom bör såväl bolagets behov som kraven på skydd och insyn i arkivet kunna tillgodoses. 0.8.3.2 Överföring av personal Mitt förslag: Den personal som arbetar inom sektorn Rundradio vid Radio anställs i Svensk Rundradio. av den för Radios samtliga tjänster gemensamma teknikserviceorganisationen föras över till Svensk Rundradio. Utredarens förslag skiljer sig delvis från mitt. Under förutsättning att ett antal villkor är uppfyllda, förordar utredaren att den tekniska serviceorganisationen förblir samlad inom Radio och att rundradiobolaget köper servicetjänster av Radio. Utredaren föreslår vidare ett stopp för nyanställningar inom rundradiosektorn innan det nya Remissinstanserna: Remissopinionen är delad när det gäller den tekniska serviceorganisationen. förslag och de fackliga organisationerna och förordar en samlad teknikserviceorganisation. (moderbolaget) och anser att rundradiobolaget bör ha en egen serviceorganisation, och att en delning av serviceresurserna bör ske redan från början. är kritiska till utredarens förslag om ett nyanställningsstopp. Skälen för mitt förslag: Sektorn Rundradio är organiserad som en separat, sammanhållen enhet inom Enheten består av den personal som arbetar vid huvudkontoret och vid de fem regionala rundradioområdena, totalt ca 450 personer. Jag har erfarit att det därutöver finns vakanser på viktiga befattningar inom sektorn Rundradio. Jag förutsätter att beslut om att tillsätta sådana tjänster innan det nya bolaget etablerats skall kunna fattas inom den nuvarande televerksorganisationen, efter samråd med organisationskommittén om principerna för sådana tjänstetillsättningar. Den personal som arbetar inom sektorn Rundradio bör vid utgången av föras över till rundradiobolaget. Servicepersonalen finns /92 i en för hela Radio gemensam serviceorgansation. Jag har i ett tidigare avsnitt (10.8.2.1) anfört att en egen serviceorganisation bör vara en naturlig och självklar del av rundradiobolagets verksamhet och att bolaget måste kunna ta det odelade ansvaret för kvalitet och driftssäkerhet i tjänsterna. Även det faktum att rundradiobolaget måste agera konkurrensneutralt vid sina kontakter med externa kunder talar för egna serviceresurser. Jag bedömer också att en sådan lösning blir billigare för rundradiobolaget än om bolaget i stället köper motsvarande service från . Mot denna bakgrund bör den personal inom den nuvarande serviceorganisationen som företrädesvis arbetar med rundradioverksamhet föras över till rundradiobolaget. Servicepersonal som i huvudsak arbetar inom områdena mobila teletjänster, radiolänkverksamhet för telefoni och egna entreprenader bör vara kvar inom . Jag förutsätter att organisationskommittén och samråder om hur servicepersonalen skall fördelas. För information vill jag nämna att Svensk Rundradio skall överta pensionsåtaganden för den personal som förs över från till det nya bolaget. Samtliga balansposter som är förknippade med dessa pensionsåtaganden skall därvid övertas av rundradiobolaget. Jag har för avsikt att föreslå regeringen att i tilläggsdirektiv uppdra åt organisationskommittén att pröva under vilka villkor ett sådant övertagande skall ske. Jag utgår från att kommittén därvid samråder med . bör komma in med förslag i frågan till regeringen. Eventuella skatter som uppkommer vid överföringen av personal skall erläggas av rundradiobolaget. Jag har i frågor som behandlas i avsnitt 10.8 samrått med chefen för . 10.9 Uppbörd av TV-avgifter m.m. 10.9.1 Radiotjänst i Min bedömning: Inga förändringar behövs i fråga om bestämmelser om uppbörden av TV-avgifter m.m. Radiotjänst i behåller sina hittillsvarande uppgifter med uppbörd och avgiftskontroll. Bakgrund: beslutade om att uppbörden av TV-avgifter för innehav av TV-mottagare och avgiftskontrollen i fortsättningen skall skötas av moderbolaget (prop. 1986/87:100 bil. 10, KrU11, rskr. För detta ändamål bildades ett dotterbolag, har särskilda medel avsedda för Radiotjänst anvisats för insatser i syfte att öka antalet TV-avgifter. skulle (moderbolaget) redovisa resultaten av dessa insatser samt eventuella förslag till förändringar i avgiftslagstiftningen. Skälen till min bedömning: Det förhållandet att Radiotjänst förutsätts få nya ägare genom att de tre programföretagen övertar aktierna i från moderbolaget torde inte påverka Radiotjänsts nuvarande uppgifter i någon större utsträckning. I enlighet med vad jag tidigare anfört svarar de tre programföretagen för att tillräckliga medel ställs till Radiotjänsts förfogande. Mina överväganden med anledning av den inkomna utvärderingen av de första årens verksamhet kommer att redovisas i ett senare sammanhang och kan således komma att innebära vissa justeringar av Radiotjänsts förutsättningar under förestående avtalsperiod. 0.9.2 Förvaltningen av rundradiomedlen Mitt förslag: skall ansvara för förvaltningen av rundradiomedlen. Bakgrund: Moderbolaget ansvarar för den finansiella samordningen för rundradiorörelsen. I detta ingår även vissa s.k. controllerfunktioner som hänger samman med moderbolagets ställning i koncernen. Skälen till mitt förslag: De tre programföretagen har som ägare ett gemensamt ansvar för uppbörden av TV-avgifter m.m. som bedrivs av Radiotjänst i . För att åtstadkomma en klar och tydlig ansvarsfördelning bör det emellertid ankomma på en part att ansvara för förvaltningen av rundradiomedlen. I valet mellan vilket av de tre programföretagen som bör ges denna uppgift har mitt val fallit på det största av dem; . håller de andra programföretagen väl underrättade i denna fråga. I ansvaret ingår att förvalta de medel som Radiotjänst i överför till genom att välja mellan de placeringsalternativ som erbjuder, låna upp medel vid underskott på rundradiokontot, svara för likviditetsplanering avseende utbetalningarna från rundradiokontot, redovisa medelsförvaltningen, lämna ekonomiska redovisningar till regeringen m.m. 1988/89:18 om TV-avgiften (s.73 ff.). Jag förutsätter att staten genom anslagsframställningen från i likhet med vad som gäller kommer att erhålla underlag som behövs i fråga om bedömningar av rundradiorörelsens samlade kostnads- och intäktsutveckling samt av hur stort avgiftsuttaget bör vara . I likhet med vad som gäller för moderbolaget bör staten sluta ett särskilt avtal med om förvaltningen av rundradiomedlen. 0.10 Särskilda frågor 10.10.1 uppgifter 10.10.1.1 Frågor om genmäle och beriktigande samt den enskildes privatliv Min bedömning: uppdrag, organisation och verksamhetsformer bör i huvudsak vara oförändrade. bör före beslut om prövning enligt bestämmelserna om att den enskildes privatliv skall respekteras, inhämta skriftligt medgivande från den som kan ha utsatts för brott mot denna Programföretagens skyldighet att underrätta radionämnden så snart någon begär ett beriktigande eller genmäle bör begränsas till att endast avse sådana fall då genmäle eller beriktigande inte beviljats. Denna förändring av skyldigheterna bör tas in i avtalen mellan regeringen och företagen. Bakgrund: samt Riksradion och Lokalradion föreslår att reglerna för när programföretagen skall underrätta radionämnden i vissa genmäles- och beriktigandeärenden bör begränsas. Den nu gällande ordningen har lett till en omständlig och ofta onödig byråkrati. Antalet fällningar i radionämnden på dessa grunder har varit mycket få. Programföretagen anser att radiolagens krav på saklighet och opartiskhet även innebär en skyldighet att rätta felaktiga uppgifter och lämna tillfälle till befogat genmäle. Skyldigheten att underrätta radionämnden bör därför kunna utgå, alternativt begränsas till de fall då genmäle och beriktigande inte beviljats. föreslår att tidsgränsen för såväl anmälningar till radionämnden som krav på genmäle och beriktigande bör sänkas från till två eller en månad. delar uppfattningen att nuvarande ordning för genmäle och beriktigande är otillfredsställande i vissa avseenden. Enligt nämndens mening kan en ordning övervägas som innebär att underrättelseskyldigheten ersätts av en skyldighet för programföretagen att i samtliga beslut av hithörande slag informera den berörde om en rätt för denne att påkalla radionämndens prövning av beslutet och prövning av programföretagets handläggning av hans eller hennes begäran. anför vidare att det kan vara rimligt att ärenden om intrång i den enskildes privatliv inte prövas i sak om den berörde motsätter sig en sådan prövning. Utredningen (U 1991:09) om myndighet för radio- och TV-sändningar till allmänheten har bl.a. i uppdrag att utarbeta ett förslag till hur radionämnden, kabelnämnden och närradionämden kan föras samman till en myndighet. Betänkandet väntas föreligga . Skälen för min bedömning: Mot bakgrund av den aktuella utredningens arbete bör radionämndens uppgifter i stort vara oförändrade. Några mindre justeringar bör dock med fördel kunna Skyldigheten för programföretagen att underrätta radionämnden vid krav om genmäle eller beriktigande bör kunna begränsas utan att det får någon negativ betydelse för allmänheten. Jag avser därför att i annat sammanhang föreslå regeringen att nuvarande bestämmelser ersätts med en ordning som överensstämmer med vad radionämnden Den som kontaktar ett programföretag i syfte att få ett genmäle eller beriktigande utsänt bör således erhålla information om att det är möjligt att få programföretagets handlande med anledning av en sådan begäran prövat av radionämnden. Jag avser också att föreslå regeringen en förändring i radionämndens instruktion med innebörd att frågor om intrång i den enskildes privatliv skall kunna prövas endast om den berörde medger det. De ställningstaganden radionämnden gjort vid sin granskning av programföretagens sätt att utöva sändningsrätten har med mycket få undantag accepterats av företagen. Jag vill dock erinra om att kulturutskottet (KrU 1982/83:18, s. 8 f.) har understrukit vikten av att radiolagens och avtalens bestämmelser efterlevs och att radionämndens beslut respekteras. 10.10.2 Försvarsfrågor Mitt förslag: Om landet befinner sig i krig skall Television och utgöra självständiga organisationer i totalförsvaret. Vid övergång till krigsorganisation överförs Utbildnings-radios resurser till de övriga två Skälen för mitt förslag: Mina förslag till förändrad organisation för public service-företagen får konsekvenser även för totalförsvarsuppgifterna. Min utgångspunkt är att den krigsorganiserade verksamheten så nära som möjligt bör överensstämma med organisationen i fred. Ett avsteg från detta bör dock vara att de resurser som finns inom Utbildningsradion vid övergång till krigsorganisationen delas upp och tillförs och . Det ter sig inte ändamålsenligt att Utbildningsradion skall behöva bygga upp en egen beredskapsorganisation. Däremot förutsätter jag givetvis att man vid beredskapsplaneringen på bästa sätt tar till vara de resurser som finns inom Utbildningsradion. och bör således utgöra självständiga organisationer i totalförsvaret. Varje bolag bör ansvara för sin beredskapsplanering. Jag förutsätter att programföretagen bedriver ett nära samarbete i dessa frågor med utnyttjande av den kompetens som finns inom säkerhets- och beredskapsavdelningen inom moderbolaget. Ett särskilt avtal för krig och krigsfara bör ingås mellan staten och vart och ett av programföretagen. I likhet med vad som gäller förutsätts företagen lyda under regeringen vid övergång till krigsorganisation. Liksom nu bör företagen omfattas av personalkontroll. En rådgivande nämnd bör även fortsättningsvis utses av regeringen. Nämnden bör på motsvarande vis som gäller för moderbolagets chef knytas till och chefer. Jag förutsätter att dessa i samråd bestämmer vem som skall vara ordförande i nämnden. Det nya rundradiobolaget bör även vara representerat i den nuvarande nämnden. representant ersätts därmed. Den ökande mångfalden inom radio- och TV-områdena innebär nya förutsättningar för beredskapsfrågornas hantering. En översyn av dessa frågor kommer att inledas inom . Mina överväganden mot bakgrund av denna översyn kan komma att påverka public service-företagens totalförsvarsuppgifter under förestående avtalsperiod. Om så blir fallet avser jag att återkomma till regeringen med närmare förslag. Jag har i denna fråga samrått med chefen för försvarsdepartementet. 10.10.3 Avtalen mellan staten och public service-företagen Min bedömning: Frågor som rör sändningsrätt, innehållet i