prop · GF0336 · 1992-01-01 00:00:00 — Beträffande vid fondbörsen inregistrerade aktier är placeringsmöjligheten begränsad och får för resp. fond inte uppgå till eller mer av röstetalet för samtliga aktier i bolaget (37 §). får om det behövs för en tillfredsställande betalningsberedskap eller för att tillgodose kravet på en ändamålsenlig förvaltning placera medel hos bank eller postgiro. I samma syfte får fondmedel placeras även i statsskuldväxlar, skattkammarväxlar, bankcertifikat, företagscertifikat samt andra värdepapper med hög likviditet, avsedda för den allmänna marknaden (39 §). Slutligen får en löntagarfondstyrelse handla med optioner, terminer eller andra likartade finansiella instrument för att effektivisera förvaltningen av fondens tillgångar eller för att skydda fondens tillgångar mot valutakursförluster eller andra risker (12 a och 43 §§). 3 Allmän motivering 3.1 Utgångspunkter Löntagarfonderna infördes efter riksdagsbeslut . Enligt min mening var det egentliga motivet att överföra ägandet över stora delar av näringslivet till statliga fonder, i vilka fackföreningarna skulle ha ett avgörande inflytande. Detta motiv har senare kompletterats med ytterligare argument. Inrättandet av löntagarfonderna skulle underlätta den solidariska lönepolitiken, dämpa löneökningstakten, bidra till en jämnare förmögenhetsfördelning, öka utbudet av riskkapital, öka sparandet i ekonomin och stärka pensionssystemet. De skiftande motiv som anförts för löntagarfonderna har haft funktionen att dölja kärnfrågan, att inrättandet av löntagarfonderna innebar en socialisering av delar av näringslivet. De mål som angetts för införandet av löntagarfonderna har inte uppnåtts. I flera avseenden har samhällsekonomin tvärtom skadats. Statens grundläggande näringspolitiska uppgift är att skapa en gynnsam miljö för företagandet i form av ett stabilt och väl fungerande regelverk. Kunskapen och engagemanget för att utveckla svenskt näringliv finns i de enskilda företagen. De bästa förutsättningarna för en väl fungerande ekonomi skapas genom ett enskilt ägt och decentraliserat näringsliv. Ett statligt ägande av stora delar av näringslivet försämrar effektiviteten i ekonomin och leder till ett svagt produktionsresultat. Detta belyses på ett tydligt sätt av utvecklingen i de ekonomier som experimenterat med ett omfattande statligt ägande. Löntagarfonder och andra förslag om ökat statligt ägande i näringslivet skapar också en osäker investeringsmiljö vilket hämmar tillväxten . Motiven för enskilda produktiva insatser försvagas om det finns risk för att resultatet av sådana insatser kan komma att övergå i statlig eller annan kollektiv ägo. Den ställning som staten har när det gäller att utforma regler för privat näringsverksamhet gör det olämpligt att staten ikläder sig rollen som ägare av företag. En intressekonflikt uppkommer om staten som ägare av företag utformar de regler som gäller för näringslivets verksamhet. En ändamålsenlig fördelning av beslutskompetensen mellan politiska organ och marknadens aktörer undergrävs av ett statligt ägarengagemang. I propositionen om den ekonomiska politikens inriktning, som finansministern avser att presentera , kommer ett förslag om strategin för den statliga förmögenhetsförvaltningen att läggas fram. De olika motiv som anförts för löntagarfonderna visar sig enligt min mening inte heller hålla för en närmare granskning. Ett argument för löntagarfonderna som har anförts är att dessa skulle medverka till att minska löneökningstakten och därigenom förbättra de svenska företagens konkurrenskraft. Det finns emellertid varken teoretiskt eller empiriskt stöd för att en extra vinstskatt leder till lägre lönekrav vare sig vid centrala eller lokala avtalsförhandlingar. Det är inte heller sannolikt att medlemmarna i de fackliga organisationerna skulle vara beredda att sänka sina löneanspråk för att statliga fondmedel används för aktieköp. Vidare saknas belägg för att löntagarfondstyrelserna skulle ha haft sådana fördelningspolitiska verkningar att detta skulle ha givit löntagarna en mer positiv syn på hög lönsamhet i näringslivet än de annars skulle ha haft. Erfarenheterna från senare års avtalsrörelser och löneutveckling ger inte heller något belägg för att lönekostnadsökningarna skulle ha modererats efter det att löntagarfonderna införts. Riskkapitalförsörjningen har enligt min mening inte förbättrats genom införandet av löntagarfonder. av fondkapitalet har tagits ur företagen; medel som annars kunnat bidra till finansiering av investeringar. Av fondmedlen har använts för att köpa ut andra aktieägare. Det innebär att endast av medlen använts för att köpa nyemitterade aktier eller för att på annat sätt bidra till nyinvesteringar i företagen. Därtill kommer att inrättandet av löntagarfonderna, med ett ökat statligt ägarengagemang, enligt min mening medfört ökad osäkerhet om förutsättningarna för det enskilda företagan- det. Sammantaget har därför effekterna av fonderna blivit att näringslivet undandragits riskvilligt kapital. Som motiv för fonderna har vidare anförts att dessa skulle bidra till att trygga pensionerna. Grunden för ett tryggande av pensionerna utgörs av den ekonomiska tillväxten. Eftersom statligt ägande av näringslivet enligt min mening försämrar förutsättningarna för tillväxt, har fonderna motverkat en god pensionstrygghet. Under fondernas sju verksamhetsår har dessutom löntagarfonderna endast bidragit med ca 0,av pensionsutbetalningarna. Löntagarfondstyrelserna har bara i ett avseende haft avsedd effekt, nämligen att inom den ram som fondernas storlek medgett flytta makt och inflytande över företag till staten och de fackliga organisationerna. Löntagarfonderna infördes utan en tillfredsställande analys av de konstitutionella grunderna för att utan ersättning överföra ekonomiska tillgångar från de tidigare ägarna till statliga fonder där de fackliga organisationerna har ett avgörande inflytande. Ett avskaffande av fonderna markerar också det tveksamma i ett sådant förfarande. De skäl som anförts för löntagarfondernas införande saknar enligt min mening bärkraft. Dessutom talar starka skäl emot löntagarfonderna som institution. Näringslivets behov av riskvilligt kapital kommer av allt att döma att vara stort. För att tillgodose detta behov behövs ett ökat enskilt sparande och en ökad tilltro till svensk ekonomi. Dessa krav är enligt min mening oförenliga med bibehållandet av löntagarfonderna. Mitt förslag är därför att dessa avvecklas. Avvecklingen bör göras på ett sådant sätt att den blir definitiv. Det bör inte finnas någon möjlighet att de medel som förvaltas av löntagarfondstyrelserna skall kunna föras tillbaka till fonder med samma eller liknande syften. Den osäkerhet om fondernas framtid som då skulle uppkomma skulle motverka de positiva effekter som kan uppnås genom ett avskaffande av fonderna. I ett första steg bör löntagarfondstyrelserna avvecklas. Detta bör ske skyndsamt. I avsnitt 3.3 redovisar jag hur detta bör ske. I ett andra steg bör de tillgångar som förvaltats av löntagarfondstyrelserna utskiftas (se avsnitt 3.2). 3.2 Utskiftning av tillgångarna Mitt förslag: Frågan om till vilka ändamål löntagarfond- styrelsernas samlade tillgångar slutgiltigt skall skiftas bör bli föremål för fortsatt beredning. I detta arbete skall dess- utom ingå att precisera hur utskiftningen bör organiseras och att föreslå avvecklingsstyrelsens förvaltning av tillgångarna skall upphöra. Målet bör vara att tillgångarna slutligt utskiftats . Skälen för mitt förslag: De skatteinbetalningar som byggt upp löntagarfonderna har levererats av företagen. Det rätta vore enligt min mening att dessa återbetalas till företagen vilket emellertid av praktiska skäl inte är möjligt. Den ekonomiska tillväxten i har varit låg och är negativ. En viktig förutsättning för att vända denna utveckling är att öka tilltron till den svenska ekonomin. De svenska företagens konkurrenskraft måste stärkas. En god tillväxt är vidare det bästa medlet för att även på lång sikt trygga pensionerna. Näringslivets behov av riskvilligt kapital kommer av allt att döma att vara stort. För att tillgodose detta behov är det viktigt att öka det enskilda sparandet. Detta kan tillgodoses bl.a. genom att en del av löntagarfondsmedlen används för sparstimulans på det sätt som tidigare skisserats i riksdagsmotionen 1990/91:Fi213. Härigenom uppnås både en bred allmän sparstimulans och möjligheter för den enskilde att genom en begränsad sparinsats bygga upp ett sparande i aktier. En sådan stimulans medverkar också till en spridning av ägandet i företagen. Löntagarfondernas tillgångar bör därför användas så att enskilt ägande och sparande stimuleras, samt att möjligheterna att varaktigt uppnå en högre ekonomisk tillväxt i den svenska ekonomin stärks. De medel som inte tas i anspråk för sparstimulerande åtgärder bör användas för andra åtgärder som stimulerar tillväxten i den svenska ekonomin. Medel bör avsättas för att främja forskning och utbildning vid främst universitet och högskolor på områden som bidrar till en varaktig tillväxt, bl.a. till miljöstrategisk och medicinsk forskning. För att undvika störningar främst på aktiemarknaden bör större utförsäljningar av löntagarfondstyrelsernas tillgångar undvikas. Däremot kan avvecklingsstyrelsen i och för sig komma att behöva vidta omdisponeringar i den samlade tillgångsmassan för att därigenom uppnå en En utskiftning av tillgångarna kan i stället ske genom att överföra dessa dels i form av sparpremier till allemanssparandet, dels till stiftelser som främjar forskning och utbildning. Frågan om hur de samlade fondtillgångarna slutligt skall användas bör bli föremål för fortsatt beredning. I detta arbete bör ingå att närmare precisera hur utskiftningen tekniskt och praktiskt skall gå till och avvecklingsstyrelsens förvaltning av medlen skall upphöra. Målet bör vara att en total utskiftning kan ske . Ett förslag om den slutliga utskiftningen bör kunna lämnas års utgång. Frågan om förutsättningarna för en överföring av fondför- mögenheten i form av sparpremier till sparare på al- lemansfondkonton inom allemanssparandet bör beredas separat. Ett beslut i denna fråga bör fattas och ett förslag kommer därför att läggas fram. 3.3 Avveckling av löntagarfondstyrelserna Mitt förslag: Första-femte löntagarfondstyrelserna avvecklas vid utgången av . Förvaltningen av de tillgångar och skulder som löntagarfondstyrelserna då förvaltar skall överföras till en avvecklingsstyrelse. Denna skall bestå av fem ledamöter vilka utses av regeringen. Förvaltade tillgångar får placeras enligt de bestämmelser som gällt för löntagarfondstyrelserna. Skälen för mitt förslag: Det är, som jag tidigare anfört, angeläget att vidta åtgärder som främjar en varaktig ekonomisk tillväxt i den svenska ekonomin. Som ett led i denna strävan bör löntagarfondstyrelserna avvecklas så snabbt som möjligt. Ett beslut om en avveckling bör fattas redan före årets utgång. bör förvaltningen av löntagarfondernas medel kunna överföras till en förvaltning som är inriktad på en definitiv avveckling. Jag skall här i huvuddrag redovisa dels övergången till en för detta ändamål inrättad avvecklingsstyrel- se, dels vilka åtgärder som är nödvändiga för att åstadkomma en total avveckling av löntagarfonderna. Det nu mest angelägna är att löntagarfondstyrelsernas verksamhet upphör. Däremot är det olämpligt att sälja ut de tillgångar som löntagarfonderna förvaltar, främst med tanke på den inverkan detta skulle få på den svenska aktiemarknaden. I avvaktan på en total utskiftning av tillgångarna bör som ett övergångsarrangemang en avvecklingsstyrelse inrättas som får i uppgift att överta förvaltningen av samtliga löntagarfondstyrelsers medel. Detta bör kunna ske redan från årsskiftet 1991/92. Fjärde löntagarfondstyrelsen har fortfarande medel kvar att rekvirera hos . medel, som uppgår till 1 352 milj.kr. och som förvaltas av första-tredje fondstyrelserna, bör överföras till avvecklingsstyrelsen. För att undvika störningar på kapital- marknaden bör avvecklingsstyrelsen rekvirera medlen hos först efter samråd med första-tredje fondstyrelserna. Därigenom får sistnämnda styrelser möjlighet att göra erforderliga omplaceringar. Inget bör hindra att medlen rekvireras i delposter men de bör vara helt överförda till avvecklingsstyrelsen . Ett enkelt och snabbt sätt att inrätta en avvecklingsstyrelse är att så långt möjligt utnyttja den befintliga regleringen om AP-fonden, dvs. I lagen bör de bestämmelser som rör löntagarfonderna upphävas. inrättas en avvecklingsstyrelse med samma rättsliga ställning som första- femte fondstyrelsen. Många av de befintliga bestämmelserna i bör kunna tillämpas på avvecklingsstyrelsen. En sådan avvecklingsstyrelse kommer att få en svår uppgift och ett stort ansvar när den får om hand tillgångar som förvaltas av fem olika förvaltare. Styrelsen bör därför vara effektiv vilket talar för ett litet antal ledamöter. Jag anser att fem ledamöter är tillräckligt. Samtliga ledamöter bör utses av regeringen. En av avvecklingsstyrelsens första uppgifter blir att anställa en verkställande direktör för verksamheten och personal. Det är av utomordentligt stor vikt att den fortsatta förvaltningen av befintliga medel är effektiv och sker på ett betryggande sätt. Avvecklingsstyrelsen bör utöver att själv handha förvaltningen även ha möjlighet att uppdra åt en eller flera externa kapitalförvaltare att förvalta medlen. Det finns flera skäl som talar för att det kan vara en fördel för förvaltningen om medlen eller delar av dessa läggs ut i form av externa förvaltnings- uppdrag. Härigenom kan avvecklingsstyrelsen dessutom utnyttja den kompetens och specialistkunskap som finns på andra håll. Kostnaderna för avvecklingsstyrelsens verksamhet och revisionen av dess förvaltning bör betalas med de medel som styrelsen förvaltar. De eventuella förpliktelser som /92 åvilar löntagarfondstyrelserna bör övertas av avvecklingsstyrelsen. Förvaltningen Avvecklingsstyrelsens förvaltning kommer att omfatta ca . Löntagarfondernas förmögenhet per Milj.kr. Noterade Onoterade medel Total aktier m.m. aktier m.m.och andra förmögen- tillgångar het Sydfonden 4 055 96 744 4 895 Fond Väst 4 Trefond 3 888 57 548 4 493 Mellansvenska 2 652 186 388 3 226 Nordfonden 3 697 181 970 4 848 Samtliga 18 329 713 3 327 22 369 Anm: Mellansvenska löntagarfonden hade per 1 352 milj.kr. kvar att rekvirera. Avvecklingsstyrelsens huvuduppgift bör vara att förbereda en total utskiftning. som förvaltningen inriktas mot detta bör en strävan vara att medlen placeras på ett sådant sätt att större utförsäljningar kan undvikas när tillgångarna överförs till sina slutliga mottagare. Fram till dess bör således förvaltningen inriktas på att strukturera portföljen så att den får en sammansättning som motsvarar kraven på en effektiv kapitalförvaltning. Avvecklingsstyrelsen bör särskilt uppmärksamma de avtal som löntagarfondstyrelserna har ingått med onoterade företag eller dess ägare, t.ex. åtaganden att tillskjuta kapital till ett företag. Enligt min mening får en avveckling av löntagarfondstyrelserna inte innebära att sådana avtal inte kan fullföljas. Avvecklingsstyrelsen bör därför i samförstånd med företag och dess ägare försöka finna andra lösningar som motsvarar ingångna avtal. Avvecklingsstyrelsen bör av praktiska skäl få rätt att tillämpa de placeringsregler som gällt för löntagarfondstyrelserna. Några justeringar av dessa bestämmelser är dock nödvändiga. Gränsen för förvärv av börsaktier bör sättas till av rösterna i bolaget, vilket motiveras av att för envar av löntagarfondstyrelserna motsvarande procenttal är sex. Ändringen är endast motiverad av att det bör vara möjligt för avvecklingsstyrelsen att fortsätta förvalta de innehav av börsaktier som löntagarfondstyrelserna innehar; avsikten är inte att avvecklingsstyrelsen skall utnyttja denna högre gräns för att skaffa sig inflytande i ett börsbolag. En annan justering som är uppenbar är att en facklig organisation inte längre bör ha någon möjlighet att rösta för de aktier som avvecklingsstyrelsen nu övertar från löntagarfondstyrelserna. Som jag tidigare anfört kan det vara lämpligt att avvecklingsstyrelsen, genom att anlita externa förvaltare, utnyttjar den specialistkunskap som finns om kapitalförvaltning på den finansiella marknaden. Revision av avvecklingsstyrelsen Avvecklingsstyrelsens förvaltning av medel bör granskas av tre revisorer, vilka utses av regeringen. Löntagarfondstyrelsernas förvaltning utvärderas nu av och . styrelsens förvaltning syftar till en utskiftning av tillgångarna och därför saknas enligt min mening skäl att utvärderar den styrelsens verksamhet. Däremot är det angeläget att avvecklingsstyrelsens verksamhet blir föremål för en sådan öppen granskning som kan svara för. Befintliga styrelser och kanslier Uppdrag som ledamot och suppleant i löntagarfondstyrelserna upphör /92. Dock bör det anses ingå i den avgående styrelsens ansvar att detta oaktat dels upprätta årsbokslut och förvaltningsberättelse avseende dels överföra avkastning till första-tredje fondstyrelserna. För detta får styrelsen uppbära arvode och annan ersättning. får anställa den personal som behövs för verksamheten (9 och 43 §§). Därav följer att det ankommer på resp. löntagarfondstyrelse att, på grund av att verksamheten upphör fr.o.m. , säga upp de anställda. Styrelserna bör därvid beakta den tidigare omnämnda skyldigheten att upprätta bokslut m.m. och för detta ändamål se till att det finns tillgänglig personal. Arbetsrättsliga hänsyn kräver att avvecklingsstyrelsen vid rekrytering av sin personal iakttar reglerna om företrädesrätt till återanställning i lagen (1982:80) om anställningsskydd, när det gäller den uppsagda personalen i löntagarfondstyrelserna. Som jag tidigare anfört bör avvecklingsstyrelsen /92 överta de rättigheter och förpliktelser som löntagar- fondstyrelserna har, bl.a. att från den tidpunkten fullgöra arbetsgivarens skyldigheter gentemot den av löntagarfondstyrel- serna uppsagda personalen. Småföretagsfonden skall enligt den senaste ändringen av punkt 7 i övergångsbestämmelserna till APR tillföras ytterligare medel, av vilka det nu återstår att överföra 600 milj.kr. Jag anser emellertid att detta belopp bör överföras till Småföretagsfonden . Vidare bör enligt min mening beloppet tas från de likvida medel som tillförs avvecklingsstyrelsen, dvs. de medel som fjärde löntagarfondstyrelsen ännu inte har rekvirerat, i stället för att det tas från första-tredje fondstyrelserna. Näringsministern avser att till regeringen senare lägga fram förslag om Småföre- tagsfondens verksamhet. 4 Upprättade lagförslag I enlighet med vad jag nu anfört har inom upprättats förslag till 1. lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden, 2. lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385), 3. lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713), 4. lag om ändring i bankaktiebolagslagen (1987:618). Samråd har skett med chefen för beträffande lagförslag 2. 5 Lagrådets hörande Förslagen beträffande ändringar i aktiebolagslagen, försäkringsrörelselagen och bankaktiebolagslagen är av sådan beskaffenhet att lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Yttrande från lagrådet behöver därför inte inhämtas över lagförslagen. 6.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden Avvecklingen av löntagarfondstyrelserna medför att de bestämmelser som reglerar dessa styrelser upphör att gälla vid utgången av . Den lagliga grunden för löntagarfondstyrelsernas förvaltning och verksamhet i övrigt upphör i och med detta. Dock föreskrivs i övergångsbestämmel- serna till ifrågavarande lagförslag att styrelserna har vissa uppgifter kvar att fullgöra. 1 § Avskaffandet av löntagarfondstyrelserna medför att det i allmänna pensionsfonden finns fem fondstyrelser samt, övergångsvis, en avvecklingsstyrelse. I första stycket regleras hur penningmedel som genom vissa lagar tillförs allmänna pensionsfonden skall fördelas mellan de olika styrelserna. Lagen om vinstdelningsskatt upphävdes (SFS 1990:681). Skatt enligt lagen om tillfällig vinstskatt (1983:219) togs ut av svenska aktiebolag som lämnade utdelning för . Beslut enligt denna lag kunde meddelas t.o.m. utgången av . Lagen är således ogiltig fr.o.m. . Dessa båda skatteförfattningar kan således utgå ur lagen. Andra stycket ändras eftersom ett antal paragrafer upphävs. Därutöver görs ett förtydligande som är föranlett av att en ny paragraf, 44 §, infördes i samband med insiderlagens ikraftträdande. Den paragrafen är avsedd att gälla för samtliga styrelser inom allmänna pensionsfonden (se prop. 1990/91:42 s. 48, NU15, rskr. Vidare införs en ny rubrik före 44 §. Vinstskatten och vinstdelningsskatten kommer inte att tillföra ytterligare medel till allmänna pensionsfonden varför punkt 4 kan upphävas. Till den del vinstdelningsskatten enligt taxering inte överförts till första-tredje fondstyrelserna /92 skall dessa skattemedel därefter överföras med stöd av punkt 6 i övergångsbestämmelserna. 28 § och 29 § Detta är följdändringar. I punkt 5 i övergångsbestämmelserna görs emellertid en hänvisning till 28 § som innebär att en avkastning för beräknad enligt nämnda paragraf, före utgången av maj månad 1992, skall överföras från löntagarfondstyrelserna till första-tredje fondstyrelserna. 32 § och 33 § Eftersom 31 § upphävs saknas förutsättningar att utse ledamöter, m.m. enligt förevarande paragrafer. I punkt 5 i övergångs- bestämmelserna föreskrivs att uppdrag som ledamot och suppleant upphör . I samma bestämmelse sägs emellertid att uppdraget dock skall bestå vad avser skyldigheten att lämna förvaltningsberättelse, resultat- och balansräkning samt att överföra avkastning i enlighet med 28 §. 37 § Andra stycket upphävs. Där föreskriven begränsning erfordras emellertid för avvecklingsstyrelsen. Detta har tagits in i punkt 3 andra stycket övergångsbestämmelserna. Där har dock gränsen satts till . Detta betyder att allmänna pensionsfonden - fjärde och femte fondstyrelserna samt avvecklingsstyrelsen tillsammans - inte heller i fortsättningen kan nå av rösterna för vid fondbörsen inregistrerade aktier i ett enskilt börsbolag. Ändringen är föranledd av att bankinspektionen numera är sammanslagen med försäkringsinspektionen till en ny myndighet som benämns finansinspektionen. Motsvarande ändring har gjorts i 12 och 21 §§ vilket framgår av ingressen till förevarande lagförslag. Vidare har till första stycket överförts en föreskrift som fanns i den upphävda 41 §. Den innebär att revisorer får vara gemensamma för fjärde och femte fondstyrelserna. Av punkt 4 i övergångsbestämmelserna framgår att dessa revisorer också får vara revisorer i avvecklingsstyrelsen. 42 § Detta är en följdändring. I fortsättningen skall och avge utlåtande över endast fjärde och femte fondstyrelsernas förvaltning. Av punkt 5 i övergångsbestämmelserna framgår dock att utlåtandet för även skall omfatta löntagar- fondstyrelsernas förvaltning. I punkt 4 finns en bestämmelse om att skall avge utlåtande över avvecklingsstyrelsen förvaltning. 43 § Detta är en följdändring. Övergångsbestämmelserna till lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden Denna punkt upphävs. punkt 7 Denna punkt har upphävts. Enligt punkt 7 i övergångsbestämmelserna till den nu föreslagna lagen skall de medel som skulle ha tillförts Småföretagsfonden med 200 milj.kr. i stället överföras . Dessutom skall medlen tas från avvecklingsstyrelsen. Övergångsbestämmelser till den nu föreslagna lagen Av punkt 1 framgår att denna lag träder i kraft . Punkt 2 Avvecklingsstyrelsen blir formellt en fondstyrelse inom den reglering som gäller för allmänna pensionsfonden och får således samma rättsliga ställning som övriga fondstyrelser i allmänna pensionsfonden. Styrelsen skall bestå av fem ledamöter vilka utses av regeringen. Styrelsen måste naturligtvis anställa personal och vidta andra åtgärder som erfordras för att förvaltningen skall kunna fullgöras.