prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Bidrag tiU nyhetsinformatior och litteratur, reservationsanUig Talboks- och punkiskriftsbibUoteket ramanslag Bidrag tiU och Sverigefmska spräknäranden, förslagsanslag Den avgiftfinansierade radio- och TV-verksamheten Kaxrad/ionämnden, förslagsansUig Utbyte av TV-sändningar mellan ochFmland, förslagsanslag 253 20. Bidrag till dokumentation avmedieutveckUngen och till europeiskt raediesamarbete, reservationsanslag Invandring m.m. Prop. , rama/wia 613 888 000 BiL 12 Föriäggningskostaaderm.m.,y5-r.r/agian5/ag 6 407 000 000 Åtgärder förinvandrare, reservarionsani/ag 20 926 (XX) Överföring av ochandra åtgärder för flyktingarm.m., försUigsansUig 269 960 000 ErsättningtiU kommunema för åtgärder för flyktingarm.m., försUigsansUig 4 295 000 000 reservationsansUig 15 589 000 Orabudsraannen mot etaisk diskriminering ra.ra., ramanslag 3 829 000 LåntiU hemutmstaing för flyktingar, ra.fl., försUigsanslag 92 264 000 Utiänningsnäranden,ra/nani/ag 51550 000 InteraationeUsamverkan inom ramen för flykting-och migrationspolitiken m.ra., reservationsanskig 2 000 (XX) Åtgärder raot främlingsfientiighet och rasism, reservationsansUig 10 0(X) 000 Summalittera D 11 782 006 000 Järaställdhetsombudsraannen ra.m., ramanslag 6 575 0(X) reservationsansUig 10 556 000 Summalittera E 17 132 000 SummaKulturdepartementet 15 898 349 000 298 12.1 Sammanfatming av rapporter m.ra.från Statens kultartåd om Bil. 12 elt vidgat deltagande i kulturUvet 301 12.2 Sammanfattning av uppdrag tiUStatens kultartåd om kultarin-stiiutionemas verksarahet för bam och ungdora 305 12.3 Samraanfattaing av Statenskulturtäds plan för vidgat deltagande i kulturlivet samt ,och Svenska FUminstitutets bedömingar inora resp.verksamhetsområde 309 12.4 Samraanfatming av Statenskulturtäds förslag om huvudmannaskapet för Södra teatem och det framtidautayttjandet av Södra teatem 311 12.5 Förteckning över remissinstanser och sammanställning av remissytttandenöver Statens kultartåds förslag ora huvudraannaskapet för Södra teatem och detfraratida utnyttjandet av Södra teatem 312 12.6 Sararaanfattamg av betänkandet (SOU 1991:31) Statens arkiv- depäer, en utveckUngsplan tUl 314 12.7 Förteckning över reraissmstanser och samraanställning av reraissytttandenöver betänkandet (SOU 1991:31) Statens arkivdepåer, en utvecklingsplan tiU 321 12.8 Sararaanfattning av betänkandet (SOU 1992:107) Kultarstöd vid orabyggnad 324 12.9 Förteckning överreraissinstanser och sararaanstäUning av remissytttandenöver betänkandet (SOU 1992:107) Kulmrstöd Lagen(1989:41) om TV-avgift Lagen(1986:3) om rundradiosändning av här finländska lelevisionsprograra Fördelnmgav ekonomiska resurser mellan kvinnor och raän gotab 42659, 1992 Regeringens proposition1992/93:100 Bilaga 13 1 1992/93. Bilaga 13 till budgetpropositionen 1993 (tolfte huvudtiteln) ' Utdragur protokoU vid regeringssammanträde Anmälan till budgetpropositionen 1993 Inledning TiUNäringsdepartementet hör bl.a. frågor mom följande områden: -de allmänna riktlinjema fornäringspoUtiken, -övergripande näringspoUtiskafrågor, -företagens allmänna utvecklingsbetingelser,service, utbUdning m.m., -industrins finansiering, bl.a.vissa exportkreditfrågor, -förvaltning och avyttring avaktier eUer andra tiUgångar i vissa helt eller delvis statUgt ägda företag, -näringsfrihet ochinrikeshandel, -pris- och konkurrensförhåUanden, -byggnadsväsendet och vissbyggforskning, -teknisk forskning ochutveckling, -patent- ochregistteringsverksamhet, -skydd för vammärken, mönsteroch namn, -teknisk kontroU, provning ochmätning, vissa säkerhetsfrågor, -energiförsöijning, energiforskning, energiplanering och beredskap inom energiområdet. En av regeringens främsta uppgifter är att brytaden ekonomiska stagnationen och att åtempprätta som en tiUväxt- ochföretagarnation med en stark och växande ekonomi. I näringspoUtiken betonasenskilt ägande, företagande och sparande, avskaffandet av tillväxthämmandeskatter, avreglering och ökad konkurrens, efiFektivisering och privatisering av destatUga företagen samt ett snabbt inträde i EG. 1992/93näringspoUtiska beslut som fattat innebär Bil. 13sammantagna att en kraftig omläggning har genomförts av näringspoUtiken. Den övergripande näringspoUtiken omfattar ett brettområde av fiågor inom alla samhällsområden. TiU Näringsdepartementetsansvarsområde hör de aUmänna riktUnjema för näringspolitiken och deövergripande näringspoUtiska frågoma. har betydelsefullaåtgärder vidtagits för avreglering och konkurrens inom nästan alla samhäUsekto-rer.Regeringen avser att fortsätta och utveckla de samlade näringspoUtiskainsatsema för att stärka marknadsekonomin, riva tiUväxthinder och förbättra detlångsiktiga näringsklimatet i . har det bUvit aUt dyrareoch krångUgare att starta och driva företag i . har skatte-och socialförsäkringssystemen byggts ut så att de sammantagna diskriminerat beskattatarbete och i många fall motverkat en återgång tiU arbete från stöd uiomförsäkringssystemet. Politiken har i hög grad varit inriktad på att fördelaredan skapad välfärd, medan drivkraftema för skapandet av ny välfärd och nyaarbeten har håUits tUlbaka. Näringspolitikens huvuduppgift är nu att återskapagoda förutsättningar för produktiva investeringar och produktivt arbete iSverige. För detta måste drivkrafter skapas. Det privata näringsUvet måste gesen väsentiigt bättte konkurrenskraft och bättte fömtsättaingar att växa. Dessa krav förstärks av anknytaing tiUEG:s inre marknad genom . Det innebär att svenska företag ochsvenska konsumenter kan dra nytta av den europeiska inre marknadens ökadeutbud och ökade avsättaingsmöjligheter. Konkurrensen skärps på såväl export-somhemmamarknadema, vilket bidrar till en för konsumentema gynnsam prispresssamtidigt som stmktaromvandlingen förstärks, särskUt inom sektorer som tidigarevarit avskärmade från intemationeU konkurrens. Den ökande intemationaliseringen skärper kravenytterUgare på den svenslca ekonomin och politiken. IntemationeU konkurrensmedför ett starkt omvandlingstryck. För att skaU kunna hävda sig i konkurrensenräcker det inte längre med att kunna producera exportvaror tiUkonkurrenskraftiga priser. Lönsamheten måste vara minst Uka hög förinvesteringar i som i andra länder. Ersättningen tiU en mtemationeUtrörUg arbetskraft, liksom vilUcoren för entreprenörer, måste vara jämförbar medvad andra länder kan erbjuda. Det är avgörande för att vi skaU kunna dra tiUoss de investeringar och den produktion som krävs för ett fortsatt högtvälstånd. För att samhäUets resurser skaU kunna användasefifektivt måste expansionsutrymme skapas för den konkurrensutsatta sektom isvensk ekonomi. För att öka nyföretagandet och minska riskema för att marknadsdominansoch monopoltendenser utvecklas är det vUctigt att marknadstiUträdet är fritt.Olika typer av regleringar är ofta ett av de viktigaste hindren förnyetableringar. 1980-taIets gradvisa försämring av den svenskaproduktionens kostnadsläge är nu på väg att vändas genom en målmedveten poUtikför prisstabUitet.De senaste årens struktareUa förändringar i ekonomin - Prop. 1992/93satsningen på ny teknologi, skattereformen, tiUväx tbe främjande skatte- Bil. 13 lättnader för bl.a. småföretag, avregleringen av de finansiella marknademaoch förändringama av socialförsäkringssystemet - underlättar en efiektivanvändning av de svenska resursema. Regeringens näringspoUtiska arbete redovisas nedanunder sex huvudområden: -Satsning på småföretagande ochtillväxtföretag -Privatisering av statUgt ägdaföretag -Teknisk forskning ochutveckling Satsningpå småföretagande och tillväxtföretag Dennya industriella tiUväxten måste i huvudsak komma irån de små och medelstora företagen.De stora företagen är vUctiga som drivkrafter men kan inte förväntas att itillräckUg utsträckning öka sin produktion och sysselsättning. Ny mnovativkraft måste tiUföras näringsUvet genom etablering av nya företag och genom atttiUväxtinöjlighetema stärks för särskUt små och medelstora företag. Regeringen lade fram ett program förstimulans av tillväxten av små och medelstora företag (prop. 1991/92:51, bet.199I/92:NU14, rskr. 1991/92:93). Programmet omfattar bl.a. avregleringar, eflFektivarekonkurrens och förbättrad riskkapitalförsörjning. Statsmakterna har vidarebeslutat om ett flertal förändringar av skatte-poUtUcen tiU fördel försmåföretagen. beslutade om avveckling avlöntagarfondema. Bl.a. avsattes 6,5 mUjarder kronor för att förbättrariskkapitalförsöijningen för små och medelstora företag. Regeringen redovisadei propositionen (1992/93:41) Kapital för tiUväxt förslag avseende delsorganisatorisk struktur för riskkapitalverksamheten, dels den utskiftning avägandet som förordats. beslutade (bet. 1992/93 :FiU3, rskr.1992/93:25) i erUighet med regeringens förslag. Det innebär att huvuddelen avaktiema i de bolag som skaU arbeta med riskkapitalfinansiering kommer att ägasav de ca 16 000 företag som debiterats vinstdelningsskatt. Utskiftningen avaktier beräknas att vara avslutad vid årskiftet 1992/93 varvid verksamhetensätts igång. Bolagens aktier skaU marknadsnoteras. Regeringen har vidare i propositionen (1992/93:82)Kapital för nya företag, m.m. lagt fram förslag tiU bl.a. riktlinjer för ochorganisation av statens medverkan vid finansiering av företagsetableringar ochutvecklingsprojekt i unga företag. Industrifondens verksamhet ändras så attden koncentreras till nya och unga företag. Därjämte föreslås ett särskiltnyföretagarlån. RUcsdagen har beslutat (bet. 1992/93:NU19, rskr. 1992/93:145) ienUghet med regeringens förslag. Dessainsatser för att väsentUgt förstärka riskkapitalförsörjningen in- Prop.1992/93 nebär också förbättrade möjUgheter tiU finansiering avutvecklingspro- Bil. 13 jekt baserade på forskning och utvecklmg vidhögskoloma. YtterUgare insatser vad gäUer bl.a. avreglering ochregelförenkling bereds mom regeringskansUet. RUcsdagen beslutade (bet. I99I/92:KrUI6,rskr. 1991/92:196) att avveckla taristråd. Därvid lades fast att statensmål för insatser inom turismområdet främst bör vara att dels påverkaSverigebUden utomlands genom att sprida allmän utlandsinriktadSverigeinformation, dels bistå med sådana exportfrämjande marknadsföringsinsatsersom konuner tarismbranschen i dess helhet tiU godo. Mot denna bakgmndiiuättades den 1 juU 1992 Styrelsen för Sverigebilden som skaU genomförainformations- och marknadsföringsverksamhet med inriktning på att presenteraSverige utonUands. Det är angeläget att öka inflödet av utländskainvesteringar tiU både för att öka kapitaltillflödet och för atttiUföra industrieU och kommersieU kompetens. Informationen om somuiveste-ringsland har därför förstärkts. Denna informationsverksamhet börintegreras med den övriga informationsverksamhet som Styrelsen för SverigebUdenbedriver. Styrelsen bör därför ges ansvar även för den investeringsinriktadeinformationen utomlands. Privatiseringav statUgt ägda foretag DenStatUga företagssektom är stor och representerar ett antal skUdaverksamhetsmriktningar, aUtifrån små bolag med specieU verksamhet tiU storaindustriföretag med kommersieU inriktning. TiU detta kommer ett antalafiärsverk och finansinstitationer. Totalt omfattar den statUga företagssektomett 40-taI aktiebolag som i flertalet faU är moderbolag i en koncem, sjuafiärsverk samt sex finansinstitat där staten äger avaktiekapitalet. De hel- eUer delägda statUga företagen äger helt eUer delvis ca450 bolag. Den sammanlagda omsättiiingen i den statUga företagssektom uppgickår tiU 208 mUjarder kronor. De statUga kreditinstitatens utiåning var vidslutet av drygt 400 mUjarder kronor. Totalt sysselsatte den statUgaföretagssektom ca 260 000 personer. Regeringens privatiseringsprogram irUeddes sedanriksdagen bifaUit regeringens proposition (1991/92:69) omprivatisering av StatUgt ägda företag, m.m. och bemyndigat regeringen att säljastatens aktier i 34 heh eUer delvis ägda bolag (bet. 1991/92:NU10, rskr.1991/92:92). I riksdagsbeslutet om nyteckning av aktier i (prop.1991/92:21, bet. 199I/92:NU4, rskr. 1991/92:8) fick regeringen bemyndigande attsälja aktiema i banken. Arbetet med bolagisering av statUg verksamhet somen förberedelse for privatisering har fortsatt. /92ombUdades tiU . Den 1 juU 1992 överfördesverksamheten vid tiU aktiebolagsform, . Vidare har frånsamma tidpunkt verksamheten vid bolagiserats. I enlighet med beslut skaU regeringenvarje år i budget- Prop. 1992/93 propositionen läinna en redogörelse över privatiseringsprogrammet. har staten utfårdat och sålt köprätteravseende sitt innehav () i . Erbjudandet avsåg ettpaket tiU ett pris av ca jämte courtage. Varje paket bestod av enstatsobUgation med noUkupongskonstmktion på nomineUt förfallande tiUbetalning plus 100 köprätter att köpa 100 aktier i uUkursen per aktie . Det belopp som återbetalasför statsobUgationen motsvarar köpeskillingen för de 100SSAB-aktiema. StatsobUgationen och köprättema kan disponeras var för sig.Svenska foUcets efterfrågan på SSAB-paket blev mer än större äntiUgången. Totalt tecknade sig ca 118 (XX) personer för ca 207 000paket. Totalt erbjöds allmänheten att teckna 66 666 paket. Även kvoten förinstitationella placerare om ca 60 000 paket övertecknades kraftigt med ca 1400 anmälningssedlar omfattande 290 000 paket. Bland SSAB-anstäUda mgav ca 1200 personer anmälningssedlar om 1 900 paket. Genom Aktieinvest kunde delar avpaket köpas. Ca 3 500 personer förvärvade på detta vis 1 500 paket. var också privatiseringen av ,som arbetar med växtförädling mom lantbmk och trädgård, klar. Staten sålde dåsitt 50-procentiga innehav i företaget motsvarande 112 000 aktier tiUhälften-ägaren (). Efter privatiseringenkommer de två växtförädlingsföretagen att samordnasin verksamhet. Köpeskillingen för aktiema som SLR förvärvade var 51 750 000kr. sålde staten merparten av sittaktieinnehav i () tiU . ingår i den internationella koncemen Intemationalsom är världsledande i avfallskonverteringsbranschen. Genom försäljningen kunderegeringen kombinera höga mål på mUjöområdet med ambitionen att privatiserastatUga företag. Genom försäljningen får tiUgång tiU WMI SeUbergstekniska och ekonomiska resurser. Före försäljningen ägde staten avaktiema i . Resterande ägdes tiU lika delar av för avfaUsbehandlmg. Den totala köpesumman var 340nuljoner kronor varav statens andel var 326 nuljoner kronor. Efter den 24augusti 1992 äger WMI SeUbergs av aktiema i medan staten äger 9,. sålde staten sitt aktiemnehav iNordiska sateUitak-tiebolaget , som äger Tele-X-sateUiten, tiU Filmnet ochSvenska rymdaktiebolaget. Efter försäljningen äger Filmnet av aktiema iNSAB och StatUga . byggde bl.a. på attNSAB under de följande månadema anskaffade ytterUgare satelUtkapacitet somkomplement och efterföljare tiU Tele-X. Privatiseringen av statensaktieinnehav i NSAB innebar en riktig kommersieU lösning för Tele-X-sateUitensframtida utveckling. lagetkommer att svara för sateUitkontroU av Tele-X, drift Prop.1992/93 av sateUitsystemet samt försäljningen av dess tjänster. I den uppgörelse som regeringen under hösten 1992träffade med Socialdemokratiska arbetarepartiet om den ekonomiska poUtikenberörs också privatiseringsprogrammet. Ett tiUfäUigt moratorium for försäljningav infördes i princip. Detta var också motiverat med tanke pådet marknadsläge som förelåg . Moratoriet utgör mget hinderför omstraktareringar i de fall de är lämpUga och nödvändiga.Förberedelsearbetet med privatiseringen av de statUga företagen fortsätterockså i enUghet med beslut frän hösten I99I. Utskiftningen av aktier i de nybUdaderiskkapitalbolagen kommer i aUt väsentUgt att vara avslutad före årsskiftet1992/93. beslöt (prop. 1992/93:41, bet. I992/93:FiU3,rskr. 1992/93:25) att en del av löntagarfondsmedlen skaU avsättas tiU riskkapitalbolag.Beslutet innebar att två portfölj förvaltande bolag bUdas, som skaU arbeta medindirekta placeringar i små och medelstora företag. bUdar de tidigareregionala, statUga riskkapitalbolagen gmnden för nya riskkapitalbolag. Både deportföljförvaltande bolagen och riskkapitalbolagen privatiserades under år 1992genom en utskiftning av ägandet från staten tiU alla de företag som debiteratsvmstdehiingsskatt. KonkurrensförhåUandenaspelar en avgörande roU för dynamiken och tiUväxten i den svenska ekonomin.Konkurrensen stimulerar en bättre användning av samhäUets resurser. Den stärkerdet svenska näringsUvets förmåga att hävda sig på de intemationella marknademavilket är tiU nytta för konsumentema genom att prisema pressas och utbudet avvaror och tjänster blir större och mer varierat. Inom viktiga delar av densvenska ekonomin är konkurrensen otillräckUg. Konkurrenstrycket måste därför ökabåde i privat och ofiFentlig verksamhet. Regeringen har initierat ett omfattande program föravreglering, privatisering och reformering av regler som hämmar ett effektivtresursutayttjande. Flera samhäUsområden är berörda. Insatsema inom byggsektom,Uvsmedelsområdet, energiområdet, transportområdet, arbetsrätten samt post- ochteleområdet bör särskUt nämnas. YtterUgare initiativ kommer att tas tiUavregleringar inom nya områden och genomförda reformer kommer att följas upp.Konkurrensverket har i en skrivelse till regeringen redovisat möjUga åtgärderför avreglering och avskafiFandet av konkurrenshinder i ofiTendig sektor. Ett medel för att uppnå ökad effektivitet inom denoflFenthga sektom är att utsätta den för konkurrens. I många kommuner ochlandsting har inslaget av konkurrens i verksamheten redan ökat. Flera reformerär aktueUa för att underlätta denna utveckUng. Ett sätt att öka effektivitetenär att upphandla varor och tjänster genom anbudstävlingar. En departementspromemoria(Ds 1992:121) Anbudskonkurrens vid offentUg produktion har upprättats inomNäringsdepartementet med förslag tiU rätts- Ugreglering, som innebär att viss offentUg verksainhet som bedrivs i Prop.1992/93 egen regi skaU utsättas för konkurrens. Förslaget remissbehandlas för Bil. En effektiv konkurrenspoUtik kräver tydUga ochfasta spelregler som ger konkurrens på lika villkor för företagen samtmöjUgheter för nya aktörer att komma in på marknaden. har nyUgenbeslutat om en ny skärpt konkurrenslag (prop. 1992/93:56, bet. 1992/93:NUI7,rskr. 1992/93:144) som innehåUer förbud mot konkurrensbegränsande samarbete ochmissbmk av dominerande ställning samt regler om kontroU av företagsförvärv. De förändringar av myndighetsorganisationen påkonkurrensområdet som regeringen har initierat ger effektiviseringar som bl.a.innebär att resursema för den åtgärdsiiuiktade konkurrenstiUsynen harförstärkts. De anpassningar av organisation och resurser som ansettserforderUga för att uppnå och upprätthåUa en effektiv konkurrens har sålunda genomförts. Inriktningen av konkurrenspoUtiken bör i ökadutsträckning bygga på resultat som forskningen ger. Avsikten är att forskningenpå konkurrensområdet skaU tas upp i den forskningspolitiska propositionen somregeringen har aviserat. NäringsUvetseflTektivitet är beroende av resurser för tekrusk utvärdering ochkvaUtetssäkring samt att regelsystemen för teknik är rationella ochharmoniserade meUan ländema. Rätten tiU uppfinningar, varumärken och mönstermåste kunna skyddas av ett system för immaterialrätt. Den mogna teknikens floraav varianter behöver standardiseras för att ge utbytbarhet och möjUghet attsammanfoga systemen. För att skydda Uv, hälsa, egendom och nuljö mot risker somtekniken medför måste ofta lagstiftning tiUgripas. Regelsystemen måste utformas så att de mte medföronödiga hinder och kostaader för handel, teknisk utveckling och företagande.Regeringen har mom detta område redan initierat ett flertal åtgärder. Många avdem är föranledda av närmande tiU EG. Bland förslagen som regeringen presenterat ochriksdagen bifaUit märks: -sammanförande av aktiebolags-,handels- och föreningsregistren tiU Patent- och registreringsverketsbolagsavdelning (prop. 1992/93:27, bet. 1992/93:LU10, rskr. 1992/93:75), -anpassning av regler för mått,vUct och förpackningar tiU vad som gäUer mom EG (prop. 1992/93:47, bet.1992/93:NU13, rskr. 1992/93:96), -mrättande av en särskildmyndighet för elsäkerhet (prop. 1992/93:21, bet. 1992/93:NU5, rskr. 1992/93:34), -lagstiftning beträffandeinsatsvaror i byggverksamhet enhgt åtagande i (prop. 1992/93:55,bet. 1992/93 :BoU6, rskr. 1992/93:154). avser jag föreslå regeringen attlämna förslag tiU Prop. 1992/avseende bl.a. följande: Bil. -ombUdning av Statensprovningsanstalt (SP) tiU aktiebolag i avsikt att ge bättre villkor förverksamheten och möjUggöra en eventaeU framtida privatisering, -förändringar av lagstiftningensom rör sökandet efter och bearbetningen av mineralfyndigheter, -förändrade byggregler somsyftar tiU att möjUggöra biUigare bostadsbyggande. Standardiseringen har genom EG:s program för deninre marknaden givits en ny och avsevärt mer omfattande roU . Dennärmare preciseringen av de väsentUga produktkrav som anges i direktiven skallske i harmoniserade standarder. Regering och riksdag har genom en specieUutformning av stödet tiU svensk standardisering velat förstärka näringsUvetsmedverkan. Metoden med ett målrelaterat bidrag tiU europeiskt anknuöiastandardiseringsprojekt som rör säkerhet, arbetsmUjö, konsumentskydd ochnuljöskydd har efter utvärdering inte visat sig vara ett tillräckUgt effektivtsätt att främja dessa standardiseringsområden. Det målrelaterade bidraget börawecklas och sektorsmyndighetemas ansvar att prioritera sitt deltagande istandardiseringsarbetet mom sma respektive ansvarsonuråden i stäUet betonas. Öppna system med konkurrens mellan kompetensprövadeaktörer införs nu när det gäUer obligatorisk provning och kontroll inom EES.Förändringama medför betydande förenklingar för både export och import.Resurser för mätteknik och provning är en vUctig del i den tekniskainfrastmktaren inom EES. NormaUehåUning och FoU inom mät- och provningsteknikses som statUga angelägenheter. Multi-discipUnära organisationer som kan arbetaöver flera teknikområden eftersträvas. SP är intemationeUt välkänd och har gottanseende i det europeiska samarbetet. Flertalet av SP:s motsvarigheter ärmyndigheter, men en utveckling mot friare och privaträttsUga verksamhetsformerpågår. I betänkandet (SOU 1992:74) Prova privat - provning och mätteknik inomStatens provningsanstalt och Statens maskinprovningar i europaperspektivföreslår utredaren att SP ombUdas tiU ett statUgt aktiebolag med siktetinstäUt på en privatisering inom tre tiU sex är beroende på den intemationeUautvecklingen. Betänkandet har remissbehandlats. Jag avser att senare föreslåregeringen att SP omvandlas tiU ett av staten helägt aktiebolag fr.o.m. den 1juU 1993 och att återkomma tiU i frågan med en särskUd proposition.SP bör redan nu vidta förberedelser för bolagiseringsprocessen. Elsäkerhetsarbetet överförs från Närings- ochteknikutvecklingsverket tiU det nyinrättade () fr.o.m.ingången av . Därmed betonas och tydUggörs de insatser staten gör förelsäkerheten. Den 1 juU 1993 genomförs den avslutande anpassningen av desvenska elsäkerhetsreglema tiU vad som skaU gälla inom EES-området. Från sanunatidpunkt föreslås elsäkerhetsarbetet bU finansierat genom en abonnentavgift. Statenkoncentrerar sina insatser mom mineralområdet. I syfte att 10 ytterUgare förbättramöjUghetema för prospektering har be- slutat(prop. 1991/92:100 bU. 13, bet. 199I/92:NU18, rskr. 1992/93 1991/92:157)om ökade statUga insatser mom basverksamheten, dvs. 13 tidigare leden iprospekteringskedjan. Jag avser föreslå regeringen att under innevaranderiksmöte förelägga förslag tiU ändring av vissa bestämmelser i nyamineraUagen. En promemoria i ämnet (Ds 1992:128) Översyn av vissa bestämmelseri minerallagen, m.m. remissbehandlas . Regeringen har uppdragit åt () att under innevarande budgetår avyttra den statUga gmvegendomenpå afilarsmässiga villkor och att tiU geologiska undersökningöverföra det informationsmaterial som inte tillhör sådan gmvegendom som skaUförsäljas. EnUgt beslut skaU NSG läggas ned. medför ett stort antal betydelsefiillaförändringar inom byggsektom.