prop · GG0327 · 1992-12-31 00:00:00 — Ett fåtal av länsstyrelserna har dock arbetsregisteri ett ADB-system. Alt registren inte förs i ADB-form medför problem medregisterhanteringen och svårigheter att söka information. överväganden och förslag till ändraderegistreringsregler för handelsbolag m.m. Statskontoret föreslog i sin rapport (1991:11) Handels-och föreningsregister m.m. att verksamheten med registrering av handelsbolagoch föreningar pä borde utvecklas på sådant sätt att en samlad ochsamordnad firmaregistrering kunde uppnås. Förslaget innebar att Patent- ochregistreringsverket (PRV) skulle utses till ny huvudman och att enhetliga,rikstäckande register skulle införas. Den länsvisa verksamheten skulle, enligtförslaget, bibehållas på länsstyrelserna. I såväl prop. 1991/92:51 om en ny smäföretagspolitik som iårets budgetproposition (prop. 1991/92:100 bil. 13) har regeringen tagitställning för att PRV skall utses till huvudman och fä det totala ansvaret för verksamhetenmed registrering av handelsbolag och ekonomiska föreningar etc. Därvid haranmälts att förslag till erforderliga lagändringar skulle läggas fram under år1992. I sitt betänkande 1991/92:LU20 Anslag till patentverket m.m.har lagutskottet yttrat sig angående regeringens ställningstagande för ensamlad registering hos PRV. Utskottet ser med tillfredsställelse attregeringen föreslår ett system för en central och samordnad firmaregistreringsom medger att risken att förväxla en firma med en annan beaktas i tillbörliggrad vid inregistreringen. PRV redogör i sin rapport angående genomförandet av enförändrad handels- och föreningsregistrering för hur en samlad registreringhos PRV praktiskt skall kunna genomföras och vilka de ekonomiska konsekvensernaskulle bli. PRV beräknar att den centraliserade registreringen kommer att blica billigare än nuvarande huvudsakligen manuellasystem vid länsstyrelserna. I rapporten lämnar PRV vidare bl.a. förslag tillhur behovet av regional och lokal service kan tillgodoses med centralaregister. Vid hearingen i ansågremissinstanserna att centrala dataregister behövs och att PRV är en lämplighuvudman. Representanter för ett antal länsstyrelser framförde åsikten attregistreringen även fortsättningsvis bör kunna ske vid länsstyrelsernasamtidigt som centrala register finns hos PRV. Remissinstanserna var eniga omvikten av regional och lokal service till de företag och enskilda som utnyttjarhandels-och föreningsregistren. Effektivare system för registrering Mittförslag: () utses till huvudman och färtotalt ansvar för verksamheten med handels- och föreningsregistren. PRV:s förslag överensstämmer i huvudsak med mitt. Remissinstansernahar tillstyrkt förslaget att PRV utses till huvudman för Prop. 1992/93:27 registreringsverksamheten.Ett antal länsstyrelser föreslär dock att registreringen även fortsättningsvissköts av länsstyrelserna. Skälenför mitt förslag: Handels- och föreningsregistren fungerar mycket olikavid olika länsstyrelser och på vissa häll är förhållandena otillfredsställande.Detta gäller rutiner, personella resurser, servicegrad, ärendebalanser,arbetsorganisation, information och registerhantering. Den uppgiftslämnandemyndighetens servicegrad är viktig. Jag anser att stor vikt måste läggas vidatt åstadkomma en rationell handläggning sä att ärendebalanserna skall kunnanedbringas. Förslaget att utveckla verksamheten till en samlad och samordnadfirmaregistrering tillgodoser enligt min mening i huvudsak de krav på enrationell ordning som allmänheten kan ställa. Om,som länsstyrelserna föreslår, PRV skulle bli ny huvudman för centralaregister, som länsstyrelserna fortsätter att ansvara för registreringenregionalt, finns det risk för att ansvarsfördelningen mellan PRV ochlänsstyrelserna blir oklar. Kompetensmässigt är PRV väl lämpat att ansvara förhandels- och föreningsregistren främst av den anledningen att PRV redanansvarar för registreringen av de svenska aktiebolagen. Vad gäller ekonomiskakalkyler har PRV visat att en övergång till centrala register innebär enrationalisering av verksamheten. PRV bör därför utses till huvudman och ävenges det totala ansvaret för förandet av registren. Firmaskyddet för denäringsidkare som registreras i handelsregistret korrmier dock tills vidareatt gälla för det län där verksamheten skall drivas. Frågan om ett rikstäckandeskydd får övervägas . Föratt PRV successivt skall kunna bygga upp sin verksamhet vid övertagandet avlänsstyrelsernas register och för att åstadkomma en smidig aweckling av arbetetinom respektive länsstyrelse kommer de olika länens register att överföras tillPRV . PRV har regeringens uppdrag att tillsammans medlänsstyrelserna göra en tidsplan för registrens överförande. Jag räknar med attövergångstiden normalt löper , till vilken tidpunktdet bör vara möjligt för PRV att utveckla datarutiner och därefter börjainläggningen av registerinnehället län för län. Samtliga läns register börkunna vara överförda . Med hänsyn till att vissalänsstyrelser kan fä svärigheter att bibehålla nuvarande servicenivå kan detbli nödvändigt att överföra registren tidigare än . Jag föreslårdärför att övergången av huvudmannaskapet sätts till den 1 januari 1993.Regeringen kommer i särskild ordning att fastställa tidpunkten när respektivelänsstyrelses handels- och föreningsregister skall överföras till PRV. Intilldess den av regeringen fastställda tidpunkten för överföringen till PRVinträffar, ligger ansvaret för och det faktiska arbetet med verksamheten kvarhos respektive länsstyrelse. Jag avser att föreslå regeringen att i förordningföreskriva att registren skall föras i ADB-form. I detta sammanhang kommer deöverväganden som följer av datalagen (1975:289) att göras. Registreringsmyndighetensbeslut i vissa fall bör som överklagas till kammarrätten. Instansordningen kan komma att påverkas av Domstolsut redningens förslag. Förslaget från har intagits i ett be tänkande (SOU 1991:106) "Domstolarna inför 2000-talet" där detföreslagits 15 att all domstolsprövning av förvaltningsbeslut skall börjai länsrätt. 1992/93:27 kandet bereds . PRV fär huvudansvaret för att nyforetagare på ett enkeltsätt får tillgång till relevant och aktuell information omregistreringsförfarandet vid kontakter med handels- och föreningsregistren.Närings- och teknikutvecklingsverket () och de regionala utvecklingsfondernabör enligt min mening stä för den mer utförliga informationen och rådgivningeni samband med etablering av företag. Min avsikt är att ändra finansieringssättet förverksamheten med handels-och föreningsregistren pä sädant sätt att PRV fär sinakostnader täckta direkt av avgifter. PRV:s övriga verksamhet är helt avgiftsfinansierad.Avgifterna beslutas till vissa delar av regeringen och skall täcka kostnadernaför verksamheten. PRV måste därmed driva sin verksamhet sä effektivt att kostnadstäckningverkligen uppnås. Samma avgiftskonstruktion bör gälla även för verksamheten medhandels- och föreningsregistren. Sammantaget innebär förslaget attlänsstyrelsernas samlade anslag skall minskas med , vilket innebären effektiviseringsvinst på ca till följd av förslaget. Jagoch chefen för återkommer närmare till resursfrågorna isamband med anmälan till budgetpropositionen 1993. Den förändrade registreringen kräver ändringar ihandelsregisterlagen (1974:157) och viss annan lagstiftning. InomJustitiedepartementet förbereds ändringar i lagen (1980:1102)om handelsbolag och enkla bolag som gäller gränsdragningen mellan handelsbolagetoch det enkla bolaget. En sådan ändrad gränsdragning kommer att kräva ändringaräven i handelsregisterlagen (1974:157). Eftersom frågan om ett ändrat huvudmannaskapför handels- och föreningsregistren är särskilt angelägen och bör genomförasden finner jag skäl att redan nu föreslå ändringar ihandelsregisterlagen utan att avvakta kommande ändringar avseende handelsbolagoch enkla bolag. 1 det följande behandlar jag vissa särskilda frågor sombör redovisas för . Lokal och regional service har i sitt betänkande 1991/92:LU20 Anslag tillpatentverket m.m. efterfrågat en redovisning av regeringens överväganden ifråga om hur företagens behov av service på regional och lokal nivä skall kunnatillgodoses med centrala register. Nuvarande situation Prop. Nuvarandesystem för registrering av handelsbolag och ekonomiska föreningar etc. innebäratt länsstyrelserna upprätthäller en regional service. Pä samtligalänsstyrelser förekommer åtskilliga personliga besök. Enligt en begränsadundersökning som PRVgjort avser ungefär hälften av besöken hämtande ellerlämnande av blanketter. Drygt en tredjedel av besöken gäller förfrågningareller diskussion i samband med inlämnande av handlingar. Cirka hälften avförfrågningarna rör företagets firma och reglerna kring detta. Enannan serviceaspekt gäller rådgivningen beträffande val av företagsform,ekonomiska förutsättningar för den tänkta verksamheten, beskattningsregler ochkommunala föreskrifter m.m. Sädan rådgivning förekommer på ett fåtallänsstyrelser. Servicemed PRV som ny huvudman Enligtmin mening kommer centrala register hos PRV:s bolagsavdelning att ge enförbättrad service även på regional och lokal nivä jämfört med dagens situation.PRV har en omfattande och varierande service gentemot näringslivet närdet gäller aktiebolagsomrädet. Motsvarande service kommer att kunna lämnasnär det gäller handels- och föreningsregistren. Informationen kommer attfinnas tillgänglig frän centrala register. Den som efterfrågar informationenbehöver inte veta var i landet företaget eller föreningen har sitt säte.Företaget kan alltid snabbt återfinnas i registren. Den som efterfrågarinformation behöver heller inte veta vilken juridisk form företaget har. Samtidigtsom registerinformationen handhas centralt, är det värdefullt om informationenkan spridas regionalt och lokalt. Mänga av de personer som besöker länsstyrelsernai registreringsärenden kommer även fortsättningsvis att vilja göra personligabesök hos en lokal eller regional instans för att hämta blanketter eller föratt få råd i elementära frägor. Det finns skäl att anta att den som avser attstarta t.ex. ett nytt handelsbolag ofta vänder sig till den regionalautvecklingsfonden, till kommunens näringslivssekreterare eller till lokalaföretagscentra för rådgivning, medan den som avser att bilda en ekonomiskförening ofta vänder sig till något av de kooperativa utvecklingscentra somfinns spridda över landet. För en bostadsrättsförening bör den naturligainstansen vara någon av riksorganisationerna för bostadsrättsföreningar. kan via terminaluppkoppling göras tillgängliga hos de instanser somså önskar, t.ex. regionala utvecklingsfonder, kommuner, kooperativautvecklingscentra, riksorganisationer för bostadsrättsföreningar eller banker.Dessa instanser kan dä på ett effektivt och snabbt sätt ge service åt de kundersom inte vänder sig direkt till PRV för att fä registerblanketter eller för attfä upplysningar ur registren. Även länsstyrelserna bör kunna ha ett starktintresse att genom terminaluppkoppling ha direkt tillgång till uppgifterna ide centrala handels- och föreningsregistren, eftersom de i sin verksamhet påolika omräden kan ha behov av dessa uppgifter. Trycktinformation bör finnas tillgänglig för nyforetagare i samband med Uppgiften att utforma sädan informationbör ingå som en Prop. 1992/93:27 del i PRV:s arbete med handels- ochföreningsregistren. En annan aspekt att ta särskild hänsyn till är den rollsom de nuvarande handelsregistren spelar som förmedlare av information tillpersoner som av.ser att starta företag. Det är ett samhälleligt intresse attden som vill starta ett företag eller ändra associationsform får tillräckliginformation om de förpliktelser som företagandet innebär och om derättsverkningar som är knutna till valet av en viss associationsform. Detta kani förlängningen bidra till samhällsekonomiska vinster på så sätt att risken förmisslyckade företagsstarter minskar. Enligt min mening är det därför av storvikt att nyforetagare har tillgäng även till mer kvalificerad information ochservice pä regional nivå. På regional och lokal nivå finns ett flertal aktörer somkan bistå personer som vill starta näringsverksamhet med erforderliginformation. Dessa kan vara dels organisationer av offentlig karaktär, dels avenskild karaktär. Till den förstnämnda gruppen hör regionala utvecklingsfonder,länsstyrelser och konununemas näringslivsorganisationer samt till den senarefrämst banker, lokala företagscentra, kooperativa utvecklingscentra ochadvokater. De regionala utvecklingsfonderna är stiftelser med statenoch respektive landsting som stiftare. Verksamheten finansieras dels genom ettallmänt driftsbidrag från stiftarna, dels genom de intäkter respektiveutvecklingsfond erhåller genom försäljning av främst utbildnings- ochrådgivningstjänster. Utbildning och rådgivning riktad till nyforetagare är enprioriterad del av utvecklingsfondernas verksamhet. Med den inriktning som utvecklingsfonderna har, utgörrådgivning till personer som avser att etablera sig som företagare en naturligdel av fondernas ansvarsområde. Fonderna bör kostnadsfritt kunna erbjuda vissbegränsad individuell rådgivning. Det är naturligt att fonderna i sinserviceverksamhet tillhandahäller blanketter och tryckt information omregistrering av bolag och därmed sammanhängande frägor. Fonderna kan pä sä sättge samlad information. Med hänsyn till fondernas behov av kostnadstäckning förverksamheten mäste självklart mer omfattande rådgivning ske mot ersättning. Ett nätverk av kooperativa utvecklingscentra har byggtsupp runt om i landet. Dessa sprider information om kooperativa idéer ochverksamhetsformer samt ger stöd och råd till dem som vill starta kooperativ.Utvecklingscentra får ekonomiskt stöd frän kooperativa rådet. Stödet är avsettför kooperativ utveckling, främst genom rådgivning och information införstarten av nya kooperativa företag. Mot bakgrund av detta anser jag att utvecklingscentrabör fylla samma servicefunktion för kooperativa företagsformer somutvecklingsfonderna gör för andra företagsformer. I många av de kommuner som har näringslivssekreteraretorde det föreligga ett intresse att medverka i informationsspridningen fill nyforetagarevid själva registreringen. Härigenom uppnås också en lokal spridning av informationsinsatserna. har i sitt betänkande 1991/92:LU20 Anslag lillpatentverket m.m. även efterfrågat en redovisning för regeringens övervägandennär det gäller valet av lokaliseringsort för centrala register. De nya registren bör av samordningsskäl läggas vid PRV:sbolagsavdelning i . Därvid kan bolagsavdelningens kunskap, som byggtsupp kring registrering av aktiebolag, utnyttjas beträffande de nya registren. PRV:s bolagsavdelning i ansvarar för Sverigesaktiebolagsregister pä ett effektivt sätt. Bolagsavdelningenshandläggningstider har väsentligt förkortats under senare är och motsvarar idagnäringslivets krav. Den juridiska kompetens och den administrativaeffektivitet som byggts upp vid PRV i skapar goda förutsättningar förPRV att ombesörja uppgiften med handels- och föreningsregistren. En av de stora fördelarna med att lägga de nya registrenhos PRV är, att det skapas centrala register även för enskilda näringsidkare,handelsbolag, ideella föreningar och stiftelser som idkar näring samtekonomiska föreningar. Som jag beskrivit i avsnittet om service, kommercentrala register att ge väsentligt förbättrad service till företagare ochallmänhet. Med centrala register kan vidare granskning och registreringsamordnas så att praxis i de juridiska frågorna utvecklas på ett enhetligtsätt. En fömtsättning för en förbättrad firmagranskning är atthandels- och föreningsregistren läggs i . Först närsamtliga länsstyrelsers register överförts till ADB-media och PRV övertagitansvaret för och arbetet med registren kan granskningen av föreslagna firmorfullt ut ske mot aktiebolags-, handels- och föreningsregistren samt motvarumärkes- och efternamnsregistren. Jag har erfarit att PRV är berett att under denövergångsperiod då länsstyrelsernas register överförs till PRV lägga ut vissaarbetsuppgifter i regionalpoli-fiskt prioriterade områden. I enlighet med vad jag nu har anfört har det inomNäringsdepartementet upprättats förslag till 1. lag om ändring ihandelsregisterlagen (1974:157), 2. lag om ändring i lagen (1987:667)om ekonomiska föreningar, 3. lag om ändring i lagen (1980:1103)om årsredovisning m.m. i vissa företag, 4. lag om ändring i bostadsrättslagen(1991:614), 5. lag om ändring i lagen (1991:615)om omregistrering av vissa bostadsföreningar till bostadsrättsföreningar, 19 6.lag om ändring i lagen (1975:417) om sambruksföreningar. Jaghar samrått med statsrådet beträffande förslagen 1-5 och med chefen förJordbruksdepartementet beträffande förslag 6. Förslaget till lag om ändring i handelsregisterlagen (1974:157) Ibestämmelsen anges att det är som är registreringsmyndighet. Iparagrafen har gjorts vissa ändringar som föranleds av att Patent- och registreringsverketär registreringsmyndighet. Firmaskyddet kommer tills vidare att gälla för detlän där verksamheten skall drivas. Möjligheten att registrera en firma förflera län kvarstår. 1bestämmelsen anges vilka uppgifter handelsregistret skall innehålla. Det fåranses tillräckligt att registret innehåller uppgifter om postadress i stället försom tidigare bostadsadress och telefon. Uppgift om personnummer är klartmotiverad med hänsyn till vikten av en säker identifiering av de registrerade.Personnumret gör det möjligt att snabbt identifiera rätt bolagsföreträdare ochär också viktigt i delgivningssituationer. I bestämmelsen har vidare tillagtsatt förutom ort även skall anges det län där huvudkontoret finns eller därföreningens eller stiftelsens styrelse har sitt säte. Vissa redaktioneUa ändringarhar också gjorts i paragrafen. Paragrafenanger att en firma tydligt skall skilja sig frän andra hos i handelsregistret förut registrerade och ännu beståendefirmor med säte i samma län, även om firmorna inte avser verksamhet av sammaeller liknande slag. Iparagrafen har sarruna ändringar gjorts som i 4§ när det gäller angivande avpersonnummer och postadress i registret. Iförsta stycket anges som registreringsmyn dighet. Vissa redaktionella ändringar har vidare gjorts bäde i detta stycke 20 och i andra styckel. 17 § Prop. Paragrafen har ändrats på sådant sätt att en mer effektivgallring blir möjlig och det tydligare framgår hur registreringsmyndighetenskall agera för att avföra en näringsidkare ur registret.Registreringsmyndigheten skall skicka ett brev till näringsidkarensregistrerade adress och kungörelse skall också ske i Post- och InrikesTidningar om att näringsidkaren kan komma att avföras ur registret. Om det tvåmånader efter kungörandet inte framgår att verksamheten fortfarande utövaseller att näringsidkaren ämnar återuppta den, skall näringsidkaren avföras urregistret. I paragrafens/örsto stycke har det gjorts vissaredaktionella ändringar. Paragrafens andra stycke innehåller en regel om att enkungörelse som avser ändring i ett förhållande som har införts iregistret endast skall ange ändringens art. Denna regel överensstämmer medmotsvarande regel i 18 kap. 2§ aktiebolagslagen (1975:1385) och i 15kap. 2§ lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. I övergångsbestämmelserna anges under vilkaförutsättningar en näringsidkare, som registrerats före den tidpunkt däregistret överfördes till Patent-och registreringsverket och därefter avförts,kan återinföras i registret. Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar II kap. 18 § Denna paragraf har sin motsvarighet i den föreslagnaregeln i 17 § handelsregisterlagen om hur gallring i registret skall skevarför jag hänvisar till vad som sägs i specialmotiveringen till sistnämndaparagraf. I paragrafen har endast gjorts en redaktionell ändring. Iförsta stycket anges att Patent- och registreringsverketär registreringsmyndighet för en ekonomisk förening. I övergångsbestämmelserna anges under vilkaförutsättningar en förening, som registrerats före den tidpunkt då registretöverfördes till och därefter avförts, kanåterinföras i registret. Förslaget till lag om ändring i lagen (1980:1103)om årsredovisning m.m. i vissa företag Ändringarna i denna lag är en följd av att Patent- ochregistreringsverket blir registreringsmyndighet. Förslagettill lag om ändring i bostadsrättslagen Prop. 1992/93:27 (1991:614) Ändringarnai denna lag är en följd av att blir registreringsmyndighetför bostadsrättsföreningar och registrerar ekonomiska planer för sådanaföreningar. I9 kap. 31 § har hänvisningen till 6§ ändrats till att avse hela tredje stycket.Anledningen till detta förtydligande är att bestämmelsen annars skulle kunnatolkas pä sädant sätt att vid byte av säte endast den begränsningen gäller attfirman tydligt skall skilja sig från andra hos Patent- och registreringsverketförut registrerade föreningsfirmor i samma län. Med den ändrade hänvisningenframgår att firmalagens regler gäller även inför en registrering av styrelsenssäte i nytt län. 2§ är det inte tillåtet att utan tillstånd av upplåtabostadslägenheter med bostadsrätt innan den slutliga kostnaden för föreningenshus har redovisats i en registrerad ekonomisk plan eller på en föreningsstämma.En bostadsrättsförening fär vidare enligt 5 kap. 2§ ta emot förskott för enbostadsrätt endast av den som tecknat ett förhandsavtal och om länsstyrelsenhar lämnat föreningen tillstånd att ta emot förskott. 15 kap. 5 § anges undervilka förutsättningar skall lämna tillstånd till en förening attta emot förskott. Dessa uppgifter bör även fortsättningsvis handhas avlänsstyrelsen och inte överföras till Patent- och registreringsverket.Uppgifterna hör till den typ av förvaltningsärenden som normalthandlägger och är inte av registreringskaraktär. Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:615) om omregistrering av vissa bostadsföreningar till bostadsrättsföreningar Ändringenär en följd av att blir registreringsmyndighet. Förslaget till lag om ändring i lagen (1975:417) om sambruksföreningar Ändringarnai denna lag är en följd av att blir registreringsmyndighet. Avsamma skäl som när det gäller förslaget till ändring i bostadsrättslagen (avsnitt4.4.) har hänvisningen i 19 § första stycket ändrats. För att det tydligareskall framgå att firmalagens regler gäller även inför en registrering avstyrelsens säte i nytt län hänvisas säledes till 18 § tredje stycket. Enligt 16 § kanlänsstyrelsen om det föreligger särskilda skäl medge att en förenings verksamhet får fortsätta trots att antalet medlemmar har nedgått under tre och tillräckligt antal medlemmar inte har inträtt inom ett är. Läns styrelsens uppgift att ta ställning till denna fräga kvarstår och överförs inte till eftersom denna uppgift inte är av registre ringskaraktär utan är av samma beskaffenhet som de uppgifter har enligt bostadsrättslagen (avsnitt 4.4.). 5 Lagrådets hörande Prop. Deföreslagna lagändringarna är av enkel beskaffenhet. Lagrådets hörande skullesakna betydelse och yttrande frän Lagrådet behöver därför inte inhämtas. Jaghemställer att regeringen föreslår att anta förslagen till 1. lag om ändring i handelsregisterlagen (1974:157), 2. lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, 3. lag om ändring i lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissaföretag, 4. lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614), 5. lag om ändring i lagen (1991:615) om omregistrering av vissa bostadsföreningartill bostadsrättsföreningar, 6. lag om ändring i lagen (1975:417) om sambruksföreningar. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Sammanställning av remissyttranden Prop. Statskontoretsrapport och föreningsregister m.m. (1991:11) har remissbehandlats. Efterremiss har yttranden över rapporten avgetts av Justitiekanslem, ,Datainspektionen (DI), , (),(), (), StatistiskaCentralbyrån, , Utvecklingsfonden i läns Utvecklingsfond, länsstyrelserna i ,, , , och , ,, , och . (), , ,, ,, , , , och Företagens Uppgiftslämnardelegation (FUD). Justitiekanslemhar ingen erinran mot förslagen.