prop · GF0325 · 1992-01-01 00:00:00 — med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 Regeringen förelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet för de åtgärder och de ändamål som framgår av föredragandenas hemställan. Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås utgifter m.m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för innevarande budgetår. De anslag som begärs uppgår till 8 196,8 milj.kr. Den största delen av detta belopp, 3 560 milj. kr., avser utgifter för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Därutöver föreslås ytterligare 2 771 milj.kr. till sysselsättningsskapande åtgärder, varav 1 500 milj.kr. avser investeringar i trafikens infrastruktur och 950 milj.kr. begärs till lokaliseringsbidrag. Drygt 1 678 milj.kr. begärs till omställningsåtgärder i jordbruket m.m. beloppet skall tillföras jordbruket i huvudsak i form av ett bidrag per djur eller per hektar av olika grödor. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , , , , , P. , Föredragande: statsråden , , , , B. , , , , , , , , P. Proposition med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 Statsrådet anför: I prop. 1991/92:10 om statsbidrag till förbättringar av den fysiska miljön i skolorna har föreslagits att stimulansbidrag till detta ändamål tidigareläggs, motsvarande 600 milj.kr., samt att nämnda belopp anvisas på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92. Regeringen har i proposition 1991/92:40 om vissa socialförsäkringsfrågor föreslagit att på tilläggsbudget I till statsbudgeten för innevarande budgetår under femte huvudtiteln anvisa 25 milj. kr. för bidrag till kommunala bostadstillägg till folkpension. Vidare har regeringen i prop. 1991/92:21 om teckning av aktier m.m. i Nordbanken föreslagit att anvisa 3 643 milj. kr. för teckning av aktier m.m. i samband med nyemission i Nordbanken. I propositionen föreslås även att staten garanterar hela den nu aktuella emissionen. De ytterligare medelsbehov utöver gällande statsbudget som kan överblickas och andra frågor som bör tas upp i detta sammanhang bör sammanfattas i en gemensam proposition angående utgifter på tilläggs-budget I till statsbudgeten för /92. Denna proposition bör föreläggas . Skulle anslagsframställningar därutöver på tilläggsbudget för innevarande budgetår visa sig ofrånkomliga bör dessa föreläggas . Statsråden föredrar frågor om förslag till anslag m.m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92. Anförandena redovisas i underprotokollen för resp. departement. Med anledning av att statliga myndigheter fr.o.m. får avräkna ingående mervärdeskatt mot inkomsttitel är anslag till myndigheters verksamhet budgeterade exkl. mervärdeskatt. Statsrådet avslutar: Jag hemställer att regeringen föreslår att besluta om anslag på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 och vidta åtgärder i enlighet med de förslag som föredragandena har lagt fram. Regeringen ansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genom proposition förelägga vad föredragandena har anfört för de åtgärder och de ändamål som de har hemställt om. Regeringen beslutar vidare att de anföranden som redovisas i underprotokollen och en sammanställning över de anslag som regeringen begär skall bifogas propositionen enligt följande: Bilaga 1 Bilaga 2 Försvarsdepartementet Bilaga 3 Bilaga 4 Bilaga 5 Bilaga 6 Bilaga 7 Bilaga 8 Bilaga 9 Bilaga 10 Bilaga 11 Bilaga 12 Anslagsförteckning Bilaga 13 Bilaga 1 Utdrag ut protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret Utrustning för kriminalvården I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett reservationsanslag av 28,3 milj. kr. Vid budgetårets ingång fanns en behållning på avrundat . En ny säkerhetsanläggning skall utföras vid kriminalvårdsanstalten . Regeringen har uppdragit åt att utföra ombyggnad av det yttre områdesskyddet och centralvakten vid anstalten. Anläggningen behöver dessutom kompletteras med omfattande bevakningsteknisk utrustning och inredning. Kostnaderna för denna komplettering beräknas uppgå till 6 milj. kr. under /91. Medel härför har inte beräknats i budgetpropositionen 1991. Det är angeläget att den nya säkerhetsanläggningen kan tas i bruk . Jag förordar därför att de medel som behövs under innevarande budgetår begärs på tilläggsbudget. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Utrustning för kriminalvården på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 anvisa ett reservationsanslag på . Bilaga 2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för Information om i utlandet m.m. [1] D 2. Riksradios programverksamhet för utlandet I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna rubrik anvisats ett reservationsanslag på . Medlen avser täcka kostnader för Radio programverksamhet och sändningskostnader. I sitt betänkande (1990/91:UU14) behandlar utskottet bl.a. Riksradios begäran om ersättning för ökade kostnader jämte kostnader för fortsatta sändningar på baltiska språk. Avslutningsvis heter det att "Regeringen bör därför i tilläggsbudget återkomma med förslag till anvisning av 3 milj.kr. till Radio för sändningar på baltiska språk under /92". I betänkandet tar man dels upp kostnadsökningar enligt Radio beräkningar på 1,5 milj.kr. utöver beviljat anslag /92, dels kostnader för fortsatta sändningar på baltiska språk på 1,3 milj.kr. I en skrivelse till har Radio preciserat medelsbehovet för fortsatta radiosändningar på baltiska språk till . De nya reglerna för mervärdeskatt innebär att teletjänster skall vara skattepliktiga till mervärdeskatt . Det betyder att även verksamhet inom rundradioområdet blir skattepliktig och att kostnaderna ökat i motsvarande grad. anser att kompensation bör utgå för dessa kostnader, i likhet med vad som gäller annan motsvarande verksamhet inom . De samlade merkostnaderna bedöms av uppgå till 9,13 milj.kr., varav kostnaderna för mervärdeskatt netto utgör 5,84 milj.kr. Merkostnaderna är av en sådan omfattning att verket vid utebliven kompensation kraftigt måste minska sitt åtagande vad gäller utsändning av Radio program. Jag anser det angeläget att radiosändningarna på baltiska språk kan fortsätta. Jag förordar därför att Radio kompenseras för kostnaderna för fortsatta sändningar på baltiska språk , dock ej för merkostnader utöver redan erhållen sedvanlig kostnadsersättning. Radio bör anvisas ett engångsanslag på . för denna verksamhet avseende /92. Med hänsyn till det ansträngda budgetläget vill jag föreslå att beloppet finansieras från de medel som beräknas bli kvar av anslagsposten D 2.2 (Kompensation för prisutveckling) för /91. Överskjutande medel på denna anslagspost bedöms av Radio och kammarkollegiet komma att uppgå till ca 1,7 milj.kr. Sista utbetalning från anslagsposten D 2.2 (1990/91) beräknas ske i samband med slutreglering av det indexberäknade anslaget till Radio för /91 (). Jag förordar därutöver att kompenseras för de kostnader som den nya mervärdeskatteplikten på teletjänster fört med sig. Regeringen bör därför anvisas ytterligare . för verksamheten samt ytterligare . för verksamheten för att täcka kostnader för mervärdeskatt. Hemställan Jag hemställer att regeringen föreslår att till Riksradios programverksamhet för utlandet på tillläggs budget I till statsbudgeten för /92 anvisa ett reservationsanslag på . F. Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor m.m. [2] . Konferensen om säkerhet och samarbete i (ESK) För detta ändamål finns i statsbudgeten för innevarande budgetår uppfört ett förslagsanslag på . Vid toppmötet i antogs delvis nya riktlinjer för det fortsatta europeiska samarbetet inom ESKs ram med tonvikt på begreppen demokrati, fred och enhet. Som ett viktigt medel för att nå dessa mål beslöt toppmötet att inrätta permanenta strukturer inom ESK-området, såväl i form av tre sekretariat i , och som regelbundna toppmöten, utrikesministermöten och ämbetsmannamöten inom ESKs ram. Denna institutionalisering av ESKs arbete innebär kraftigt ökade möjligheter att bedriva ett kontinuerligt arbete för att befrämja säkerhet och samarbete i . Vidare skall ett kommunikationsnät mellan de deltagande staterna upprättas för överföring av meddelanden i anslutning till överenskomna åtgärder på det militära området. Kostnaderna för sekretariaten delas av medlemsländerna enligt en fördelningsnyckel. Den svenska bidragsandelen utgör ca 3,. Kostnaden för beräknades ursprungligen uppgå till ca 2,5 milj. dollar eller ca 15,5 milj.kr., varav . skulle falla på . Det förslag till budget för som föreligger innebär en anslagshöjning på , varav huvuddelen är att hänföra till intensifierad mötesverksamhet. Jag förutser i denna del en merutgift på . ESKs kommunikationssystem väntas efter upphandling och installation börja fungera . Jag beräknar kostnaden under innevarande budgetår till . Det obligatoriska bidraget till ESKs uppföljningsmöte i , som inleds , beräknas under budgetåret uppgå till ca 1,5 milj.kr. av detta belopp beräknas som merutgift i förhållande till normal ESK-verksamhet som den bedömdes för den ordinarie anslagsframställningen. Mot bakgrund av vad som anförts ovan räknar jag nu med ytterligare medelsbehov på 2,2 milj.kr. Hemställan Jag hemställer att regeringen föreslår att till Konferensen om säkerhet och samarbete i (ESK) på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 anvisa ett förslagsanslag på . Bilaga 3 Försvarsdepartementet Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 Försvarsdepartementet m.m. [1] A 2. Utredningar m.m. I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna rubrik anvisats ett reservationsanslag på 6,8 milj. kr. Den ingående reservationen under anslaget uppgick till . Under /91 har utredningsverskamheten blivit meromfattande och kostnadskrävande än vad som förutsågs vid anslagsberäkningen . Det försvarsbeslut som tidigare förväntades fattas har av flera skäl kommit att förskjutas . Ett skäl härför var att vissa sakområden behövde ytterligare analyseras. Vidare har kompletteringspropositionens (prop. 1990/91:150) rationali- seringsinriktning, med ett sparbeting om 305 milj. kr. för försvarsdepartementets verksamhetsområde, ökat kravet på att tidigt analysera möjligheterna till förändringar. Av bland annat dessa skäl tillsattes flera nya utredningar för översyner inom totalförsvaret. Jag räknar nu med ett ytterligare medelsbehov på ca 4,6 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Utredningar m.m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 anvisa ett reservationsanslag på . Civil ledning och samordning [2] H 3. I statsbudgeten för /92 har anvisats ett anslag om 7,1 milj. kr. och ett bemyndigande om . 1990/91:102, FöU 8, rskr. Från detta anslag finansieras bl.a. anskaffning och underhåll av särskild signalskyddsmateriel för totalförsvarets civila del. hemställde i anslagsframställningen för /92 om ett bemyndigande om 23 milj. kr. Bemyndigandet avsågs i allt väsentligt utnyttjas för anskaffning av kryptoapparat 302 för ledningsorganen inom den civila delen av totalförsvaret. Med hänsyn till det ytterligare underlag som föreligger förordar jag att det begärda bemyndigandet ställs till överstyrelsens för civil beredskap disposition. Hänsyn bör emellertid tas till de bemyndiganden om . under detta anslag och 2,5 milj.kr. under anslaget B 2. Arméförband: Anskaffning av materiel som beviljat. Hemställan Jag hemställer att regeringen föreslår att bemyndiga regeringen att medge att beställningar av signalskyddsmateriel får läggas ut inom en kostnadsram av . Bilaga 4 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Föredragande: statsrådet . Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 Hälso- och sjukvård m.m. [1] E 19. beslutade att ett folkhälsoinstitut skulle inrättas och att verksamheten skulle starta (prop.1990/91:175, SoU23, rskr. En organisationskommitté har tillkallats för att utföra det förberedelsearbete som krävs inför starten av institutet. Kommittén inledde sitt arbete (dir.1991:77). Det förberedelsearbete som skall utföras är omfattande och det har visat sig att den tidigare beslutade tidsplanen är alltför knapp för att arbetet skall kunna fullgöras på ett fullgott sätt. Bl.a. behöver samverkan med eller ett eventuellt inlemmande av vissa ytterligare verksamheter belysas, utöver vad som angetts i direktiven för organisationskommitténs arbete. Som exempel kan nämnas aids-delegationen och . Vidare har det bedrivna arbetet visat på behov av att belysa roll för folkhälsoarbetet mer generellt än vad de nuvarande direktiven ger utrymme för, vilket också kan komma att påverka organisation. bör vidare i anslutning till beredningen av frågan om institutets placering ytterligare undersöka om det ur bl.a. verksamhetsmässiga och ekonomiska aspekter kan vara lämpligt med en samlokalisering av med någon annan myndighet eller organisation. Jag anser det emellertid angeläget att vissa viktiga folkhälsoinsatser kan påbörjas under innevarande budgetår. Kommittén bör därför initiera sådana. Jag har för avsikt att senare föreslå regeringen att besluta om tilläggsdirektiv till organisationskommittén för med denna inriktning. Mot denna bakgrund föreslås att igångsättandet av skjuts från till . Medel för organisationskommitténs arbete bör liksom belasta reservationsanslaget E 19. Hemställan Jag hemställer att regeringen föreslår att senarelägga tidpunkten för inrättande från till . Omsorg om äldre och handikappade [2] G 13. Medel för ombildning av statens hundskola till aktiebolag anslag för detta ändamål finns inte uppfört på stats- budgeten för innevarande budgetår. I samband med ombildning av statens hundskola till ett aktiebolag föreslås en tillfällig anslagspost för innevarande budgetår betecknad G 13. Medel för ombildning av statens hundskola till aktiebolag. 1991/92:7 om ombildning av statens hundskola till aktiebolag har regeringen föreslagit att hundskolan upphör som myndighet och ombildas till aktiebolag efter , dock . En ombildning till aktiebolag omfattar en mängd detaljfrågor bl.a. kring den ekonomiska regleringen i samband med bolagsbildningen. I propositionen anges bl.a. att frågan om slutlig värdering av tillgångar och skulder och om aktiekapitalets storlek inte kunnat slutligt beredas. Vidare behöver preciseras i vilken omfattning statliga medel behöver anslås för att täcka det negativa verkskapitalet. För att bereda dessa och andra frågor inför bolagsbildningen beslutade regeringen att tillkalla en organisations- kommitté med uppgift att inleda och under förbehåll av godkännande av prop. 1991/92:7 slutföra nödvändiga förberedelser inför ombildningen av statens hundskola till aktiebolag. Dåvarande statsråd angav i propositionen att han senare avsåg återkomma till i samband med tilläggsbudgeten med förslag angående frågor om den ekonomiska regleringen av bolags- bildningen. Jag kommer därför i det följande att behandla frågan kring den ekonomiska regleringen av bolagsbildningen samt om de medel jag bedömer kommer att behövas för ombildningen. Föredragandens överväganden Jag föreslår följande principer för den ekonomiska regleringen i samband med bolagsbildningen. Staten överlåter på det nya bolaget dels statens hundskolas tillgångar enligt den balansräkning som upprättas i samband med att myndigheten upp- hör, dels befintliga byggnader inom hundskolans område. För dessa tillgångar inklusive byggnader betalar bolaget till stat- en en köpeskilling som motsvarar det bokförda värdet. Staten er- bjuder bolaget ett lån på ett belopp motsvarande denna köpeskilling. Medel för ombildning av statens hundskola till aktiebolag beräknar jag preliminärt till 7 milj. kr. Dessa medel avser dels statens andel av erforderligt aktiekapital, organisationskommitténs kostnader samt i övrigt kostnader för rekonstruktion av verksamheten och reglering av det negativa verkskapitalet. Jag förordar att den ekonomiska regleringen följer de prin- ciper jag angett. Slutliga beräkningar av hundskolans till- gångar och skulder föreligger först sedan bokslut har upprättats i samband med myndighetens avveckling. Anvisade medel under förslagsanslaget G 13. bör därför stå till regeringens för- fogande och det bör ankomma på regeringen att besluta om medlens närmare användning. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna de principer för den ekonomiska regleringen som jag förordat, 2. bemyndiga regeringen att vidta de åtgärder som behövs i sam band med avvecklingen av myndigheten statens hundskola samt för att genomföra förslaget om bildandet av ett aktiebolag, 3. till Medel för ombildning av statens hundskola till aktiebolag på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 anvisa ett förslagsanslag på . Bilaga 5 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret Sjätte huvudtiteln m.m. [1] A 4. () inrättades som en följd av trafikpolitiska beslut. TPR har varit central förvaltningsmyndighet för frågor rörande - trafikplanering - energihushållning inom transportområdet - handikappanpassning av kollektiva färdmedel - civil transportverksamhet under kriser och i krig - riksfärdtjänsten - statlig upphandling av viss persontrafik på järnvägar - regionalpolitiskt transportstöd - yrkestrafik och internationell vägtrafik samt - ransonering av drivmedel. fattade beslut (prop. 1990/91:100, bil.8, TU18, rskr. 176) om att TPR skall avvecklas. Avvecklingen skall vara genomförd . av 1991 överförs därför uppgifter och medel motsvarande 44 årsarbetskrafter från TPR till andra myndigheter. TPR har tillsammans med mottagande myndigheter ombesörjt dessa överföringar. har också en departementspromemoria utarbetats (Ds 1991:24). Författningsändringar i anledning av transportrådets avveckling och fortsatt avreglering av linjetrafiken med buss m.m. I promemorian behandlas de ändringar av lagar som föranleds av avvecklingen. Föredragandens överväganden Avvecklingen av TPR ombesörjs fram till av myndigheten själv. Efter denna tidpunkt återstår dock en del arbete med avvecklingen. Personalen på har sagts upp vilket medför att uppsägningstiden för personalen i vissa fall löper ut efter den Dessutom skall lokaler och utrustning avvecklas samt bokslut för TPR göras efter . Det innebär att det kommer att finnas behov av en övergångsorganisation för att slutföra avvecklingen. Jag avser därför att föreslå regeringen att en särskild utredare tillkallas med uppgift att fr.o.m. slutföra avvecklingen av TPR. Det avvecklingsarbete som sker efter och som utförs av utredaren medför vissa kostnader som inte har kunnat förutses eller varit möjliga att hänföra till TPRs ordinarie förvaltningsanslag för av . Dessa kostnader består till en stor del av lönekostnader för den personal som finns kvar på TPR. Övriga kostnader är administrativa kostnader för avveckling av lokaler, materiel, avtal m.m. Med anledning härav föreslår jag att . anvisas för att fullfölja avvecklingen av TPR. Hemställan Jag hemställer att regeringen föreslår att till Särskilda avvecklingskostnader på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 anvisa ett förslagsanslag på . [2] C 2. : Bil- och körkortsregister m.m. Bakgrund Vid import av fordon medges fordonsägaren i vissa fall dispens från bilavgasförordningen (1987:586) av . Detsamma gäller vid byte av motor för t.ex. rallybilar. I samband med registreringsbesiktning av sådana fordon har AB kontrollerat att aktuell dispensavgift betalats in till . AB anser att det inte är bolagets uppgift att kontrollera dispensavgifter. och trafiksäkerhetsverket har därför kommit överens om att trafiksäkerhetsverket fr.o.m. skall administrera aktuella dispensavgifter. Skälet härför är att trafiksäkerhetsverket har stor erfarenhet av registerhållning. har i en skrivelse hemställt att verket får avräkna de kostnader som uppstår för administrationen av dispensavgifter. Föredragandens överväganden Enligt bilavgasförordningen (1987:586) får medge undantag från föreskrifterna i nämnda förordning. När meddelar undantag skall en dispensavgift tas ut. handhar ett stort antal register. Jag ser ingen principiell invändning mot att trafiksäkerhetsverket även administrerar dispensavgifterna enligt bilavgasförordningen. det vara en rationell lösning att tillvarata den kompetens som finns inom trafiksäkerhetsverkets registerhållningsavdelning. Verket har beräknat administrationskostnaden till . Det bör ankomma på regeringen att fastställa med vilket belopp avräkning skall få ske. Hemställan Jag hemställer att regeringen föreslår att godkänna att trafiksäkerhetsverket för administrationen av dispensavgifter enligt bilavgasförordningen (1987:586) får avräkna sina kostnader mot dispensavgifterna och att regeringen får fastställa med vilket belopp avräkning skall få ske. G. Kollektivtrafik m.m. [3] Avskaffande av kollektivtrafiknämnden Mitt förslag: avskaffas . Bakgrunden till mitt förslag: inrättades på grundval av regeringens proposition (1977/78:92) om åtgärder för att förbättra lokal och regional kollektiv persontrafik, den s.k. trafikhuvudmannareformen (TU28, rskr. Nämndens uppgift regleras genom lagen (1978:440) om kollektivtrafiknämnd. Uppgiften består i att fastställa ersättningen till utövaren av sådan trafik som omfattas av lagen (1978:438) om huvudmannaskap för viss kollektiv persontrafik. Föredragande departementschefen anförde i nämnda proposition att det inte kunde uteslutas att i vissa enskilda fall enighet inte kunde uppnås om ersättningens storlek i samband med överenskommelser mellan trafikföretag med eget linjetrafiktillstånd på en viss sträcka och trafikhuvudmannen. Det fanns därför behov av ett smidigt fungerande system för prövning av ersättningen för trafikutövningen. Mot bakgrund härav föreslogs ett prövningsförfarande i en särskild nämnd. Riksdagsbeslutet innebar att i de fall part anser att fortsatta förhandlingar om de ekonomiska mellanhavandena är meningsfulla skall han kunna begära att ersättningsfrågan avgörs av kollektivtrafiknämnden. Nämnden har sedan att -- på grundval av bl.a. det material som parterna redovisar -- besluta om det ersättningsbelopp som skall utgå för trafiken i fråga . består av ordförande och fyra andra ledamöter. För ledamöterna skall finnas ersättare. De årliga kostnaderna för nämndens verksamhet är . Kostnaderna har utgått från anslag . Ledamöterna får därutöver ett visst belopp per sammanträdesdag. Ledamöter och ersättare förordnas av regeringen . Det nu gällande förordnandet löper ut -- 1992. Skälen för mitt förslag: Inrättandet av kollektivtrafiknämnden skall ses mot bakgrund av å ena sidan det ekonomiska och politiska ansvar för trafikförsörjningen som genom riksdagsbeslut lades på trafikhuvudmännen, å andra sidan den ordning som då fanns med linjetrafiktillstånd för trafikutövare. Det senare innebar att trafikutövaren i regel hade ensamrätt på trafikering på en viss sträcka. Härigenom var trafikhuvudmannen hänvisad till som regel endast en trafikutövare och någon möjlighet till anbudsupphandling fanns alltså inte. Genom beslut med anledning av regeringens proposition (1984/85:168, TU30, rskr. 363) om rätt att driva lokal eller regional kollektivtrafik på väg har trafikhuvud- männen fr.o.m. rätt att driva den trafik som omfattas av huvudmannaskapet utan krav på linjetrafiktillstånd. meddelade tillstånd upphörde därefter att gälla. Härigenom har möjliggjorts en marknadsmässig upphandling av trafiken som i sin tur medfört inte obetydliga kostnadsbesparingar för trafikhuvudmännen. Trafikhuvudmännens rätt att bedriva linjetrafik utan tillstånd talar för att tiden nu bör vara mogen att avskaffa kollektivtrafiknämnden. Den tvångssituation som trafikhuvud- mannen tidigare kunde komma i under förhandlingarna om ersättningen för entreprenadtrafiken föreligger inte längre genom att ytterligare anbud kan infordras.