prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Bilaga 4 Huvudmålsättningen är att hjälpa de fattigaste delarnaav befolkningen i de fattigaste länderna att höja sin levnadsstandard genombl.a. Insatserna präglas av småskalighet ochinnovation. Det andra skälet är att ansvaret för de finansiella resursernaskall delas av OPEC- och . Då oljepriserna sjunkit,har denna form av globalt biståndssamarbete mellan Nord-Syd utsatts för alltstörre påfrestningar. Delningen av den finansiella bördan har alltid varitkärnfrågan i varje kapitalpåfyllnad och medfört minskade resurser för IFAD.Olika metoder har använts för att kringgå problemet med bördefördelning. Bl.a.har ett särskilt program för inrättats som finansieras med frivilligamedel. Till detta har inte minst oeh andra nordiska länder bidragit. Den tredje kapitalpåfyllnadenuppgick till och avsäg . Den svenskaandelen var , eller av den totala påfyllnaden. Förhandlingarna om en fjärdekapitalpåfyllnad har blivit försenade. De inleddes dock under år 1992.Påfyllnaden avser nu . Merparten av deltagande länder anseratt en påfyllnad av är en realistisk målsättning.Problemet är som tidigare bördefördelningen. svarar förhuvuddelen av lFAD:s samlade kapitalresurser. har emellertiddenna gång, starkare än tidigare, markerat sambandet mellan resurser,röstestyrka och inflytande i . Om inte en överenskommelse kan nås om enrimlig finansiell bördefördelning i en fjärde kapitalpåfyllnad, kan dettainnebära långtgående institutionella och strukturella förändringar av . Med utgångspunkt i en bibehållensvensk procentandel i en kapitalpåfyllnad om förperioden år 1994-1996, beräknas det årliga svenska bidraget (med en dollarkursom 6,70) uppgå till . För /93 finns ettbelopp om anslaget för . Det är sannolikt attikraftträdandet av den fjärde kapitalpåfyllnanden kan komma att försenas. Avdessa skäl anser jag att en begäran om ytterligare medel för att finansiera enförväntad svensk bidragandel i lFAD:s fjärde kapitalpåfyllnad kan anstå /95. /93 155 000 000 /94 45 000 000 naturresurser borde i sig vara tillräckligaför att föda och ge tredje världens befolkningar en tryggad försörjning. Pä grund av fattigdom och befolkningstryck hotas emellertid många naturresursbas oeh miljö av utarmning och förstörelse. Det är angeläget att kraftfulla insatser sätts in för att avvärja dessa hot som riskerar själva grunden för utveckling. En förbättring av miljösituationen och naturresurshållningen i u- 95 7 1992/93. ländernamäste främst komma till ständ inom ramen för en nationell politik Prop.1992/93:100 som främjar ekonomisk utveckling oeh ett mer hållbart utnyttjandeav natur- Bilaga 4 resurserna och som bekämpar fattigdomen. En sådanpolitik i bör stödjas genom ett utökat utvecklingssamarbete medi-länderna. verkade aktivt för attAgenda 21, handlingsprogrammet frän om miljö och utveckling ijuni 1992, skulle bli kostnadsberäknat och aktionsinriktat. Överenskommelsernavid konferensen baserar sig på ett ökat utvecklingssamarbete mellan i- ochu-länder. Vid konferensen undertecknades en konvention för att hejda klimatförändringaroch en konvention för att bevara den biologiska mångfalden. För att u-ländernaskall kunna genomföra de åtaganden som dessa medför behöver såväl nationellasom internationella resurser mobiliseras. har beredskap att delta i deinternationella insatser som kommer att krävas som ett resultat avkonferensens beslut. Förutom stöd från i-länderna föratt bidra till en allmän ekonomisk utveckling och bekämpning av fattigdomenbehövs på miljöområdet dessutom olika riktade stödinsatser. Det behövssärskilda medel för att skall kunna delta i globala åtgärdsprogram.Vidare behövs riktade biständs-insatser för att möjliggöra den integration avmiljö- och naturhänsyn i utvecklingsansträngningarna som ochAgenda 21 så starkt framhäller. Biståndsmyndigheterna har i särskildaskrivelser redovisat de åtgärder som planeras för att stödja implementeringenav handlingsprogrammet. Flertalet saknar dengrundläggande kompetens som behövs för att utveckla en effektiv miljö- ochnaturresurspolitik. Bristerna inom forskningen är uppenbara. Detsamma gällerför möjligheterna att löpande övervaka och kontrollera miljötillståndet irespektive land. Problem av kortsiktig naturdominerar beslutsfattandet vilket gör att frågor med anknytning till denlångsiktiga hushållningen med skog, mark och vatten nedprioriteras. Ett rätt utformat biständ bör kunnaha en viktig katalytisk effekt vad gäller dessa på läng sikt helt avgörandefrågor. Vad det framförallt gäller är att stödja i derasansträngningar att utveckla erforderlig inhemsk kapacitet för att utvecklabärkraftiga system för hushållningen med naturresurserna. Vidare behövsriktade biståndsinsatser inom sädana enskilda miljöområden som u-ländernasärskilt prioriterar. Av betydelse i detta sammanhang blir konventionen omökenspridning och torka. Förhandlingar om denna påbörjas under är 1993. I underlagsmaterialet införRio-konferensen underströks särskilt vikten av att gesförutsättningar att i sin utveckling kunna utnyttja modernast möjliga teknikvad avser miljöpåverkan. För att kunna göra detta krävs dels kunskap ochkompetens, dels stöd för de merkostnader som inställer sig på grund av attkonventionell teknik oftast medför lägre initiala kostnader. Här börbiståndsinsatser kunna spela stor betydelse på marginalen. De internationella förhandlingarnaom en aweckling av produktion och användning av ozonnedbrytande ämnen, det s.k. Montrealprotokollet, av slutades . En fond för att finansiera deltagande i av vecklingsprogrammet har upprättats. Det svenska bidraget till denna fond 96 uppgår /93 till ca och lämnasvia denna anslags- Prop. 1992/93:100 post. En uppskattning av det aktuellabehovet av resurser för dessa ändamål Bilaga 4 visade att fonden behöverfördubblas. Det ligger i intresse att bibehålla sin andel varför jaghär ser behov av ökade insatser. påbörjade den globalamiljöfonden (GEF) sin verksamhet. Fonden finansierar insatser genomVärldsbanken, UNDP och med syfte att angripa globala miljöproblem inomområdena klimat, biologisk mångfald, stratsfäriskt ozon och internationellavatten. Det svenska åtagandet till fonden uppgår /93 till ca 65 miljonerkronor. kommer påfyllnadsförhandlingar för nästa treårsperiod attpåbörjas. SIDA bereder under budgetåret1992/93 inom ramen för detta anslag insatser om totalt förstöd till olika internationella organisationers miljöarbete i u-länderna,bl.a. Jag förutser även /94 beredning aven del av anslaget på detta sätt. I anslaget /93 fanns enberedskap för ekonomiska åtaganden som en följd av överenskommelser inom UNCEDför att skulle kunna medverka i det utvidgade och förstärktainternationella miljö- och utvecklingssamarbetet. Det multilaterala arbetetskaraktär innebär dock att det tar att skapa multilateralasamarbetsformer. Detta gör att det ännu är för tidigt med ytterligare åtagandenoch att den ingående reservationen således är förhållandevis hög. Förnärvarande fördjupas miljömedvetenheten inom FN-systemets ordinarie verksamhet,vilket jag finner glädjande. Detta kommer att medföra krav som måste tillgodosesinom ramen för detta anslag. engagemang i dessa frågor måste därmedavspeglas i erforderliga budgetära resurser. Med hänsyn till den storaingående reservationen och det beräknade behovet under budgetåret kan dockanslaget /94 tillfälligtvis reduceras. Jag föreslär ett bidrag om /94. Internationella familjeplaneringsfederationen (IPPF) /93 96 000 000 /94 89 000 000 Som jag tidigare framhållit är insatser på befolkningsområdethögt prioriterade. Internationella familjeplaneringsfederationen (IPPF) är ettsamarbetsorgan för nationella familjeplaneringsorganisationer och den störstaenskilda organisation som får svenskt stöd inom befolkningsområdet. Dessverksamhet röner stor uppskattning inte minst inom FN-familjen, med vilkenIPPF samarbetar. Eftersom IPPF:s mandat förutsätter aktivt deltagande på lokalnivä når organisationen lättare sina mottagare där än vad mellanstatligaorganisationer gör. Verksamheten är huvudsakligen inriktad pä att främjafamiljeplanering i ordets vida mening. Detta innebär att man bäde vänder sigtill kvinnor och män och ser till den ekonomiska och sociala miljö inom vilkenmänniskor verkar. Att främja familjeplanering som en mänsklig rättighet ärorganisationens främsta mål. är en stor givare till IPPF och svararför av IPPF:s budget. Stödet kanaliseras via SIDA. Jag föreslär ett bidrag till IPPFom för budgetåret Prop. 1992/93:100 1993/94. Internationella sjöfartsuniversitetet (WMU) /93 19 000 000 /94 18 000 000 Internationella sjöfartsuniversitetet (World MaritimeUniversity), som är beläget i , drivs i den internationellasjöfartsorganisationens (IMO) regi. ger högre utbildning påsjöfartsområdet till personer som i sina hemländer är sysselsatta inom sjöfartoch hamnadministration. Dessa verksamheter kännetecknas av en alltmer avanceradteknisk utveckling. kompletterar deregionala utbildningscentra som finns i en rad . har ca 1 000studerande utexaminerats. är en av största bidragsgivareoch skall enligt avtal bidra med en tredjedel av den budget som fastställs. /94 föreslårjag ett svenskt bidrag om . Multilaterala biträdande experter m.m. /93 62 000 000 /94 55 000 000 utnyttjas främst för rekrytering, utbildningoch finansiering av biträdande experter () inom internationella organisationer, främstFN-systemet. Tjänstgöringen kan ske såväl i fält som på huvudkontor. Underinnevarande budgetår är ett nittiotal svenska biträdande experter anställda. Desom rekryteras erbjuds möjlighet till arbete i en internationell organisationunder maximalt fyra är. Fördelningen av tjänster inom organisation ochgeografiskt omräde fastställs av SIDA i samråd med UD. Hemvändande biträdande expertererbjuds också en kortare tids anställning för att ge möjlighet till återföringav deras erfarenheter till svenska biståndsorgan. Vidare finansieras ett antaltjänster genom FN:s volontärprogram (UNV). Vissa FN-organ har givits möjlighetatt rekrytera biträdande experter och volontärer från med svenskfinansiering. Det är angeläget att även pä detta sätt ges möjlighetatt utveckla sin resursbas. En mindre del av anslagspostenställs till förfogande för universitet och institutioner i . Medlenanvänds för s.k. (MFS) och erbjuder studenter möjlighetenatt i fält studera utvecklingsfrågor förknippade med det multilateralasamarbetet. SIDA beviljades /93medel för förstärkning av sin kapaci tet att rekrytera svenskar till tjänstgöring på hög- och mellannivå i interna organisationer. Medel för detta föresläs ges utrymme även i budge ten 1993/94. Biträdande experter och volontärer härefter sintjänstgöring en fördjupad Prop. 1992/93:100 kunskap i multilaterala utvecklingsfrågoroch utgör därigenom en viktig re- Bilaga 4 sursbas för biståndet. Enligt enutvärdering som SIDA gjort 1992 återkommer av de biträdande experternai någon form av bilateralt eller multilateralt biståndsarbete. Detta programhar således viktiga långsiktiga konsekvenser för den svenska resursbasen.Programmet fär ocksä anses utgöra en ökad möjlighet för att ökaantalet svenskar i FN-systemet. Jag förordar att anslagetMultilaterala biträdande experter m.m. beräknas till . FN:s aktioner för fred och återuppbyggnad /93 50 000 000 /94 150 000 000 I föregående budgetproposition föreslog regeringeninrättandet av ett särskilt anslag för FN:s civila insatser för fred ochåteruppbyggnad. Dessa insatser ingär i FN:s fredsbevarande operationer, somtidigare varit i all huvudsak militärt inriktade. FN har emellertid iutvecklingsländer kommit att inkludera åtgärder för att främja demokratiseringoch få igång civil utveckling inom ramen för de fredsbevarande operationerna.Sädana åtgärder spelar en avgörande roll för att möjliggöra långsiktigutveckling. De senaste årens utveckling i länder som , Mogambique ochdet , visar ocksä på vikten av att FN:s fredsbevarande operationersker i nära samband med humanitära program för att nå krigets offer mednödhjälp. Det internationella samfundet och då särskilt FN söker finna nyaformer för att främja fred och återuppbyggnad. Det nyinrättade anslaget harvisat sig utgöra ett flexibelt sätt att stödja FN i dess strävan att bredda defredsbevarande operationerna i utvecklingsländerna. Användande av medel under dennadelpost fär ske i de länder vilka enligt ()definieras som . Undantagsvis bör anslagsposten även kunna utnyttjasför liknande insatser i ESK:s regi. För /94 beräknar jag ettbelopp om . /93 151 000 000 /94 96 000 000 Under delposten Övriga insatser finansieras bidrag tillett stort antal organisationer, program, seminarier och andra internationellaaktiviteter som främjar internationell samverkan och utveckling. Extra insatser genominternationella organisationer kan av en rad olika skäl visa sig vara angelägna under pågående budgetär. Under denna anslags post medges ett visst utrymme för att möta sådana behov. Under andra an slagsposter redovisas beräknade anslag för vissa organisationer. kan det av förhandlingstekniska skäl vara svårt eller olämpligt att på förhand be- 99 stämma det svenska bidraget. I andra situationer råderfaktisk osäkerhet om Prop. 1992/93:100 storlek och tidpunkt för eventuelltkommande svenska bidrag. I sådana fall Bilaga 4 kan delposten Övrigainsatser utnyttjas. Vidare utgår under denna delpoståterkommande bidrag till vissa internationella organisationer som bedriver enangelägen verksamhet men där beloppen är relativt blygsamma. Under budgetåret1993/94 räknar jag med bidrag till bl.a. följande organisationer. () arbetar efter deprinciper som fastställts i Genévekonventionema. Verksamheten som traditionelltär inriktat pä att ge skydd och bistånd till krigsfångar och civilainternerade, famil-jeäterföreningsätgärder etc. har alltmerinriktas på humanitär verksamhet i katastrofdrabbade omräden. bidrartill ICRC:s operationella verksamhet med katastrofbistånd. För budgetåret1991/92 gavs därutöver ett bidrag om till ICRC:s reguljärabudget. bör behälla sitt stöd på samma nivå. Genom FN:s boende- och bebyggelsecenter (HABITAT) ges stödtill teknisk biståndsverksamhet i boende- och bebyggelsefrägor inom u-länder.Verksamheten skall medverka till effektivare resursmobilisering inom u-länderoch till främjande av en allmän förbättring av boendemiljön. I ljuset av ensnabbt tilltagande urbanisering i utvecklingsländerna, speciellt med en kraftigtökande befolkning i de fattigaste slumområdena i storstäderna, är det fortsattangeläget med stöd inom boendeområdet. Under /93 uppgick detsvenska stödet till HABITAT:s tekniska biståndsverksamhet till 5 miljonerkronor. Biståndet till Programme, ett program med speciellregional tillämpning uppgick under /93 till 3 miljoner kronor.Jag förutser fortsatt svenskt stöd i samma storleksordning för budgetåret1993/94. för kvinnor (UNIFEM) verkar som ensjälvständig FN-enhet i samarbete med UNDP. Kvinnofondens verksamhet ärinriktad på att främja kvinnors tillgäng till utbildning, krediter, informationoch teknologi. En viktig strategi är att utveckla metoder för att integrerakvinnoaspekter i utvecklingsarbetet. Fonden har en betydelsefull katalytiskroll och driver också egna program av pilotkaraktär. medverkadeUNIFEM till att FN publicerade den första samlade publikationen med statistikoch trender om världens kvinnor. Uppföljningen av om miljö ochutveckling är en viktig uppgift för fonden. /92 utgick stöd om 4miljoner kronor till UNIFEM. Jag räknar med fortsatt svenskt stöd i sammastorleksordning. IPDC (Intemationella programmet förkommunikationsutveckling) är biståndsprogram förkommunikationsutveckling. Det har till huvuduppgift att genom mediautveckling iu-Iänderna främja läskunnighet, vetenskapligt och kulturellt informationsutbytesamt kunskapsöverföring. Särskilt har verksamhetenaktiverats och koncentre- rats till prioriterade områden. Jag räknar med ett anslagom 2 miljoner kro- Prop. 1992/93:100 nor. höll FN en världskonferens med tematutbildning för alla. Jag räknar med bidrag förvissa punktinsatser inom ramenfördel internationella uppföljningsarbetet. finns ett stort behov av stöd tillmultilaterala biståndsinsatser inom handikappområdet. SIDA bereder och följerupp det stöd som kanaliseras på detta sätt. Jag förutsätter ett lika stort stödsom för detta ändamäl. Som jag tidigare påpekat finns behov att stödja ett aktivtdeltagande frän sida vid om befolkning ochutveckling . bör dessutom ha beredskap att stödja svenska ochinternationella enskilda organisationers förberedelser inför konferensen. Ett särskilt initiativ inom befolkningsområdet utgörs avden oberoende kommission för befolkning och livskvalitet som bildades 1992.Dess uppgift är att ge befolkningsfrågorna en hög prioritet i bäde i- ochu-länder genom att föra fram dessa frägor i kontakter med allmänheten,beslutsfattare och opinionsbildare. Genom studier och rapporter och sådanakontakter skall nya rekommendationer utarbetas på befolkningsområdet. Sverigehar bidragit med till den inledande verksamheten. Jagförutsätter ett fortsatt bidrag till kommissionens arbete, som skall varaslutfört . Avtalet om den Gemensamma fonden för råvaror upprättadesär , men trädde i kraft först . Fonden är uppbyggd av tvä s.k.konton, varav det ena är tänkt att finansiera lagerhållning inom ramen förinternationella råvaruavtal och det andra att finansiera åtgärder för attförbättra den långsiktiga utvecklingen och marknadsbetingelserna för deenskilda råvarorna, t.ex. genom forskning och utveckling, marknadsföring ochvidareförädling. Det första kontot har aldrig tagitsi anspråk till följd av avsaknad av behov inom internationellaråvaruarrangemang att ianspräkta resurser under kontot. Detta kan ses som enkonsekvens av den ökade insikten om de begränsade möjligheterna att åstadkommaeffektiva stabiliseringsavtal. Det andra kontot har däremot utnyttjats. Tilldetta konto har utfäst sig att lämna ett bidrag om 24 miljoner kronor.Hittills har 16 miljoner anvisats. Jag bedömer att resterande 8 miljoner intebehöver anvisas förrän under nästkommande budgetår. Genom tekniskt biständ frän bl.a.UNCTAD har deltagande i de multilaterala handelsförhandlingarna,den s.k. Uruguayrundan inom , underlättats. och vissa andra organisationerlämnar dessutom tekniskt bistånd för att stödja derasansträngningar att få ökad avsättning för sin produktion och förenklahandelsprocedurerna. Dessa och vissa andra handelsrelaterade ätgärder belastardelposten. För /94 kommer kostnaderna förmultilateralt samarbete till 101 följd av avtalet om tropiskt timmer samt avtalet om juteatt föras över frän Prop. 1992/93:100 anslaget B 6. Organisationer förinternationell handel och råvarusamarbete Bilaga 4 m.m. till dennaanslagspost. angav vid behandlingen av förra åretsbudgetproposition (bet. 1991/92:UU15, rskr. 1991/92:210) sin positiva syn påförslaget att få ett WHO-universitet i medicinsk teknologi etablerat i Malmö.Riksdagen anvisade ocksä för kostnader som uppkommer i samband medberedningen för att fä etablerat. kommun har under flera ärarbetat mycket aktivt för att fä etablerat i Malmö.Administration och andra funktioner kan samordnas med det internationellasjöfartsuniversitetet i . Jag är beredd att föreslå ettsvenskt ekonomiskt stöd för att skall kunna etableras i Malmöliksom för delfinansiering av driften. En förutsättning är dock att WHO självttar ett aktivt ansvar för att får en global inriktning oeh attutvecklingsländernas särskilda behov uppmärksammas. WHO bör också vara berettatt ta ett innehållsmässigt ansvar för liksom för att medverkatill ett brett bidragsgivarstöd i syfte att garantera universitetetsmultilaterala karaktär. Trots att WHO har uttalat sittintresse för att få ett universitet för medicinsk teknologi etablerat hardenna fråga fått låg prioritet inom WHO:s arbete. Jag kommer att fortsättadiskussionerna med WHO i denna fråga. , som är en statlig stiftelse,fungerar som nationell kommitté för (). Kommittén främstauppgifter är att sprida information om arbete, om barnens situation iolika länder, "utbildning för utveckling" dvs. skolinformation, samtförsäljning-och insamlingsverksamhet. Uppföljningen av och avden deklaration och handlingsplan som antogs vid toppmötet för barn 1990innebär ett ökat verksamhetsfält för kommittén. Kommittens verksamhetfinansieras till största delen av försäljning av UNICEF-produkter, men för attsäkerställa en bas och kontinunitet i arbetet har kommitten fått statligt stöd.Jag föreslär att kommittén får ett stadigt stöd om tilladministrationskostnaderna för verksamheten. I summan ingår bidrag till denutbyggnad av insamlingsverksamheten som kommittén aviserat. För kommitténsinformationsverksamhet (Utbildning för utveckling) riktad till skolungdomföreslårjag ett bidrag om , finansierat via de medel som regeringensärskilt ställt till förfogande för informationsinsatser om svensktinternationellt utvecklingssamarbete. är i en statlig stiftelse tillskillnad från flertalet andra länder där kommittérna har formen av enskildorganisation. Med tanke på de nationella kommittérnas funktion, som UNICEFsföreträdare i givarländer, kan det vara lämpligare med en annanassociationsform än den nuvarande för den svenska kommittén. Jag avser därföratt under det kommande budgetåret utreda frägan. Det innebär bl.a. att den nyastyrelsen som tillsatts fr.o.m. förordnats för en mandattid omett är. bedriver bl.a. forskningsverksamhet. diska forskargruppen ingår fem personer (enforskningsledare och en fors- Prop. 1992/93:100 käre frän vart och ett av denordiska länderna). Programmet finansieras ge- Bilaga 4 mensamt av ,, och . Det svenska bidraget belastar denna anslagspost. 1syfte att renodla formerna för den svenska finansieringen föreslårjag att dendel av den nordiska forskningen som finansierats över anslaget C 7.Nordiska afrikainstitutet flyttas över till detta anslag. Jag har beräknat detsammanlagda bidraget, inklusive överföringen, till högst . Stiftelsen kommer under anslagspostenatt erhålla medel för vissa personal- och administrationskostnader i sambandmed att FN-sti-pendiater tas emot i . Under delposten finansieras bidrag till särskilt angelägnautredningar oeh analyser samt bidrag till och deltagande i seminarier ochkonferenser i samband med internationella biståndsprogram. Även stöd tillolika organisationer och fonder m.m. som verkar för förbättrat internationelltsamarbete anslås under denna delpost. Bl.a. lämnas årliga bidrag till Societyfor Intemational Development (SID), Nord-Sydcenter samt informationsverksamhet om det multilaterala utvecklingssamarbetet. träffades överenskommelse mellanVärldsbanken, Afrikanska , UNDP samt bilaterala givare om attupprätta en fond för kapacitetsuppbyggnad i (ACBF). Syftet med fondensverksamhet är att förstärka de afrikanska staternas kapacitet vad gäller ekonomiskanalys och ekonomiskt-politiskt beslutsfattande. Detta skall främst ske genomstöd till selektivt utvalda nationella och regionala institutioner samt till demyndigheter som ansvarar för den ekonomiska politiken. har utfäst ettbidrag om totalt att inbetalas under budgetåren1991/92-1994/95. Den tredje inbetalningen om skallverkställas under /94. Jag hemställer att regeringen 1.godkänna de riktlinjerför multilateralt utvecklingssamarbete, som jag har förordat i det föregående, 2.godkänna degjorda utfästelser som jag redogjort för, 3.bemyndigaregeringen att göra de utfästelser, åtaganden och utbetalningar som jaghärutöver har förordat, 4. tillBidrag till intemationella biståndsprogram för budgetåret Prop. 1992/93:100 1993/94 anvisa ett reservationsanslag på 3 . dels bereder tillfälleatt ta del av vad jag har anfört i fräga om 5.förslag somframkommit genom multibiständsutredningen och det nordiska , 6.inrättande avett WHO-universitet i medicinsk teknologi. Behov av nytt landramstänkande Det långsiktiga landprogrammerade biståndet genom SIDAförblir stommen i det bilaterala utvecklingssamarbetet.