prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Intemationell uppföljning - deltar aktivt iuppföljningen av UNCED inom FN-systemet, mbegripet fackorganen och den nyakommissionen för hållbar utveckling. kommer också att driva en aktivlinje i förhandlingama om en konvention för att hejda effektema av öken- spridning.Den svenska mUjöambassadören har utsetts tiU ordförande i den Prop.1992/93:100 intemationeUa förhandUngskommittén för konventionen. Sedanvåren 1990 pågår ett analysarbete inom om förhåUandet mellan handels- ochmUjöpoUtik. Syftet är att finna vägar som gör det möjligt att förena enfortsatt Uberalisering av väridshandehi med målsättningen om en långsiktigthåUbar utveckUng. Resultetet av arbetet fömtsätts mynna ut i allmännariktiinjer från tUl medlemsländema . Även i GATTarbetar en särskUd gmpp med frågor om handels- och mUjöpoUtik. I försfe handsyftar arbetet tiU att klargöra hur miljöåtgärder med inverkan på denintemationeUa handeln fecks av nuvarande regler. tar aktiv del i detfearbete. EES-avtaletförväntes träda i kraft . Avtalet ger och övrigaEFTA-länder tillgång till EG:s uire marknad genom anslutaing tiU de s.k. fyrafrihetema. Genom avtalet antar ca 50 av EG:s rättsakterinom mUjöområdet. De fleste av dessa är så kaUade minimidirektiv för vUkaenskUda länder har möjlighet att mföra strängare krav. Beträffande deharmoniserade direktiven, som måste följas, finns i påmiljöområdet, främst avseende bilavgaser och kemikalier, särlösningar i de faUdär har mer långtgående bestämmelser än EG. Avsikten är att vi mteskall behöva sänka våra krav utan att EG successivt skaU nå vår nivå och att vigemensamt skaU utarbete nya regler med en hög ambitionsnivå. Genom kommer vidare att delfe iEG:s mUjöforsk-ningsprogram. I övrigt innehåUer avtalet en aUmänsamarbetsförpUktelse. Områden som kan bU aktueUa är ekonomiska styrmedel ochuppföljning av det antegna femte miljöhandUngsprogrammet i EG. EG bedriver ett allt aktivare arbete inommUjöområdet med en stegvis höjd ambitionsnivå. finns omkring 80olika förslag under utarbetande inom miljöområdet, varav ca 30 är underbehandling i . Genom knyts betydUgt närmareEG:s mUjöarbete. EG kommer här liksom på andra områden att vara huvudaktör menvi kommer tillsammans med övriga EFTA-länder att få ett icke obetydUgtinflytande. Vi kan därigenom påverka den gemensamma mUjöpoUtiken i ambitiös riktning. Inför förhandlingama om EG-medlemskap ärutgångspunkten regeringsförklaringens uttalanden om att högsfe tiUämpadeambitionsnivå skall gäUa på miljöområdet och att skaU ha en pådrivanderoU i det europeiska miljövårdsarbetet. Detnordiska arbetet Prop. Arbetetinom genomgår stora förändringar. Miljöområdet framhåUssom ett prioriterat område i det framtida samarbetet, och inom dette område genomförsen omorganisation baserad på de nordiska ländemas prioriteringar avmUjöfrågoma. Arbetet syftar till att öka intemationeUagenomslagskraft, främst i förhållande tUl EG och EES. Insatsema görs framföraUt på följande områden: Luft- och havsföroreningar, renare teknologi ochavfaU, kemikalier, naturvård och mUjöövervakning. övertar ordförandeskapet i imars 1993, vUket ger möjlighet till ytterUgare svenska iiutiativ i det nordiskamUjöarbetet . ambition kommer att vara att genomdet nordiska samarbetet bidra tiU att minska de baltiska ländemas miljöproblemoch att möjliggöra deras deltegande i det intemationeUa miljösamarbetet.Sverige deltar tillsammans med övriga nordiska länder, samt , Rysslandoch i arbetet inom den arktiska miljöskyddsstrategin, den s.k. Rovaniemiprocessenför att väma om den särskUt känsliga arktiska miljön. Även det nyligenpåbörjade samarbetet i berör miljöaspekter. Intemationellt arbete inom olika områden redovisasockså i det följande i anslutning tUl sakfrågoma i övrigt. 1.3 Mot kretsloppssamhället genom ändrade konsumtions-ochproduktionsmönster Enlångsiktigt hållbar utveckling kräver ett resurshushåUande samhäUe och enrenare och mindre resurskrävande vamproduktion än vi har . Produktionenmåste mUjöanpassas och inriktas så att återanvändning, återvinning elleråterföring tiU naturens eget kretslopp underlättas och såväl avfallsmängdernasom avfallets innehåU av hälso- och mUjöfarliga ämnen minskas. En ökadanvändning av biologiska råvaror tUl vamproduktion måste också eftersträvas.Inriktaingen skall vara att material och varor skall återanvändas elleråtervinnas. I vissa faU då fömtsättaingar för rationell återanvändning ochåtervinning saknas kan dock energiutvinning ur sorterade avfallsfraktioner varaett bättte altemativ. Jag avser återkomma tiU regeringen medförslag om vissa riktiinjer för en kretsloppsanpassad samhäUsutveckling. Ansvaret för att utveckla miljöanpassade varorligger på dem som producerar varoma. Även det ekonomiska och det fysiskaansvaret för att avfaU skaU tas om hand på ett från mUjö- och resurssynpunktriktigt sätt skall i betydligt större utsträckning än förnärvarande åvUa producenten. På så sätt ges producentema motiv till att minskaavfåUsmängdema genom att från början anpassa varoma för att ingå i ett kretslopp.Producentens ekonomiska ansvar motsvarar principen om förorenarenskostnadsansvar och en ökad användning av ekononuska styrmedel inom mUjöområdet.Genom att hävda producentens ansvar ökar möjUghetema för återanvändning ochåtervinnmg. Det finns en betydande potential för en bätferesurshushållning, återan- Prop. 1992/93:100 vändning och återvinning avmaterial och varor. Denna utveckUngspoten- "" tial kan utayttjasdels genom att producentens ansvar hävdas genom krav på återtagning av uttjäntevaror och produkter samt avfaU från produktionsledet, dels genom att avfaUetsorteras i högre utsträcknmg än tidigare, så att större volymer av relativthomogent material stäUs tiU förfogande för kommersiell användning eUer förändamålsenlig avfaUshantering. En kretsloppsanpassad utveckling med ökadåteranvändnuig och återvinning av ämnen i kemiska produkter och varor kanförhindra spridning i miljön av skadliga kemikaUer. Vissa varor är emeUertid istort sett omöjliga att återvinna. Det är därför nödvändigt att också minskaflödena och användningen av hälso- och miljöferUga kemikaUer. En väl fungerandekemikaUekonttoU är en fömtsättning för ett kretsloppssamhälle. Arbete med attaweckla eller begränsa förekomsten av, i förste hand, ttetton särskilt hälso-eller miljöfarliga ämnen eUer ämnesgmpper har mietts av Kemikalieinspektionenoch Stetens naturvårdsverk. Den omfattande gränsöverskridande vamhandeln ochden spridning som sker via luft och vatten av stebila hälso- och miljöferUgaämnen gör att det krävs intemationellt samarbete för att avvecklings- ochbegränsningsåtgärder skall få fuU effekt. bör fortsatte att ha enaktivt drivande roll i denna fråga. Det pågående intemationeUa arbetet därSverige drivit och fått gehör för en harmonisering av klassificering ochmärknmg av kemiska produkter är också av stor vikt från handels- ochresursbe-sparingssynpunkt. För den fortsatte kretsloppsanpassningen, utöver deförslag som jag tidigare nämnt att jag avser återkomma tiU, gäller det att gåvidare och utforma en strategi med konkrete mål och tidsramar. är enuppgift för stetsmaktema, medan näringslivet skaU ha en frihet att självtutarbete och välja metod för att nå dessa mål inom angivna tidsramar. ratificerade konventionen omkonttoU av gränsöverskridande fi-ansporter av miljöferligt avfaU, den s.k.Baselkonventionen. Konventionen trädde 1992 och tillämpas . Förimport och export av avfall krävs liksom tidigare tiUstånd av . Tillstånd lämnas inte för export tiU en stet som saknar förmågaatt behandla avfallet på ett från hälso- och mUjösynpunkt godtegbart sätt.Sverige deltog aktivt i partemas förste konferens i Umguay . 1.4 Klimatpåverkan och luftföroreningar Densamlade vetenskapliga bedömningen av kUmatproblemen som har gjorts av IPCC(Intergovemmental Panel on CUmate Change) mnebär att fortsatte utsläpp avkoldioxid och andra växtiiusgaser kommer att höja den globalamedeltemperaturen. Utifrån nuvarande ttender vad gäller energianvändning ochåtgärder bedömer IPCC att den genomsnittiiga temperaturhöjningen globalt kan beräknas tiU 0,2-0,per decennium. temperahirhöjningförväntas leda tiU förändringar av ekosystemen och tiU Prop. 1992/93:100 attvattenståndet i havet höjs. IPCC bedömer att det krävs en reduktion av "- koldioxidutsläppen för att uppnå en stebilisering av koldioxidhalteni atmosfären. Vid om mUjö och utveckling i deJaneiro undertecknades en ramkonvention om kUmatförändringar.HittiiUs har 158 steter undertecknat och tio steter ratificerat konventionen.Många fler länder, däribland , planerar att ratificera konventionenunder . Vid femtio ratifikationer öäder konventionen i kraft.Konventionens målsättning är bl.a. att uppnå en stebUisering av haltema avväxthusgaserna i atmosfären på en sådan nivå att skadliga stömingar i mUjönundviks. Enligt konventionen bör en sådan nivå uppnås inom en tidsram som ärtillräcklig för att ekosystemen naturUgt skaU kunna anpassa sig tiUkUmat-förändringen. Konventionen mnehåller också åteganden för industriländernaatt ante program och vidte åtgärder för att begränsa utsläppen av allaväxthusgaser. TUl dette är kopplat en rapporteringsskyldighet som skaU läggastill gmnd för utvärdering och successiva förändringar av åtgärderna. har beslutet att denmtemationeUa förhandlingskommittén för klimatfrågor skaU fortsatte sitt arbetemed syfte att förbereda den förste partskonferensen, vilken beräknas äga mm år1995. En ny vetenskaplig bedömning av framtida kUmatförändringar beräknas varafärdig . Den kommer att vara av väsentiig betydelse förinriktningen av det fortsatte kUmatarbetet. Regeringen avser att förelägga enproposition i klimatfrågan . Propositionen kommer att behandlafortsatte nationella åtgärder mot klimatförändringar Uksom förslag tiUgodkännande av klimatkonventionen. Åtgärder med anledning av Biobränslekommissionensslutbetänkade (SOU 1992:90), regeringsuppdrag om åtgärder motkUmatförändringar och uppföljning av energiöverenskommelsen kommer att bliviktiga komponenter i det fortsatte arbetet med att begränsa utsläppen av växtausgaser.Jag viU också erinra om att regeringen i samband medkompletteringspropositionen 1992 (prop. 1991/92:150) aviserade att 500 miljonerkronor skaU avsättas för att finansiera insatser vad gäUer fömybar energi,hushållning samt vissa åtgärder i inkl. kämsäkerhet. Bl.a.skall dessa medel användas för att ytterUgare stimulera övergången tiUbiobränslen och andra fömybara energiformer. Regeringen har i prop. 1992/93:99om vissa åtgärder inom kUmatområdet och i föreslagit att 45mUjoner kronor anvisas för att bidra tiiU uppbyggnaden av ett miljöanpassatenergisystem i . har beslutet i enlighet med förslaget (bet.I992/93:JoUlI, rskr. 1992/93:138). Detskyddande ozonskiktet i söatosfären bryts ner av vissa ämnen som innehåUer kloroch andra halogener. Klor-och bromhalten i ozonskiktet kommer att öka under det närmaste Prop.1992/93:100 decenniet även om utsläppen skuUe upphöra på gmnd av långa nedbryt-'1- ningstider. Klorbelastningen beräknas nå sitt maximum strax efter sekelskiftet.Fortsatte utsläpp av metylbromid och HCFC (ofuUständigt halogeneradeklorfluorkarboner) som har kortare Uvslängd än CFC (klorfluorkarboner)påverkar ozonskiktet just under det tidsintervaU när stratosfären är maximaltklorbelasted. Den svenska awecklingen av CFC och andraozonnedbrytande ämnen följer den urspmngliga planen som har antegits avriksdagen och senare kompletterats av regeringen. YtterUgare åtgärder krävsenUgt min bedömning för att begränsa övergången tiU HCFC tiU endast sådanaområden där dette är nödvändigt för att aweckla CFC-användningen. driver också denna fråga i intemationellaförhandlingar. Åtgärder för att globalt minska användning och utsläpp av dessaämnen är mycket angelägna. För att erhåUa den nödvändiga minskningen, måsteäven u-ländema möjligt begränsa sm användning och sma utsläpp. Härspelar överenskommelsema om tekniköverföring och finansiering en strategiskroU. Det s.k. MontrealprotokoUet, som reglerar awecklingen av ozonnedbrytandeämnen, skärptes . Jag avser att i en proposition omklimatpolitiken te upp dels ändringar och tillägg tillMontrealprotokollet, dels förslag tUl ytterligare åtgärder i . Underår 1992 har anslutit sig tiU protokoUet som reglerar utsläpp avflyktiga organiska ämnen mom för långväga gränsöverskridandeluftföroreningar (LRTAP). Inom LRTAP pågår vidare förhandlingar om ett nyttsvavelprotokoU. förhandlingsarbete har hög prioritet från svensk sida.Sverige verkar för att ett nytt protokoU skaU baseras på s.k. kritiskabelastningsgränser och att protokollet skall innebära att nedfallet i Sverigekan håUas inom dessa gränser. fömtsätter kraftiga utsläppsminskningar ivissa länder i , företrädesvis i , och . Möjlighetema att få dessa länder att göra långtgåendeutfästelser om utsläppsbegränsningar är i hög grad beroende av den framtidaekonomiska utvecklingen. Parallellt med förhandlingen om ett nyttsvavelprotokoU pågår också ett arbete med att kartlägga möjlighetema attfinansiera utsläppsbegränsningar i dessa länder. Utsläppen är i hög gradkopplade tiU energiproduktionen. Därmed är det viktigt att hittefinansieringslösningar som gynnar begränsningen av utsläpp av såväl koldioxidsom av försurande ämnen. verkar också aktivt för att stödjaförhandlingsprocessen, t.ex. genom att ge bidrag tiU deltegande från deösteuropeiska ländemas sida. Försurningen är ett av landets aUvarligastemUjöproblem. AUvarUga skogsskador, som delvis orsakas av nedfaU av försurandeämnen, har påvisats i flera undersökningar. Försurningen utgör också ettaUvarUgt hot mot markens och vattnetsproduktionsförmåga. arbetar därför, som Prop. 1992/93:100 jag harredovisat, både nationeUt och intemationeUt för att begränsa "''- utsläppen av svavel- och kväveoxider. Dessutom krävs omfettande insatser genomkalkning av sjöar och vattendrag. Jag anser därför att kalkrungs-programmet börfortsatte i minst oförminskad omfettning. Jag återkommer längre fram tillfrågan om att fr.o.m. den finansiera kalkningen genom ökadomföring från den aUmänna energiskatten till den särskilda skatten motförsurning eller genom införande av en särskUd skatt/avgift på mängdenutsläppfe kväveoxider. Arbetetmed att skapa ett mUjöanpassat transportsystem fortsätter. Transportsektomsvarar för en stor andel av utsläppen av kUmatpåverkande och försurande ämnen.Trafiken är också en dominerande orsak till fetörternas miljöproblem. Trafikverken har på regeringens uppdrag lämnat deförste årliga miljö-rapporterna till regeringen. I miljörapportema redovisastrafikens påverkan på miljön och föreslås åtgärder som minskar miljöstömingama.Trafikverken redovisar också förslag tiU mål för resp. transportslag.Rapportema visar att det kommer att krävas omfettande insatser inomtransportsektom för att denna sektor skaU kunna bidra med en skälig andel tiUatt de av fastställda utsläppsmålen skaU kunna uppnås. Inom Kommunikationsdepartementetutreds möjlighetema att öka användningen av ekonomiska styrmedel inomtransportsektom. Chefen för kommer, enligt vad jagerfarit, att initiera ett fördjupat arbete, bl.a. genom attföreslå uppdrag tiU ttufikverken att te fram underlag till konkrete förslaginom de olika trafikgrenama. Stetens naturvårdsverk kommer i början av år 1993att redovisa sitt uppdrag om hur ett miljöklassystem för bensin kan utformasoch hur ett sådant system kan kombineras med ekonomiska styrmedel. I enlighet med tidigare beslut har nyaobligatoriska avgaskrav ttätt i kraft för tunga fordon årsmodeller. har en miljöklassindelning för både lätte och tunga fordonträtt i kraft, kombinerat med differentierade försäljningsskatter. För tungafordon träder dock den differentierade försäljningsskatten i kraft först ett årsenare. En översyn av systemet med ekonomiska styrmedel kopplade tiUmUjöklassema har påbörjats inom regeringskansUet. När det gäller bilavgaskrav i övrigt är arbetet förnärvarande mriktet på att i olika samrådsgmpper delte i utarbetandet av försfegtiU nya EG-direktiv så att en samordning med de svenska reglema kan ske.Dämtöver kommer olika möjligheter att stimulera en snabb introduktion av el-och hybridfordon och biobaserade motoralkoholer att övervägas. Här kan envidareutveckling av miljöklassystemet vara ett av flera möjliga styrmedel.Vidare bör utökad demonstrationsverksamhet ingå i övervägandena för att prövaolika fordon i syfte att begränsa utsläppen av kUmatpåverkande gaser ochhälsopåverkande ämnen. Inom dette område pågår och planeras omfattande forsknings- och demonstrationsverksamhet inom främst Prop.1992/93:100 , , ochTransportforsknings- ''- beredningen, TFB. Stetens naturvårdsverk arbetar med ett förslag tiUavgaskrav för arbetsfordon. Förutsättningama för att nå en harmonisering medandra länder förefaller vara goda. Efter ett möte mellan transportministrama förstetema mnt har ett samarbete inletts inom ttafikområdet. att te fram ett handlingsprogram, som skaU redovisas . Vid föreslogs attkonferenser om trafik och miljö bör genomföras i de olika världsdelarna. ECE -FN:s regionala utvecklingsorgan för - bör ansvara för genomförandet aven konferens i . Den kommer att verka för att konferensenkan genomföras . Arbetetmed att miljöanpassa energisektom fortsätter. Uppföljningen avenergiöverenskommelsen har tidigare denna dag redovisats av chefen förNäringsdepartementet. Regeringen har beslutet att höja investeringsbidraget förvindkraftverk och solvärmeanläggningar från . Ytteriigare medel harockså anvisats till EG:s program för att främja effektiva och miljöaccepteblaenergisystemen. Vidare kommer förslag tiU ytterligare satsningar på fömybaraenergislag och förbättrad hushållning m.m. att redovisas i den kommande klimatpropositionen.Skärpte regler för utsläpp av svavel från förbränningsanläggningar har trätt ikraft från . anvisade (prop. 1991/92:97, bet.1991/92:NU25, rskr. 1991/92:271), i enlighet med Biobränslekommissionensförslag, för särskilda insatser i syfte att främja en ökadkommersieU användning av biobränslen. Av dessa medel har regeringen hittiUsavsatt för utveckling av effektivare teknik förelproduktion med biobränslen. 1.5 Hav och vatten Jaganser att en av huvuduppgiftema på miljöområdet är att i intemationelltsamarbete verka för att återställa nuljö och att utvecldaÖstersjöregionen i positiv riktning. De insatser i och samarbete med Öst- ochCentraleuropa som har inletts på miljöområdet kommer att utvecklas ochintensifieras. Samarbetet avser främst åtgärder för att begränsa utsläppen tiUÖstersjön. I bor 80 miljoner människor ittetton olika länder. På polskt-svenskt initiativ sammanträdde stetministrama idessa länder i Ron- neby för attutarbete ett åtgärdsprogram för med Prop. 1992/93:100 syfte attåterställa dess ekologiska balans. Ländema mnt har "- inom ramen för verksamhet utarbetet ett gemensamtåtgärdsprogram. MUjömiiustrama antog i aprU 1992 huvudelementen i dettaåtgärdsprogram. Programmet som omfettar en tjugoårsperiod, har kostnadsberäknatstiU ca . I programmet finns redovisat ca 140 objekt, belägnai aUa de deltegande ländema, som måste åtgärdas om mUjön i ÖstersjöregionenskaU förbättras. Av dessa har ett femtiotal objekt valts ut som särskUtangelägna att åtgärda . Kostaadema för de mestangelägna åtgärdema har uppskattets tiU drygt 45 mUjarder kronor. Finansieringenav åtgärdsprogrammet kommer att diskuteras vid en konferens i i slutet avmars 1993 och jag har med anlednmg härav tegit initiativ till diskussioner ommiljöavgifter. Arbetet med att genomföra åtgärdsprogrammet samtatt finna finansieringslösningar kommer att bU en viktig uppgift under denärmaste åren. Som ett förste steg har beslutet attavsatte 250 mUjoner kronor för miljöinriktede stödinsatser i ochÖsteuropa (prop. 1992/93:99, bet. I992/93:JoUlI, rskr. 1992/93:138). Av dettahar avsatts för mUjöanpassade energisystem, 43,1 miljonerkronor till kämsäkerhets- och strålskyddsarbete, för envision för samt för åtgärdsprogrammetför . För åtgärdsprogrammet har avsatts tUlkunskapsuppbyggnad och förvaltaingsstöd, tillmiljöförbättrande åtgärder inom jordbmket i , och samtresterande 108 mUjoner kronor för uppbyggnad av ett eller fleraavloppsreningsverk i . På svenskt initiativ höUs en konferens i Karlskronai där de deltegande ministrama från stetema mnt enadesom att gemensamt utarbete ett dokument. Vision and strategies for the BalticSea region 2010. Syftet med samarbetet är att arbete fram ett gemensamtplaneringsunderlag för utnyttjandet av naturresursema i området mnt Östersjön.Arbetet kommer att ske i samarbete med bl.a. för att knyte antiU motsvarande planering inom EG genom projektet 2000, vilket bildarunderlag för framtida beslut om trafikleder, energianvändning, utayttjandet avmarkresurser m.m. har fått regeringens uppdrag att te framdet svenska kunskapsunderlaget i samråd med andra myndigheter. haråfegit sig att bidra med nödvändiga sekretariatsresurser genomÖstersjöinstitutet i och en särskild kontaktgmpp har upprätfets.Kontaktgmppen skaU avge en förste rapport vid en nyministerkonferens som skaU äga mm i . Arbetepågår för att nå de uppsatte mUjömålen för att begränsa närsaltsutsläppen. Detlångsiktiga målet är att förhindra att en övergödning uppkommer i våravattenområden. Stetens naturvårdsverk har på sitt ansvar att följaupp och redovisa konkrete åtgärdsförslag och behov av miljöhänsyn fördelade påsamhällets olika sektorer. Ett kontinuerligt arbete sker också med att begränsadUekt-utsläppen av närsalter som orsakas av människans verksamhet. Förkust-baserade industrier med närsaltsutsläpp stäUs ofte krav på användning avbäste möjliga teknik och för kommunala avloppsreningsverk sker en omprövningav villkoren för kväveutsläpp. 1990/91:90 fastslogs att föravloppsreningsverk längs med hela väst- och sydkusten upp tiU och medStockholms skärgård skall som riktvärde vid prövning enligt miljöskyddslagengälla kväverening. Beträffande de diffusa utsläppen från jordbmket harJordbmksverket bedömt att det ännu är för tidigt att avläsa de slutiigaeffektema av beslutede åtgärder. En kontinuerlig utveckling sker av det s.k.åtgärdsprogrammet för att minska näringsläckaget. Jordbmkets recipientkontrollhar föreslagits bli uppfölj ningsinstmment för växtaäringsläckaget frånjordbmket. Bättre mätstrategier och beräkningsgmnder behöver utvecklas för attnoggrannare kunna faställa storleken av tillförseln från mänskligaverksamheter. Regeringen har vidare gett iuppdrag att utreda möjligheten att tillämpa ett system med utsläppsramar ochöverlåtbara kvoter för att minska utsläppen av närsalter, i förste hand kväve.En väsentiig del av uppdraget är att utreda om ett system med överlåtbarautsläppskvoter bör införas och i så fall vilka regeländringar som behövs.Uppdraget skall redovisas och innehåUa ett principielltstäUningstegande till möjligheten att tillämpa utsläppsramar och överiätbarakvoter för närsalter. Vidare skall bedöma behovet av fortsattlagstiftnings- och utredningsarbete liksom om det finns skäl att genomföranågon form av försöksverksamhet för att pröva nya styrsystem. Stebilaorganiska miljögifter skaU inte få förekomma i miljön. Utsläppen avstebUa organiska ämnen skaU tiU begränsas tiU en riivå där miljöninte tar skada. Naturvårdsverkethar på uppdrag av regeringen tegit fram ett försfeg tiU miljöavgift/skatt påutsläppen av klorerade orgaiuska ämnen från skogsindustrin. framgår dock att en sådan avgift inte kan ses som detmest ändamålsenliga styrmedlet. Frågan prövas dock även iintemationeUa sammanhang. En anledning tiU dette är den redan inträffade storareduktionen av de aktueUa utsläppen (se avsnitt 2.11), en reduktion som i inteoväsentUg utsträckning framtvingats 2 1992/93. genom krav frånkonsumentema på produkter gjorda av icke klorblekt Prop. 1992/93:100 papper. "'- - genomför även tillsammans med ,och en utredning om vad som är bäste miljövänliga teknik inomskogsindustrin och vilka nivåer utsläppen, inkl. utsläppen av kloreradeorganiska ämnen, kan beräknas minska till. Avrapportering beräknas ske ifebmari 1993.