prop · GG0310 · 1992-12-31 00:00:00 — bidrar med ochSveriges Television ökar sitt bidrag från 10 tUl . Fömtom ettårligt bidrag till institutet har TV-företagen garanterat att avsätta22,för samproduktioner, medfinansiering och köp avvisningsrätter för fUm som erhåller stöd genom avtaleL Sammantagetkommer det nya filmavtalet att generera uppskatmingsvis /94. Hur mycket som avtalet därefter kommer att inbringatill institutet beror dels på hur film- och videobranschen utvecklas dels påhur mycket produktionsstöd som återbetalas till . De medel somtillförs genom det nya avtalet skaU fördelas tUl fyra ändamålenligt nedan: skaU användas för stöd tUl biograf- ochvideoverksamhet på mindre och medelstora orter. skaU användas för stöd till samarbete mellanfilm- och videobranschen samt och . Styrelsen skaU avsätta ett belopp för institutets intemationeUasamarbete - De medel som kvarstår sedan kostnadema för punkt 1- 3 täckts, skall användas för stöd tiU svensk filmproduktion(produktionsstöd). 5.3 Fördelning av produktionsstödet Stödettill svensk filmproduktion fördelas på två stödformer - ett förhandsstöd ochett efterhandsstöd. har helhetsansvaret för att stöd utgårtill såväl lång- som kortfilm samt för att behovet av dokumentärfilm och filmriktad tiU bam cx;h ungdom tiUgodoses. StyrelsenskaU också ansvara för att filmer som erhåUer stöd från institutet och som gesut som videogram görs tUlgängUga på gängse kommersiella villkor för aUamedlemmar i de branschorganisationer som är parter i avtalet. skall av det tillgänghga produktionsstödet avsättas tUl för handsstöd. Stödet får täcka högst av en films produktionskostnad, dock inte utgå med mer än per film. Avser stödet en kortfilm får stödandelen överstiga av produktionskostnaden men stödet får då inte utgå med mer än per film. De maximala belopp som kan utgå per film får årUgen justeras av stiftelsens styrelse. Förhandsstöd får endastutgå till sökande som kan visa upp en ambitiös Prop. 1992/93:10 plan förspridning och visning i olUca visningsformer. Återbetabiingen skall påbörjas när filmen har haftöver 110 0(X) biografbesökare. Av de producentintäkter som härrör frånbiografbesök dämtöver tiU dess att producentema återfått sina insatser skall tiUFilminstitutet betalas ett belopp som motsvarar ersättningen för en producentmsatssom uppgår tUl procent av stödbeloppet. För intäkter från biografbesökdämtöver skall tUl stiftelsen återbetalas normal producentandel till dess attstödet är återbetalt. Avräkning av förhandsstödets återbetalning skall efter att filmen har haft biografpremiär. Beslutom förhandsstöd fattas av styrelsen efter förslag från ett antal, av styrelsenutnämnda, konsulenter. Konsulenterna skall ges en ekonomisk ram inom vilken deskall ha en stor personlig frihet att rekommendera stöd till olika fUmprojekt.Om styrelsen inte vill stödja ett projekt som rekommenderats av en konsulentskall detta särskilt motiveras. De projekt som konsulen-tema kan stödja kanvara såväl produktion av film som stöd för olUca former av UtveckUngsarbeteinför en fUmproduktion. AnsvarsfördelningenmeUan konsulentema skall vara sådan att den främjar en effektiv användning avtillgängliga produktionsstödsmedel men också ger de sökande en möjlighet attpresentera samma projekt för flera konsulenter. Kostnadenför eventuell administrativ eller konsmäriig assistans som en konsulent kananse sig behöva skall rymmas inom den ekonomiska ram konsulenten tiUdelats. skall av de medel som är tillgängliga för produktionsstöd avsättastiU efterhandsstöd. Efterhandsstöd skall utgå med till filmersom haft 30 0(X) biografbesökare. Stödet ökar sedan successivt i proportiontill antalet besökare till maximalt vid 110 000 biografbesökare.Har en film erhålUt förhandsstöd kan filmen endast få efterhandsstöd om filmendärigenom kan få ett högre stödbelopp. Stödet skall då utgå sommellanskillnaden mellan förhandsstödet och efterhandsstödet. 5.4 Avtalets allmänna bestämmelser Detnya filmavtalet skall gälla från till den 31 december 1998.Var part kan påkalla förhandlingar om förändringar i avtalet sedan avtaletvarit i kraft . Samtiiga parter måste emellertid vara överens om en eventuellförändring för att den skaU kimna genomföras. Staten utser stiftelsensstyrelse. Till ledamöter skall väljas personer med integritet och somsammantaget representerar den kunskap och erfarenhet som är relevant förstiftelsens verksamhet. Bildandet av en stiftelse Regeringensförslag: Partema i gällande filmavtal och TV-företagen bildar en stiftelse,Stiftelsen . Staten anslår till stiftelsen - fömtombidraget enligt det nya fihnavtalet - den egendom som staten äger genomkonsortiet Skälenför regeringens förslag: Under beredningen av frågan om ett nytt filmavtal harFilminstitutets juridiska status granskats inom . Detta harskett bl. a. mot bakgmnd av att det inom pågår ettarbete med en ny lag om stiftelser. I samband härmed har framkommit att det kanifrågasättas om rättsligt sett är en stiftelse. Filminstitutetbildades genom ett avtal mellan staten och filmbranschen. Ett nytt filmavtalträffades , vilket föriängdes 1990. I de senare avtalen var, som ovannämnts, även videobranschen avtalspart. Avtalen har reglerat Filminstitutetsfinansiering, men även dess ändamål och organisation. Ändamålet har angetts påolika sätt i avtalen. Enligt filmavtalen skaU, om ett nytt avtal inte träffas.Filminstitutet träda i lUcvidation om staten bestämmer det och vid enlikvidation skall egendomen tUlskiftas staten att användas för institutetsallmänna ändamål. Detfinns inte ännu någon allmän lagstiftning om stiftelser i . Därförsaknas en legaldefinition av begreppet stiftelse i svensk rätt. Det närmasteman kommer en sådan är den definition av begreppet som finns i lagen (1929:116)om tillsyn över stiftelser Enligt tiUsynslagen föreligger en stiftelse om"någon anslagit egendom att såsom självständig förmögenhet fortva-randetjäna ett bestämt ändamål". Det innebär att det krävs två olUca rättshandlingarför uppkomsten av en stiftelse i tillsynslagens mening: ett stiftelseförordnandeoch en förmögenhetsdisposition som sker i enlighet med förordnandet. Deovan nämnda fihnavtalen innehåller inte något åtagande från avtalspartemassida att skjuta till egendom till den avsedda stiftelsen. Avgifter till FUminstitutethar enUgt det första fUmavtalet betalats av anordnare av biografföreställningaroch enligt de senare avtalen även av de som hyr ut eller säljer videogram.Dessa har inte varit parter i de olika filmavtalen. Det har i stället varit bl.a.branschorganisationer för dem som betalar avgifter. De andra or-gansationer somvarit avtalsparter har inte skjutit till någon egendom. Inte heller staten hargenom avtalen åtagit sig att skjuta tUl medel till bakgrundhärav torde inte vara att betrakta som en stiftelse utansnarare som ett konsortium av sådant slag som rättsligt sett är ett enkelt bolag. Ett enkelt bolag är inteen juridisk person. Om ett enkelt bolag vid ingående av avtal använder enbenämning varmed bolagsmännen samfäUt betecknas och det i denna benämningingår ordet "stiftelse" svarar de bolagsmän med viUcas vetskap och vUjadet har skett enligt 4 kap. 6 § lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolagsolidariskt för förbindelser gentemot den som varken insåg eller borde hainsett att benämningen avsåg ett enkelt bolag. Detta innebär att samtliganuvarande delägare i konsortiet , dvs. filmavtalets parter enUgtdet nu gällande filmavtalet, juridiskt sett ansvarar för institutets skulderoch andra förbindelser. verksamhetbör bedrivas av en juridisk person. Stiftelsen framstår som den meständamålsenliga organisationsformen. Därför har staten och övriga parter i detnya filmavtalet träffat ett principavtal om att bUda en stiftelse, se bilaga 4.Enligt avtalet skall stiftelsen bildas av det nu gällande filmavtalets parteroch TV-företagen och . Deförstnämnda anslår till stiftelsen de tUlgångar som finns i konsortiet Fihninstitutet.Staten anslår dessutom, lUcsom TV-företagen, medel till stUtelsen enUgt det nyafilmavtalet skall stiftelsens syfte vara att främja värdefull svensk filmproduktion,spridning och visning av värdefull film och bevarandet av filmer och materialav film- och kulturhistoriskt intresse samt att verka för intemationelltsamarbete i dessa avseenden. Avtalet innebär vidare att stiftelsen - under fömtsättningav erforderliga samtycken - skall överta ansvaret för de förbindelser somkonsortiet ingått Avtaletär träffat bl.a. under förbehåll av godkännande. Först när erforderiigagodkännanden av avtalet föreligger kan stiftelsebildningen komma tiU stånd.Detta sker bl.a. genom att avtalspartema upprättar ett stiftelseförordnande ivilket ytteriigare preciseras stiftelsens organisation och verksamhet. 6 Stöd till den filmkulturella verksamheten Regeringensbedömning: Utformningen av filminstitutets filmkulturella verksamhet bör iframtiden vara ett resultat av de uppdrag som regeringen lämnar åtFilminstitutet inom det fihnkulturella området Utredningens förslag:Filmutredningen föreslår att filmkulturella verksamhetsärskiljs från filmavtalet och att verksamheten i stället finansieras genom attstaten upphandlar de filmkulturella tjänster som man anser värdefulla.Utredaren anser att ett sådant förslag skulle skapa en bättre ansvarsfördelningmellan partema och dessutom lägga en gmnd för en effektivare styming avinstitutet. Filmutredningenkonstaterar att man inte har haft möjlighet att inom de Prop. 1992/93: 10 givnatidsramarna, göra en djupare organisatorisk och ekonomisk utvärdering av FUminstitutetsfUmkulturella verksamhet utan har istället valt att kommentera vissa delar avverksamheten. Utredarens allmänna uppfattning är dock att det finns möjUghetatt bedriva verksamheten på ett mer rationellt sätt och attden nya styrelsen därför bör se över den nuvarande organisationen. Remissinstanserna:Den övervägande delen av remissinstansema är positiva tUl att staten tar överansvaret för filmkulturella verksamhet Man menar att dettaskulle tydliggöra ansvarsfördelning meUan avtalspartema och staten.Filminstitutet självt avvisar emellertid tanken på en delad finansiering cx;hmenar att staten och branschen bör ta ett delat ansvar för såvälfilmproduktion som den fUmkulturella verksamheten. Skälenför regeringens bedömning: Regeringen instämmer i stort i de argument för ett statiigtensamansvar som anförts av utredningen och ett stort antal remissinstanser. Vi viUsärskUt poängtera vUcten av att det filmkulturella området, lUcsom andrajämförbara verksamheter, garanteras en kontinuitet och en säkrareintäktsutveckling än vad ett inordnande under ett marknadsberoendeavtalsförhållande medger. Regeringenanser att stödet tiU den filmkulturella verksamheten bör förstärkas vilketframkommer i nedanstående avsnitt. Vi återkommer i avsnitt 7 tillanslagsberäkningen för tiden - , alltså det innevarandebudgetåret. Vivill i detta sammanhang översiktiigt ta upp frågan om hur det statiiga filmkulturellaansvaret bör definieras och utvecklas. Denverksamhet inom som utgör gmnden för detta ansvar har byggts uppoch utvecklats under snart tre decennier. Utvecklingen har skett inom två olUcafinansieringsmiljöer; dels inom ramen för ett avtal, dels genom tillförsel av specialdestineradestatliga medel. De verksamheter som har byggts upp inom ramen för avtalet harinte bara bestämts av staten, utan hänsyn har också tagits tUl branschemas särskUdaönskemål. Dessaverksamheter skall nu samordnas och bör i detta sammanhang bU föremål för ensamlad översyn vars slutresultat bör bli en precisering av det statiigafilmkulturella ansvaret Innan en sådan översyn har gjorts vill regeringen intedefiniera det filmkulturella uppdrag vi har för avsikt att ge åt Deriktlinjer som i det följande anges för fUmkulturella uppdragunder perioden den - är därför allmänt hållnaoch bör senare preciseras. Regeringen har för avsUct att ge styrelsen uppdragetatt i en fördjupad anslagsframställning inför /95 utvärdera dennuvarande verksamheten och mot bakgmnd av en sådan analys lämna förslag tillhur en framtida verksamhet skall definieras, utformas och finansieras. Nedan redovisas tre utgångspurJctersom vi anser bör ligga till gmnd för en sådan analys. Dessa utgångspunkter bör även kunna ligga till gmnd för styrelsens val av mriktning fram tUl den I juU 1994. . A. Verksamhetensinriktning bör bestämmas av vad som från statiig fUm- poUtisk utgångspunkt är motiverat Som vi har anfört är en betydande del av den nuvarande verksamheten framvuxen inom ramen för avtalet och därvid bl.a. definierad utifrån branschintressen. 1 detta sammanhang bör också noteras att vissa verksamheter tangerar och ibland går in på områden som ansvarsmässigt hör hemma hos andra statiiga myndigheter. Vi tänker därvid bl.a. på den verksamhet som bedrivs inom Arkivet för Ljud och Bild samt 1samtiiga nu anförda faU är det vUctigt att styrelsen anger vilka verksamhetersom kan anses ligga utanför statens kulturpolitiska ansvar. Det bör emellertidvara möjUgt för FUmmstitutet att även bedriva verksamheter sominte är direkt hänförbara tiU ett sådant ansvar under fömtsättning att motsvarandefinansiella resurser tiUförs utifrån. B. Vidarebör frågan om verksamheter som redan nu bedrivs av , men som inte uttryckligen motsvarar ett uppdrag, vare sig inom avtalets ram eUer via statens filmkulturella uppdragsgivning tas upp. Vi tänker därvid bl.a. på ateljéverksamhet, viss filmlaboratorieverksamhet samt biografverksamhet Styrelsen bör analysera om sådan verksamhet är kultur politiskt motiverad och fortsättningsvis skall bedrivas inom institutets ram. Om styrelsen kommer fram till att sådana verksamheter även fortsättningsvis bör ligga under institutets ansvar, bör detta ekonomiskt vara klart separerat från övrig verksamhet och kravet bör vara att varje område skall täcka sina egna kostnader. För fastighetsförvaltningen bör lUcnande principer gälla. C. Avslutningsvisbör tas upp problem som sammanhänger med att bedriver egen verksamhet på filmens område och fördelar bi drag tiU aktörer inom olUca delar av filmsektom samt att detta ibland har inne burit intressekollisioner. Som en huvudregel bör gälla att inte bör ägna sig åt aktiviteter som branschen eller organisationer på filmens om råde kan göra. Om detta av särskilda skäl blir nödvändigt - vi tänker främst på import av bamfilm - bör institutet sträva efter en situation där den egna aktiviteten mte gynnas framför aktörer som konkurrerar med institutet. 1de följande avsnitten presenterar regeringen kortfattat och Konstnärsnämndensfilmkulturella verksamhetsområden. Områden sammanfaller med de anslagspostersom regeringen fömtsätter utgår från anslaget Stöd till filmkulturell verksamhet Regeringensförslag: Staten tar över ansvaret för finansieringen av Filmuistitutetsarkivverksamhet. Utredningens förslag:Utredaren har berört denna verksamhet endast genom att konstaterar attarkivering av rörUga bilder sker på två ställen. 1992/93. dels på Filminstitutetdels på Arkivet för Ljud och Bild (). 1992/93:10 anseratt den nya styrelsen bör se över institutets arkivverksamhet för att klargöraom ett närmare samarbete med skulle kunna effektivisera verksamheten. Remissinstanserna:ALB väljer att inte i detalj kommentera utredarens förslag utan avvaktarresultatet av pliktleveransutredningen som beräknas vara klar . Filminstitutetkonstaterar att uite arkiverar någon fUm på filmbas utan endast filmöverförd till videoband enligt pliktexemplarslagen. påpekar attdess arkivverksamhet, till skillnad från ALB:s, huvudsakligen syftar till attbevara filmen i sin originalversion för att därmed kunna återskapa enautentisk visningssituation på biograf. Skälenför regeringens förslag: huvuduppgift är att bevara det svenskafilmarvet åt efterväriden. Fömtom ett rent filmhistoriskt intresse speglarfilmen miljöer, samhällsliv och värderingar från en gången tid som är av storthistoriskt intresse. bygger sin verksamhet på dels arkivering ochdels restaurering av äldre filmer. Arkivet innehåller över 13 000 titiaroch mottar mellan 200 till 400 nya filmer för deposition. Under årethar totalt 2 5(X) titiar lånats ut. Användare av arkivet är främst forskarefrån vid universitetoch samt egen cinemateks-verksamhet Restaureringav äldre filmer är nödvändig då dessa är gjorda på en nitrat-bas som är både självförstörandeoch dessutom mycket brandfarlig. Somen naturlig del av arkivverksamheten finns egen filmklubb - CinemateketHälften av utbud utgjordes av filmer frånarkivet som pä detta sätt gjorts tillgängliga för en större allmänhet. Cinemateketvisar också annan modem och klassisk film som inte når de svenska biografernavia den normala distributionen. har filialer i både ochMalmö och totalt 10 000 medlemmar. /92 hade man 60 000 besökarefördelade pä 1 200 föreställningar. Somkomplement till såväl filmarkivet som cinemateksverksamheten fmns inominstitutet en väl utbyggd dokumentationsavdelning. Avdelningen inbegriper ettbibliotek, ett bild- och affischarkiv samt ett klipparkiv. för filmlitteratur i och omfattar 36 000 böcker och 1 200tidskrifter samt manuskript och textiistor tiU 9 000 svenska och utiändskafilmer. Institutetsarkivverksamhet inkluderar även ett videotek som svarar för arkivering avvideofilmer samt ansvarar för den aUmänna videobevakningen. Regeringenanser att det är av stor vUct att den film och det filmmaterial som produceras i landet kan bevaras ät eftervärlden. Ett bidrag på bör utgå för tiden - till den verksamhet som beskrivits ovan. En sådan bidragsstorlek innebär på halvårsbasis en för stärkning på vilket garanterar att verksamheten kan fortleva och utvecklas på ett gynnsamt sätt. Regeringen finner att vissadelar av arkivverksamhet ligger mycket nära det arbete som ALButför. Den nya styrelsen bör därför få i uppdrag att se över verksamheten föratt klargöra om denna verksamhet på ett effektivt sätt kan samordnas med densom bedriver. 6.2 Publikationer och information Regeringensförslag: Staten tar över ansvaret för finansieringen av Filminstitutetspublikations- och informationsverksamhet Utredningensförslag: Utredaren har inom detta område endast kommenterat deninternationella verksamheten. Han anser att stora delar av intemationellaverksamhet har sin motsvarighet i och menar att det föreUggeren risk för dubbelarbete. hävdar att det finns en klar uppdelning av arbetsinsatsermellan och . svarar förförsäljning och presentation av filmer vid de större festivalerna medan SvenskaInstitutet ansvarar för övrig representation. Skälenför regeringens förslag: informations- och förlagsavdelning hardet övergripande ansvaret för att sprida kunskap om institutets verksamhetsåväl extemt som intemt inom branschen. Utöver detta bedriver avdelningen enmindre förlagsverksamhet där den utger samt har enkontinuerlig utgivning av . Avdelningen Tekniskinformation och utveckling har ansvar för att stödja och sprida kunskap om dentekniska utvecklingen inom video-, TV-, och filmområdet Verksamheten bedrivsfrämst genom utgivning av tidningen med fem nummer samt genom ett årUgenåterkommande seminarium som behandlar de senaste nyhetema inom det tekniskamedieområdet. TidskriftenChaplin utkommer med 6 nummer och är med sin upplaga på drygt 5 (XX) exemplar största fUmtidning. Utlandsavdelningenrepresenterar vid mtemationeUa festivaler och andrafilmmanifestationer. Avdelningen har dels ansvaret för att sprida informationom svensk film och dess aktörer, dels för att sälja rättigheter för svenskfilm. Regeringen anser attFilminstitutets publiceringsverksamhet samt dess nationella och intemationellaverksamhet vad det gäller att sprida kunskap om svensk fihn bör, under tidenfram tUl den fördjupade anslagsframställningen, bedrivas i en omfattning sommotsvarar det som gäller för verksamheten. Det innebär att ett bidrag på4,25 mUjoner kronor bör utgå till verksamheten för tiden till 30juni 1993. har i årets anslagsframställning begärt 500 (XX) krför täckande av de kostnader som kommer att uppstå vid firandet avfilmens 100-års jubileum. Regeringen anser att de eventueUa merkostnader somkan uppstå på gmnd av detta firande bör täckas inom ramen för den befintUgaverksamheten. Regeringen vill avslumingsvisbetona att vad som ovan nämnts under avsnitt 6 punkt A särskUt bör beaktasinom denna verksamhet 6.3Verksamhet riktad till bam och ungdom Regeringensforslag: Staten tar över ansvaret för finansieringen av FUminstitutetsverksamhet riktad till bam och ungdom. Utredningenhar inle särskUt behandlat delta område. Skälenför regeringens förslag: verksamhet riktad till bam och ungdomkan uppdelas pä en extem och en intem del. Inom den extema delen fördelas stödtill verksamheter som bedrivs utanför regi medan den intemaverksamheten bedrivs av institutet självt Inomden extema delen bedriver stödprogramsom syftar till att dels stimulera tillkomsten och driften av regionalamedieverkstäder för bam och ungdom, dels utvidga det lokala utbudet av filmgenom att stödja en omfattande bam- och skolbioverksamhet Visningsstödoch repertoarbreddningsstöd är andra former av extemt stöd som utgår frånavdelningen. Visningsstödet gär i stor utsträckning ull organisationer somsjälva har filmverksamhet riktad till bam och ungdom medan re-pertoarbreddningsstödetkan sökas direkt av den lokale biografägaren som stöd tUl satsningar påvärdefull film. Föratt främja ett stort utbud av film riktad till bam och ungdom stödjer institutetextema rättighetsinnehavare för att dessa än vad som annarsskulle varit kommersiellt försvarbart skall kunna behålla sina rättigheter. Pådetta sätt upprätthäller man ett basbeständ av filmklassiker för bam och ungdomi landet Institutet bedriver enomfattande egen filmpedagogisk verksamhet riktad tiU bam och ungdom.Verksamheten består dels av en uppsökande verk-sam-het, dels av produktion av filmpedagogisktmaterial samt utgivning av tidningen . Tidningenär en filmpedagogisk lidskrift för bam och ungdom som distribueras till fastaprenumeranter samt via extema visningsorganisationer. Tidningen har enprenumererad upplaga pä 2 600 exemplar. bedrivervidare en egen import av bamfilm som ett led i sin strävan att bredda utbudetav bam- och ungdomsfilm i . Intressetför film bland bam och ungdom är större än det någonsin varit tidigare.Utbudet av film för dessa gmpper har ocksä ökat i och med de reklam- och betalfinansieradeTV-kanalemas stora utbud av film. Det är regeringensuppfattning att bam och ungdomar bör beredas möjlighet att dels ta del av ettbrett utbud av svensk och utländsk film, dels själva ges möjUghet att prova på attproducera film. Regeringen anser att FUminstitutetsverksamhet inom detta område bör ha samma omfattning som den haft,vilket innebär att den bör erhålla ett bidrag på 11 mUjoner kronor för tiden Ijanuari - . Vi vill understryka att det naturliga engagemanget hosbam och ungdomar skall utgöra gmnden för dessa insatser. Storstadsregionemaerbjuder ett relativt sett stort utbud av film- och videoaktiviteter. Detär därför av vikt att en stor del av tillgängliga medel används tUl extemastödinsatser för bam och ungdom ute i landet Regeringen anser att minst9 av bidraget som utgår till verksamhet för bam och ungdom böravsättas för stöd tUl extema verksamheter. 1992/93: 10 6.4 Främjande av spridning och visning av värdefull film Regeringensforslag: Staten tar över ansvaret för finansieringen av Filminstitutetsverksamhet för främjande av spridning och visning av värdefuU film. Utredarens förslag: Inomdetta område har utredaren endast berört importverksamhet avfilm. Utredaren konstaterar att bedriver egen import av filmsamtidigt som man stödjer extema importörer av fihn och därmed konkurrerar medsina egna bidragsmottagare. Utredningen anser inte att institutet skallimportera film utan att man i stället skall inrikta sig på att stimulera andrafria importörer att utveckla sin verksamhet , och motsätter sigutredningens förslag om att avveckla institutets filmimportverksamhet Instansemamenar att institutets verksamhet inte konkurrerar med andra importörersverksamhet utan i stäUet kompletterar dessa. OFF, , , , , .