prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Starkatidningsföretag med en dominerande marknadsstälhiing kan finna värdet av detstatiiga bidraget försumbart i järaförelse med betydelsen av att ha en totalkontroll över distributionen av den egna tidningen. Nämnden har noterat sådanaöverväganden i samband med diskussioner som förts i branschen ora ökade prisdifferenseri distributions-systeraet Nämndenpekar på att delar av dagstidningsbranschen befinner sig i ett krisläge ochatt mycket väl kan medföra ytterligare försämringar. Ett ickeobetydligt antal andratidningar hotas av nedläggning. De presspolitiska målenora mångfald, valfrihet och konkurtens blir därmed allt svårare attupprättiiåUa. Nämnden drar slutsatsen att en fortsattrationalisering av förpressledet i produktionen för att pressa ned kosmaderaa blirav avgörande betydelse för många tidningars överlevnads- ochutvecklingsmöjligheter. Även samverkan mellan tidningar oraproduktionskapaciteten i pressledet blu allt raer angelägen. För investeringari såväl förpress- som pressledet är utvecklingsstödet av sttategisk betydelse. Mot bakgrand av den korta tid som förflutit sedanpresspolitiken senast prövades och lades fast av statsmaktema, anser nämndeninte att den bör förorda ändringar i stödets eller stödformemas allmännainriktning. De gmndläggande motiven och principema bör vara vägledande ävenför den kommande tteårsperioden. Presstödet som helhet föreslås utgå med ihuvudsak oförändrat belopp . Ett undantag är därvid anslaget UUutveckUngsstöd som bör räknas upp. Nämnden föreslår även, med hänvisning tillden särskilda rapport raan lämnat i frågan, att stödordningen ändras när detgäller stöd tiU tidningar pä andra språk än svenska. Presstödsnämndensfördjupade anslagsframställning visar enUgt min mening art de presspolitiskaåtgärder som vidtagits i huvudsak varit framgångsrika när detgäller att förhindra lokala dagstidningsraonopol. Utan de statiiga bidragenskulle raånga av dagens andratidningar ha tvingats lägga ner sin verksarahet.Nämndens analys visar emellertid också att presstödet haft en begränsadbetydelse när det gäller att förbättta andratidningamas konkurrenssituation påden lokala tidningsmarknaden. Noterbart i nämndens analyser i den fördjupadeanslagsframställningen är att ett stort antal av de företag som ger uttidningar som uppbär driftsstöd visade förlust ttots ett omfattandepresstöd. Av de högfrekventa tid- ningamauppges ca tio befinna sig i farozonen för nedläggning. Nämnden /93-100skriver i sin anslagsframställning att detta i och för sig talar för en höjningav gjj J2 driftsstödet, men att man i det rådande statsfmansiella läget intekan föreslå en sådan uppräkning, utan att det primärt mäste ankomma pä deenskilda tidningsföretagen att söka lösningar på problemen. Jag delar nämndensbedömning på den här punkten. Det är med viss oro som jag också har tagit delav vad nämnden redovisar när det gäller utvecklingen i dagspressens samdistributionssystem.Enligt min uppfatming bör principema för det nuvarande distributionsstödetligga fast Jag komraer att följa utvecklingen noga och vidta de åtgärder som ärnödvändiga för att fräraja en fortsatt mångfald. Mot bakgmnd av nämndens resultat- ochfraratidsanalyser drar jag följande slutsatser. Det direkta presstödet börtills vidare utgå i sararaa forraer och enligt i huvudsak samma regler som förnärvarande. Jag är emeUertid inte beredd att formulera en målsätming för helaperioden /94-1995/96. Skälen för detta är bl.a. att Statskontoret på uppdragav Experticomraittén för studier i offentiig ekonorai () för närvarandeutteder presstödet och dess effekter. Uttedningen, som förväntas bli klar /93, har inle kunnat ligga till gmnd för en fördjupad prövning iårets budgetproposition. Vidare anser jag att den utvärdering avutvecklingsstödets betydelse för dagstidningamas ekonorai, sora nämndenaviserar, bör avvaktas. När det gäller stödordningens regler för stöd tilltidningar på andra språk än svenska bör en förändring i enlighet med nämndensförslag genomföras . Jag äterkommer till detta under anslaget C6. Driftsstöd till dagspressen. Som anförts inledningsvis har nämnden ävenlämnat en särskild rapport angående reduktion av driftsstöd i särskilda fall.För information vill jag nämna att rapporten för närvaranderemissbehandlas och att jag har för avsikt att återkomma till frågan i nästaårs budgetproposition. Mina förslag tiU medelstiUdelning för de olikaformema av direkt presstöd för /94 redovisas under anslagen C 6.Driftsstöd till dagspressen, C 7. Utvecklingsstöd till dagspressen, C 8.Täckande av förluster vid statiig kreditgaranti till dagspressen och C 9.Distributionsstöd till dagspressen. 1991/92 Utgift 2 977 719 1992/93 Anslag 4 394 000 1993/94 Förslag 5 316 000 har enligt förordningen (1988:673)raed instruktion för presstödsnämnden till uppgift att fördela det statiiga stödet till dagspresseni enUghet med presstödsförordningen (1990:524). Dämtöver har nämnden en ligt sin instmktion tiU uppgift art följa och analysera den ekonomiska utveck lingen för olUca tidningsgmpper och övriga väsentiiga förändringar inom pressen samt att rapportera om utfallet av de presstödjande åtgärdema och om förändringar inora tidningsägandet 198 Taltidningsnämndenhar enligt förordningen (1988:673) med instraktion för taltidningsnämnden tilluppgift att fördela det staUiga stödet tUl radio- och kassettidningar i enUghetmed förordningen (1988:582) om statiigt stöd till radio- och kassettidningar.Nämnden skall enligt sin instruktion bl.a. ocksä handlägga ärenden omfördelning av mottagamtmstningar för radiotidningar och bedriva visstutvecklingsarbete. Nämnden prövar även frågor om tillstånd att sändaradiotidningar i mndradiosändning och om återkallelse av sådanl tillstånd. Detvå nämndemas förvaltningsuppgifter fullgörs av Presstödsnärandens kansU. Prop.1992/93:100 Bil. Ienlighet med regeringens direktiv har lämnat en fördjupadanslagsframstäUning för perioden /94-1995/96. Presstödsnämndenräknar med att de båda nämndemas nuvarande förvaltningsuppgifter kan fullgörastiUfredsstäUande inom ramen för nuvarande anslag. För vart och ett avbudgetåren /94-1995/96 bör anslaget föras upp raedoförändrat belopp, /anslaget bör ges karaktären av ramanslag. Presstödsnämndenskall /94-1995/96 fördela det StaUiga stödet tilldagspressen. skaU under sarama period fördela det staUigastödet tiU radio- och kassettidningar. Ramanslag1993/94; Planeringsram: 1993/94 1994/95 1995/96 och bör underperioden /94-1995/96 fördela det staUiga stödet tiU dagspressen resp.radio- och kassett-tidningar. Efter beslut av regeringen bör nämndema ävenkunna utföra andra uppgifter med aiUcnyming tUl sina resp. huvuduppgifter. Chefen för har tidigare i dagredovisat ett förslag om generell räntebeläggning av statiiga medelsflöden samtpresenterat den modeU som bör tUlämpas. kommer fr.o.m. /94 att tillämpa denna modell.Nämnderaa koraraer därför att tiUdelas ett räntekonto raed kredit iRiksgäldskontoret och medlen under förevarande anslag bör föras tiU dettakonto. Vidmin medelsberäkning för /94 har jag tagit hänsyn till Prop.1992/93:100 pris- och löneutvecklingen. Med hänsyn till de konsekvenser somPresstöds- gjj 12 nämnden redovisat har jag beräknat det årligarationaliseringskravet till . Under anslaget Stöd till radio- och kassettidningarbetalas kosmader för utbildnings- och utvecklingsverksamhetMin mening är att sådana kosmader bör belasta nämndens förvaltningsanslag. Jagföreslår därför att de medel för utbildnings- och utveckUngskosmader som förinnevarande budgetår anvisats från anslagsposten 2 under anslaget Stöd tillradio-och kassettidningar i fortsätmingen beräknas under förevarande anslag.Anslaget ökar dänned med . Medlen bör i fortsättningen utgå som ramanslag. /94 bör anslaget föras upp med . Planeringsramen förperioden /94-1995/96 har beräknats tiU . Anslaget har beräknats utan hänsyn tUl de riktUnjersom chefen för redovisat tidigare denna dag när det gällerförändringar av lönekostnadspålägg, finansieringsform för Statshälsan,övergång till lån i samt nya principer för budgetering avanslagen (jfr bil. 1, Statsbudgeten och särskilda frågor, avsnitt 2.2). Medlenunder anslaget kommer att faststäUas slutiigt enligt dessa rikUinjer, och kandärför komraa an awika från det här föreslagna beloppet. JagherastäUer art regeringen föreslår att I. godkänna att den övergripande raålsätmingen förPresstödsnäranden och skall vara i enUghet med vad jagförordat 2. till och Taltidningsnänmden /94 anvisa ett ramanslag på . 1991/92 Utgift 431 152 500 1992/93 Anslag 416 000 000 1993/94 Förslag 420 000000 Förår 1991 beviljades 76 dagstidningar driftsstöd med sammanlagt 431 152 167 kr.För år 1992 har t.o.m. augusti månad 72 dagstidningar beviljats sammanlagt ca417 mkr i stöd. Ytterligare driftsstöd för berälcnas uppgå till ca 3mkr, dvs. totalt för året . Mot bakgmnd av slutsatsema i resultat- ochframtidsanalysema i den för djupade anslagsframställningen som redovisas i inledningen till detta avsnitt konstaterar nämnden att flera dagstidningar har så stora ekonomiska problem att de hotas av nedläggiung. Analysema visar att lågtäckningstidningama inte 200 kan räkna raed någon snabbuppgång av annonsiniäktema under de närmaste /93-100 åren ochdärför inte kan kompensera en eventuell sänkning av driftsstödet gjj 12 medintäkter från marknaden. Nämnden föreslår att stödordningen ändras när detgäller stöd tiU tidningar på andra språk än svenska (jfr bet 1989/90:KU31 s.14). För att vara berättigad tUl stöd skall en sådan tidning, enligt dennuvarande stödordningen, innehålla nyheter, annan information och debatt, sorarör förhållandena i eller är av allmänt inttesse. Nämnden föreslår attderta krav slopas och ersätts med en regel om att av tidningensabonnerade upplaga skall vara spridd i . Nämnden bygger i första handsitt ställningstagande på att den nuvarande regeln framstår som en allvarliginskräkning i den redaktionella frihet som bör tillkomma dessa tidningar påsamma sätt som gäller för svenskspråkiga tidningar. De regler för stöd tilltidningar på andra språk än svenska som återstår i stödordningen sedan denföreslagna ändringen genomförts, torde vara tillräckliga för att förhindra attstödet umyttjas på ett icke avsett sätt För /94 begär nämnden att anslagetförs upp raed . Jaghar i inledningen till detta avsnitt redogjort för min övergripande syn påpresstödet och även redogjort för svårigheten att ange en tteårig målsätmingför de presspolitiska åtgärderaa. När det gäller stöd till tidningar på andra språkän svenska bör en förändring av stödordningen i enUghet raed nämndens förslaggenomföras . Därmed slopas kravet på att en sådan tidning skallinnehålla nyheter, annan inforraation och debatt, sora rör förhållandena iSverige eller är av allraänt inttesse, och ersätts med en regel om att av tidningens abonnerade upplaga skaU vara spridd i . Jag beräknar anslaget i enlighet medPresstödsnämndens förslag. Anslaget bör föras upp med /94. JaghemstäUer att regeringen föreslår att 1.godkänna vad jag förordat om enförändring av reglema för stöd tUl tidningar på andra språk än svenska, 2.till Driftsstöd tilldagspressen för /94 anvisa ett förslagsanslag pä . Cl.Utvecklingsstöd till dagspressen Prop. 1991/92 Utgift 34 395 507 Reservation 41560 908 ' ' 1992/93 Anslag 7 800 000 1993/94 Förslag 7 800 000 Den nya stödordning som infördes den 1 juli 1990innebär att de tidigare stödformema utvecklingsbidrag och samverkansbidragersatts av utveckUngsstöd. belastas anslaget även avsamverkansbidrag sora beviljats men inte slutförts tmder den tidigarestödordningen. /93 hade to.m. oktober månad 12,9 rakr utbetalats iutvecklingsstöd. BevUjade men ännu inte utbetalade utvecklingsstöd uppgicksamtidigt till . När det gäller lidigare beslul om samverkansbidrag återstårtotalt att utbetala, varav 0,7 rakr under innevarande budgetär och 0,5mkr under /94. Mot bakgmnd av slutsatsema i resultat- ochframtidsanalyseraa i den fördjupade anslagsframställningen som redovisas iinledningen till detta avsnitt finner nämnden det angeläget attutvecklingsstödet, som minskats med /93,återförs till en väsentUgt högre nivå. För /94 begär nämnden att anslagetförs upp med 17,8 mUjoner kronor, viUcet innebär en ökning med 10 mUjonerIcronor. Jaghar i inledningen till detta avsnitt redogjort för min övergripande syn påpresstödet och även redogjort för svårigheten att ange en tteårig målsättningför de presspolitiska åtgärdema. Mot denna bakgmnd, och med hänsyn till det rådandestatsfinansieUa läget anserjag inle att utvecklingsstödet bör räknas upp ienlighet raed förslag. För /94 bör anslagetföras upp med oförändrat . Jaghemställer att regeringen föreslär att till Utvecklingsstöd till dagspressen /94 anvisa ett reservationsanslag på 7 8(X) (XX) kr. Täckande av förluster vid statlig kreditgaranti till Prop. 1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1 000 1993/94 Förslag I 000 Den nya stödordning som infördes den 1 juli 1990innebär att får bevilja kreditgarantier till dagspressen i ensådan omfatming att det sararaanlagda beloppet för utestående garantier uppgårtUl högst 300 raUjoner kronor. Förluster tUl följd av infriade garantierminskar det tiUåtna rambeloppet i raotsvarande raån. Nämndenhar bevUjat statiig länegaranti för ett belopp på 6,3 miljonerkronor jämte räntekosmader till två samverkande tidningsföretag förinvesteringar i en ny tryckpress. Garantin gäller och är den första somlämnas inom ramen för den nya stödordningen. Näranden har även beviljat bidragpå sammanlagt för räntekostnader på lånet under fera är.Räntebidraget lämnas under anslaget Utvecklingsstöd tiU dagspressen. /94 begär nämnden oförändrat på anslaget. Jaghar i inledningen till detta avsnitt redogjort för min övergripande syn päpresstödet och även redogjort för svårigheten att ange en tteårig målsätmingför de presspolitiska åtgärdema. I överensstämmelse med förslagbör anslaget föras upp med för /94. Jaghemställer an regeringen föreslår att tiU Täckande av förluster vid statligkreditgaranti till dagspressen för /94 anvisa ett förslagsanslagpå . 1991/92 Utgift 79 546 963 1992/93 Anslag 75 000 000 1993/94 Förslag 75 000 000 pop 1992/93:100 /92 betalade nämnden ut sararaanlagt i - distributionsstöd för 983 miljoner samdistribuerade tidningsexemplar. /93 räknar nämnden med ett utfall på . Mot bakgmnd av slutsatsema i resultat- ochframtidsanalysema i den fördjupade anslagsframställningen finner nämnden detangeläget art disttibutionsstödet, som minskats /93,inte sänks ytterligare. För /94 begär nämnden att anslaget försupp med oförändrat . Jaghar i inledningen till detta avsnitt redogjort för min övergripande syn påpresstödet och även redogjort för svårigheten att ange en tteårig målsättningför de presspoUtiska åtgärderaa. Mot denna bakgrand beräknarjag anslaget /94 i enUghet med förslag. Anslaget bör förasupp med för /94. JagherastäUer att regeringen föreslår att att till Distributionsstöd till dagspressen /94 anvisa en förslagsanslag på . Stöd till radio- och kassettidningar 1991/92 Utgift 74 349 481 1992/93 Anslag 90 238 000 1993/94 Förslag lOI 974 000 Ienlighet med regeringens direktiv har läranat en fördjupadanslagsframställning för perioden /94-1995/96. I det följande görs ensammanfattning av nämndens resultat-, framtids- och resursanalyser förverksamheten med racUo cx;h kassettidnmgar. Riksdagensbeslut (prop. 1987/88:145, bet 1987/88:KU39, rskr. 1987/88:291) om stödtiU radio- och kassettidningar innebar an fömtsättningar skapades för endramatiskt förbätttad situation när det gäUer tillgången tiU innehåUet idagstidningar för synskadade och andra grupper av funktions- /93-100 hindrade sora inte förraår håUa i eUer bläddra i en tidning. Målsättningen för verksaraheten med radio- ochkassettidningar, som i huvudsak forraulerades av och soradärefter har raodifie-rats något innebär i korthet: -att minst 50 dagstidningarskall ges ut som taltidning, -att utbudet av taltidningarskall präglas av god geografisk spridning och poUtisk mångfald, -att tekniken med redigerade ochintalade taltidningar prioriterats, som arbetet pågått raed attutveclda RATS-iekniken (radiosända talsyntestidningar för synskadade). För attraöjliggöra en satsning på RATS ändrades stödordningen den så attfrågan ora utgivningsform inte längre har betydelse när det gäller att fördelabidrag (jfr prop. 1991/92:100 bU. 12, bet 1991/92:KU27, rskr. 1991/92:197), -att näranden skall frärajamarknadsföring samt bedriva viss utbildningsoch utvecklingsverksarahet, -att årskostnaden (oraräknad i1992 års penningvärde) för utgivningen av en 6-dagars radiotidning raed ensändare beräknas till . Stödordningen omfattar sedanden även regler för högsta stödbelopp per abonnemang (jfr prop.1990/91:100 bU. 10, bet 1990/91:KU29, rskr. 1990/91:161). Taltidningsnämndensresultatredovbning visar i korthet: -att 60 dagstidningar harbeviljats ersättning för taltidningsutgivning to.ra. septeraber 1992, och attytterligare tte dagstidningar planerar att påbörja taltidningsutgivning underinnevarande budgetår, -att av de 60 dagstidningamastår 17 socialderaokratin nära, 6 är cenier-partistiska, 16 är liberala, 10 ärraoderata eller konservativa, en står nära railjöpartiet, raedan övriga harbeteckningen oberoende. Vidare orafattar utbudet av lokala medel- eUerhögfrekventa taltidningar samtiiga regioner utom ,, och Västgötadelen av , -att av de 60 taltidningamakoramer 59 ut som redigerade och intalade radiotidningar. En tidning ges ut iRATS-forra, raedan en tidning använder båda teknikeraa. YnerUgare tre av de 59tidningama samt en nytiUkommande tidning väntas under innevarande budgetårpåböija RATS-utgivning, -att marknadsföringsinsatsemasamt utbildnings- och utvecklingsverksamheten genomgående har givit godaresultat Näranden pekar därvid pä tidningsföretagens positiva inställning tilltaltidningsutgivning, den goda upplageutvecklingen ochtaltidningsredaktöreraas uttalade vilja att utveclda sitt arbete, -att årskostnaden för tolvnystartade radiotidningar har beräknats till igenorasnitt . Saratidigt noterar näranden att fyrahögfrekventa tidningar ligger nära den gräns på för maximall stöd perabonnemang som infördes . En taltidning har upphört som enföljd av alt kosmadema överstigit maxirai-nivån. En tidning sora överskriderden gällande stödgränsen på per exemplar för lågfrekventatidningar står själv för den överskjutande kost- /93-100 nåden. Taltidningsnämndenutgår från att verksamheten med radio- och kassettidningar skall fortsättaenligt de målsättningar som formulerade och med demodifieringar som därefter har gjorts. Mot bakgmnd av att i det närmaste samUiga regioneri nu har tiUgång tiU någon lokal raedel- eller högfrekvent taltidning,fömtser nämnden att de senaste årens snabba ökning av antalet taltidningarkomraer att minska kraftigt . Under budgetåren 1993/94-1995/96räknar nämnden med att verksamheten komraer att orafatta 67,72 resp. 78 taltidningar. I de områden som ännu saknar taltidning ligger enutbyggnad med RATS-systeraet närmast till hands. Närandens bedömning iföregående års anslagsframställning att RATS-tekniken komraer att dominerautvecklingen kvarstår. En visstidsförskjuming är dock ofrånkomlig eftersom flera aktueUa tidningsföretag äri färd med att genomföra tekniska förändringar i sina sätterier. Nämnden harfattat principbeslut om att prioritera fem utvalda dagstidningar vidutbyggnaden av RATS under . /94-1995/96 bör möjlighetenöppnas för ytterligare grapper av funktionshindrade att få tecknataltidningsaboimemang. Nämnden avser att återkomma tiU regeringen i dennafråga. /92 har totalt förbrukats under anslaget.Därav avser bidrag till tidningsföretagen förutgivningsverksamheten. Resterande belopp avser inköp avradioUdnings-mottagare, utbildningsverksamhet samt ersätming till (fr.o.m. ) för service, sändningskostnaderm.m. Mot bakgmnd av slutsatsema i resultat- ochfraratidsanalysen begär totalt /94, varav (-1-12 356 000 kr) för bidrag UUutgivningsverksamhet ra.m., och 640 (XX) kr (+ 20 (XX) kr) för utbUdnings- och utvecklingsverksamhet. För perioden /94-1995/96 beräknar nämnden attmedelsbehovet för utgivningsverksaraheten kommer art uppgå till totalt 320miljoner kronor. I1992 års budgetproposition (1991/92:100 bil. 12 s. 130) uppsköts den planeradefördjupade prövningen av det framtida stödet till taltidningar i avvaktan påde förslag och slutsatser som kunde komraa års handikapputtedning.Uttedningens slutbetänkande (SOU 1992:52) Ett samhäUe för alla remissbehandlas förnärvarande. Jag är dock inte beredd att ytterligare prop. 1992/93:100 skjuta upp den fördjupade prövningen. väl genomarbetadeanslagsframställning visar enUgt min mening att verksamheten raed radio- ochkassettidningar bedrivs raed en sådan inrikming att de raålsättningar sorasattes upp , och som därefter har modifierats något, i huvudsak haruppnåtts. Handikapputtedningen fmner i sitt slutbetänkande (s. 217 ff) att detnuvarande systemet med stöd tidI taltidningsverksamheten över statsbudgetenvisat sig vara effektivt och tiUs vidare bör bibehåUas. Mot denna bakgmnd drar jag följande slutsatser.Stödet till radio- och kassettidningar bör bibehållas oförändrat vad gällergmndema för stödet . Det innebär bl.a. att deövergripande målsättningama för verksamheten skall vara oförändrade. Eftersomutbyggnaden redan nått långt, och utbyggnadstakten därraed kan förväntas avta,är det ofrånkomligt att det på några punkter mer kommer att handla om attförsvara uppnådda resultat och mindre om att expandera ytterligare. Något nyttmäl uttryckt i antal tidningar bör därför inte sättas upp. Vidare bör principen ora fuU nettokostnadstäckningför utgivande tidningsföretag gälla även under den koraraande tteårsperiodenoch anslaget bör även i fortsättningen vara förslagsvis betecknat. Målgmppenför taltidningsverksamheten bör tills vidare vara oförändrad. Jag noterarnärandens avsikt att pröva frägan ora raöjUgheten för andra gmpper avfunktionshindrade än synskadade att prenuraerera på taltidningar. Jag utgårfrån att nämnden därvid beaktar vad föredragande statsrådet anförde i dennafråga i propositionen 1987/88:145 ora stöd tiU radio- och kassettidningar. Den utbyggnad av RATS-tekniken sora nämndenplanerar, innebär att statens kosmader för verksamheten på sUct kommer attkunna minskas, raen framför allt innebär RATS fördelar för de synskadesinformationssituation, eftersom störte delen av tidningen därigenora blirtillgänglig. Jag har erfarit an det på olika bibUotek finns en efterfrågan frånsynskadade på inläsning av innehällel i de delar av dagstidningama som interyms i de redigerade och intalade kassettutgåvoma. bör belastningen påbiblioteken kunna minska genora att fler tidningar distribueras medRATS-tekniken. När det gäller frågan om synskadades tillgäng tillmyndighets- och samhällsinformation genom de s.k. läns- och kommuntidningamasora behandlades av i betänkandet 199I/92:KU27, villjag för information närana att handikapputtedningen i sittslutbetänkande (s. 143 ff) föreslår ett tiUägg till 4 § förvaltningslagen(1986:223) sora innebär att stat, korarauner och landsting ges en skyldighetatt se till alt personer med funktionshinder får den hjälp de behöver för attta del av information från rayndigheter. Frägan bereds inomregeringskansliet tillsamraans med uttedningens övriga förslag. Jag vill ocksåhänvisa till vad chefen för anför om betydelse av en godoch allsidig samhällsinformation (jfr bil. Från anslaget betalas kostnader förTaltidningsnämndens utbUdnings- och utvecklingsverksamhet som för budgetåret1992/93 beräknats under anslags- Jag anser attmedel för dessa uppgifter i fortsättningen bör anvisas /93: IOOunder anslaget C 5. Jag har gjj 12därför beräknat en minskning av förevarande anslag med . Mot denna bakgrund bör anslaget föras upp med för /94. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Stöd till radio- och kassettidningar /94 anvisa ett förslagsanslag på . Litteraturoch tidskrifter Cll. Prop.1992/93:100 Bil. 1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag Från anslaget utgår stöd till utgivning avlitteratur enligt förordningen (1978:490) om statUgt litteraturstöd.