prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Sammanbrottet i den regionala handeln och faUande exportpriser spädde påsvårighetema. BNP sjönk tiU 1970-talets nivåer och varierade meUan 360() och 1 /invånare (). I och Nicaragualåg nivåema på 60-respektive 40-talens nivåer. Trots dessa bakslag nåddesframgångar inom ekonomin på andra områden. I aUa ländema sjönk inflationen,liksom budgetunderskottet i samtUga länder. Undantagen var och ElSalvador. Underskottet i bytesbalansen minskade och kapitalimporten ökadekraftigt från 2 100 mUjoner dollar 1990 tUl 2 7501990. Här märktes särskUtnettoöverföringen av resurser tiU Nicara- gua tUl följd av atträntor och amorteringar minskade sedan utlandsskulden för främst ochHonduras avskrivits och eUer omförhandlats. Ändåfördjupades fattigdomen och omfattade allt fler människor. Arbetslöshet,undernäring och fattigdom ökade medan ländemas förmåga att hantera dessa förhåUandenminskade. Detta utgjorde bakgrunden tiU 80-talets aUvarUga kränkningar av demänskUga rättighetema, flyktingskap, ökande narkotika, mUjö- och hälsoproblem,diskriminering av indianbefolkning och allvarliga konsekvenser för såvälmedelklass som de fattigaste grupperna i samhäUet. I grunden bestod dessaproblem /92. Av Centtalamerikas befoUcrung beräknades leva underfattigdomsstiecket. av bamen led av undernäring. av befolkningen(utom i och ) saknade tiUgång tiU dricksvatten och saiu-tet.GenereUt uppvisade regionen därför ett fortsatt försämrat läge när det gäUer deekonomiska och sociala rättighetema utifrån , en konventionsom ratificerats av samtUga länder i regionen. Situationen för flyktingama förändrades radikaltoch flertalet flyktingar från och återvände tiU sinahemländer, om än under ofta ogynnsamma förhåUanden. Den centtalamerikanskaflyktingkonferensen, CIREFCA, fortsatte att spela en betydelsefuU roU för attlösa flyktingproblemen. Ett intensivt förhandlingsarbete pågick meUan flyktingamasorgamsationer och mjmdighetema i för att skapa förutsättningar för enrepatriering av merparten av de guatemalanska flyktingama i södra . FörhåUandenaför stora grupper av intemflyktingar förblev dock prekär i framföraUtGuatemala, men även i . Konventionenom medborgerUga och poUtiska rättigheter, liksom konventionen om bametsrättigheter, har ratificerats av samtUga länder i regionen, dock med undantagav . UtveckUngen /92 präglades av oUka tendenser. BUdenför-bättiades påtagUgt i - som ett resultat av fredsavtalen ochFN:s övervakande närvaro. Trots ett formeUt demokratiskt system sedan 1986fortsatte övergreppen mot de mänskUga rättighetema i . MiUtären hadeaUtjämt en aUtför stor makt. Vidare stod minst hälften av landets befolkiungutanför de grundläggande normala poUtiska processema. uppvisadefortsatta kränkningar av de poUtiska och medborgerUga rättigheterna, om än påen betydligt lägre nivå än i faUet . Också i gick utvecklingeni negativ riktning, medan förhåUandena i , och BeUze varstabUa och utan mer omfattande kränkningar. I präglades såvälregeringen som oppositionen av sttävan tiU samiörstånd kring i första hand denekonomiska poUtiken. Den aUtjämt olösta jordägarfrågan förblev dock en orsaktiU poUtiska sUtningar. SamtUgaländer i Centtalamerika samt BeUze och har skrivit på klimatkonventionen.AUa länder utom har dessutom skrivit på konventionen om biologiskmångfald. SIDA har utarbetat en särskUd mUjöprofil för . I såvälNicaragua som stöds naturresursbevarande insatser. stöderinsatser på mark- och mUjövårdsområdet genom den regionala orgamsationenCA-TIE. Vidare ges stöd tiU lagstiftningsarbete på mUjövårdsområdet ochutarbetande av mUjökonsekvensbeskrivningargenom den regionala mUjövårdsorganisationen . I sker samarbetemed INBIO, som bedriver en intemationeUt uppmärksammad forskning för bevarandeoch ekonomiskt utnyttjande av den biologiska mångfalden i . Militärutgifter, externa konflikter Ifredsprocessens spår påbörjades dock en betydande nedrustning och avmUitarisering.AvmUitariseringen var särskilt påtagUg i där miUtärstyrkoma minskadesfrån 80 000 till 15 000 man och landet fick regionens minsta miUtärstyrka. Somett resultat av fredsavtalet i påbörjades även i detta land enbetydande avmUitarisering. I inleddes ett arbete för att, enUgtcostarikansk modeU, helt upplösa miUtärstyrkoma. utgjorde aUtjämtett notabelt undantag från denna utveckling. Ländemai regionen fick betydande erkänsla från IMF, och Interamerikanskautvecklingsbanken för framsteg när det gäUer stabiUseringsmål ochstrukturreformer såsom UberaUsering av handel, avreglering av valutamarknaden,omstrukturering av skatte-, bank-, finans-och subventionssystem. Vid sidan avdessa åtgärder inom ländema och ett ökat regionalt samarbete avtecknade sigframgångsrik Uruguay-runda inom som mer betydelsefuU för de centtalamerikanskaländemas ekonomiska utveckling än biståndet i fraditioneU mening. Förhoppningarnaökade om att en begynnande ekonomisk återhämtning skuUe kunna motsvarasav framsteg också på den sociala sidan. Det regionala samarbetetutvecklades och fördjupades på aUt fler områden. erkännnade avgrannlandet BeUze banade väg för att detta land inlemmades i det regionalasamarbetet. Även deltog i aUt större utsttäckning i detta samarbete,som formaUserades och institutio-naUserades, under ledning av regionenspresidenter. Fyra av länderna har ratificerat avtalet om att inrätta ettregionalt parlament och val av deputerade har skett i tre länder. Inom ramenför bland armat konsultativa gruppmöten inleddes en alltmerutvecklad givarsam-ordrung, tiUsammans med ländema i regionen. Den regionalaflyktingkonferensen, CIREFCA, utgjorde en betydelsefull mekanism för attsamordna flyktinginsatser. En unik samordning meUan UNDP och UNHCR inleddesför att växla över från akut nödhjälp tiU långsiktig utveciding. Biståndetgenom SIDA dorrunerar, men flera av ländema i regionen berörs av insatsergenom BITS, SAREC och . har också mottagit betalningsbalansstöd.Totalt utbetalades /92 tUI länderna iCentralamerika. SIDA:s samarbetet medCenbalamerUca hade 1991/92 pågått i ett drygt decennium. Det berörde samtligaländer i regionen och omfattade ett brett spektrum av såväl regionala sombUaterala samarbetsprogram. I takt med fredsutvecklingen och det alltintensivare samarbetet mellan de sju små ländema i regionen blev det aUt merirrelevant att göra en gränsdragning mellan nationeUa och regionala msatser.Alltmer av det svenska biståndet kom att bedömas i ett regionalt sammanhang. " ' .if i utbetalningar /92, mkr MR/demokrati/humanitärt bistånd SIDA, Bostäder och miljö MR/demokrati/humanitärt bistånd BITS, Internationella kurser /SiDA (FoM) (Övrig verksamhet) SIDA, MR/demokrati/humanitärt BITS, Internationella kurser SIDA, MR/demokrati/humanitärt BITS, Internationella kurser Total planeringsram förMR/demokrati/humanitärt bistånd 2 Avtalat BITS kursprogram stodöppet för deltagare från samtUga länder i regionen. 21 personer deltog frånCosta , , , och . SAREC:sLatinamerikaprogram, stöd till medicinsk forskarutbildning och forskningssamarbeteom amning och infektioner hos barn hade anknytning tUl samtliga länder. Under1991/92 betalades 22,2 mUjoner kronor ut till detta program. Inom ramen för inleddes ett projekt i . DärtiU godkändesett program för samarbete med näringslivet i och vissa insatser hannpåbörjas. I inleddes dessutom på uppdrag av SIDA ett projekt förutbildning av småföretagare. Ett samarbete med ex-porttådinleddes. /92 betalades ut för nämnda insatser. Därutöver utgick svensktstöd tUl multUaterala insatser genom FN och regionala institutioner. Sverigespelade en aktiv roll för att stödja samordningsarbetet inom ramen för CIRECFA,den centtalamerikanska flyktingkonferensen. deltog även aktivt iPartnership for Development and Democracy (PDD) där en dialog förs meUangivarländema och ländema i regionen om samarbete på områden som demokrati,mänskUga rättigheter och marknadsekonomi. Bistånd genom enskilda organisationer De enskildaorganisationerna fortsatte att ha en betydelsefuU och dynamisk roll ibiståndssamarbetet. De sammanlagda utbetalningama för insatser iCentralamerika uppgick /92 tUl drygt 700 mUjoner kronor. Befolknings' tillväxt/år Andel av arbetskraften i tjänster och service L 15,37, män ingen uppgift kvinnor ingenuppgift 7,(1990) ingen uppgift ingen uppgift 28,(1989) Bistånd,andel av BNI Militärutgifter, andel av BNP Offentligt nettobistånd/person 1990, USD Bistånd från , utbetalningar /92, mkr BITS, internationella kurser Detsvenska utvecklingssamarbetet med inleddes och sedan 1982tillhör landet kretsen av SlDA:s programländer. Men även SAREC och SWEDECORPstödde insatser i eUer med anknytning tUl . Med insatser inom ochutanför landramssamarbetet omfattade SIDA:s bistånd tUl /92omkring 310 nuljoner kronor. förlängdes med tm ochmed . Biståndetkom /92 att aUtmer utformas som ett stöd tiU den ekonomiskapoUtiken, vars huvudmål var stabiUsering och stiukturanpassning. Omkringhälften av landramen kanaliserades som stöd tiU betalningsbalansen. DärtUl komsärskUda skuldlättnadsåtgärder motsvarande 60 mUjoner kronor. Viktiga sektorerinom biståndet var i övrigt gruvor, skog och energi. En satsning på socialasektorer inleddes. Ettstort antal svenska enskilda organisationer fortsatte att, med stöd av SIDA, bedrivaett omfattande samarbete med lokala samarbetsorganisationer. SARECbidrog tUl en uppbyggnad och förstärkning av landets forskningskapacitet vidde fem universiteten. Stödet omfattade medicinsk forskning, naturvetenskap,teknik, jordbruksforskning och samhällsvetenskap. ICosta hade samtUga biståndsmyndigheter åtaganden. SIDA fortsatte detunder 1988 uUedda bostadsprogrammet med inriktning på resurssvaga grupper ifrämst huvudstaden slumområden. Programmet omfattar organiseratsjälvbyggeri, renovering av bostäder, infrastrukturanläggningar,samUngslokaler och organisationsuppbyggnad. Därutöver finansieras insatser påmUjöområdet. Tyngdpunkten i BITS verksamhet Ugger på energiområdet, följt av förvaltrungs-ochskogssektorerna. Ianslutning till att fredsavtalet för undertecknades i januari1992, uttalade en beredskap att öka biståndet tUl . Blandannat stöddes demobiUsering av sttidande och återvändandeprogram. Samtidigtinleddes projektering av ytterUgare insatser, som av båda parter uppfattas somett stöd till fredsprocessen. Biståndet genom enskilda organisationerfortsätter och stöder en rad av FN:s insatser i landet. Ekonomi, poiitiic och samiiälle Denekononuska utvecklingen i har inneburit ett trendbrottmot 80-talets ekonomiska nedgång. Ekonomiska reformprogram har genomförts medresultat att inflation och växande budgetunderskott kunnat nedbringas. I fleraländer har även reformer av den ekonomiska strukturen inletts. Statens roU haromdefinierats, förutsättningar för långsiktigt företagande förbätttats.Reformpolitik har börjat ge utdelning i form av reeU ekonomisk tiUväxt. Sydamerikasländer styrs av folkvalda civila regeringar. Demokratins förmåga att hanterapoUtiska problem har manifesterats i länder som ChUe, BoUvia och . Iländer som och fortgår under demokratiskt stjn-e ekonomiskareformer. Dessa länders överenskommelse med BrasiUen och om ettfrihandelsavtal, Mereosur, visar på en ny attityd tUl ekonomiskutveckUngspoU-tUc. IParaguay har viktiga steg tagits mot demokrati med bl.a. en ny författning medlångtgående rättsgarantier. I valdes ny president ochlagstiftande församling. Biståndet till ,utbetalningar /92, mkr Land SIDA BITS SAREC SWEDECORPTOTALT u-kredit 28,4 milioner kronor lertidockså uppvisat bakslag. I upplöste president parlamentet ochsatte en bräckUg demokrati ur funktion. UtveckUngen i är starktoroväckande. Tre destruktiva krafter präglar samhäUet i form av geriUagruppersterrorism, narkotikahandelns utbredning och grova brott mot mänskUgarättigheter förövade av statsmakten. I har poUtiska framsteg gjortsmed bl.a. en ny författning, vilket delvis överskuggas av fortsatta poUtiskavåldsdåd förövade av myndigheter, geriUa och narkotikamaffia. Sverigesutvecklingssamarbete med har som bärande motiv att bidra till attbefästa demokratier och genomföra ekonomisk reformpoUtik. HuvudsakUga mottagareav bistånd har varit BoUvia och ChUe. Tekniskt samarbete skeräven med och avtal om forskningssamarbete föreUgger med ochUmguay. Bistånd lämnas genom SIDA tiU stöd för sociala program som utgör delav en reformpoUtik. BITS verksamhet är ägnat att stärka prodiUctiva sektorergenom att förmedla svensk kompetens och kunnande. främjarföretagsamhet och SAREC stöder forskningssamarbete. Totalt utbetalades 187mUjoner kronor tiU länder i under /92. Imars 1992 undertecknade regeringen ett avtal om biståndssamarbete med BoUvia.Ett utökat samarbete aviserades och som svenska motiv angavs stöd tiU landetsnydanande UtveckUngspoUtik och tiU stärkande av demokratiska institutioner.Samarbetet bedrivs genom SIDA, BITS och . BoUviabedriver ett långtgående ekonomiskt reformprogram. SedankraftfuUa åtgärder vidtagits för att stabUisera ekonomin har landets regeringgått vidare med en rad strukturreformer mot ökad marknadsekonomi. Denoffentliga förvaltningen har rationaUserats, vam- och penningmarknaden harliberaliserats och centtalbanken intar en oberoende stäUning. Statsmaktenstidigare dominerande roU som aktör inom näringsUvet har upphört och ersatts aven politik som syftar tiU att stärka betingelserna för ett fungerande privatnäringsUv. OffentUga utgifter omprioriteras för sociala ändamål med tonviktpå de fattiga befolkningsgDjppema. Detfinns bred partipolitisk uppslutning bakom reformpoUtiken men missnöje överpoUtiken har också givit näring åt popuUs-tiska stiömningar. Allmänna valplaneras tUl mitten av 1993. Regeringen visar respekt för de poUtiska ochmedborgerUga rättigheterna. Rättsväsendet, som bedöms som undermåUgt ochineffektivt, är föremål för reformer. Protester har förekommit frånursprungsbefolkningen för att deras rättigheter inte skyddas och för att derastiUvaro hotas av exploatörer. Världsbankenoch är stora långivare för BoUviasinvesteringar i infrastrukturer och sociala sektorer. Viktiga bUaterala givareär , , och . Detutökade samarbetet med BoUvia har successivt växt fram utifrån av regeringenangivna riktUnjer och på basis av överläggningar med boUvianska myndigheter.TotaU utbetalades /92 39,8 mUjoner kronor tiU BoUvia. SIDAlämnar bistånd inom huvudsakUgen sociala områden. Bidrag om totalt 51 nuljonerkronor har lämnats tiU sociala nödhjälpsfonden, sedermera investeringsfonden,vars uppgift varit att dämpa de sociala effektema av det ekonomiskastabiUse-ringsprogrammet. Ett bidrag om totalt utgår genomUNICEF för vattenförsörjning och hälsovård riktat tiU de allra fattigastelandsbygdsområdena. Ett bidrag om 8 mUjoner kronor lämnas tiU ettUNICEF-program för att stärka kvinnans stäUning i samhäUet, särskUt på deträttsUga området. Inom ramen för ett regionalt program stöds bekämpning avkolera. fattades beslut om en insats för att stöda boende ifattiga områden att förbättta sina bostäder. Insatsen uppgår tUl totalt 36mUjoner kronor av . Regeringen beslutade inovember 1992 att bidra med drygt 30 mUjoner kronor tUl BoUvias skuldåterköp avkommersieUa statsskulder. Återköpet är det ttedje av sitt slag och förväntasinnebära att landet eUminerar sina kvarvarande kommersieUa statsskulder. Det tekniska samarbetetgenom BITS har dels varit ett program för att rehabiUtera gruvnäringen delsgäUt finansiering av fjärrkonttoUsystem för kraftledningscen-ttal med ABB somleverantör. 1991/92tUl drygt 23 mUjoner kronor. personer från BoUvia har deltagit i av BITSanordnade intemationeUa kurser. Samarbetet bedöms över lag som framgångsriktoch mottagama har visat bra förmåga att tillgodogöra sig de tekniskakunskapema. SWEDECORPhar UUett ett samarbete med nationeUa handelskammaren genom att stöda ettinvesteringsfrämjande kontor i . Underen övergångsperiod har genom SIDA lämnat ett ansenUgt bistånd tiU ChUesregering tiU stöd för dess sociala program. Det har gäUt ett bidrag om totalt42 mUjoner kronor tiU ett program för att rehabiUtera skolor i eftersattaområden. Progranunet bedöms som framgångsrikt och har bUvit mönsterbUdande förett större nationeUt program. SIDAstöder ett bostadsprojekt med inslag av självbyggeri i städema , Talcaoch Valpariaso. Det svenska bidraget uppgår tiU 86 nuljoner kronor över en tteårsperiod.Ett samarbete pågår för att stärka kvinnans ställning i det chUenska samhäUet.Stöd utgår bland annat tiU ett kviimosekretariat inom regeringskansUet meduppgift att bevaka bl.a. civiUagstift-nfrigen. Det tteåriga avtalet uppgår tUl18 mUjoner kronor. Ett avtal om kulturbistånd har legat tiU grund för oUkakulturinsatser. SAREC har ett avtal omdrygt 7 mUjoner kronor med chUenska forskningsrådet, CONICYT, om samarbete inomhälso/ medicin och naturresurser/mUjö. Samarbetet bedrivs meUan chUenska ochsvenska institutioner. Stöd lämnas även tUl samhäUsvetenskapUga institutioner. BITS har inlett etttekniskt samarbete inom bland annat områdena arbets- och stads-mUjö. Enramkredit har därutöver bevUjats tUI landets centralbank om 60 mUjoner kronorför främjande av små och medelstora företag. /Swedftandhar bidragit tiU att finansiera investeringen av ett gjuteri i ChUe. Detsammanlagda svenska biståndet tiU 1991/92 uppgick tUl 69,5 nuljonerkronor. Etttekniskt samarbete har bedrivits med bland annat ifråga ommark-vårdsplan och arbetsmiljö inom petioke-misk industri. BITS har ävenbidragit med för instaUation av en av Svedpower levereraddrUtledningscential. AnslagspostenKatastrofer, stöd tUl återuppbyggnad m.m. uppgick under /93tUl 1115 mUjoner kr jämte reservation från föregående budgetår. av katastofanslaget har utnyttjats förinsatser i . Insatsema har främst utgått tiU de länder iAfrika vUka drabbats av krig och konflikter. Problemen under de senastemånadema har förstärkts av en omfattande torka dels i södra , dels påAfrikas . De länder vilka drabbats hårdast och som tagit mest resurser ianspråk är och . Omfattande regionala insatser kanaUserasgenom UNHCR och . av anslagsposten har utnyttjats förinsatser i för humanitär hjälp bl.a. åt flyktingar och konflUctdrabbadefrån och . Centtal-och , som tUlkom /92 som mottagare av katasttofbistånd meden högsta ram på , har tagit i anspråk avkatasttofanslaget. Händelseutvecklingen i Centtal- och har inneburitatt antalet ansökningar för bidrag varit mycket stort. av tiUgängUga medelhar använts för insatser i MeUersta Östern. Liksom föregående budgetår harstörsta delen av detta gått tiU länder vilka drabbats i samband med Irakkrisen.Därtill har en stor del av anslaget utnyttjats för humanitära insatser iLibanon, och . Bidrag har bevUjats för totalt 231 insatseri 62 länder eller regioner. Bidrag har kanaUserats genom 59 svenska enskUdaorganisationer, 14 FN-organ, samt åtta andra intemationeUa organisationer.Dessutom har bUaterala bidrag avtalats med regeringar i tio länder. Katastrofanslaget1991/92-utbetalda bidrag per land Belopp (SEK) Totalt 542 013 737 Belopp (SEK) Belopp (SEK) 26 210 000 3 878 600 1 610 000 10 600 000 3 000 000 Belopp (SEK) Belopp (SEK) Totalt utbetalt /92 MUjömåletinnebär att mUjöaspekten skaU beaktas i aU biståndsverksamhet. För anslagspostenSärskUda mUjöinsatser anvisades /utgöruthåUigt resursutnyttjande, kompetensuppbyggnad samt poUcy- och metodutveckUngför stiategiska områden. Syftet med anslagsposten är att ge förutsättrungarför en ytterligare förstärkrung av mUjösatsningama i utveckUngssamarbetet.YtterUgare omkring 235 mUjoner kronor användes under /92 förmUjöinsatser inom landprogram, regionala insatser eUer andra anslagsposter.SIDA:s riktlinjer för obUgatoriska mUjökonsekvensbedömningar avbiståndsprojekt skaU successivt bidra till att hela det SIDA-kanaUseradebiståndet blir aUtmer miljöanpassat och mUjöinriktat. Stor vikt lades vid de ekonomiska aspektema påmUjöfrågoma. Resursbasen på mUjöekonomiområdet började med viss framgång byggasupp. Hertaletinsatser är väl synkroniserade med de frågeställningar, som akuaUserats Uiomramen för den intemationella mUjö-vårdkonferensen i , 1992(UNCED). Huvuddelen av de anslagna medlen anvisades för uthåUigt resursutnyttjandeinom bl.a. jord- och skogsbnU<, förbätfrad naturresurshantering, marinmUjövård, färskvattenprojekt, rådgivning om freoner och bevarande av biologiskmångfald. Projekt och program, nya miljöinriktade projekt och insatser medmUjökomponenter kunde stödjas. DärtiU påbörjades eUer vidareutveckladesförsöks- och metodutvecklingsinsatser av multi/bi-karaktär på mUjöområdet.Många av projekten var i en uppbyggnadsfas. Viktiga insatser när det gäller vattenresursemaoch deras användning genomfördes i bl.a. och . Informationsinsatseroch fallstudier på klimatområdet fick stöd. I gavs stöd tiUrådgivrung om altemativ tiU freoner. Stora insatser i markvårds- och byskogsprogrammeti Sahelområdet och markvårdsprogrammet i utgjorde en del av ettlångsiktigt stöd tiU dessa regioner. TiU , och gavssammanhållna mUjöstöd i programform. I omfattade detta stöd bl.a. skyddav skogsreservat, stabUisering av skogsbruk och förvaltrung av känsUgaekosystem. del av mUjöinsatsema kanaUserades genom enskUda organisationer, intemationeUaorganisationer och nätverk såsom lUCN (Intemational Union for the Conservationof Nature) och . Samarbete byggdes upp med rmi-versitet ochinstitutioner i och utom avseende kunskapsöverföring, metodutvecklingoch probleminventering. Satsningar gjordes också på utbUdning av u-landsjoumalister,utveckling av mUjö-vårdsmoment i läroplaner och mUjöutbUdning föryrkesverksamma. Biståndet till särskilda miljöinsatser, utbetalningar /92, mkr Ingående ej utbetalda åtaganden Utgående ej utbetalda åtaganden Under /92utbetalades sammanlagt 761,4 nuljoner kronor för utvecklingsprojekt genomfolkrörelser och andra enskUda organisationer. Från och med /91inkluderar anslagsposten även medel som lämnas tiU svenska organisationersinformationsverksamhet i . Utöver av bevUjade medel på 750,8mUjoner kronor, farms en intecknad reservation från föregående budgetår på16,1 mUjoner kronor. Den utgående reservationen från /92 uppgårtUl 34,6 mUjoner kronor, och motsvarar ingångna åtaganden. Projektbidrag lämnades /92 tiUprojekt i ca 90 , mklusive programländerna. Biståndet tiU projekt ide tolv största mottagarländema framgår av följande uppstäUrung: utbetalningar /92, mkr De kristna organisationema mottog den största delenav bidragen, 332 mUjoner kronor, motsvarande av utbetalade medel. BidragentiU fackUga respektive kooperativa insatser var 61 respektive 55 mUjonerkronor. Liksomtidigare år har stödet i stor ut-sttäckiung använts tUl utbUdiungs-, hälso- Bidragen avser investeringar-, drifts- ochunderhäUskostnader i lokal valuta. har stora summor avsatts förkapitalkrävande byggnadsverksamhet och investeringar. En ändrad inriktning inomområdet kan skönjas. Denna har att göra med de svårigheter som uppstår då detegna stödet awecklas och driftsansvaret överlämnas tiU lokala samarbetsparter.Insatserna baseras därför mer på lokala behov och större hänsyn tas tiUförutsättningama att uppnå varaktiga resultat. Sådana Uisatser är ofta svåraatt planera och genomföra, som de normalt är mindre kostnadskrävande. Översynenav det statUga samarbetet med de enskUda organisationema inom biståndet,"Solidaritet med statsbidrag", avslutades . SIDA hardärefter arbetat vidare med vissa av översynens förslag och bland annat ingåttavtal med Biståndsinformation (BIFO) om att BIFO övertar beredningen ochuppföljningen av de mindre orgaiusationemas ansökningar. Syftet är att SIDAdärigenom skaU få ökat utrymme för dialog med ramorganisatio-nema ocheffektivare uppföljning och utvärdering av biståndet tiU de enskUda organisationema. SIDA:ssamarbete med ramorganisatio-nema finansieras över olika anslagsposter. För attfå tiU stånd en bättte samordning meUan dessa anslagsposter har proceduravtal,som innefattar projekt-, katastrof-och demokratistöd, tecknats med fem organisationer(Afrikagruppema, , Pingstmissionens U-landshjälp (PMU), Rädda Bamensamt Utan Gränser/SCC. För och prövas också smärre katasttoframarpå vardera 10 mUjoner kronor. Slår detta väl ut kommer katasttoframar attinkluderas i fler proceduravtal.