prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Minallmänna bedömning av fömtsättningama för Konsttådets verksamhet "'' och resursema för förvärv av konst har jag redovisat under anslaget tUl Statenskonsttåd. Anslaget bör i sin helhet föras upp med oförändrat belopp. För Statens konsttåds förvärv har jag beräknat . Jag har utgått ifrån att utsmyckningen av lokaler för de affärsdrivandeverken i huvudsak skall bekostas av verken själva. bör enligt samraa principer som gäUerför innevarande budgetår medges att utöver beställningar som blir möjliga inomanslagets ram beställa konst till ett belopp av högst förbetalning under följande budgetår. Bidraget för konstförvärv tiU samlingslokaler ochfolkparker bör utgå med . JagherastäUer att regeringen föreslår art 1.godkänna vad jag har anfört orabeställningar av konst som föranleder utgifter under senare budgetår /94, 2.till Förvärv av konst förstatens byggnader m.m. för /94 anvisa ett reservationsanslag på28 . Bidrag för konstnärlig utsmyckning i bostadsområden 1992/93 /anslag 15 000 000 1993/94 Förslag 3 000 000 Bidrag för konstnärlig utsmyckning i bostadsområdenlämnas enUgt förordningen (1987:316) om bidrag tiU konsmärUg utsmyckning ibostadsområden. faststäUer en rara för beslut ora bidrag tiUkonsmäriig utsmyckning. För /92 fastställdes en ram ora ,medan någon ram för innevarande budgetår inte bevUjats. Behovetav medel för utbetalning av under /92 beslutade bidrag beräknasav för /94 tUl . RUcsdagenfattade med anledning av förslag budgetproposition beslut om att avveckla stödet till konsmäriig utsmyckning i bostadsom råden (prop. 1991/92:100 biL 12 s. 61-62, bet 1991/92:BoUll, rskr. 1991/92:152). För att tillgodose behovet av raedel för tidigare fattade beslut 96 om bidrag anvisades dockför innevarande budgetår . 1992/93:100svarande medelsbehov för nästa budgetår uppgår till . An- gjj j2 slaget bör budgeteras raed hänsyn härtill. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag för konsmäriig utsmyckning ibostadsområden för /94 anvisa ett förslagsanslag pä 3 000 000kr. Utställningar av nutida svensk konst i utlandet 1991/92 Utgift 1456 2501 Reservation -18 0121 1992/93 Anslag 1448 000 1993/94 Förslag 1520 000 lAnvisatunder åttonde huvudtiteln, anslaget G 21 Enligt förordningen (1988:744) med instmktion av nutida svensk konst i utiandet (NUNSKU) harnäranden till uppgU'i att anordna utställningar i utiandet av nutida svenskkonst samt att vara det organ som enligt stadgama för nordiskt biennalråd haratt planlägga och genomföra svenskt deltagande i biennalutställningama iVenedig. Anslaget används av utställnings- ochadministrationskosmader. Nämndenför utställningar av nutida svensk konst i utlandet Nämndenföreslår att anslaget för nästa budgetår höjs raed . Höjningenmotiveras av behovet av kompensation för prisökningar på intemationellattansporter, materialkosmader för s.k. installationer och trycksaksproduktion. KulturtådettiUstyrker en resursförstärkning för NUNSKU. NUNSKUär en förmedlare av kunskaper intemationellt om den svenska konsten av . De kontakter som därigenom skapas medverkar till ett konsmärUgt nyskapande och ett breddat utbyte mellan och omvärld en. Jag vill i övrigt hänvisa till vad jag tidigare anfört vid min behandlingav Kulturtådets fördjupade anslagsframstäUning under avsnittet om bildkonst- området 97 7 1992/93. Jaghemställer att regeringen föreslår ""- att tUl Utstöllningar av nutida svensk konst iutlandet för /94 anvisa ett reservationsanslag på I . Bidrag till för de fria konstema 1991/92 Utgift 1519 0001 1992/93 Anslag 1580 000 1993/94 Förslag 1580 000 lAnvisatunder åttonde huvudtiteln, anslaget G 22 Medel till för de fria konstema ärbudgeterade inkl. mervärdeskatt för de fria konstema har tiU uppgift artmom främja utvecklingen av målar-, bildhuggar- och byggnadskonsten ochövriga till den bUdande konsten hänförliga konstarter samt att yttta sig ifrågor som hör till verksamhetsområde. Akademienför de fria konsterna Förkompensation av kosmadsökningar föreslås en uppräkning raed 87 0(X) kr samtdäratöver för vård av konstsaraUng och arkiv. Akademienär en viktig aktör inom bUdkonstområdet med kvaliteten sora riktmärke för sittagerande. Verksamheten faUer därför väl inom ramen för de riktiinjer inomområdet som jag har förordat Jaghemställer att regeringen föreslår rUcsdagen att till Bidrag till för de friakonsterna för /94 anvisa ett anslag på I . 1991/92 Utgift 9 161 6381 1992/93 Anslag 14 840 000 1993/94 Förslag 15 742 000 lAnvisatunder tolfte huvudtiteln, anslaget B 3 EnUgtförordningen (1988:315) med instmktion för jProp 1992/93-100 slöjdsfrägor skall nämnden, som inrättades , ta initiativtill, gjj 12 planera, samordna och göra insatser för att främja hemslöjd iden mån sådana uppgifter inte ankommer pä annan statiig myndighet. Nämndenskall inom sitt verksamhetsområde fördela statUgt stöd tiU hemslöjdsfrärajandeverksamhet skall svaraför nämndens medels-förvalming och personaladministtation samt lämna detbiträde i övrigt som behövs för dess verksamhet. Nämndenhar redovisat en fördjupad anslagsframställning för budgetåren 1993/94-1995/96. Nämndenför hemslöjdsfrågor har i sin verksamhet byggt upp ett omfattande kontakmätraed olika rayndigheter på såväl central som regional nivä. Detta har lett tUlatt hemslöjdsfrågoma fått ökad uppmärksamhet i en vidare krets avsamhällsinstitutioner . Genom samarbete och samfinansiering medandra institutioner har ett stort antal för hemslöjdens utveckling vUctiga projektkunnat genomföras viUca inte skulle ha kommit till stånd genom endast en inuessentsmedverkan. Den konsulentverksamhet för viUcen nämnden fungerarsom tillsynsmyndighet har varit en sttategisk resurs förråd och upplysning i hemslöjdsfrågor. Konsulentema har aktivt verkat för enutveckling av den lokala slöjden och genomfört olUca projekt i syfte attförbättta slöjdens kvalitet och höja slöjdamas kompetens. Dennarådgivningsverksamhet ger inte effekt på kort sikt utan genom sin kontinuitet.En påtaglig effekt redovisades på Slöjdsommar 92 på då konsulentemamanifesterade slöjden och slöjdamas yrkeskunnande. I utställningen ansvaradekonsulentema distriktvis för det rikhaltiga utbudet av aktiviteter, i vilkaslöjdama medverkade. Nämndenavser alt genora prioriteringar i verksaraheten uteslutande ägna sig åtcentrala, övergripande och akuta insatser inom ett begränsat antal områden. Deprojekt som kommer att prioriteras skall ha en stark regional förankring, gåatt fä sam finansierade och kunna ge resultat och erfarenheter sora kommer helahemslöjdsorarådet tiU nytta. I rådande arbetsmarknadssituation bör även sådanaprioriteringar göras som kan ge arbetstillfällen. Följande omräden avser nämnden att prioritera - bamoch hemslöjd - för slöjdens överlevnad, för tillväxt och föryngring avslöjdarkåren, -sameslöjden - för utvecklingoch förbättring av sameslöjdamas verksam- /93-100 helsvillkor, gjj j2 -råvaroma till slöjden -forisatt verksamhet för att lösa den inhemska råva-mtUlgången, -dräktområdet - personellförstärkning för att lösa akuta problem inom material- ochinformationsområdena, -akutinsatser för hotadeslöjdtekniker samt stöd till teknik- och produktutveckling. Jagvill erinra ora den utvärdering av verksamheten vid jag anmälde i förra årets budgetproposition (prop. 1991/92:100 bil. Jag anförde då, mot bakgmnd av förslagen i betänkandet (SOU 1991:66)Hemslöjd i samverkan och remissinstanseraas uppfattning, att Nämnden förhemslöjdsfrågor framöver bör vara det centtalt samordnande organet för detstatiiga hemslöjdsstödet Verksamhetsinriktningen och vilUcoren i övrigt, bl.a.frågan om huvudmannaskap för länshem-slöjdskonsulentema, föranledde inte någotförslag tiU förändring i förhållande tUl vad som gäUt sedan nämnden inrättades1981. Den fördjupade anslagsframställning som läranatsav bekräftar enligt min uppfatming att arbetetbedrivs pä ett rationeUt sätt och i enUghet med de verksamhetsmål som uppsatts. Mot bakgrund av det underlag som minaställningstaganden i förta årets budgetproposition grundade sig pä finner jaginte nu anledning att på nytt göra någon fördjupad prövning av verksamheten.Jag anser att del förslag till inrikming som lämnatär väl ägnat att Ugga tUl grund för det statUga stödet till hemslöjd . Jag vUl här erinra om vad jag tidigare anfört omansvaret och resurseraa för den samiska slöjden i propositionen (prop.1992/93:32 bil. 3) om saraerna och saraisk kultur m.m. Vidrain beräkning av anslaget har jag tagit hänsyn till pris- och löneutvecklingen.Anslaget för Främjande av hemslöjden har budgeterats utan hänsyn tiU dentekniska justering som mäste göras till följd av ändringen av nivån pålönekostnadspälägget Riktiinjer för denna förändring har tidigare denna dagredovisats av chefen för (bilaga 1 avsnittet Styrning avStatsfÖrvalmingen och de finansiella förutsättningarna för rayndighetema). Detbelopp sora kommer att ställas ull nämndens disposition komraer att slutUgtfaststäUas enligt redovisade riktiinjer och kan därför awUca från det nubudgeterade beloppet. Jaghemställer att regeringen föreslår 'i- " att till Främjande av hemslöjden för budgetåret1993/94 anvisa ett förslagsanslag på . RegeringentilUcallade en organisationskommitté raed uppdrag attupprätta en plan för försörjningen av statiiga arkivdepäer. Kommitténöveriämnade betänkandet (SOU 1991:31) Statens arkivdepäer, enutvecklingsplan till är 2000. En sararaanfattning av förslaget samt enförteckning över remissinstanseraa och en sararaanställning av remissytttandenabör fogas till protokollet i detta ärende som bilagoma 12.6 och 12.7. Ibetänkandet (SOU 1988:11) Öppenhet och minne konstaterade (ARKU) att den orafattande tillväxten av de statiiga rayndighetemas arkiv från1950-talel och framåt inte motsvarats av en lika omfattande utbyggnad av destatiiga arkivmyndighetemas depåkapacitet. ARKU beräknade att arkiven inom dencivila statiiga sektom växer raed före gallring(bmtto) och med efter gallring (netto). DärtiU kommerarkivinformation som lagras på annal medium, tex. mUcrofilm och olika/UDB-media. Utredningen konstaterade att de civUa slatliga arkivmyndighetemas- och landsarkiven - depåer var fyllda varför en utbyggnad avdessas förvaringskapacitet, med sammanhängande resurser, är nödvändig för attde arkivproducerande myndighetema, arkivbU-daraa, skall kunna avlastas. ARKU konstaterade vidare att ett växande gap haruppstått mellan kraven på arkivmyndigheteraas förmåga att hantera och förvaradel stadigt växande inflödet av arkiv och arkivmyndighetemas resurser och kompetensuppbyggnadför att klara denna uppgift. Enligt utredningen måste statens planeringsfömtsätmingarförbättras pä derta område. För att uppnå detta bör de arkivbildandemyndighetemas ansvar för sin arkivbUdning förstärkas. Ett utökat ansvar bör iprincip också omfatta de långsiktiga ekonomiska konsekvenseraa av dennaarkivbildning. Detta synsätt innefattar en överföring av resurser tillarkivmyndighetema från de arkivbildande myndighetema i samband med leveranserav arkiv. En resursöverföring mäste, för att långsUctigt täcka de kosmader somuppstår, omfatta såväl medel för den fortsatta praktiska hanteringen avarkiven som medel för själva arkivförvaringen. ARKU:s bedömning var att dettaslags omprioieringar bör ske inom ramen för ordinariebudgetarbete. I propositionen (prop. 1989/90:72, bet.1989/90:KrU29, rskr. 1989/90:307) om arkiv m.m. anges informationslagring och arkivförvaring som ett prioriterat insatsområde för det statliga arkivväsendet Bland annat be tonas vUcten av rationella, kostnadseffektiva lösningar. För att precisera be hoven av detta och för att ta fram beräkningsmodeller med anledning av 102 ARKU:s förslag fickOrganisationskommittén för försörjning av statiiga Prop. arkivdepäer (Dir. 1989:46)till uppgift att utarbeta en plan för försörjningen gjj 12 av statiiga arkivdepåersamt att beräkna medelsbehoven för en utbyggnad. Kommittén skulle pröva oraen sädan utbyggnad av arkivdepåer kunde ske i samverkan med andraarkiyhuvudmän, särskilt priraär- och landstingskora- Möjligheten attrainska arkivdepåbehovet genora en mera systematisk mikrofUmning skiUle ävenundersökas. I komraitléns uppgifter ingick också att undersökaom en utbyggnad av arkivdepåer, lokaliseringen av sädana arkivdepäer ellerandra skäl kunde för-, anleda behov av en annan organisatorisk ram för decivila arkivmyndighetema. I uppdraget ingick även att undersöka om behovförelåg att föreslå förändringar mellan och landsarkivensansvarsområden som arkiv-depåer för centtala resp. regionala och lokalamyndigheter. uppgifter ingick att utreda vissa frägor om vilkaresursbehov som uppkommer hos landsarkiven i samband med att de övertarkyrkobokföringsarkiven när foUcbokföringen förs över till skattemyndigheteraa.Regeringen beslutade om mikrofilmning av den del somorafattar folkbokföringen av dessa arkiv. har därvid kunnatumyttja de beräknmgar som organisationskommittén redovisat pä detta oraråde närman i samråd med planerat genomförandet av filmningen m.m. Jagåterkommer tUl denna fräga vid min anmälan av anslaget tUl ochlandsarkiven. Orgaiusationskommitténföreslår att arkiven från hovrätter, kammarrätter, försäkringsrätter samt frånuniversitet och högskolor avlämnas till landsarkiv i stället för tillRUcsarkivet. Vidare föreslär kommitten att depåansvaret för regionala och lokala statiiga myndigheter överförs från tillresp. Remissinstansema har i denna fråga i huvudsak förordat att omdepåansvaret överförs till landsarkiv bör en naturUg konsekvens vara att'ävenmotsvarande tillsynsansvar överförs från till landsarkiv. Manbedöraer det vara mest rationellt att en arkivbU-dande rayndighet endast skabehöva koramunicera med en och samma arkivmyndighet Uppdelningen av och landsarkivensdepå- och tillsynsansvar regleras av förordningen (1991:731) med insttuktionför och landsarkiven. För att på effektivast möjliga sätt kunna taansvar för arkiv-effektema av det pågående förändringsarbetet inora denoffentiiga sektom bedömer jag nu det vara en lämplig ätgärd att Riksarkivetges möjligheter till sförte flexibilitet i fördelningen av depå- ochtillsynsuppgifter raellan och landsarkiven. Denna minskadedetaljreglering skapar fömtsättningar för att anpassaarkivverksamheten i enUghet med de behov som föreligger. Jag vUl för Riksdagenskännedom raeddela min avsikt att se- nare återkomma tillregeringen med förslag om en reglering av denna fråga så att gesökade möjligheter att inom ramen för sitt sektorsansvar göra en lärapligfördelning av depåansvars- och tUlsynsuppgifter meUan ochlandsarkiven. Isamband med beredningen av denna del av organisationskommitténs förslag har jagnoterat att flera remissinstanser uttalat särskUda önskemål om att Götahovrätts arkiv bör fortsatt förvaras i . Detta oavsett eventueUaförändringar vad gäller vilken arkivmyndighet som skall ha tillsyns-resp.depåansvar för hovrätter. Jag viU i detta samraanhang erinra ora att denuvarande reglema för leverans av arkiv till arkivmyndighet i normalfalletinnebär att en sådan leverans sker efter överenskommelse raellan arkivbilda-renoch arkivmyndigheten. Med den starka lokala förankring som arkivuppenbarligen har i finns det anledning att utgå ifrån attöverenskommelse kan träffas om fortsatt förvaring av arkivet där. Jagövergår nu till att redovisa mina ställningstaganden tillorganisations-koraraitténs förslag i övrigt. Prop.1992/93:100 Bil. Beräkningar avarkivtillväxt och leveransbehov Minbedömning: behöver handlingar från civilastatiiga myndigheter överföras till och landsarkiven. Utöver dettatilUcomraer bland annat leveransbehov till följd av den pågåendeförnyelseverksaraheten inom StatsfÖrvalmingen. Kommitténsbedömning: Överenstämmer med min bedömning. Remissinstanserna:Delar kommittens uppfatming. Skälenför min bedömning: Av arkivlagen (SFS 1990:782) följer att myndigheters arkivpä sikt skall överföras tiU arkivmyndighet innebär attarkivmyndigheteraas depåkapacitet successivt raåste utökas för att kunnaavlasta myndigheteraa aUtefter de behov som uppstår. Organisationskommitténsberäkningar visar att arkivhandlingar under 1990-taletbehöver levereras till och landsarkiven. Redan nu förvaras hosdessa arkivmyndigheter arkivbestånd som uppgår tUl ca 300 000 hyllmeter.Utöver vad organisationskommittén har haft haft möjlighet att beräknatillkomraer dessutom de relativt omfattande leveransbehov som uppstår tillföljd av bl.a. privatiseringen av affärsverk. Slutiigen finns vissa behov avatt kunna ta emot enskUda arkiv. Genomatt fastställa vilka leveransbehov som föreligger samt genom att preciseranettoarkivtillväxten har organisationskommittén skapat väsentligt förbätttadeplaneringsförutsättningar för en utbyggnad av statens arkivdepåer. De gjordaberäkningaraa förefaller vara väl underbyggda även om det kan finnas anledninganta att pågående förändringar inom den statiiga rayndig- hetssektora koramer attmedföra ytterligare omfattande leveransbehov utöver vad kommitten haftraöjUghet att beräkna. Prop.1992/93:100 Bil. Minbedömning: Behovet av utbyggnad av arkivdepäer påverkas enbarti raycket begränsad omfattning av möjUghetema an mikrofUma redan bUdade arkiv. Kommitténsbedömning: Överenstämmer med min bedömning. Remissinstanserna: Instämmer i allmänhet medbedömningen. Ett fåtal remissinstanser anser dock att organisationskomraitténunderskattat vinstema med att i efterhand mUaofUma arkivhandlingar. Skälen för min bedömning: Mikrofilmning av arkivhar förekommit . I allmänhet har arkivmUcrofilmning gjorts föratt tiUgängUggöra svåråticomliga arkivbestånd eller för att säkerhetsfilmaomistiiga originalhandlingar. Arkivmikrofilmning förekommer även för attskydda särskilt utsatta arkivhandlingar från kraftig försliming orsakad avbl.a. Kosmadskalkyleraa för att av andra skälersätmingsmUcrofilraa redan existerande arkivhandlingar har inte övertygandekunnat påvisa tillräckliga ekonoraiska fördelar för att motivera särskildaåtgärder. Att däremot när arkiv bildas - som ett led i en automatiserad process- direkt framställa arkivhandlingar pä tex. mikrofilm är en raetod somförtjänar att övervägas vid framställning av arkivhandlingar avsedda artbevaras för framtiden. Jag delar komraittens uppfattning att en utökadmUcrofilmning inte kommer att påverka behoven av arkivdepäer . Den tekniska utvecklingen i fråga ominformationslagring går snabbt. följer denna utveckling och harinom ramen för sitt sektorsansvar att bevaka området och vidta eller föreslålämpUga åtgärder. Resursöverföringvid leverans av arkiv Min bedömning:Riksarkivets och landsarkivens resurser behöver förstärkas i samband raed artde raottar arkivleveranser från myndigheter. Kommitténsbedömning: Överenstämmer med min. Remissinstansema:Har i allmänhet lämnat förslaget utan erinran. Skälenför min bedömning: Arkivlagen lägger elt tydligare ansvar pä de arkivbildandemyndighetema för sina arkiv. Detta ansvar inrymmer även långsUctiga aspekterutöver de tidsmässigt raera kortsUctiga återsökningsbe- som myndighetemasjälva har i de egna arkiven. Här är givetvis /93-100 offentiighetsprincipenen styrande faktor. Rätten att ta del av de aUmänna gjj j2 handlingar somarkiven huvudsakligen utgörs av måste givetvis garanteras även på lång sikt. Enannan mera långsiktig aspekt är det ansvar den arkivproducerande myndighetenhar för sina arkiv av det skälet att dessa utgör en del av det nationeUakulturarvet De långsiktiga kosmadema för arkivbevarande kan iprincip delas upp i två huvudkomponenter. Dels kostar det att rent fysiskthärbärgera och vårda arkiven i den typ av lokaler sora erfordras för attgarantera säkerhet och beständighet. Dels innebär utnyttjandet och värden avarkiven en kosmad. I elt kortare tidsperspektiv är detta umyttjandehuvudsakligen relaterat tUl arkivbildamas fullgörande av sina huvuduppgifter.När ett arkiv, som är av betydelse för den verksamhet ur vilken dethärstammar, avlämnas till arkivmyndighet får arkivmyndigheten också övertavissa myndighetsuppgifter. Arkivmyndigheterna behöver resurser för dessauppgifter. Ert belysande exerapel på detta är den av regeringen är 1990beslutade successiva överföringen av foUcbokföringsarkiv, omfattande handlingar, från kyrkan till landsarkiven. bedömningar kommer denna överföring att medföra ett behovpå sikt om ytterligare minst 55 tjänster hos landsarkiven för art man där skaUkunna utföra den författ-ningsenUga hanteringen av foUcbokföringshandlingaraa. Att överföra arkiv tUl arkivmyndighet innebärdärmed en resursmässig av-lasming för de arkivbildande myndighetema. Dennabesparing är som jag visat störte än vad enbart kosmadsminskningen för självaarkivutrymraet innebär. I gengäld ökar arbetsbelastningen för den mottagandearkivmyndigheten i motsvarande grad. Jag bedömer det därför vara rimligt att -i lUchet med arkivuttedningens förslag - arkivmyndighetema ges en ekonomiskkompensation direkt kopplad till de leveranser som sker. Nivån på resursöverföringenbör bli föremål för en överenskommelse meUan och den leveranderayndigheten som har att finansiera arkivleveransen. Ur ett samhällsekonomisktperspektiv bör en sådan lösning långsiktigt innebära en bättte hushållning medresursema för arkivförvaring. För detta synsärt talar inte endast destordriftsfördelar som kan uppnås utan här finns även andra aspekter avkosmadseffektivitet som jag skall utveckla närmare. Arkivmyndighetema har fram till nu fungerat som enkosmadsfri resurs och avlasming för de statiiga myndighetema. När myndighetemahar behövt leverera arkiv till eUer tiU ett landsarkiv så har dettai regel kunna ske utan nägon kosmad för den levererande myndigheten. Någonegentiig prövning av myndighetens leveransbehov i förhållande till altemativalösningar inom rayndigheten eller av kosmadseffekten för myndigheten i förhållandeull arkivmyndigheten har således inle skett En genomförd praxis medresursöverföring vid leverans kommer utan tvekan att öka kosmadsmedve-tandeihos de arkivbildande myndighetema och därmed utgöra ert incitament tiU enförbätttad arkivvård hos dessa. En följd av detta bUr an myndighetema avkostnadsskäl kommer att bli angelägna att maximera umyttjandet av egnaarkivlokaler innan leverans till arkivmyndighet övervägs. nadsmedvetenheten ledersannolUct dessutom till att gallringen av arkivhand- Prop. 1992/93: IOO lingar i hög grad kommeralt bU raer effektiv för art minska behovet av arkiv- gjj j 2 Den omfattande arkivtillväxt och de därmedsammanhängande behoven av arkivdepåer m.ra., som organisationskommitténredovisat, utgör ett starkt stöd för tanken att arkivförvaringens kosmader päkort och lång sikt behöver tydliggöras och prövas när arkiv nu bedöms behövaöverföras tUl arkivdepäer i en oprövad omfatming. Det uppdämdaleveransbehovet om arkiv frän statiiga myndigheter, sombehöver föras till arkivdepåer , och det uppskatmingsvis likastora leveransbehovet som privatiseringen av affärsverk m.m. medför innebär idet närmaste behov av en fördubblad depåkapacitet jämfört med . har presenterat en modeU förhur raan beräknar de resursbehov som följer med en arkivleverans. Nyckeltal hardärvid utarbetats för dithörande resurs- och kompetensbehov vad gällerflyttkosmader, lokaler, personal m.m. Beräkningaraa kan behöva kompletteras medhänsyn till de speciella krav på arkivförvaring som skilda arkiv kan bedömasbehöva, av tekniska skäl eller av andra orsaker. En utgängspunkt vid en sådanbedömning kan enUgt min mening vara art särskUt värdefuUt arkivmaterial, somkan förväntas vara frekvent efterfrågat, bör ges en förvaring så att derelativt snabbt skall kunna tillhandahållas till forskare och allmänhet. Förarkiv där efterfrågan kan förväntas bli lägre bör raan kunna överväga ora de kanförvaras under andra former. Av detta synsätt följer inte att nägot avkall päarkivförvaringens säkerhet bör göras. En resursöverföring enligt det synsätt jag nuförordar bör normalt ske inom raraen för den årliga budgetprocessen iregeringskansliet. har att med stöd av dessa nyckeltal, isaraverkan raed levererande myndighet beräkna de resursbehov som följer avplanerade leveranser.