prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — Därmed kan dentotala marginaleffekten för arbetsinkomster reduceras ytterligare.Reformarbetet inom socialförsäkringssystemet är inriktat på att göra detlönsamt att övergå från stöd till arbete samt på att socialförsäkringen skallinnehålla inslag av självrisk och en begränsad kompensationsnivå. Arbetsrättslagstiftningenhar betydande effekter på arbetsmarknadens möjligheter att fungeratillfredsställande. föreslår att turordningsreglemaförändras, all möjlighetema till tidsbegränsad anställning och provanställningvidgas, att arbetstagarbegreppet definieras klarare och att den fackligavetorätten mot entreprenad avskaffas. Efter sedvanlig remissbehandling avserregeringen att återkomma till med sitt ställningstagande tillförslagen i en proposition . 6.2 Forsknings- och utbildningspolitiken Arbetskraftenskompetens måste höjas successivt för att underlätta stmkturomvandlingen samlför att bidra till en hög tillväxt, tabell 6.2. Den offentliga sektorns uppgiftär därvid att skapa fömtsättningar för att utbildning av hög kvalitet erbjudspå alla nivåer samt att utforma skatte-och socialförsäkringssystemen på ettsådant sätt att utbildning och annan kompetensutveckling som ärsamhällsekonomiskt lönsam även blir privat- Prop. 1992/93:150 ekonomiskt lönsam. Tabell 6.2 Andel av arbetskraften med minst tvä ärsgymnasium eller motsvarande 1987 Samtliga sektorer 55,9 77,5 70,8 43,8 83,6 -Industrin 49,9 73,1 67,9 42,5 79,4 - Bank ochförsäkring 68,9 88,7 90,5 50,2 94,7 Källa: , Employment Outlook . Dettotala resursema som satsas på forskning har ökat genom en ökning av deordinarie anslagen samt genom satsning av medel ur de fömtvarandelöntagarfonderaa. Effektiviteten förstärks bl.a. genom alt universiteten och högskoloraafår ersättning för utbildningskostnader på gmndval av fullgjorda resultat.Universiteten och högskoloma får friare händer att besluta om hur utbildningarskall utformas, hur lednings-stmkturema skall se ut samt hur tjänstema skallkonstmeras. 6.3 Kapitalbildning och företagande Industriländernasföratsättningar för produktion av varor och tjänster har under 1970- och1980-talen blivit alltmera likartade. För att skall kunna attraherainvesteringar som höjer pmduktiviieien i ekonomin och som säkrar en störreindustri- och tjänsteproduktion krävs att erbjuder enintemationellt konkurrenskraftig ekonomisk miljö. Investeringar och företagandei måste ha intemationellt konkurrenskraftiga villkor. Då kan Sverigedra till sig verksamhet som är samhällsekonomiskt lönsam och som har godsysselsättnings- och lönebetalningsförmåga. Statenbör bidra till detta genom utformningen av skattestmktur och andra regler. Ävenfömtsättningama för lönebildningen, avseende bl.a. arbetsmarknadspolitiken, börutformas på ell sådant säll att avkastningen på investeringar i inteurholkas genom alltför höga löneökningar. Detär angelägel all långsiktigt upprätthålla ett högre hushållssparande än del somgällt under en följd av år för all ge utrymme för höga investeringar utanunderskott i bytesbalansen. Investeringar är nödvändiga för alt få en godtillväxt. Detlångsiktiga sparandel bör i första hand stimuleras genom generella åtgärder.Sänkt kapilalinkomstskaitesats innebär liksom slopad förmögenhetsskatt enminskad snedvridning i valet mellan olika sparformer. Principen bör vara altolika sparformer konkurrerar på lika villkor. 1översynen av såväl pensionssystemet som de andra socialförsäkringarna är detangeläget att pröva hur sparandel långsiktigt kan upprätthållas. Del nuvarandefördelningssystemet inom pensionsområdet reducerar det privata sparandel. pensionemasom har de största fömtsättningama att bidra till en höjning Prop. 1992/93:150 av hushållens sparande. Enav grandstenaraa i regeringens politik för tillväxt är ell livskraftigt små-och nyföretagande. Det är i dessa förelag som de nya möjligheteraa och de nyaarbetstillfällena finns. Regeringenhar som mål att skapa goda generella fömtsättningar för nyetableringar ochtillväxt i småföretag. En viktig fömtsättning för ett expansivt ny- ochsmåföretagande är en effektiv privat riskkapital-marknad för småförelag.Uppkomsten av en sådan riskkapitalmarknad har underlättats genom skattereformenoch senare beslutade skatteförändringar. Finansieringenav företagsetableringar och utvecklingsprojekt i unga företag liksom insatseraaför att utveckla en väl fungerande privat riskkapiialmarknad förstärks ocheffektiviseras genom bildandet av Industri- och nyforetagarfonden. Denna fondskall bl.a. ge förmånliga lån vid etablering av nya företag i samarbete medprivata finansiärer. Riskkapitalmarknaden har tillförts 6,5 miljarder kronorfrån de fömtvarande löntagarfonderna genom tillskapandet av tvåriskkapitalbolag. Förati ytterligare underlätta riskkapiialförsörjningen saml för all allmäntförbättra villkoren för investeringar och sparande i är del angelägetatt skatteuttaget för eget kapital görs likvärdigt med skatteuttaget för lånatkapital så att nuvarande skattemässiga diskriminering av eget kapitalelimineras. Detta överensstämmer med regeringens mål om att genom generellaåtgärder skapa goda föratsättningar för produktion och investeringar i Sverige.En särskild utredare som utreder frågan om lättnader i den ekonomiskadubbelbeskattningen kommer att presentera sina förslag. Föratt uppnå en hög varaktig tillväxt saml för att göra attraktivt förinvesteringar och företagande måste den svenska infrastmkturen avseende bl.a.transporter, energi och telekommunikationer vara välul-byggd och effektiv. Sverigesnärmande till del övriga gör att satsningar på en förbättring av väg-och jämvägstrafikens kapacitet och kvalitet får stor betydelse. Hälfien avlandets produktion exporteras och tre fjärdedelar av denna export går tillEuropa. Inte minst de offentliga investeringarna i infrastmktur har variteftersatta . varinfrastmklur-investeringarnas andel av BNP medan genomsnittet förOECD-ländema var . Regeringoch riksdag har väsentligt ökat satsningaraa inom delta område. Vidnuvarande konjunkturläge är dessa satsningar särskilt lämpliga samhällsekonomisktsett eftersom de resurser som används i många tall inte har någon alternativanvändning på kort sikt. De måsle dock inriktas på de områden där de ger högstsamhällsekonomisk avkastning.Investeringsaktiviteten kommer av konjunkturskäl all vara särskilt hög denärmaste åren. Regeringen har under vårenpresenterat en propositionen om Investeringar i trafikens infrastmktur (prop.1992/93:176). I propositionen föreslås en planeringsram för investeringar ivägar och jämvägar om för åren 19942003. investeringar i stomjämvägar för saml i stamvägaroch övriga riksvägar 40 miljarder. 1992/93:150 Bilaga 1 Skallemassamhällsekonomiskt skadliga effekter har reducerats väsentligt under de senasteåren. Arbetet med att minska skatteuttagets tillväxthämmande effekter måstedock drivas vidare i syfte all sänka eller avskaffa särskilt skadliga skatter. Skattesänkningarbör finansieras genom motsvarande sänkningar av de offentliga utgiftema, genomökad avgiftsfinansiering och genom åtgärder inom skattesystemets ram. Utrymmetför skattesänkningar begränsas av att det StmktureUa underskottet för denoffentliga sektom skall elimineras. Ekonomisktviktig är den totala marginaleffekten för beskattat arbete, dvs. den andel aven extra arbetsinkomst som bortfaller genom ökade direkta och indirekta skallersamt genom inkomstberoende avgifier och bidrag. Diagram6.1 Total marginaleffekt beskattat arbete 1970 1975 1980 1985 1990 1991 1992 1993 Den totala marginaleffekten för beskattat arbete bör reduceras Prop.1992/93:150 successivt bl.a. genom etl närmare samband mellan avgifter ochförmåner Bilaga 1 i socialförsäkringssystemet. Densvenska företagsbeskattningen är gynnsam för investeringar och produktion iSverige. Detla bidrar lill en hög investeringsnivå och därmed hög tillväxtefter hand som olika gränshinder får en allt mindre betydelse förlokaliseringen av investeringar och produktion. Beskattningenav sparande är emellertid inte konkurrenskraftig i ett intemationelltperspektiv. Ett högt inhemskt sparande underlättar uppbyggandet av eget kapitali små och medelstora företag. Villkorenför det privata sparandet har förbättrats i flera avseenden.Förmögenhetsskatten på arbetande kapital i företagen togs bort med omedelbarverkan . Den allmänna förmögenhetsskatten sänks successivt och slopashell . Då sänks också kapitalinkomstskatten till . Denhögsta skattesatsen i arvs- och gåvobeskattningen har sänkts från till . Möjligheteraa för privat sparande ökar genom införandet av pensionssparandei bank. Densvenska energibeskattningen har lagts om så att den i mindre utsträckninghindrar produktion i . Industrins energiskatter har sänkts i riktningmot den nivå som gäller i omvärlden. upprätthålls den totalaenergibeskattningen på en förhållandevis hög nivå genom höjda miljöskatter förhushållen inkl. höjd bensinskatt. Därigenom baseras skatteuttaget i störreutsträckning på aktiviteter med negativ miljöpåverkan. 1en promemoria från presenteras förslag tilländringar i företagsbeskattningen. Förslagen grandas i huvudsak på betänkandenaNeutral företagsbeskattning (SOU 1991:100) och Fortsatt reformering avföretagsbeskattningen (SOU 1992:67). Betänkandena har remissbehandlats och ipromemorian har förslagen samordnats. Bl.a. föreslås att enskilda näringsidkareoch handelsbolag skall beskattas enligt regler som motsvarar dem som gäller föraktiebolagen. I fråga om bolagsbeskattningen märks förslagen all skattesatsensänks till och att skatteutjämningsreserven (surven) tas bon. De nyareglema bör gälla fr.o.m. . Därmed kommer den nuvarandeöverbeskaitningen av enskild näringsverksamhet att ha tagits bort. Konkurrensmellan flera marknadsaktörer, i synnerhet förekomst av potentiell konkurrensgenom frånvaro av etableringshinder, är en gmndläggande fömtsättning för etleffektivt resursutnyttjande. För att underlätta nyföretagandet är det vikliglall marknadstillträdet är fritt och konkurrensvillkoren likvärdiga. En viktig del i denlångsiktiga lillväxipoliliken är säkerställandet av en fungerande konkurrens påde svenska vam- och tjänstemarknadema. Av stor betydelse i detla sammanhang ärden av regeringen framlagda konkurrenslagen samt undertecknandet avEES-avtalel. Regeringen har också lagt förslag om avreglering bl.a. påkommunikationsområdet. 4Riksdagen 1992/93. Nr 150 Bilaga 1 Rättelse: S. 45 rad 12 Stär: höjdaRättat till: sänkta finansmarknadsområdet,elmarknaden, bostadsmarknaden, skogsbraks- Prop. 1992/93:150 sektora,kommunsektora och utbildningssektora. Allt för all tillskapa Bilaga 1fungerande marknader. Sverigetar genom ett viktigt steg mot all ingå i det europeiskasamarbetet. ansluter sig därmed till de spelregler för en effektivkonkurrens som återfinns i . Detta innebär väsentligt förstärktkonkurrens bl.a. genom eliminering av hinder för internationell rörlighet förvaror, tjänster, arbete och kapital. Dennya konkurrenslagen är utformad med utgångspunkt i iRomfördraget och EES-avlalel. Lagen innehåller uttryckliga förbud mot särskiltangivna typer av konkurrensbegränsningar. Överträdelse av förbuden kan medföraekonomiska sanktioner på upp lill av förelagets årsomsättning. Lagen skalltillämpas av och ytterst av . Försvensk del innebär en offensiv konkurrenspolitik bl.a. att den offenlligasektora i större utsträckning utsätts för konkurrens. gäller inle minstkommunal verksamhet. skyddade sektorer avregleras och öppnas förkonkurrens. Fasta och tydliga spelregler skapas för konkurrensen i den privatasektora. 7 Den kommunala ekonomin Statsmakternahar elt övergripande ansvar för att den offentliga verksamheten utvecklas ienlighet med real och finansiell samhällsekonomisk balans. För att förena dellaansvar med elt betydande mått av kommunall självstyre har del nya system förstatsbidrag till kommunema som trädde i kraft utformats såatt staten sätter en finansiell ram för kommuneraa medan verksamheten intelängre deialjsiyrs på samma sätt som . Det nya bidraget ger kommuneraastor frihet och innebär vidare en relativt långtgående inkomstutjänming mellankommuneraa. Någonomprövning av grandprinciper för bidraget är inte aktuell. Däremot kan denpraktiska utformningen av systemet behöva förändras allt eftersom erfarenhetvinns. En utredning ser bl.a över vissa principer för utjämning av stmkturelltbetingade kostnadsskillnader. Förändringar av systemet beräknas kunna sketidigast 1995. Med hänsyn till bl.a. den pågående utredningen finner jag detlämpligt att "frysa" bidragsregler även . Bidragsförändringenför 1994 bör därmed maximalt få uppgå till av summan av kommunensreferensbidrag och inkomster av kommunalskattemedel för . Saneringenav de offentliga finanseraa kan inte ske utan att också de finansiellafömtsättningama för kommunsektora påverkas. De stora krav som det tidigareredovisade budgetsaneringsprogrammel iimebär medför att jag finner detuteslutet alt skatteutjämningsbidragen kan öka. Ettviktigt led i skattereformen var att de minskningar av marginalskattema som uppnåddesi den statliga inkomstskatten inte fick omintetgöras genom kommunalaskattehöjningar. gäller ett kommunalt skaltestopp. Bakgmnden är dels skattereformen och det samhällsekonomiska läget,dels förändringen av bidragssystemet . När skattestoppet upphörfinns det, om inga åtgärder vidtas, risk för en Bilaga 1 höjning av kommunsektomsgenomsnittliga debitering. finansiella ekonoiniskaramen för kommunsektom kunna överskridas. utredningsarbete harpåbörjats i syfte att belysa fömtsättningama för ett långsiktigt mer stabiltskatte- och bidragssystem för kommunsektom. Detta arbete beräknas varaslutfört så att förslag skall kunna föreläggas riksdageni början av 1994. Det tillfälliga skattestoppet upphör i och I syfte att begränsa det kommunala skatteuttaget föreslås att de kommuner och landstingsom inte höjer sin utdebitering för engångsvis får behålla skattemedel som motsvarar det ökade skatteunderlagsom beror av det sänkta gmndavdraget. finansieringsprincipenannars ha dragits in till staten. 8 EES och EG EES-avtalettorde kunna träda i kraft under innevarande år. får med avtalet ipraktiken tillträde till EG:s inre marknad, som förverkligades iår. Detta innebär ökade möjligheter till export för svenska företag, som därmedbättre kan utnyttja sina stordriflsfördelar. Konkurrensen kommer också att öka,vilket bidrar till lägre priser och ökad effektivisering. EES-avtaletär emellertid inte tillräckligt för att trygga stabilitet och ekonomisktillväxt. ger inte det politiska inflytandet över . Ett fullt medlemskap ger däremot möjlighet aft tillvarata svenskaintressen också i ett perspektiv där förändras. Ett medlemskapskulle också, till skillnad från enbart ett , ge en möjlighetatt ta del av EG:s framtida utveckling. skulle därmed få en störremöjlighet att säkra sin konkurrenskraft och ekonomiska stabilitet också på långsikt. Ett fullt EG-medlemskap förstärker möjligheten till ökade investeringar iSverige genom att företagen då kan verka på samma villkor som företag i andraländer i . Därigenom förbättras föratsättningama för fömyelse av densvenska industristmkturen, vilket i sin tur leder till stärkt konkurrenskraft.Medlemskap innebär deltagande fullt ut i gemenskapens institutioner. Därvidkan vi reellt påverka EG:s fortsatta integrationsarbele på ett sätt som gynnarsvenska intressen. Inte minst kommer vi att bli delaktiga i utformningen av ettfastare samarbete på det monetära området i . Detär först som medlem i EG som vi kan säkra våra möjligheter att skapa flerarbetstillfällen. Förhandlingama om medlemskap i inleddes iår. Det framförhandlade resultatet konmier att underställas svenska folket ien folkomröstning, utgör en viktig etapp på vägen mot vårtdeltagande i den europeiska integrationen. måste dock gå vidare och blifullvärdig EG-medlem för att en långsiktig positiv välståndsutveckling skallkunna komma till stånd. Statsbudgeten och särskilda frågor prop.1992/93:150 1 Statsbudgeten budgetåren 1992/93 och 1993/94 1.1 Beräkningsförutsättningar Vidberäkning av slalsinkomstemas utveckling är de antaganden som görs ominkomstutvecklingen i samhället av stor betydelse. ()har under hand lämnat en beräkning av statsbudgetens inkomster. (Beräkningen isin slutgiltiga utformning avser RRV alt publicera ). Ensammanfattning av beräkningen bör fogas till protokollet i delta ärende (bilaga1.3). De antaganden som RRV räknat med redovisas i tabell 1. En del av deförslag som föredragandena nu lägger fram påverkar den ekonomiskautvecklingen. Därför räknar jag med delvis andra antaganden än RRV. Även dessaantaganden redovisas i tabell 1. Antaganden om den ekonoiniska utvecklingen Procentuell förändring från föregående år -2,0 -1,5 1 RRV:s beräkningar avseende budgetåren 1992/93(statsbudgetens inkomster ochutgifter) och 1993/94 (statsbudgetens inkomster) har verket tagit hänsyn lillbeslul som fattat före . RRV har även beaktat förslagfrån regeringen . Jag har dämtöver beaktat även deriksdagsbeslut som fattats under återstoden av mars samt de förslag frånregeringen som lagts fram även efter . Det får ankomma på riksdagensfinansutskott att göra justeringar för de ytterligare förändringar som jag intehar kunnat beakta. 1.2 Statsbudgetens inkonister och utgifter /93 RRVhar presenterat en ny beräkning av budgetulfallet /93, budgetprognos nr 5. Beräkningama av inkomsteraa /93 redovisas också i verkets inkomstberäkning. Enligtunderhandsinformation från RRV beräknas de totala inkomstema för budgetårel1992/93 uppgå till . Idet följande redovisas de förändringar av inkomstema i förhållande till RRV:sberäkning somjag funnit nödvändiga. Tillföljd av vad jag anfört om den ekonomiska utvecklingen räknar jag uppinkomsttiteln inkomstskatt med ochinkomsttiteln inkomstskatt med . Vidareräknar jag upp inkomsttiteln inkomstskatt med 63 miljonerkronor med anledning av att jag i beräkningama tagit hänsyn till de effekter avregeringens förslag om skattereduktion för reparationskostnader m.m. förbostadshus. Till följd av vad jag nyssanfört angående lönesummans utveckling justerar jag upp inkomsttitelnSjukförsäkringsavgift, netto med och inkomsttiteln , netto med Sammanlageträknar jag därmed upp inkomsttiteln lagstadgade socialavgifter, netto, med 122miljoner kronor. Sammantaget räknar jag upp inkomsttiteln med . Till följd av vad jag anfört angående denprivata konsumtionens utveckling räknar jag upp inkomsttiteln . Sammanlagtinnebär avvikelsen från RRVs beräkning en uppskrivning av inkomstema /93 med . Jag beräknar således statsbudgetensinkomster för budgetårel 1992/93 lill . Förändringama iförhållande till RRV:s beräkningar framgår av tabell 2. 1992/93:150 Bilaga 1 RRV:sberäkningar av statsbudgetens inkomster Inkomsttitel/Inkomsthuvud/lnkomstgrupp 1111 Fysiska personers inkomstskatt 1121 Juridiska personers inkomstskatt 1221 Sjukförsäkringsavgift,netto 1251 Övriga socialavgifter, netto Sumina förändringar enligt föredraganden Istatsbudgeten uppgår utgiftema till 482 160 miljoner kronorEnligt underhandsinformation från RRV beräknas nu de lotala utgiftema uppgåtill Utgiftema exkl. statsskuld-räntor prognosticerastill för /93. Enligt ovannämndabudgetprognos från RRV beräknas utgiftema för statsskuldräntorna till 85,0 miljarderkronor för /93. Ny information från ger vidhanden att dessa utgifter kan beräknas minska. Utgiftema för statsskuldräntomauppgår i min beräkning till . kontorelsoch RRV:s prognos av räntor på statsskulden består till största Prop.1992/93:150 delen av en kommande periodisering av valutakursförluster på de lånBilaga 1 som tog upp för Riksbankensräkning för deponering i det svenska banksystemet. För denna upplåning erhöllRiksgäidskontoret en valulakursgaranti av . Då Riksgäldskontoretsvalulalikvider i kommer att bokas om, erhåller kontoret ersättningför valuiakursförlusteraa vid ombokningen istället för när lånen förfaller,vilket sker huvudsakligen budgetår 1995/96 och 1997/98. Den tillfälligabudgetavlaslning som erhålls är alltså ingen besparing utan endasl enperiodisering av valuiakursförlusteraa. Ombokningen av valutalikvideraamöjliggör en effektivare förvaltning av valulaskulden och irmebär på så sätt enviss besparing i form av lägre transaktionskostnader i förvaltningen. Vadavser den beräknade belastningen under övriga anslag räknar jag ner anslagetLokala poUsorganisationen med som en följd av att åtgärderkommer att vidtagas för att minska belastningen på detta anslag. Vidare har jagpå aggregerad nivå beaktat att konsekvenserna av förskottsvisa hy resinbetalningar, i enlighet med vad som anfördes i årets finansplan, senarekommer all hanteras i särskild ordning. Räntor på statsskulden /92 Beräkning till grund för statsbudgeten Räntor på lån i svenska kronor Räntor på lån i utländsk valuta Valutaförluster, netto 64,0 5.1 -0,1 Jagberäknar att anslagsbehållningarna på reservationsanslag under innevarandebudgetår kommer alt minska med för att uppgå till . Denna beräkning överenstämmer med underhandsinformation frånRRV. Jagvill också nämna att RRV för Tillkommande utgiftsbehov, netto tar upp 11miljarder kronor. Jag beräknar dessa utgifter till . Sammantageträknar jag därmed med att utgifterna under /93 kommer att uppgåtill Beräkningama sammanfattas i tabell 4. Statsbudgetens utgifter /93 Prop. Miljoner kronor g.jg j Utgiftsanslag exkl. statsskuldräntor 425 660 478916 478 582 Statsskuldräntor 69 000 85000 73 000 Förändring i anslagsbehållningar 4 500 3 503 3 503 Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto -17 000 11000 10 000 Summa 482 160 578 419 565085 Finansfullmaktsutnyttjande - 2 000 2 000 1.3 Statsbudgetens inkomster och utgifter under budgetåret1993/94 Enligtunderbandsmformation från RRV beräknas statsbudgetens totala inkomster till för /94. I det följande redovisas deförändringar av inkomstema i förhållande till RRVs beräkningar somjag funnitnödvändiga. Jagräknar upp inkomsttiteln 'siska personers inkomstskatt till följd av vad jaganfört om den ekonomiska utvecklingen samt med hänsyn lill ny information med . Medanledning av alt jag i beräkningaraa tagit hänsyn till de effekter avregeringens förslag om skattereduktion för reparationskostnader m.m. för småhusjusterar jag upp inkomsttiteln inkomstskatt med 370 miljonerkronor och inkomsttiteln inkomstskau med 342 miljonerkronor. Sammantaget justerar jag upp inkomsttiteln 'siska personersinkomstskatt med . Tillföljd av vad jag anfört om den ekonomiska utvecklingen justerar jag uppinkomsttiteln inkomstskatt med 56 miljoner kronor.Sammanlagt justerar jag upp inkomsttiteln inkomstskatt med398 Tillföljd av vad jag anfört om lönesummans utveckling justerar jag uppinkomsttiteln , netto med Jag räknarsamtidigt ner inkomsttitel Övriga socialavgifier, netto med 619 miljonerkronor. Till följd av de förslag om ändrade samordningsregler mellansjukpenning och utbildningsbidrag som arbetsmarknadsministera i samråd medsocialministern presenterar räknar jag upp inkomsttitelnSjukförsäkringsavgifi, netto med Sammanlagt justerar jagupp inkomsttiteln , netto med Medanledning av den privata konsumtionens utveckling som jag redogjortför räknar jag upp inkomsttiteln med . Vidarejusterar jag ner inkomsttiteln med medanledning av regeringens proposition om mervärdesskatt på väg och broavgifterm.m. 1992/93:190). Till följd av förslaget om ändrade mtiner förmyndigheteraas redovisning mot vissa inkomsttitlar som presenteras ,justerar jag upp inkomsttitelnMervärdesskatt med Inkomsttiteln . 1992/93:150StatUga pensioner justeras av samma anledning ner med 1 500 miljoner Bilaga1 kronor Sammantaget räknar jag upp inkomsttiteln med Medanledning av regeringens proposition om sänkt diseloljeskaii till 1,30 kronorper liter och sänkt fordonsskatt för tyngre lastbilar och släp, yrkeslrafik,(prop. 1992/93:192) justerar jag ner inkomsttiteln med 65 miljonerkronor och inkomsttiteln med Sammanlagtinnebär della all jag räknar upp inkomsteraa i förhållande lill RRV:sberäkningar med för budgetår 1993/94.