prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — 7) har regeringenföreslagit att SGI skall tilldelas ett övergripande geotekniskt sektorsansvar.Regeringen har vidare i febmari 1993 uppdragit åt Statskontoret att i samverkanmed SGI och VTI lämna förslag till hur en administrativ samordning mellan detvå instituten bör utformas samt analysera konsekvensema av SGLs och VTI:s nyaforskningsansvar. Statskontorets uppdrag skall vara slutfört . TFUhar också tagit upp relationema mellan och . Utredningen redovisaratt det tidigare utarbetats riktlinjer av regeringen med innebörden attVägverket haft en skyldighet att köpa uppdrag för en viss volym hos VTI. I Unjemed regeringens förslag om renodling av beställar-och utförartollema börklargöras att framöver inte bör vara bundet till att köpa tjänsterhos VTI. Bestämmelsema i regleringsbrev rörande uppdragsforskningenvid VTI har också tagits bort fr.o.m. innevarande budgetår. Med tanke på degmndläggande förändringar som föreslås finns det anledning för myndighetemaatt se över sitt gemensamma avtal. Regeringen har också erfarit attmyndighetema är beredda att göra detta. Denföreslagna omfördelningen av medel från VTI till TFB aktualiserar en liknandefrågeställning. I enlighet med vad som tidigare anförts bör inte heller TFBvara bundet till VTI för upphandling av forskning. Dock är det angeläget attlångsiktiga avtal kan ttäffas för att underlätta planeringen. Regeringen harockså i denna del erfarit att myndighetema är beredda att skyndsamt se översina relationer med anledning av regeringens förslag. Universiteteti (ULi) har i en skrivelse till i december1992 redovisat fömtsättningama att inordna VTI eller delar av VTI iuniversitetet. VTIoch ULi har under ett par års tid fört diskussioner om formema för en utvidgadsamverkan. En gemensam uttedning - benämnd Transportiän-ken - presenterade förslagtill långtgående samverkan inom ett antal preciserade forskningsområden.Regeringen vill understryka att den lösning som valts innebär en betydandeomstmkturering av hela transportforsknings-sektom, inkl. VTI. Regeringen villemellertid understryka den allmänna betydelsen av samarbete mellanforskningsinstitut och universitet och högskolor. Med hänsyn till attgenomgripande förändringar genomförs i hela stmkturen för svensktransportforskning avser regeringen inte nu vidta några åtgärder med anledningav ULi:s skrivelse. Regeringen fömtsätter emellertid att VTI och ULi fortsätterdet inledda arbetet på utvidgad samverkan. Inför den uppföljandeforskningspropositionen bör VTI och kunna rapportera omhur detta arbete fortskrider. 1992/93:170 Avsnitt6 Kommunikationsdep. Somen konsekvens av vad scim nu redovisats föreslås anslaget till VTI minskas meddrygt fr.o.m. /94. Regeringen avser attåterkomma med beslut om hur uppföljningen av VTI:s verksamhet bör utformas. 1992/93:170 AvsniU 6Kommunikationsdep. 6.5 Prognos verksamhet m.m. inom transportsektom -Delegationen för prognos- ochutvecklingsverksamhet inom transportsektom (DPU) slall utarbeta prognoser förtrafikutvecklingen, planeringsmetoder samt samhällsekonomiska bedömningar aveffekter av utvecklingen av transportsystemet. -DPU skall utarbetanulägesbeskrivningar och statistik rörande transporter och trafik. DPU skalläven svara för samordning av riksomfattande resvaneundersökningar. - VTI:s databasför person- och godstransporter och teknisk ut mstning för denna verksamhet samt utarbetad metodik för progno ser och för samhällsekonomiska bedömningar bör överföras till DPU. Bakgrund och skälentill regeringens förslag och bedömning: Trafikutskottethar i sitt betänkande (1991/92:TU22) med anledning av bl.a. regeringens förslagi budgetproposition om investeringsplaneringen understmkit att detråder stor politisk enighet om att samhället har ett ansvar för attinvesteringar i och underhåll av trafikanläggningar som behövs för aUmännatransportbehov kommer till stånd. beslutade i enlighet med utskottetsförslag (rskr. 1991/92:333). När det gäller investeringar i infrastmktur förtransporter har staten således ett direkt ansvar. Även när det gäller driftenav delar av de interregionala transportsystemen kan staten sägas ha ett ansvargenom sitt ägarinflytande. Av väsentiig betydelse förde framtida investeringama är att beslutsfattama har underlag för bedömningarav hur den totala marknaden kan tänkas utveckla sig och hur den lan fördela sigpå de olika ttansportmedlen. Störte stmktur- och systemförändringar skall kunnaprövas och konsekvens-beskrivas innan beslut tas om investeringar i en enskildtrafikgren. Dubbelinvesteringar bör undvilias. Vidare behöver konsekvensema förmiljön och energiåtgången studeras, liksom också för den regionalautvecklingen. Förinvesteringsplaneringen behövs dels planeringsunderlag i form avnulägesbeskrivningar, dels prognosmodeller som beskriver den totala efterfråganpå transporter med fördelning på transportmedel och som också kan beskrivakonsekvensema av utbudsförändringar inom de olika trafikgrenama.Prognosmodellema bör vara konsistenta också i den meningen att de beaktaröversttömningar mellan trafikgrenama. Riksdagenhar vid ett flertal tillfällen uttalat att det är särskiltviktigt att det anläggs en helhetssyn när det gäller investeringar i s.k.strategiska objekt. Detta talar för att planeringsunderiaget i form avprognoser och metoder för samhällsekonomiska bedömningar bör utarbetas på ettenhetiigt sätt och inte separat av de olika trafikverken. 1992/93:170 Avsmtt 6Kommunikationsdep. Sambandetmellan planeringsunderlag och beslutsfattande Produktivitetsdelegationenhar i sitt betänkande (SOU 1991:82) Drivkrafter för produktivitet och välståndframhållit att analysema och besluten inom transportsektom ofta kännetecknas aven sektorssyn. Vägar analyseras för sig, jämvägar för sig osv. För liten hänsyntas till möjliga synergieffekter mellan olika infrasttTikturella system. Mer avhelhetssyn krävs därför vid bedömningen av infrastmkturinvesteringar. Detsistnämnda uttalandet torde innebära att både utarbetandet avplaneringsunderlag och utvärderingar inför beslut rörande vissa investeringarav strategisk natur bör hållas samman på central nivå. Denna fråga diskuteradesingående i utredningen (SOU 1990:4) om verksamhet. Ibetänkandet pläderades för en sammanhållen verksamhet. Regeringensställningstagande och beslut med anledning härav beträffandeawecklingen av innebar emellertid att man skiljde på dessa bådaarbetsuppgifter (prop. 1990/91:100 bil. 8, bet. 1990/91:TU18,rskr.1990/1991:176). Uppgiftenattutarbetaprognoser, planeringsmetoder samtsamhällsekonomiska bedömningar av effekter av trafikutvecklingen lades såledespå VTI som fick medel motsvarande tio årsarbetskrafter härför. Denandra huvuduppgiften överfördes till regeringen vars roll skall vara att gedirektiv för prognosverksamheten och de samhällsekonomiska bedömningama, attutvärdera resultaten och konsekvensbeskrivningama samt på gmndval häravutarbeta beslutsunderlag av trafikpolitisk natur. hardärefter, bl.a. , understmkit att och regeringensinflytande över investeringsplaneringen bör stärkas utan att någondetaljstyming får ske (bet. 1991/92:TU22, rskr. 1991/92:333). Ett förbättratunderlag måste därför redovisas för som innebär att de i dettafikpoUtiska målen inneboende konfliktema lyfts fram och altemativautvecklingar ställs mot varandra. skall därmed kunna inta en meraktiv roll. Krav måste vidare ställas på uppföljning och utvärdering av investeringsbesluten. Prognoser,konsekvensbeskrivningar och utvärderingar är en central del i den samordnadeinvesteringsplaneringen. Den delen måste i ökad utsträckning integreras medKommunikationsdepartementets övriga arbete med infrastrakturplaneringen. I betänkandet avgivet avutredningen om Transporttådets verksamhet avvisas mycket bestämt tanken på attprognosverksamheten skulle bedrivas inom . Motivetär att sådan verksamhet helt enkelt inte hör hemma i . Sammauppfattning återfinns budgetproposition. Regeringens förslag var somtidigare nämnts att uppgiften skulle tillfalla VTI. anslöt sig tilldenna bedömning. Prognosverksamhetenbör dock bedrivas i nära ansluming till eftersomdet är nödvändigt för regeringen att ha tillgång till sektoroberoende underlagför investeringsplaneringen, bl.a. bedömningar avekonomisk utveckling och av trafikförändringar samt av miljökrav ochregionalpolitiska fömtsättningar. Ein annan fördel med en prognosverksamhetnära knuten till Kommuniluktionsdepartementet är att investeringsunderlagenkan få större genomslagskraft i sektorsorganens planeringsarbete. Avbetydelse i detta sammanhang är också VTI:s dubbla roll såsom bådeforskningsutförande organ och myndighet. TFU har som nämnts tagit upp dettaproblem och konstaterat att njir det gäller prognos- och utredningsverksamhetenkring bl.a. investeringsplaneringen uppträder VTI i viss mån som en"överdomare" över myndigheter som man i sina andra roller skallbetjäna som en kundanpassad underleverantör av kunskap. Regeringen delaruttedningens uppfattning att prognos- och uttedningsverksamheten kan ge upphovtill betydande dubbelriktzide integritetsproblem som träffar både forskningenoch myndighetsutövningen. När nu VTI med regeringens förslag skall få en merrenodlad roll som ett forskningsutförande organ är det lämpligt att ansvaretför att utarbeta prognoser inom ramen för den samordnadeinvesteringsplaneringen förs över till ett annat organ. Ettskäl som kan anföras mot att förlägga dessa uppgifter till Kommunikationsdepartementetär att en prognosfunktion skulle bli en udda företeelse i departementsverksamheten. En betydande del av arbetsuppgiftema omfattar metodutveckUng.Detta arbete hai" nära anknytning till forskningen inom området och ärinte lämpligt att föriägga till ett departement. Regeringenssamlade bedömning är att ansvaret för att utarbeta prognoser förtrafikutvecklingen samt planeringsmodeller och samhällsekonomiska bedömningarrörande utvecklingen av transportsystemet fr.o.m. bör överförastill en särskild delegation. Delegationen bör benämnas Delegationen förprognos- och utvecklingsverksamhet (DPU). IDPU:s ansvarsområde bör också ligga att svara för nulägesbeskrivningar ochstatistik rörande transporter och trafik. DPU skall också svara för samordningav riksomfattande resvaneundersökningar samt för samordning av beställningarhos bl.a. SCB av övrig statistik inom transportsektom. Storvikt bör läggas på vetenskiiplig kompetens inom DPU. Ett särskilt råd medframstående forskare bör knytas till delegationen. DPU bör ha ett närasamarbete med de forskningsinstitutioner som arbetar inom området. Det är ocksåönskvärt att de som arbetar vid delegationen deltar i speciellaforskningsprogram för att utveckla prognosmetodiken i vid mening. Ett samspel bör ske mellanDPU och vid utformningen av den långsiktigainfrastmkturpolitiken. Den nära kopplingen mellan prognosarbetet vid DPU ochdepartementets arbete gör också att regeringen finner det lämpligt med enrelativt stor personalrörlighet mellan DPU och departementet. Eftersombedömningar av den framtida ekonomiska utvecklingen är av gmndläggandebetydelse för tiikjjrognosema finns det stora fördelar i att DPU lokalmässigtföriäggs till eller i nära anslutning därtill. finns också modeller som bör integreras medttansportprognosema liksom en gmndläggande kompetens på flera viktiga områden. Finansiering avdelegationens verksamhet bör ske med medel, motsvarande tio årsarbetskrafter,dvs. 3 490 OCX) kronor, som disponeras under sjätte huvudtitelns anslag A 2.Uttedningar m.m. Medel för detta ändamål har tidigare reserverats i åretsbudgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. Detär väsentligt att VTI:s databas för person- och godstransporter och tekniskutmstning för denna verksamhet samt utarbetad metodik för prognoser och församhällsekonomiska bedömningar förs över till DPU. 1992/93:170 Avsnitt6 Kommunikationsdep. Prop.1992/93:170 Chefen för har för avsikt att tillsåttaen Avsnitt 6 särskild arbetsgmpp för att utreda hur denna överföringlämpligen bör gå Kommu- godkännervad som anförts om omorganisationen av prognosverksamhet m.m. inomtransportsektom. 1992/93: ICX) bil. 7 har regeringen föreslagit att, i awaktanpå särskild proposition i ämnet, för /94 under angivnaanslagsrabriker beräkna följande belopp. Statens väg- och trafikinstiut 1 000 G 2. Bidrag till Statens väg- och trafikinstitut 61 129 000 G 3.Transportforskningsberedningen 44 006 (XK) Regeringentar nu upp dessa frågor. 1992/93Anslag I 000 1993/94Förslag I 000 1991/92Utgift 50 167 000 1992/93Anslag 61 129 000 1993/94Förslag 33 639 000 VTIhar lämnat en fördjupad anslagsframställning för budgetåren 1993/94-1995/96.VTI föreslår att institutet tilldelas ett anslag om sammanlagt 67 030 000kronor för /94. Övergripandemål: VTI skall utvecklas till ett kvalificerat . Resurser:Ramanslag 1993/94 1992/93:170 Avsnitt6 Kommunikationsdep. 1993/9433 639 000 1994/9533 639 000 1995/9633 639 000 Regeringensresultatbedömning och fördjupade prövning av verksamheten vid VTI harredovisats i avsnitt 6.4. Regeringens slutsatser är att VTI i största möjligautsträckning bör renodlas till ett ttansportforskning.VTI:s ansvar för vissa prognosuppgifter m.m. samt viss informations- ochdokumentationsverksamhet bör överföras till DPU resp. TFB. Vidare bör enbetydande del av bidraget till VTI omfördelas till TFB. Planeringsramenför perioden /94-1995/96 har mot denna bakgmnd beräknats till 33 639 000kronor för /94, för /95 och för /96. VTIhar tilldelats meilel över ett förslagsanslag och ett reservationsanslag.Enligt regeringens mening bör VTI tilldelas en treårig budgetram.Reservationsanslaget bör därför ersättas med ett ramanslag. Nuvarandesystem med avkastningspliktigt kapital med konsolideringsansvar bör awecklas.Investeringar bör finansieras genom lån i . VTI bör lösa sittstatskapital genom lån i Riksgälden. Regeringen beräknar det totala lånebehovettill . VTIredovisade i en skrivelse till regeringen ett underskott på1 för /91. Regeringen beslutade den 23 januari1992 att underskottet med och skulle täckas avbalanserade vinstmedel och att resterande belopp skulle bokföras som enbalanserad förlust. Regeringen beslutade vidare att det avkasmingskrav sominstitutet inte förmått uppfylla skulle redovisas inom linjen som enansvarsförbindelse och inlevereras till statsverket när så var möjligt, VTI hari en skrivelse till regeringen redovisat ett antal åtgärder för attreducera kostnadema i syfte att förhindra en upprepning av utfallet budgetåret1990/91. VTI har vidare i en skrivelse till regeringen den 27 oktober 1992föreslagit att det ackumulerade avkastningskravet för budgetåren 1990/91 cxh1991/92 uppfylls genom att en del av VTI:s överskott för /92disponeras för en uppskrivning av statskapitalet med samt att287 inlevereras till statsverket. Chefenför har i proposition 1992/93:100 bil. 1 redovisat ettförslag om generell räntebeläggning av statiiga medelsflöden samt presenteratden modell som bör tillämpas. VTI bör därför tilldelas ett räntekonto med krediti och medlen under anslaget G 2. Bidrag till Statens väg- ochtrafikinstitut föras till detta konto. Anslagetför VTI har budgeterats utan hänsyn till de tekniska justeringar som måstegöras till följd av ändringen av nivån på lönekostnadspålägget, den ändradefinansieringsformen för Statshälsan samt de nya principema för budgetering avanslagen. Riktlinjema för dessa förändringar har redovisats av chefen förFinansdepartementet i prop. 1992/93:100 bU. Det belopp som kommer attställas till VTI:s disposition kommer slutligt att fastställas enligt deredovisade riktiinjema och kan därför awika från det nu budgeterade beloppet. 1.till Statens väg- ochtrafikinsritut för /94 anvisar ett anslag på , 2.till Bidrag tiU Statens väg-och irafikinstitut för /94 anvisar ett ramanslag på 33 639 000kronor, 3.godkänner att ett beloppmotsvarande eventuell utgående reservation på reservationsanslaget Bidrag tillStatens väg- och irafikinstitut för /93 får förbmkas på det nyaramanslaget under /94, 4.godkänner de av regeringenvidtagna åtgärdema vad avser VTI:s resultat för /91. 1991/92Utgift 43 854 000 44 006 000 119 006 000 1992/93Anslag 1993/94 Förslag 1992/93:170 Avsnitt6 Kommunikationsdep. TFBhar lämnat en fördjupad anslagsframställning för budgetåren 1993/94-1995/96.TFB föreslår att beredningen tilldelas ett anslag på /94. Övergripandemål: TFB skall planera, initiera, stödja och samordna övergripande,kommunikationspoUtiskt motiverad forsknings-, utvecklings- ochdemonstrationsverksamhet. TFB skall också ha ansvar för informations- ochdokumentationsverksamheten inom området. Resurser:Ramanslag 1993/94 1993/94119 006 000 1994/95119 006 000 1995/96119 006 000 Regeringensresultatbedömning och fördjupade prövning av verksamheten vid TFB harredovisats i avsnitt 6.4. Regeringens slutsatser är att TFB bör stärkas ochutvecklas i rollen som beställare av övergripande kommunikationsforskning ochatt myndigheten bör ges bättte fömtsättningar att leva upp till sinsamordningsroll. och skall ha ansvar för samhällsmotiveradtillämpad forskning inom sina resp. verksamhetsområden. Ansvaret för all övrigövergripande kommunikationsforskning samlas till TFB. DenkommunikationspoUtiskt motiverade delen av sektorsforskningsansvaret inomtelekommuniloitionsområdet bör därvid överföras till TFB medan gesansvaret för sådan övergripande forskning inom området som har industripolitiskinriktning. Planeringsramenför perioden /94-1995/96 har mot denna bakgmnd beräknats tiU 119 006 000kronor för /94, för /95 och119 för /96. TFBhar tilldelats medel över ett reservationsanslag. Enligt regeringensmening bör TFB tilldelas en treårig budgetram. Anslagstypen bör således vararamanslag i fortsättningen. Detär angeläget att TFB kan besluta om fördelning av medel för forskningsprojektmed en löptid över . Regeringen föreslår därför att det skallbli möjligt för TFB att fatta sådana beslut för en sexårsperiod. Det ärgivetvis vju-e sig från konstitutionell eller saklig synpunkt rimligt att TFBlåser betydande delar av sina anslag för fleråriga engagemang. Däremot kan detvara lämpligt att beredningen får använda en mindre del av sina medel försådana längre projekt. Det bör få ankomma på regeringen att i regleringsbrevetnärmare precisera en sådan andel. Chefenför har i proposition 1992/93:100 bil. I redovisat ettförslag om generell räntebeläggning av statiiga medelsflöden samt presenteratden modell som bör tillämpas. TFB bör därför tilldelas ett räntekonto medkredit i och medlen under anslagel G 3. Transportforskningsberedningenföras till detta konto. Anslagetför TFB har budgeterats utan hänsyn till de tekniska justeringar som måstegöras till följd av ändringen av nivån på lönekostnadspålägget, den ändradefinansieringsformen för Statshälsan, övergången till lån i Riksgäldskontoretsamt de nya principema för budgetering av anslagen. Riktlinjema för dessaförändringar har redovisats av chefen för i prop.1992/93:100 bil. Det belopp som kommer att ställas till TFB:s dispositionkommer slutiigt att fastställas enligt de redovisade riktlinjema och kan därförawika från det nu budgeterade beloppet. 1992/93:170 Avsnitt6 Kommunikationsdep. 1. tillTransportforskning.sberedningen för /94 anvisar ett ramanslag på , 2.godkänner att ett beloppmotsvarande en eventuell utgående reservation på reservationsanslagetTransportforskningsberedningen för /93 får förbmlkas på det nyaramanslaget och användas under /94. 3.godkänner vad som förordats ifråga om bemyndigande för Transportforskningsberedningen att inom en given ram- utgörande en mindre del av beredningens anslag - besluta om medel för ensexårsperiod. 6.3...................................................... Kommunikationsforskningensfortsatta omfattning och inrikttiing ............................................ 6.3.1Statens ansvar för sektorsforskningen. 6.3.2Forskningens inriktning ochomfattning . 6.3.3Principer för styming ochsamordning av forskningsinsatsema 6.4.2Forsknings-, utveckUngs- ochdemonstrationsverksamhet inom koUektivtrafiken 6.4.3Verksamheten vid Statens väg-och ttafikinstt-tut renodlas 6.5Prognosverksamhet m.m. inomtransportsektom . Statens väg- och trafUdnstitut Inomfinansdepartementets verkisamhetsområde bedrivs forskning vidKonjunkturinstitutet. Vidare finansieras vissa forskningsochutvecklingsinstatser av . samt inom ramen för långtidsutredningama. Kostnader för vissa nämnder m.m 1991/92Utgift 1 672 450 1992/93 Anslag 3 187 000 1993/94 Förslag 3 187 000 Frånanslaget betalas kostnader för och bidrag till . Frånanslaget betalas även kostnader i regel arvoden till ledamöter och ersättarem.m. för (såvitt avser statsverket). i vissatrygghetsfrågor, Skiljenäjmnden för arbetsmiljöfrågor. Statens ansvarsnämnd.Offentliga sektorns särskilda nämnd. centrala förslagsnämnd.Offentliga arbetsgivares samarbetsnämnd (såvitt avser statsverket). initierar forskning i frågor som är av intresse för den ekonomiskapolitiken och fungerar som en länk mellan respektiveKonjunkturinstitutet och den nationalekonomiska forskningen. Ekonomiska rådetsmedlemmar förordnas av regeringen. Rådet består av femprofessorer i nationalekonomi, samt generaldirektören för () som adjungerad medlem. stöder och leder fem större forskningsprojekt om blandannat skitttereformen, det ekonomiska utbytet av högre utbildning ochekonomiska prognosmetoder. Anslagethar i budgetpropositionen 1993 (bil. 8 s. 130) tagits upp med ett beräknatbelopp i awaktan på förslag i denna proposition. Kostnadema för deforskningsprojekt och de andra utgifter som betalas från detta anslag kan nubedömas rymmas inom ramen för ett oförändrat anslag. Regeringenföreslår att riksdageii till Kostnader för vissa nämnder m.m för budgetåret1993/94 anvisar ett förslagsanslag på . 1992/93:170 Avsnitt7 Finansdep. Avsnitt7 1991/92 Utgift Finansdep. 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag () är enligt sin instruktion (1988:1531) ett vetenskapligt forsknings- ochutiedningsorgan. KI:s uppgift är att följa och analysera den ekonomiskautvecklingen inom och utom landet, att utarbeta prognoser för den svenskaekonomin och att bedriva forskning i anslutning därtill. Institutet skall ocksåaktivt bidra till att förbättra den ekonomiska statistiken. Klhar till regeringen inkommit med en förenklad anslagsframställan för budgetåret1993/94 och en årsredovisning avseende 1991/92. Avgiftsinkomstervid KI, som redovisas under anslaget, beräknas till förnästa budgetår. KIhar i sin årsredovisning (ÄR) i de delar som avser resultatredovisningenredovisat verksamheten i en anslags- och en avgiftsfinansierad del. Denanslagsfinansierade delen omfattar följande verksamhetsområden: löpandeverksamhet, forskning och metodutveckling samt särskilda utredningar.Strukturen överensstämmer med den som redovisades i den fördjupadeanslagsframställningen inför den treåriga budgetperioden /92 - 1993/94. Förvardera av dessa tre verksamhetsområden formulerades målen i 1991 årsbudgetproposifion. Resultatredovisningenindikerar att en del av ovanstående mål har uppnåtts. KI arbetar med attintegrera den ekonometriska modellen och den finansiella modellen FIMO idet löpande prognosarbetet. har främst använts för att förlängaprognosperspektivet, genomfora olika känslighetsanslyser ochkonsistensprövning mellan prognosema för ekonomins olika delar. FIMO användsför analyser av finansiella sparbalanser för ekonomins olika sektorer. Dekvartalsvisa s.k. barometenmdersökningama för tjänstesektom började publicerasunder . En barometerundersökning för kommunsektora utarbetades undervåren 1991. Institutet samarbetar med andra myndigheter ochstatistikproducenter för att förbättra prognoser, prognosmetoder samtkvaliteten på den ekonomiska statistiken. Som exempel kan nämnas att Kltillsammans med () har utvecklat en nylönestatistik /91. Forskningsverksamheten hai under det gångna åretbland annat gällt utveckling av och medverkan i 1992 årslångtidsutredning med flera olika analysmodeller. Vidare har KI tillsammans fortsatt forskningsprojektet om konjunkturprognoser samtnyttiggjort forskningsprogrammets resultat i sin ordinarie analysverksamhet.