prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — De exakta beloppen för raedlemsländemas åtaganden kommer att faststallasenligt den kurs som gäller den . Aretsinbetalning är en konsekvens av beslut . Jagföreslår därför att svenska steten, i enlighet med medlemsländeraas överenskommelseom höjning av Nordiska investeringsbankens gmndka- pitel, staller medel tillförfogande genom ett förslagsanslag om 31 milj. Prop. för att finansiera den svenska inbetalningen för . Jaghemstaller att regeringen föreslår att till Höjning av grundkapitalet i för budgetaret 1993/94 anvisa ett förslagsanslag på . Bidrag till EFTA:s fond för ekonomisk och socialutjämning 1992/93Anslag 270 000 000 1993/94 Förslag 270 000 000 Inom ramen för EES-avtelet har tillsammansmed övriga EFTA-länder utfäst sig att upprätte en fond för ekonomiskt stöd tillutveckling och stmkturanpassning i vissa regioner i EG. Fonden för ekonomiskoch social utjämning (EFTA Financial Mechanism) syfter till att minska deekonomiska och sociala skillnadema mellan olika regioner inom EES. Den 30 juni1992 ingicks ett samarbetsavtel mellan EFTA-ländema och den Europeiskainvesteringsbanken, som skall administrera fonden. Såväl EES- somsamarbetsavtelet kommer att bli föremål för översyn då det star klart attSchweiz inte kommer att ratificera . Enligt det föreliggande omfattar fondenen lånefacilitet om 1 500 miljoner ecu för utlåning på subventionerade villkor(3 procentenheters räntesubvention) samt 500 miljoner ecu i gåvodel. Bådaåtegandena sträcker sig . Fördelningen mellan EFTA-länderaafaststalls utifrån ländemas relativa BNP-storlek. För del kandet årliga budgetatagandet beräknas till ca 270 milj. kr. En särskild kommitté inom EFTA () skall beslute om utnyttjande av räntesubventioner ochgåvofmansiering, utifrån projektförslag från den Europeiska investeringsbankenoch berörda . skall även höras i alla ärenden. besluter om den regionalafördelningen av fondens resurser. Vid projektvalet skall prioritet ges åtverksamhet inriktad på miljö, transporter (inklusive infrastmktur) ochutbildning. Åtegandetföljer av EES-avtelet. Den svenska inbetelningen till fonden regleras dels avstorleken på det samlade årliga bidraget från EFTA, angivet i ecu, dels på denrelativa fördelningen av bidraget mellan EFTA-ländema. Jag föreslår att 270milj. tes upp på budgeten för /94 för att finansiera detsvenska bidraget 1993/94 till fonden för ekonomisk och social utjämning. ,....... , , Bilaga 8 Jag hemställer attregenngen forslar nksdagen atttill Bidrag till EFTA:s fond för ekonomisk och social utjämning förbudgetaret 1993/94 anvisa ett förslagsanslag på . StatUga ägarinsatser m.m. i AB Industrikredit ochNordbanken Nyttanslag (förslag) I 000 1992/93:135 om åtgärder för att starka detfinansiella systeraet har regeringen föreslagit att bl.a. godkännaatt sjunde huvudtitelns förslagsanslag Vissa räntekostnader m.m. belastas delsmed kostnader för kapitel tillskott till AB Industrikredit, dels med kostnadersom har samband med en framtida försäljning av Nordbanken ochFörvaltningsaktiebolaget . har ännu inte beslutet medanledning av propositionens förslag. En privatisering av Nordbanken bör tillåtas te tid.Jag anser därför att bör anvisa ett särskilt anslag förförsäljningsomkostnadema under /94. bör föras upp med ettformellt belopp. Jaghemstaller att regeringen föreslår att till Statliga ägarinsatser m.m. i ABIndustrikredit och Nordbanken för budgetaret 1993/94 under sjunde huvudtitelnanvisa ett förslagsanslag på I . Åtgärder för att stärka det finansiella systemet Nyttanslag (förslag) I 000 I propositionen om åtgärder för att starka detfinansiella systemet (prop. 1992/93:135) har regeringen föreslagit bl.a. attriksdagen på tilläggsbudget till statsbudgeten för innevarande budgetar anvisarett anslag med denna anslagsmbrik för kostnader för åtgärder i enlighet med deprinciper sora redogörs för i propositionen. Inkomster med anledning avstödåtgärderaa föreslås avräknas under anslaget. Om ett inkomst-överkottuppkommer skall detta föras till en inkomsttitel. Anslaget bör även få belastasmed kostnader för konsultinsatser i samband med undersökningar av stödberättigadefinansiella instituts ekonomiska situation. har hemstallt attriksdagen anter de i propositionen framlagda förslagen (1992/93: NU 16).Riksdagen skall behandla ärendet . Även behövs ett motsvarande anslag.Anslaget föreslås budgeterat med ett formellt belopp, . Regeringen harför avsikt att fortlöpande informera om de stödåtgärder som vidtes. Regeringen skall också, med början budgetproposition, Prop. 1992/93:100 redovisa vidtegna stödåtgärder och deras budgeteffekter. Jaghemstaller att regeringen föreslår att till Åtgärder för att stärka det finansiellasystemet för budgetaret 1993/94 anvisa ett förslagsanslag på I . Samarbete avseende informationstjänster inom ramenför 1993/94Nyft anslag (förslagsanslag) 7 500 000 Enligt EES-avtelet och kommande tilläggsavtal skallEFTA-ländema bl.a. bidra till finansieringen av programsamarbete inom områdetinformationstjänster. och svenska intressenter ges härigenommöjligheter att delte i samarbete avseende säkerheten i informationssystem(INFOSEC), elektroniska informationstjänster (IMPACT II) samt iett informationsprogram för främjande av iimovationer och teknikspridning(). De utbetelningar till EGs budget som - underfömtsättning att EES-avtelet träder i kraft - skall göras via EFTA underbudgetaret 1993/94 beräknas för ovan nämnda program uppgå till 7,5 miljonerkronor. Jag avser att föreslå regeringen att geStatskontoret i uppdrag att under budgetaret 1993/94 ha ett sammanhållandeansvar för att organisera svenskt deltagande. För dette ändamål har 2,5iniljoner kronor beräknats under anslaget A 5. Uppdrag till Stetskontoret. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Samarbete avseende informationstjänsterinom ramen för för budgetaret 1993/94 anvisa ett förslagsanslagpä . 1 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1990:654) om skatteutjämningsreserv Härigenom föreskrivs att 10 § lagen (1990:654) omskatteutjämningsreserv skall ha följande lydelse. 10 §' Fysiska personer och dödsbon får i en ochsamma förvärvskälla avdrag för avsättning till skatteutjämningsreserv påantingen kapitelunderlaget och inkomstunderlaget eller löneunderlaget. Avdrag för avsättning på kapitalunderlaget fåruppgå till högst av dette underlag. Avdrag för avsättning på löneunderlaget får uppgåtill högst av detta underlag. Avdrag för avsättning på in- Avdrag för avsättningpå inkomstunderlaget får uppgå till komstunderlaget får uppgå till högst 20procent av dette underlag, högst av dette underlag. Vid taxering får avdraget uppgå till högst . Dennalag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1990; 1446. Lag om ändring i lagen (1990:655) om återföring avobeskattade reserver Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1990:655) om återföring av obeskattede reserver skall ha följande lydelse. 1992/93:100 Bilaga8.1 5§' Beskattning av uppskovsbeloppet skall fördelasså att av beloppet tes upp vid texering, sammanlagtminst av beloppet tes upp vid 1992 och taxeringar, sammanlagtminst av beloppet tas upp vid taxeringar, helabeloppet tas upp vid taxeringar eller, om taxering inte sker år1995, vid taxeringar. En fysisk person behöver vid En fysisk person behöver vid taxering inte te upp någon 1992 och1993 års taxeringar inte del av uppskovsbeloppet. Ett handelsbolag behöver vid texering inte te upp av uppskovsbeloppet multiplicerat med den andel av bolagets inkomst som belöper på andra delägare än fysiska personer. Vid följande års texeringar gäller bestammelsema i första stycket. te upp någon del avuppskovsbeloppet. Vid taxeringar tas sammanlagt minst 50procent av beloppet upp. Ett handelsbolag behöver vid texering intete upp och vid 1992 och taxeringar inte mer änsammanlagt av uppskovsbeloppet multiplicerat med den andel avbolagets inkomst som belöper på andra delägare än fysiska personer. Vtd1992-1994 års taxeringar tas upp dels sammanlagt avuppskovsbeloppet multiplicerat med den andel av bolagets inkomst som belöperpå delägare som är fysiska personer, dels sammanlagt av uppskovsbeloppetmultiplicerat med den andel av bolagets inkomst som belöper på andra delägareän fysiska personer Vid 1995 och texeringar gäller bestammelseraa iförste stycket. Taxeras inte företeget ett visst år skall vid texeringen detföljande året till det uppskovsbelopp som då återförs läggas ett tillägg om tioprocent ' Senaste lydelse 1991:843. 10 1992/93. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Bilaga 8.1 av det uppskovsbelopp som lägst skulleha tagits upp till beskattning vid taxeringen det förstnämnda året. Har den förvärvskälla eller, i fråga omhandelsbolag, den verksamhet, till vilken de obeskattede reservema hänför sigupphört, skall återstaende del av uppskovsbeloppet oraedelbart tas upp tillbeskattning. Detta gäller inte om en fysisk person överför sinnäringsverksamhet eller driften av denna till ett aktiebolag omintressegemenskap råder mellan företagen. Återstaende del av uppskovsbeloppetskall i sådana fall tas upp till beskattning hos aktiebolaget enligtbestammelseraa i denna lag. Vad nu sagts gäller även i de fall verksamhet ihandelsbolag eller driften av derma överförs till ett aktiebolag omintressegemenskap råder mellan företagen. Med återstående del avuppskovsbeloppet avses i dessa fall så stor andel av beloppet som motsvarar denandel av bolagets inkomst som belöper på delägare som är fysiska personer. Vidtillämpning av detta stycke anses intressegemenskap råda mellan företag somstår under i huvudsak gemensam ledning. I fråga om dödsbon gäller att återstående del avuppskovsbeloppet skall tas upp till beskattning det beskattningsårdå regleraa om handelsbolag tillämpas första gången. Denna lag träder i kraft ochtillämpas första gången vid taxering. Sammanfattningav Europakompetensgruppens rapport . (Ds1992:96) Europakompetens Bilaga8.2 Densvenska stetsförvaltningens Europakompetens har förstarkts ioch med att ett har förhandlats fram. Denna kompetens är dockkoncentrerad till ett relativt begränsat antel handläggare och experter somvarit inblandade i förhandlingsarbetet. När EES-avtelet skall börja tillämpas den 1 januari1993, måste korapetensen spridas till ett betydligt störte antel tjänstemäninom hela stetsförvaltningen. Myndighetema måste direkt kunna läsa in ochtillämpa intemationellt beslutede regler och överlägga med organ sora ger stödeller övervakar tillämpningen. behöver fler tjänstemän medgoda språkkunskaper och kännedom om EES/EG-förhållanden och - inte minst-juridisk kompetens. Vid ett svenskt medlemskap i ökar behovet avkompetente tjänstemän markant. EG-rätten kommer då att beröra än flersakområden inom stetsförvaltningen. Vad ett medlemskap i dette avseende kommeratt innebära får successivt analyseras redan i takt med att förhandlingsprocessenfortskrider. Kompetenskravenkan sammanfattes i tre huvudkategorier: 1.Myndighetsspecifiksakkompetens, dvs. kunskap om EES och om och dess tillämpninginom det egna sakområdet men också kännedom om tillämpningen i andra länder. 2.Sådan generellförvaltningskompetens sora krävs till följd av integrationen, framför alltkunskap om EES/EG-institutioner och deras beslutsprocesser. Det behövs ocksågoda språkkunskaper, träning i intemationell förhandlingsteknik,informationsteknologisk kompetens för att kunna kommunicera med EG:s datebasersamt kännedom om andra länders förvaltningar, rättstraditioner, sociala ochkulturella mönster. 3.Kompetens för ledning ochorganisationsanpassning, dvs. att kunna anpassa myndighetensledningsfunktioner, beslutsstmkturer, arbetssätt och kontaktnät till detvidgade intemationella samarbetet. I allmänhet förbereder myndigheteraa sinkompetensutveckling i den nämnda ordningen. Det förste området, den konkretetillämpningsuppgiften, ter sig nu mest angelägen för berörda myndigheter. Vårundersökning visar att det finns en utbredd osäkerhet hos mångamyndigheter om vad integrationen kommer att betyda för verksamheten både ifråga om innehåll och omfattning. Det finns däremot ofta en ganska klar insikt omvilken allmän kompetens som behövs för att klara de ökade kraven i samband raedEES/EG-arbetet. Inom dette andra område konsteterar vi bl.a. attstetsförvaltningen har mycket att vinna på samordnade insatser förkunskapsuppbyggnad, utbildningar, praktikanttjänstgöringar m.m. Inom det tredje området behövs det också högkompetens, men behovet är begränsat till nyckelpersoner som ansvarar förmyndighetens ledning och för dess organisationsstmktur till följd aveuropeiseringen. Vi pekar särskilt på verksledningaraas ansvar. Vi har undersökt vilka möjligheter som det förnärvarande finns till Prop. 1992/93:100 kompetensutveckling i form avkunsskapsstöd och utbildningsutbud. Det Bilaga 8.2 firms en rik flora avEuropautbildningar, såväl inhemska som utiändska. Dessa bör utnyttjasrationellt och föregås av noggranna behovsanalyser. Mot bakgmnd av vad som kommit fram i vårundersökning föreslår vi följande konkrete åtgärder för att intensifierakompetensutvecklingen inom stetsförvaltningen inför närmandet till det övrigaEuropa. Kartläggningav EES/EG-konsekvenser för myndigheterna Viföreslår att direktiv, exempelvis från stetssekreteraraa i Stetsrådsberedningen,samt Finans- och Justitiedepartementen,går ut till alla departement om att te initiativ tillregelbundna dialoger med myndighetema om EES-avtelets konsekvenser för dem. Vi föreslår också att regeringen redan i 1993 årsbudgetproposition ter upp frågan om att ålägga myndighetema att tillsammans medrespektive fackdepartement göra en kartläggning av på vilket sätt och i vilkenomfattning verksamheten kommer att beröras av Europa- integrationen. Regeringenbör i det sammanhanget också ta upp frågan om att uppmana myndighetema attupprätte handlingsplaner för sin kompetensförsörjning. Viföreslår att direktiv på samma sätt som beskrivits utfärdas om vikten avatt prioriteringsdiskussioner förs med anledning av integrationenskonsekvenser och därav följande kompetensutvecklingsbehov för myndighetema.Dessa diskussioner bör föras inom ramen för budgetprocessens dialog mellandepartement och myndigheter. Inventeringoch utveckling av juridisk kompetens Viföreslår att inom ramen för departementens löpande dialog med myndighetema ensärskild inventering av myndighetemas behov av jurister med god kompetens iEG-rätt görs. I detta sammanhang kan det också utredas omundanteg bör göras från reglerna om tidsbegränsade förordnanden avrättssakkunniga inom . Viföreslår att Stetskontoret får i uppdrag av regeringen att inventerastetsförvaltningens behov av informationsteknologisk kompetens förEES/EG-arbetet och utreder möjlighetema till lämpliga utbildningar för juristeroch andra som behöver kommunicera med EG:s olika datebaser. Seminarier förverksledningar Prop. Bilaga 8.2 Vi föreslår att isamråd med handelsavdelninganordnar särskilda verksledningsseminarier om ledarskap ochEuropa-integration. Viföreslår att regeringen närmare undersöker möjligheteraa till ettsamarbetsavtel om utbildning m.ra. raed det EG-anknutna utbildningsorganetEIPA i . De finns framskridna planer - framtegna av bl.a.företrädare för universitet och näringsliv - på en svensk högskola i kvalificerad EES/EG-utbildning av svenska tjänstemän. Vi föreslår attregeringen överväger någon form av stöd så att planeraa kan realiseras. Centraltsamordningsorgan till stöd för myndigheterna Viföreslår att regeringen i enlighet med en modell som vi beskriver i dennarapport inrättar en begränsad saraordnings- och stödfunktion förstatsförvaltningen med uppgift att på ett strategisk sätt verka för ensamfälld, effektiv och kostnadsbesparande uppbyggnad av kompetensutvecklingen.En sådan funktion är enligt vår mening av stor betydelse för myndigheteraasutveckling av sin Europakompetens. Vi föreslår att får iuppdrag att utgöra denna samordnings- och stödfunktion och att bedriva arbeteti nära samarbete med Statens fömyelsefond. Myndigheteraabör inom ramen för budgetprocessen i sin årsredovisning redogöra för hurEES/EG-arbetet fortskrider. Vi har noterat att i singranskningsverksarahet tar upp frågor om myndighetemas kompetensförsörjning iett EG-perspektiv. Resultatet härav bör användas i arbetet med att utvecklastatsförvaltningens Europakompetens. Vi föreslår att regeringen överväger omStetskontoret bör få ett särskilt uppdrag att dämtöver följa upp EES/EG-arbetethos ett lämpligt urval av myndigheter. Deproblem och förslag sora lagts fram i denna rapport berör i hög grad ocksåarbetet inora , dvs. främst departementens arbetsorganisationoch kompetensförsörjning. Vi lägger dock inga förslag inom dette område,eftersom det fäller utanför arbetsgmppens uppgifter. Vår rapport har dock visatatt utvecklingen av stetsförvaltningens Europakompetens i vissa avseenden ärsterkt beroende av hur arbetet inom fungerar. Vi vill därförslutligen framhålla vikten av att dette förhållandeuppmärksammas vid behandlingen av arbetsor- Prop. 1992/93:100 ganisatoriska frågor inom . Viföreslår inga särskilda medel för utvecklingen av Europakompetensen inorastatsförvaltningen utöver sådant som ryms inora ramen för tillgängliga medel iden normala budgetprocessen. Förteckningöver remissinstansema över betänkandet Prop. (Ds 1992:96) Europakompetens Bilaga 8.3 Riksdagensombudsmän, , . , ,Dateinspektionen, Styrelsen för intemationell utveckling (SIDA),Koinmerskollegiura, exportråd, ,Stetens räddningsverk. , , ,, , , , , Stetens fömyelsefond, Stetens löne- och pensionsverk. Verketför högskoleservice, , ,, , i ,Stetens jordbmksverk. ,, , , Närings-och teknikutvecklingsverket, , i . , Stetens naturvårdsverk.Kemikalieinspektionen, Stetens kämkraftinspektion, , , advokatsarafund,, , (), Arbetsgivaralliansen , iSverige (LO), Tjänsteraännens centralorganisation (TCO), akademikerscentralorganisation ). Sammanfattning av betänkande Prop. (SOU 1992:100) Staten och arbetsgivarorganisationerna Bilaga 8.4 Ibetänkandet, Steten och arbetsgivarorganisationema, behandlar Arbetsgivarkommitténfrågan om hur stetens framtida centrala arbetsgivarfunktion bör utforraas förrayndigheter särat för företeg och stiftelser där steten är huvudraan. finns det tre arbetsgivarorganisationerpå det stetiiga området, näraligen Stetens arbetsgivarverk,Arbetsgivaralliansen och . Vissa av steten ägda bolagär anslutna till (). Vidare finns stetligtägda företeg som inte är medlemmar i någon arbetsgivarorganisation. Med stöd avden s.k. ställföreträdarlagen medverkar arbetsgivarverket vid förhandlingar oraanstallningsvillkor för arbetstagare hos vissa icke-statliga arbetsgivare. anser att det inte går attlänma förslag till en famtida utformning av statens centralaarbetsgivarfunktion utan att sätta in frågan i ett större sammanhang för helaarbetsraarknaden. Den svenska arbetsmarknaden uppvisar ensplittrad bild på arbetsgivarsidan. Det finns ett tjugotal sammanslutningar påcentralorganisationsnivå som företräder arbetsgivare. Arbetsgivarkommitténanser att detta förhållande är ogynnsamt, framförallt därför att arbetsgivamas"första linjens ansvar" uttunnas. Detta ansvar iimebär att arbeta fören lönebildning som medverkar till samhällsekonomisk balans och ökadkonkurrenskraft för näringslivet. Av denna anledning har koramittén -som en delav uppgiften att reformera den statliga arbetsgivarfunktionen - ägnat betydandeintresse åt arbetsgivarsidans samverkansbehov. Kommittén presenterar en stmktur som öppnarmöjligheter till ökad samverkan inora och mellan de tre största sektoreraanämligen näringslivet, sektor och stetsförvaltningen. Den stmktur somlinjeras upp bygger på idén att företeg med steten sora huvudman på samma sättsora andra arbetsgivare är betjänte av att saraverka inora arbetsgivarsidansolika branschförbund (motsvarande). vill betona att detinte bör vara ägarförhållandet som avgör hos vilken arbetsgivarorganisationföreteg bör vara medlera utan i stallet hur deras kommersiella intressen bästtillgodoses. Kommittén noterar med tillfredsstallelse att SAFoch Arbetsgivaralliansen inlett överläggningar om att alliansensnäringslivsdel kan inträda i SAF och att man även inom ArbetsgivarföreningenBOA diskuterar framtiden i liknande termer. för de stetligamyndighetema bör utöva sin verksamhet på ett självständigt sätt i förhållandetill den politiska nivån. Alla arbetsgivarorganisationer i den föreslagnastmkturen kommer härraed att i förhållande till regeringen fullgöra sinaförhandlingsuppgifter självständigt. I stmkturen kan de samverka raed varandraför att uppnå arbetsfred, produktivitetsbefrämjande lokal lönesättning och entotel lönekostnadsutveckling sora är förenlig med samhällsekonomisk balans ochinteraationell konkurrenskraft. bör vara väl förankrad imyndigheteraas intressen som arbetsgivare. 1992/93:100 Kommittén harövervägt vilken verksamhetsform som bör väljas för Bilaga 8.4 dennaorganisation. Med hänsyn till och regeringens övergripande ansvarför stetsförvaltningen har koramittén funnit att en anpassad form avuppdragsmyndighet bör väljas. föreslår i sitt betänkande(SOU 1992:102) om rayndigheteraas förvaltningskostnader att tydliga finansiellaramar uiförs för myndigheteraas verksainhet. Det innebär att myndighetema börkunna te ett större ansvar bl.a. som arbetsgivare. Enligt Arbetsgivarkommitténär det naturligt att myndigheteraa därvid får ett direkt inflytande påtillsättning av den stetliga arbetsgivarorganistionens styrelse, dessfinansiering m.m. I avvaktan på bl.a. ett sådant systera med tydliga utgiftsramarlämnar dock kommittén endast förslag om vissa steg som bör tes idenna riktning. Det innebär att avtel bör kunna träffas utan förbehåll omregeringens godkännande och att verksamheten bör finansieras med avgifter frånmyndighetema. bör domineras av myndighetsföreträdare. har funnit att behov ävenframdeles föreligger för en särskild s.k. stallföreträdarlag. Den bör dockendast omfatte försäkringskassoraa och präster inom . För övrigaorganisationer som omfattes av stallföreträdarlagen bör arbetsgivarorganisationenkunna bista med förhandlingsmedverkan och annan service. förslag bör geföratsättningar för den samverkan mellan arbetsgivare sora är nödvändig för attupprätthålla "ett första linjens ansvar" för en lönebildning som gerSverige interaationell konkurrenskraft. Förteckningöver remissinstansema som har yttrat sig Prop. över betänkandet (SOU 1992:100) Staten ocharbetsgivar- Bilaga 8.5 organisationema Hovrätten för , Kammarrätten i ,Justitiekanslem, , , Överbefälhavaren,civilförvaltning. , , , , , , meteorologiska ochhydrologiska institut (), Statskontoret, , Statistiskacentralbyrån. , , ,Stetens löne- och pensionsverk. Verket för högskoleservice, iStockholm, , Tekniska högskolan i , Chalmerstekniska högskola, . ,Arbetsmiljöfonden, Arbetsdomstolen, och stetenshistoriska museer. , Patent- ochregistreringsverket. Kammarkollegiet, i . , , ,, ,i (LO), Tjänsteraännens (),akademikers centralorganisation (). På eget initiativ har yttrat sig. Organisation ochfinansiering av administrativt stöd till Uppföljning avorganisations- och strakturförändringar inora Regelreforraering,språkvård och sarahällsinforraation 1992/93:100 Bilaga 8 29 A Finansdepartementetm.m. 29I 125 914 000 302 Ekonomiska råd 4 302 000 30 3 Utredningarm.ra. 31 4 Utvecklingsarbete 38 000 000 31 5 Uppdrag till Stetskontoret 55 000 000 Summa 263 216 000 32 B och exekutionsväsendet 4 237 311 000 I 117 367 000 5 705 678 000 41 C Statlig lokalförsörjning ochfastighetsförvaltning Täckning av merkostnader för och kostnader för statsskuldens Kostnader för upplåning och låneförvaltning In- och utiåningsverksamhet Simima I 000 594 837 000 61 E Vissa centrala myndigheter m.m. I 255 717 000 24 733 000* Stetistik, register och prognoser 435 033 000* 2 449 957 000 85 F Statliga arbetsgivarfrågor Stetens löne- och pensionsverk Täckning av merkostnader för löner Tjänstepensioner för skolledare och 2 444 492 000 3 189 881 000 1992/93:100 Bilaga 8 144 787 000* 126 066 000* 31 180 000 000 3 IOO 000 000 Tilläggslån för vissa reparations- och ombyggnadsåtgärder i hyres- och bostedsrättshus Vissa lån till bostedsbyggande ;