prop · GG03250 · 1992-12-31 00:00:00 — Ibilaga 1 till läroplanen anges de styrdokument och definieras de begrepp somansvarsfördelning och styrning vilar på. Sverigehar som nation förbundit sig att följa vissa internationella överenskommelser.Av betydelse för skolan är främst sådana som har sin grund i de mänskliga fri-och rättigheterna som de proklamerades av den 10 december1948. De är förankrade i vårt rättsliga och politiska system och ger uttryckför det svenska folkets ställningstaganden i dessa frågor. De utgör därför engiven grund för Ibilaga 2 anges vissa internationella överenskom- Prop. 1992/93:250 melsersom anslutit sig till och åtagit sig att verka för inom bl.a. Bilaga A skolans område. Skolans värdegrund och uppgifter Detoffentliga skolväsendet vilar på demokratins grund. En demokrati är intevärdeneutral, den speglar samhälleliga värden som historiskt vuxit fram.Skollagen fastslår att verksamheten i skolan skall utformas i överensstämmelsemed grundläggande demokratiska värderingar och att var och en som verkar iskolan skall främja aktning för varje människas egenvärde och respekt för vårgemensamma miljö. Dessa värden utgör grunden för det kulturarv skolväsendetskall förmedla. Människolivetsokränkbarhet, individens frihet, solidaritet med svaga och utsatta och allamänniskors lika värde utgör kärnan i de värden skolan skall gestalta ochförmedla. Tillsammans med aktningen för varje människas egenvärde ochrespekten för det levande utgör de den etiska grunden för skolans arbete. Detär värden som bland aimat genom etik och västerländsk humanism har endjup förankring i vårt land. Principernaom öppenhet och respekt för människor med olika värderingar och ursprung hör tillgrunderna för demokratin. Ingen skall i skolan behöva utsättas för mobbningeller trakasserier. Fientlighet mot eller avståndstagande från det som ärannorlunda måste i skolan bemötas med kunskap, öppen diskussion ochmedmänsklighet som främsta vapen. Genominternationaliseringen och en stor rörlighet över gränserna ställs höga krav påförmågan att leva med kulturell mångfald och se den som en positiv kraft.Skolan har som social och kulturell mötesplats en möjlighet och ett ansvar föratt stärka denna förmåga hos alla som arbetar där. Medvetenhet och kunskap omkulturarvet - såväl det svenska som från den vidare kulturkrets vi tillhör -och en trygg identitet är viktiga att utveckla tillsammans med förmågan attförstå och leva sig in i andras villkor och värderingsgrunder. Kontakter medskolor och elever i andra länder bidrar till detta. Skolanskall vara öppen för och uppmuntra att skilda uppfattningar framförs och hävdabetydelsen av personliga ställningstaganden. I frågor där det föreligger olikauppfattningar skall undervisningen alltid vara saklig och allsidig. Alla somverkar i skolan skall dock alltid hävda vårt samhälles väsentliga värden ochklart ta avstånd från det som strider mot dessa. Skolanskall verka för jämställdhet mellan kvinnor och män. Undervisningenskall anpassas till varje elevs förutsättningar och behov. Alla skalloberoende av kön, boendeort, sociala och ekonomiska förhållanden ha likatillgång till utbildning i det offentliga skolväsendet. Utbildningen inom varjeskolform skall oavsett var i landet den anordnas vara likvärdig. Normerna förlikvärdigheten anges genom de natio- nellt fastställda målen.Men likvärdig utbildning innebär inte att under- Prop. 1992/93:250visningen varhelst den erbjuds skall utformas på samma sätt. Hänsyn BilagaA skall tas till elevers olika förutsättningar. Det finns också olika vägar attnå målen. Med dessa utgångspunkter kan undervisningen aldrig bli lika för alla. Skolanskall klargöra för eleverna vilka mål utbildningen har, vilka krav den ställeroch vilka rättigheter och skyldigheter eleverna har. Det är inte tillräckligtatt i undervisningen förmedla grundläggande demokratiska värden.Undervisningen måste bedrivas enligt demokratiska principer och i demokratiskaarbetsformer och utveckla elevernas förmåga och vilja att ta personligt ansvarför sina studier. Elevernas ansvarstagande och rätt till inflytande ochpåverkan förutsätter att mål, innehåll och arbetsformer tydligt anges. Huvuduppgiftenför de frivilliga skolformerna är att ge eleverna kunskaper och färdigheter.Utbildningen skall främja elevernas utveckling till ansvarskännande människorsom aktivt deltar i och utvecklar yrkes-och samhällslivet. Allaungdomar i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan skall ges möjlighet till enharmonisk utveckling. De skall få en sådan grund för ett livslångt lärande attde har beredskap för den omställning som krävs när betingelser i arbetsliv ochsamhällsliv förändras. Genom komvux, SSV och särvux skall vuxna kunnakomplettera och bygga på sin utbildning för att på samma sätt kunna utvecklasi arbetsliv och samhällsliv. Det kan gälla grundläggande basfärdigheter såvälsom yrkesutbildning och behörighetskomplettering. Komvux, SSV och särvux skalli första hand erbjuda utbildning till dem som fått minst av utbildningsresursernai samhället och anpassa undervisningen och villkoren till dessa målgrupper. Skolanhar uppgiften att dels överföra värden, kunskaper och färdigheter, delsförbereda för att leva, arbeta och verka i det framtida samhället. Skolanskall förmedla sådana mer beständiga kunskaper och färdigheter som utgör dengemensamma referensram som alla i samhället behöver. Eleverna skall också kunnaorientera sig i en komplex verklighet med stort informationsflöde och snabbförändringstakt. Studiefärdigheter och förmåga att tillägna sig och använda nykunskap blir därför viktiga. Det är också nödvändigt att kritiskt kunnagranska fakta och förhållanden och inse konsekvenserna av olika alternativ.Eleverna skall på så vis tillägna sig ett alltmer vetenskapligt sätt att tänkaoch arbeta. Eleverna inom gymnasiesärskolan skall tillägna sig ett alltmerundersökande sätt att tänka och arbeta. Förändringari arbetslivet, ny teknologi, internationaliseringen och miljöfrågornas komplexitetställer krav på människors kunskaper. Detta ställer också krav på deras förmågaatt ta initiativ och ansvar och på att kunna arbeta och lösa problem bådesjälvständigt och tillsammans med andra. Sambanden mellan lokala, regionala,nationella och globala frågor måste uppmärksammas. Internationella kontakter,utbildningsutbyte och praktik i andra länder skall främjas. nebär bl.a.gränsöverskridanden mellan olika yrkesområden samt krav Prop. 1992/93:250på medvetenhet om sin egen och andras kompetens. Detta ställer i sin BilagaA tur krav på skolans arbetsformer och arbetsorganisation. De etiska perspektiven är av betydelse i många av de frågor som tasupp i skolan. Undervisningen i olika ämnen skaU därför behandla dessaperspektiv och ge en grund för och främja elevernas förmåga till personligaställningstaganden. Enviktig uppgift för skolan är att ge överblick och sammanhang. 1 undervisningeni skolans ämnen skall läggas ett historiskt perspektiv, som bland annat låtereleverna utveckla en beredskap och som främjar förmågan tilldynamiskt tänkande. Varjeelev skall få stimulans att utvecklas efter sina förutsättningar och skall mötarespekt för sin person och sitt arbete. Detta grundlägger en positiv attitydtill lärande och kan återskapa en sådan attityd hos elever med negativaskolerfarenheter. Skolankan inte själv förmedla alla de kunskaper och färdigheter som eleverna kommeratt behöva. Det väsentliga är att skolan skapar de bästa samlade betingelsernaför elevernas bildning, tänkande och kunskaps utveckling. Utbildningensom helhet måste utvecklas för att svara mot uppställda mål. Därvid skall denta tillvara kunskaper och erfarenheter bland annat från det övrigaarbetslivet. Den värld eleven möter i skolan och det arbete eleven deltar iskall till sin form och sitt innehåll förbereda för vuxenlivet. Utprövande avnya metoder, utvärdering och ifrågasättande är nödvändigt inte bara förelevernas utan också för skolans utveckling. Denfrivilliga utbildningen skall med med utgångspunkt i elevernas tidigareskolgång fördjupa och utveckla deras kunskaper och färdigheter som förberedelseför högre utbildning, samhällsliv och yrkesliv. Strävani skolan skall vara att eleven ktillägnar sig goda kunskaper och färdigheter i de ämnen som ingår i elevensstudieprogram kananvända kunskaper som redskap för att -formulera och pröva antagandenoch lösa problem -reflektera över erfarenheter -kritiskt granska och värderapåståenden och förhållanden -genomföra och lösa praktiskaproblem och arbetsuppgifter * utvecklarinsikten om sitt eget sätt att lära och förmågan att utvär dera sitt eget lärande 2En mening struken. * utvecklarförmågan att arbeta såväl självständigt som tillsammans Prop. 1992/93:250 med andra Bilaga A * harkunskaper om internationell samverkan och globala samband samt om förutsättningar för en god miljö kkänner till grunderna för samhällets lagar och regler samt sina rättigheteroch skyldigheter i skolan och samhället. Förgymnasieskolan och gymnasial vtixenutbildning gäller särskilt en strävan motatt eleven ■kkan överblicka större kunskapsfält och utvecklar ett alltmer vetenskapligtsätt att arbeta och tänka -kutvecklar kunskaper för ett föränderligt yrkesliv kökar sin förmåga att självständigt formulera ståndpunkter grundade på såvälempirisk kunskap, kritisk analys som förnuftsmässiga och etiska överväganden kkan använda kunskaper som redskap för att formulera och pröva hypoteser ochlösa problem både självständigt och tillsammans med andra kkan kommunicera på minst två främmande språk khar en god insikt i centrala delar av det svenska och västerländskakulturarvet. Förutbildning inom gymnasiesärskolan gäller särskilt en stråvan mot att eleven kutvecklar en medvetenhet om sig själv som person och om sina förutsättningaroch möjligheter kUtvecklar kunskaper för ett meningsfullt vuxenliv i arbete, boende och fritid kkan kommunicera och behärska det svenska språket/teckenspråk eller alternativkommunikation kkan använda kunskaper som redskap för att lösa problem i vardagslivetsjälvständigt eller i samverkan med andra. * utgåfrån den enskilda elevens behov, förutsättningar, erfarenheter och tänkande * stärkavarje elevs självförtroende och vilja och förmåga att lära k organisera arbetet så att eleven -utvecklas efter sina egnaförutsättningar och stimuleras att använda och utveckla hela sinförmåga -upplever att kunskap ärmeningsfull och att den egna kunskapsutvecklingen går framåt -får stöd i sin språk- ochkommunikationsutyeckling -successivt får fler och störresjälvständiga uppgifter och ökat eget ansvar kallsidigt bedöma elevens kunskapsutveckling och föra en fortlöpan- Prop.1992/93:250 de dialog med eleven om denna Bilaga A ki undervisningen skapa en sådan balans mellan teoretiska och praktiskakunskaper som främjar elevernas lärande ktydliggöra vilka värderingar och perspektiv kunskaperna vilar på och låtaeleven ta ställning till hur kunskaper kan användas * stimulera,handleda och stödja eleven och ge särskilt stöd till elever med svårigheter * samverkamed andra lärare i arbetet för att nå utbildningsmålen. Allasom arbetar i skolan skall ■Arhjälpa elever som är i behov av särskilt stöd * samverkaför att göra skolan till en lärande miljö. Skolanskall aktivt och medvetet påverka och stimulera ungdomar och vuxna att viljaomfatta demokratins grundläggande värderingar och låta dessa komma till uttrycki praktisk vardaglig handling. Strävani skolan skall vara att eleven kvidareutvecklar förmågan att göra medvetna etiska ställningstaganden grundadepå kunskaper och personliga erfarenheter krespekterar andra människors integritet ktar avstånd från att människor utsätts för förtryck och medverkar till attbistå människor med problem och svårigheter kkan leva sig in i och förstå hur andra människor har det och utvecklar envilja att handla också med deras bästa för ögonen * visarrespekt för och omsorg om såväl närmiljön som miljön i ett vidare perspektiv. kklargöra och med eleverna diskutera det svenska samhällets grundläggandevärden och konsekvenserna av dessa för det personliga handlandet * öppetredovisa och tillsammans med eleverna analysera skiljaktiga värderingar, uppfattningar och problem * klargöraskolans normer och hur dessa är en grund för arbetet samt tillsammans med eleverna diskutera och utveckla regler för arbetet och samvaron i gruppen kvisa respekt för den enskilda eleven och i det vardagliga arbetet utgå frånett demokratiskt förhållningssätt. Alla som arbetar i skolanskall Prop. utvecklaelevernas känsla för samhörighet, solidaritet och ansvar Bilaga A för människor också utanför den närmaste gruppen iarbetet med eleverna verka för solidaritet med eftersatta grupper både i och utanför vårt land. Dedemokratiska principerna om att kunna påverka, ta ansvar och vara delaktigmåste omfatta alla elever. Elevernas ansvar för att planera och genomföra sinastudier och delta i undervisningen samt deras inflytande på såväl innehåll somformer skall vara bärande principer i utbildningen. Strävani skolan skall vara att eleven * tarpersonligt ansvar för sina studier och sin arbetsmiljö k aktivt utövar inflytande över sin utbildning -kautifrån kunskap om demokratins principer vidareutvecklar sin förmåga attarbeta i demokratiska former kutvecklar sitt kunnande om och sin vilja aft aktivt bidra till en fördjupaddemokrati i arbetsliv och samhällsliv * stärkersin tilltro till att själv och tillsammans med andra kunna ta ansvar och påverka sina villkor. * utgåfrån att eleverna kan och vill ta personligt ansvar för sin inlär ning och sitt arbete i skolan kse till att alla elever, oavsett kön och social och kulturell bakgrund får eUreellt inflytande på arbetssätt, arbetsformer och innehåll i undervisningen ksvara för att eleverna får pröva olika arbetssätt och arbetsformer * tillsammansmed eleverna planera och utvärdera undervisningen. Allasom arbetar i skolan skall * verkaför att demokratiska arbetsformer utvecklas och praktiseras i skolan * gemensamtmed eleverna ta ansvar för den sociala, kulturella och fysiska skolmiljön. Defrivilliga skolformerna skall nära samverka med arbetslivet, med högskolan ochmed det omgivande samhället i övrigt. Detta krävs för att elevernaskall få en utbildning av hög kvalitet och få underlag för val av Prop.1992/93:250 kurser, fortsatta studier eller yrkesverksamhet. Strävani skolan skall vara att eleven kutvecklar sin självkännedom och sin förmåga till individuell studieplanering kmedvetet kan ta ställning till fortsatt studie- och yrkesinriktning på grundvalav samlade erfarenheter, kunskaper och aktuell information kökar förmågan att analysera olika valmöjligheter och bedöma vilka konsekvenserdessa kan medföra fårkännedom om arbetslivets villkor särskilt inom sitt studieområ de samt om möjligheter till utbildning, praktik m.m. i andra län der. ki undervisningen utnyttja kunskaper och erfarenheter av arbets-och samhällslivsom eleverna har eller skaffar sig under utbildningens gång bidramed underlag för elevernas val av utbildning och yrke utvecklakontakter med högskolan samt med handledare och andra inom arbetslivet som kan bidra till att målen för undervisningen nås. informeraoch vägleda eleverna inför val av fortsatt utbildning och yrkesverksamhet -kvara till stöd för den övriga personalens studie- och yrkesoriente-randeinsatser. ksträva efter att utnyttja de tillgångar i utbildningen som kontakter medarbets-, förenings- och kulturlivet kan utgöra kbidra till att motverka sådana begränsningar i elevens studie- och yrkesval somgrundar sig på kön eller social eller kulturell bakgrund. Rektorhar ansvar för att lokal arbetsplan upprättas, där de nationella målenkonkretiseras i undervisningsmål och verksamhetsmål och för att arbetsplanenfortlöpande följs upp och utvärderas. Rektor har ett övergripande ansvar föratt verksamheten som helhet inriktaspå att nå de nationella målen. Rektor har därvid, inom givna Prop.1992/93:250 ramar, ett särskilt ansvar för att Bilaga A k utbildningen organiseras så att den så långt möjligtanpassas efter elevernas önskemål och val av kurser och så att återvändsgränderi studiegången undviks k undervisningens uppläggning, innehåll och arbetsformeranpassas efter elevernas skiftande behov och förutsättningar -k arbetsmiljön i skolan utformas så att eleverna fårtillgång till handledning och läromedel av god kvalitet samt andra medel föratt själva kunna söka och utveckla kunskaper, bl.a. bibliotek, datorer ochandra tekniska hjälpmedel * lärare och annan personal får möjligheter till denutveckling och fortbildning som krävs för att de professionellt skall kunna genom föra sina uppgifter * undervisning och elewårdsverksamhet utformas så attelever som behöver särskilt stöd och hjälp får detta * varje elev vid olika tillfällen under utbildningen idialog med sko lan gör upp en individuell studieplan * eleverna får information inför studiernas början, fåren väl utfor mad introduktion i studierna och i ämnet/kursen och får stöd att formulera mål för sina studier k samverkan med högskolan och arbetslivet utanför skolanutvecklas så att eleverna får en kvalitativt god utbildning samt en förberedelseför yrkesverksamhet och fortsatt utbildning k den studie- och yrkesorienterande verksamhetenorganiseras så att eleverna får vägledning inför de olika val som skolanerbjuder och inför val av fortsatt utbildning och yrke k stimulera till internationella kontakter, samverkan ochutbyte i utbildningen. Rektor har när det gäller gymnasieskolan ochgymnasiesärskolan ett särskilt ansvar för att * föräldrar får information om och inflytande överelevernas skol gång k skolans arbete med kunskapsområden, där flera ämnenskall bidra, samordnas så att de blir en helhet för eleven * eleverna får kunskaper inom områdena sex ochsamlevnad, (alkohol, narkotika och tobak), trafikfrågor samt bok- och biblio tekskunskap. Rektor har när det gäller gymnasiesärskolan dessutom ettansvar för att k varje elev ges stöd vid arbetsplatsförlagd utbildning ochpraktik och senare vid utslussning till arbetslivet. Rektor har när det gäller komvux, SSV och särvux ettsärskilt ansvar för att k utbildningen erbjuds på ett sådant sätt att vuxna kandelta kutbildningen organiseras så att elever kan börja på en nivå som be- Prop.1992/93:250 stäms av deras förkunskaper och avsluta den efter de studiersom Bilaga A svarar mot den enskildes behov -kvuxna med kort eller bristSllig utbildning får stöd i att påbörja och genomförautbildning. 3 Varken Läroplanskommiitén eller arbetsgrupp har lämnat textförslag. 1992/93:250 Bilaga A Utbildningsmålenanger de värden och principer undervisningen skall omfatta och de kunskaper ochfärdigheter eleven skall ha kännedom om och behärska efter avslutad skolgång.Grunden för skolans mål och arbete anges i skollagens första kapitel 2 och 9§§. Målen utvecklas i tre steg. Idenna läroplan anges de mål som gäller för utbildningen i sin helhet. Häranges också de grundläggande riktlinjer som gäller för arbetet. I programmålen anges mål förvart och ett av de nationella program inom gymnasial utbildning samt mål m.m.för komvux och dess olika delar. I kursplanerna anges hur dessamål kommer till uttryck i enskilda ämnen och ämnesgrupper. Den lokala arbetsplanen utgören konkretisering för den enskilda skolenheten av läroplan och kursplaner ochden kommunala skolplanen. Slutligentar målen gestalt i planeringen och genomförandet av undervisningen i enskildaämnen, ämnesområden, teman och i olika arbetsuppgifter för eleverna. Somett stöd för den lokala skolenhetens planering, arbete med den lokalaarbetsplanen, uppföljning och utvärdering skall utge kommentarer ochreferensmaterial. Detta utgörs av kommentarer till läroplan och kursplaner ochredovisar resultat från forsknings- och utvecklingsarbete och exempel på olikalösningar, metoder och arbetssätt. Kommunenskall upprätta en skolplan. Skolplanen antas av kommunfullmäktige. I dennaskall anges hur kommunens skolväsende skall gestaltas och utvecklas. Det skallsärskilt framgå vilka åtgärder kommunen avser att vidta för att de nationellamålen skall uppnås. Kommunen skall kontinuerligt följa upp och utvärderaskolplanen. Timplanernagaranterar varje elev en minsta undervisningstid i olika ämnen. Genomfördelningen av tiden anges också balansen mellan olika ämnen. Timplanernafyller en viktig roll för att eleverna skall få en likvärdig utbildning. Förkomvux utgör timplanerna en rekommendation. Undervisningsmålär de mål som den enskilde läraren tillsammans med eleverna ställer upp förundervisningen. Det sker genom val av stoff, sekvensering och organiserande avstoffet samt val av undervisningsmetod. Det är varje lärares skyldighet atttillsammans med eleverna utforma sina undervisningsmål och genomföra sinundervisning utifrån de i läroplan och kursplaner fastställdautbildningsmålen. Läromedel är sådant som lärare och elever väljer att användaför att uppnå uppsatta mål. 1992/93:250 Bilaga A Tillutgångspunkterna för läroplaner och kursplaner hör också ett antalgrunddokument som undertecknat i internationella fördrag ochkonventioner. Dels utgör dessa en grund för skrivningarna i läroplaner ochkursplaner, dels har åtagit sig att i utbildningen föra ut kännedomenom dokumenten. Dokument som det åligger lärare och rektor att beakta är: kFN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna (antagen av FN:sgeneralförsamling ) * Konventionenom barnets rättigheter (antagen av FN:s generalför samling ) ■kRekommendation om utbildning för internationell förståelse, samarbete och fredoch undervisning om de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna(antagen av ) * Deklarationoch rekommendationer om undervisning i miljöfrågor (antagen vid i ). Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden . , ,, , , , , , , ,, , , P. , . StatsrådetAsk anmäler fråga om en ny läroplan och ett nytt betygssystem förgymnasieskolan, komvux, gymnasiesärskolan och särvux. Regeringenbeslutar att genom proposition lämna förslag till om en ny läroplanoch ett nytt betygssystem för gymnasieskolan, komvux, gymnasiesärskolan ochsärvux i enlighet med bilagan till detta protokoll. Innehåll PoP- 1992/93:250 Propositionenshuvudsakliga innehåll .................... 1 1Ärendet och dess beredning ......................... 2 2Kompetens för nästa sekel .............................. ... 7 3Den nya läroplanens innehålloch struktur.......... ... 15 3.1En gemensam läroplan för defrivilliga skolformerna .. 15 3.2Läroplanens principiellauppbyggnad............ ... 16 3.3Särskilda mål ........................................ 23 3.4Mål och riktUnjer ................................. 25 3.4.2Normer och värden............................ ... 27 3.4.3Elevernas ansvar ochinflytande ....... 27 3.4.4Utbildninval - arbetsliv ..................... 28 3.4.5Rektors ansvar ............................. ... 28 3.4.6Betyg och bedömning ...................... 29 3.5 Internationellaöverenskommelser ............. 30 4 En mer kursutformadgymnasieskola ............... 30 4.1En mer kursutformadgymnasieskola inom programramen 31 4.2Organisatoriska frågor ............................ 33 4.3Flexibilitet för eleverna .......................... ... 37 4.4Ett system med gymnasiepoäng .............. ... 38 4.5Eleverna bör ha en individuellstudieplan .... 41 4.6Behovet av syo .................................... 42 5............................................................... Kursplaneri en mål- och resultatstyrd och mer kursutformad gymnasial utbildning ................ 43 5.1Kursplan för kurs .................................. ... 43 5.4Förstärkning av undervisningeni svenska . 5.5Förstärkning av undervisningeni engelska och andrafrämmande språk .......................... 52 6 Betyg och provprogramför gymnasial utbildning 53 6.1Ett nytt betygssystem .......................... 53 6.2Prov och utvärdering ............................. 64 7 Gymnasiesärskolan ..................................... 67 7.2Utveckling avgymnasiesärskolan ............. ... 68 7.3Ämnen, kursplaner ochtimplaner ............... ... 70