prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Uppgiften att värna om kulturlandskapets traditionsinnehåll går dock längre och är vidare än de praktiska uppgifter som följer av det särskilda programmet. Det kan föratspås att förändringsttcket på det svenska landskapet och jordbruksföretagen efter hand kommer att bU allt starkare . Kulturmiljövården måste därför klara av att tydligt konkret och distinkt ange vilka värden och företeelser i landskapet 127 som bär upp de raestbetydelsefulla kulmrvärdena. Den måste också konkret i>rop 1992/93-100 och tydligt kunna anvisa framkomliga vägar att ta dessa värden tiU vara. Vid sidan av de uppgifter som rör kulturlandskapetslångsiktiga förvaltning finns det ett antal andra förvalmingsfrågor som påolika sätt är aktuella och som måste ges hög prioritet i kulturmiljövårdensarbete. Det gäller främst de svenska slotten och hertgårdama, landetsindustriminnen, de kyrkliga kulmrmiljöema samt statens kulturegendomar. Frågan om förvalmingen av de svenska slotten ochherrgårdarna har ett nära samband raed frågan om odlingslandskapetskulturvärden, där ju hert-gårdsmiljöema utgör ett viktigt inslag. I enlighetraed rUcsdagens önskeraål (bet I991/92:KrUI8 s.21-22) drivs nu arbetet med attskapa en särskild stiftelsebildning för förvalming av kulturegendomar vidare ien särskilt tillkallad arbetsgrupp inom . Arbetetskall bedrivas skyndsamt och målsättningen är att gmppen skall kunna avlösas aven organisationskoraraitté redan tmder loppet av är 1993. På så sätt förs det arbete vidare sora harbehandlats i betänkandet (SOU 1991:64) Att förvalta kulturrailjöer. Ibetänkandet lämnades etl första förslag om hur en nationell stiftelse förförvalming av kulturegendomar kan byggas upp. De i betänkandet gjordaövervägandena kommer att ingå i underlaget för arbetsgmppen. I nämnda utredningsbetänkande föreslogs också attavdragsrätt skulle återinföras för kosmader för drift och underhäll avkulturhistoriskt värdefulla mangårdsbyggnader på jordbmksfasiigheler. Dennafråga bereds inora Finansdeparteraentet. I samband med attregeringen tar fram förslag rörande beskatming av enskild näringsverksamhetkommer även frågan om avdragsrätten att behandlas. Jag räknar med att deproblem sora den slopade avdragsrätten har medfört för bevarande avkiUtarvärden därvid koramer att lösas. Jag har i denna fräga samrått medstatsrådet . Förvalmingen av statens kulturegendomar omprövas isamband med att de fastighetsförvaltande myndighetema och affärsverken görs omtill bolag. har beslutat (prop. 1992/93:37, bet.I992/93:FiU8, rskr. 1992/93:123) att en ny rayndighet ,skall bUdas med uppgiften att förvalta de statsegendomar som bedöms tillhöradet nationella kulmrarvet. TiU Fastighetsverket komraer sålunda att förasviktiga kulturrailjöer som förvaltats av i första handByggnadsstyrelsen, och Finansministernhar udigare denna dag föreslagit en kosmadsram på förinvesteringar i uppmsming och underhåll av de kungUga slotten och Riketsfästningar. Andra värdefulla byggnader och mUjöer kommer artöveriåtas tiU de nybildade statiiga bolagen men före ägarbytet skall de enUgtriksdagens beslut förses med beslut om skydd såsom byggnadsminnen. RAÄ haransvaret för att ge underlag för regeringens beslul i dessa frågor. Sora RAÄ frarafört i sin framställning framstårindustriminnesvården som en av de raest brännande frågoma inom denkulturhistoriska byggnadsvården vad gäller såväl urval som säkerställande ochekonoraiskt stöd till uppmstning och fortsatt vård. Behovetav en långsiktig stt-ategi för att i ett väl awägl urval dokumentera, prop.1992/93-100 bevara och uthålUgt förvalta det svenska industtisamhälletsrainnesraärken är gjj 12 stort. Det ökar också genom den snabbastmkturomvandling som pågår och som väntas fortsätta . Det är en viktig uppgift för RAÄ att skyndsamtförbättra kunskapsläget och därefter ta fram ett handlingsinrikttit underiagför selektiva åtgärdsprogram för dokumentation, bevarande, förvaltning ochvård. Det finns slutiigen skäl att fästa ett stortavseende vid och kulturmiljöer i perspektivet av denfortsatta beredningen av sambandet raellan kyrkan och staten. Kyrkobyggnademautgör en av de viktigaste delama i det byggda kulturarvet. Frägan om villkorenför dess förvalming raåste därför ägnas stor orasorg i den fortsattaberedningen. Medverkani arbetet för en god yttre livsmiljö Dettredje prioriterade området för kulturmiljövården är dess medverkan i planeringenför en god livsmiljö. Den statiiga kulturmiljövärdens uppgift är här bl.a. attförtydliga, beskriva och göra sektoms rUcsiniressen kända och accepterade såatt de respekteras i den fysiska planeringen. Den har ett ansvar för attbittäda komraunema med underlag och sakkunskap men den måste också uppträda såatt kommunema stimuleras att utveclda sin egen kompetens i kulturrailjöfrågoroch ta det fulla egna ansvaret för kulturvärdena pä den lokala nivån. Det är ocksä angeläget att raetoder kan utvecklasför att göra mUjökonsekvensbeskrivningar av kulturmiljövärden i den fysiskaplaneringen. I fokus för den fysiska planeringen ligger nu genomförandet avmånga och stora investeringar i infrastruktur. Det är satsningar som ärviktiga för att fä fart på . är det oundgängligt artkonflikter raed kulturrailjöer kan uppstå. Dessa kan bara kringgås ellermildras genom beredvillighet till hänsynstaganden från de som ansvarar förexploateringsinttessena och genom tydlighet och professionalism frånkulturinttessena. Jag vill i sammanhanget erinra om att regeringennyligen beslutat att tillkalla en SärskUd uttedare för en översyn av plan- ochbygglagen (1987:10). I uppdraget ingår att smdera hur hänsynen tillkulturmiljön i planeringen skall kunna ökas. I arbetet för en god yttte livsmiljö ingär ocksäatt möta hoten mot vårt kulturarv från luftiöroreningaraas skadeverkningar. RAÄhar hittUls anvisats medel för ert särskilt insatsprogram . Detta arbete bör fortsätta även tmder den kommande perioden. Jag övergår nu till att redovisa mina förslag tillbudgetuppföljning av de överväganden jag har redovisat 9 1992/93. B 27.Riksantikvarieämbetet Prop. 1991/92 Utgift 84 630 1271 ' 1992/93 Anslag 83 454 000 1993/94 Förslag 126 452 000 lAnvisatunder åttonde huvudtiteln, anslaget G 27 För myndigheten gäller förordmngen (1988:1131) medinstmktion för och statens historiska museer. Myndigheten och Statenshistoriska museer omfattar , ,Kungl. myntkabinettet, Medelshavsmuseet, bibliotek. Myndighetens förvalmingskosmader upptas dels under detta anslag,varifrån förvalmingskosmadema för () och bibUoteketbetalas, dels under anslaget Centrala museer: Myndigheter. svarar för myndighetens uppgifter inomkulmrmiljövård. BibUoteket är ett specialbibliotek inom ämnesområdenaarkeologi, medeltidens konsthistoria, numismatik och kulturmiljövård. Detskall svara för biblioteksservice inora dessa oraråden till myndigheten ochtill forskning, utveckling och utbildning. RAÄföreslår att myndighetens förvaltningskosmader anvisas under ett ramanslag meden planeringsram för perioden /941995/96 som uppgår till . Ibeloppet inkluderas vissa medel som anvisas över anslaget Kulturmiljövårdliksom reformmedel för olUca ändamål. I sina motiveringar för en förstärktplaneringsram utgår i första hand från behoven avseende de föreslagna prioriteradeprogramområdena samt från önskemålet om att öka insatseraa för information ochkunskapsuppbyggnad om kulturmUjöer. (R/\A) bör anvisas ett raraanslag. Det bör i principomfatta de medel som svarar mot de verksaraheter som myndigheten självbedriver. Jag föreslår därför att medel för vissa ändamål överförs till ramanslagetfrån anslaget Kulturmiljövård. Det gäller dels de medel som tidigare undersismämnda anslag beräknats för fastighetsförvaltiiing m.m., dels medel för detjänster som RAÄ tillhandahåller åt den regionala kulturmiljövården och åtkommunema för att projektera vård av fomlämningar m.m. Från dessa poster försockså vissa medel som använts för att täcka andra kosmader av förvaltningskaraktär. Vidare bör de medel som under anslagetKulturmiljövård beräknats för information och UtveckUng upptas underramanslaget, liksom RAÄ:s medel för insatser motluftföroreningamas skadeverkningar. I informationsraedlen ingår Prop.1992/93:100 de bidrag till organisationer och föreningar som RAÄ fördelar inomkultur- gjj 12 mUjövårdens område. I enlighet med resultatet av min fördjupadeprövning föreslår jag att anslaget ges en förstärkning med förRAÄ:s arbete med kulturmiljövårdens kunskapsuppbyggnad. Jag kommer senare att föreslå att skall ha ettsammanhållande ansvar för det nya kuUurstödet vid ombyggnad m.m. Bland annatför de specialistkompetenser sora då krävs föreslårjag att RAÄ anvisas 5(X). Vid min beräkning av anslaget har jag tagit hänsyntill pris- och löneutvecklingen. Dämtöver har kosmadema för verksamhetsanknumaombyggnadsåtgärder inräknats i anslaget Jag har också tagit hänsyn tUl att entelefonisttjänst vid RAÄ bör överföras till fr.o.m. nästabudgetår. Chefen för har tidigare i dagredovisat ett förslag om generell räntebeläggning av statUga medelsflöden samtpresenterat den modeU som bör tillämpas. RAÄ koraraer fr.o.m. budgetåret1993/94 att tUlämpa denna modell. RAÄ kommer därför att tilldelas etträntekonto med kredit i och medlen under anslaget B 30.Riksantikvarieämbetet förs till detta konto. Samtiiga myndigheter övergår tUl deredovisningskrav enUgt bokföringsförordningen (1991:1026) som utgör enfömtsätming för lån i för finansiering av investeringar ianläggningstillgångar. R/Wi :s behov av läneram under /94 uppgårtill för investeringar i ADB. Anslaget har beräknats utan hänsyn till derikUinjer som chefen för redovisat tidigare denna dag närdet gäUer förändringar av lönekosmadspålägg, finansieringsform för Statshälsan,övergång tiU lån i särat nya principer för budgetering av anslagen(jfr bil. 1 avsnittet Styming av statsförvalmingen och de fmansiellafömtsätmingama för myndighetema). Medlen under anslaget kommer att fastställasslutiigt enligt dessa riktiinjer, och kan därför komma att avvUca från det härföreslagna beloppet Jag vill slutiigen anmäla att regeringen tidigaredenna dag uppdragit åt RAÄ att redovisa ett delårsbokslut /93. Återkoraraande revisionsanmärkningar rörandemyndighetens årsbokslut kan sålunda inte accepteras. Myndigheten måste visa atten kontinuerlig kontroU och uppföljning av kortekt redovisat utfaU mot budgetföretas. Jaghemställer att regeringen föreslår att tUl för budgetåret1993/94 anvisa ett raraanslag på . 1991/92 Utgift 100 090 6921 1992/93 Anslag 103022 000 1993/94 Förslag 70 213 000 lAnvisat under åttondehuvudtiteln, anslaget G 28 Reservation 40 724 0691 Prop.1992/93:100 Bil. Från anslaget utgår bidrag enUgt förordningen(1981:447) ora statsbidrag till vård av kulturhistoriskt värdefuU bebyggelse.Medel får även utgå tUl vård och imderhåU av vissa kyrkliga inventarier. Från anslaget utgår vidare ersättning enligt 2 kap.7, 8, 14-16 §§ saml 3 kap. 10 och 12 §§ lagen (1988:950) ora kulturtninnenra.m., liksom för bidrag enUgt förordningen (1988:1189) om bidrag tillkostnader för undersökning ra.m. av fast fomlämning lUcsom medel för täckandeav kostnader föranledda av undersökningar av fomminnesplatser. /anslaget skall dessutom användas för vård ochunderhåll av de fastigheter som står under förvalmingoch för vård av fomlämningar och kulturlandskap samt för insatser motluftförorenings- och försurningsskador på kulturminnen. Medel ur anslagetutgår slutiigen till informations- och utvecklingsverksamhet 1992/93 Beräknadändring 14 393 000 103 022 000 -2 526 000 -5 256 000 - 14 393 000 - 32 809 000 RAÄ föreslär artanslaget tillförs ytterligare för värd av kulturhistoriskt värdefullbebyggelse och för vård av kulturlandskap och fomlämningar. Förbedömningen av anslagsbehovet viU jag anmäla att regeringen genom ett avriksdagen särskilt givet bemyndigande (prop. 1991/92:150, bet. I999I/92:FiU30,rskr. 19991/92:350) beslutat om att anvisa 40 miljoner kronortill RAÄ för sysselsättningsskapande kulturrailjö- Prop. 1992/93-100arbeten. har också beslutat om kraftiga medelsförstärkningar tiU gjj 12 länsarbetsnämnderna för beredskapsarbeten. Jag räknar med att betydandeinsatser för vården av kulturminnen kommer att kunna utföras med stöd av dessaresurser. Jag har i min föredragning under anslagetRiksantUcvarieämbetet redovisat mina förslag till omdispositioner mellan dettaoch förevarande anslag. Om-dispositionerna innebär att detta anslag i principrenodlas till att omfatta de anslagsmedel för bidrag till olikakulturmiljöändamål som anvisas till RAÄ men där myndigheten ges bemyndigandeatt delegera beslutsrätten till länsstyrelseraa. Enligt min bedömning är detav stor betydelse för verksamhetsutvecklingen inom kulturmiljövården attdelegeringen kommer till stånd. Jag övergår nu till att redovisa på vilket sättbesluten om kulturmiljövårdens bidragsanslag bör överföras tilllänsstyrelsema. bör få regeringens bemyndigande att tiUlänsstyrelsen överiäta beslutanderätten Över bidrag till kulturrailjövård,liksom dispositionsrätten till de akmella anslagsmedlen. Ett problem är att medlen är aUtför knappa för attdet skall vara raenings-fuUt att göra en fast fördelning mellan länsstyrelsema- bl.a. skulle möjligheten att göra störte enskilda insatser försvinna. Förett effektivt resursumytt-jande krävs en annan ordning som medger störreflexibiUtet Denna kan enUgt min mening åtstacUcommas på följande sätt Medlen bör fördelas mellan länen på gmndvalav statistik och länsstyrelsernas underlag. För att underlätta länsstyrelsemasframförhållning anger även planeringsramar för vilka lägsta anslagsbeloppsom resp. län bör kunna räkna med framåt. ochlänsstyrelsema ges dessutom bemyndigande att överföra av medlenmellan anslagspostema. De olUca specifierade ändamål, som bidragsgivningenfrån R/\Ä täcker, sammanförs under tte huvudändamål, näraligen bidragtill byggnadsvård, bidrag till vård och undersökningar av fomlämningar samtbidrag till vård av kulturlandskap. Tills vidare bör dock de medel undantas fråndelegeringen som används för bidrag till vård och underhåll av kyrkor, kyrkligainventarier, liksom vård av kyrkor m.m. på . Delegering bör inte hellerske avseende mnvård, inlösen av fomfynd eller ersätmingar till ägare vidbyggnadsminnesförkla-ringar enligt 3 kap. lagen (1988:950) om kulmrminnen m.m. Förevarande anslag bör såsora en följd av rainaförslag renodlas till att huvudsakligen innehålla de raedel, som länsstyrelsemafår besluta om. Delegeringen komraer att följas upp genora en nybidragsförordning och genom bestämmelser i regleringsbrevet. Jaghemställer att regeringen föreslår "*1-" att till Kulturmiljövård för /94anvisa ett reservationsanslag på . 1992/93 Anslag 1 000 1993/94 Förslag 1000 lAnvisatunder åttonde huvudtiteln, anslaget G 29 Under detta anslag tas upp ett formellt belopp av för sådana undersökningar och utredningar som föranleds av lagen(1988:950) ora kulturminnen m.m. och som pä uppdrag av statiig eller komraunalrayndighet eUer enskild utförs av mot avgift. Somjag närant tidigare i rain föredragning har den s.k. HUR-uuedningen (Ku1992:01) avslutat sitt uppdrag med en översyn av formema för denarkeologiska uppdragsverksamheten. I uppdraget har ingått att lämna förslag omförutsätmingaraa för att skilja RAÄ:s uppdragsverksamhet från myndigheten ochart lämna förslag om nytt huvudmannaskap. Uttedaren skall också lämna förslagom bl.a. hur ett upphandlingsförfarande skall kunna tillämpas när länsstyrelsenutser den som skall utföra arkeologiska uppdrag i samband medexploateringstiUstånd enligi lagen om kulturminnen m.m. Jag räknar med att för kunna redovisaresultatet av den fortsatta beredningsprocessen av delta ärende i 1994 ärsbudgetproposition. Jaghemställer att regeringen föreslår att till : Uppdragsverksamhetför /94 anvisa ett förslagsanslag på . Kulturstöd vid ombyggnad m.m. Nyttanslag (förslag) 120 000 OOOl iMedelför ändamålet har under /93 anvisats som tilläggslån förombyggnad av kulmrhistoriskt värdefull bebyggelse m.m. under anslaget B 33 Utredningenom kulturstöd vid ombyggnad och underhåll Prop. 1992/93:100 av bostäder Bil. Medanledning av de förändringar som beslutats inom det statiiga bostadsfinansieringssystemethar det bUvit nödvändigt att ompröva formen för kulturstöd inombostadsbyggandet Genom beslut bemyndigade regeringenchefen för art tilUcaUa en särkUd utredare med uppgift attutarbeta ert förslag om förenklat stöd tiU bevarande av kulturvärden vidombyggnad och underhåll av bostäder ra.m. Utgångspunkten för uttedaren var attett fortsatt kulturstöd till bostäder, som komplement till det allmännastatiiga ombyggnadsstödet, framgent komraer att vara av centtal kulturpolitiskbetydelse och att det är viktigt att bostadsstödet är utformat så art detfrämjar ett långsUctigt tUlvaratagande av bebyggelsens kulmr- och miljövärden. Uttedaren avlämnade betänlcandet (SOU1992:107) Kulturstöd vid orabyggnad. En saramanfatming av betänkandet bör fogastill protokollet i detta ärende som bilaga 12.8. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckningöver remissinstanseraa och en sammanställning av remissytttandena bör fogastill protokollet i delta ärende som bilaga 12.9. 1Inledning - nuvarande ordning Statenmedverkar till bostadsfinansieringen genom att lämna räntebidrag. Räntebidragutgår bäde vid nybyggnad och ombyggnad. Vid ombyggnad av bostadshus medkulturhistoriskt värde kan ett kompletterande stöd i form av förhöjtbidragsunderlag och tilläggslån utgå. I speciella fall kan tilläggslån ocksäutgä tUl undersökmng av fast fomlämning i samband med byggande av bostadshus itätorter. Närraare bestämmelser om långivningen finns i förordningen(1983:1021) om tilläggslän för ombyggnad av bostadshus m.m. fastställer en gemensam ram förtillstyrkan av förhöjt bidragsunderlag och tilläggslån. Raraen för budgetåret1992/93 uppgick tiU 170 mUjoner kronor (bet I991/92:BoUII,rskr. 1991/92:152).Av denna avsåg högst tiUäggslån till arkeologiskaundersökningskostnader i saraband med bostadsbyggande. Ansvaret för hur medlenprioriteras åvUar (). I regel medges en förhöjning av bidragsunderlaget iförsta hand upp till avkasmingsvärdet för fastigheten. Därefter utgårtilläggslån för den del av kosmadema som huset inte kan bära, eller förtänta,via hyresintäkter. Till-läggslånet är ränte- och amorteringsfritt . Därefter skall det omprövas tUl den del av kosmaden som kan beräknastäckas av avkastnings-värdet I vissa fall kan lånet avskrivas. Tilläggslånlämnas endast till bostadshus sora har förklarats eller kan förklaras sombyggnadsminne. Utöver detta kan kostnader sora betingas avkulturhänsyn även ingå i det ordinarie bidragsunderlaget. Enligt räntebidragsförordningen är fömtsättning en för att förhöjt bidragsunderlag skall kunna utgä att de antikvariska mer- joc kosmadema inte ryms inomdet ordinarie bidragsunderlaget. En stor del av de Prop. 1992/93: lOO åtgärder som betingas av kulmrhänsyn har fått stöd på det särtet Bil.12 Statensstöd för bostadsfinansieringen är nu föremål för en genomgripande ochlångsiktig förändring. Syftet är art minska bostadssektoms belastning påstatsbudgeten samt att bryta den kraftiga byggkosmadsutvecklingen under senareår. har beslutat om ett reformerat stödsystem för projekt sompåbörjas (prop. 1991/92:150 bil. 1:5 s. 42-55, bet.I991/92:BoU23, rskr. 1991/92:343). Förändringama innebär i korthet att räntebidragenför ny- och ombyggnad av bostadshus successivt avvecklas, varvidbidragssystemet förenklas och underlaget för räntebidrag helt bestäms efterschabloner. För ombyggnader gäller bl.a. att bidragsunderlaget inte fåröverstiga av bidragsunderlaget för motsvarande nybyggnad. Möjligheten tUlförhöjning av bidragsunderlaget för antikvariska merkostnader försvinner.Motivet är att bostadssubventionema i form av räntebidrag så långt som möjligtbör ges på villkor som är oberoende av den faktiska kosmaden. Konsekvensen av det nya systemet blir att detgenerellt blir dyrare att bygga om på gnmd av ökade kapitalkosmader. Till nägondel motverkas fördyringama av att den allraänna kosmadsutvecklingen har bmtitsoch sannolikt kommer alt pressas ner ytterligare. De allmänna kosmadsökningaraakommer att drabba aUa fastigheter, alltså även kulturfastigheter. Fördyringama komraer sannolUct att medföra attombyggnadsverksamheten dämpas kraftigt. Ur kulturmiljövårdens synpunkt ärdetta ingen nackdel. En stor del av de byggnader som var omoderna ochhalvt förfallna har redan byggts om. I tur för uppmsming står nu de halvraodemahusen och även de hus sora uppfördes . När en ombyggnadttots fördyringama blir akmell koramer byggherren att granska vatje kosmad på etthelt annat sätt än . Antikvariska raerkosmader kommer då att bli svåra atttäcka. Det är dessa merkosmader som det fmns anledning att ge lättnader för. I och med att det nya bostadsfinansieringssystemetinte tar hänsyn till faktiska kostnader, utan gmndas på schabloner, komraer detatt bli svårt att finansiera uppmsming av de kulturhus som på gmnd av att de ärnedgångna eller behäftade raed speciella skador blir exceptionellt kostsammaatt åtgärda. I värsta fall kan man befara en ny rivningsvåg . Enfömtsätming för att detta inte skall inttäffa är art ombyggnadsverksamheten bUrdämpad så att de raedel som fmns för kulmrstöd räcker till. 2 Huvudprinciper förutformningen av stödet till kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse Prop.1992/93:100 Bil. Mitt förslag: Detbefintiiga räntebidrags- och tilläggslänestödet för kulturhistoriskt värdefullbebyggelse omvandlas till engångsbidrag. Detta bidrag bör inte vara formelltknutet till statens generella stöd tiU bostadsbyggandet. Stödet bör dock även ifortsätmingen huvudsakligen vara förbehållet bostadshus, /anslaget börbenämnas Kulturstöd vid ombyggnad m.m. och beslutsramen uppgå till 160 miljonerkronor . Kommitténsförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Kommittén har dock föreslagit attstödet bör uppgå tUl 170 mUjoner kronor ärligen. Remissinstansernassynpunkter: Samtiiga remissinstanser tillstyrker i stort uttedningens förslag.Med undantag för Statskontoret anser remissinstanseraa emellertid att detföreslagna stödet är alltför knappt tUltaget för att motsvara behoven viduppmsmingar av kulturhistoriskt värdefulla bostadshus. Negativa konsekvenserför möjlighetema att ta till vara bebyggelsens kulmrvärden och för möjlighetemaatt genomföra ombyggnadsprojekt med ett knappt stöd redovisas. Skälenför nrtitt förslag: Stödet till upprustning av kulturhistoriskt värdefullbebyggelse raåste ses i ett störte samhäUsekonomiskt sammanhang. Den pågåendelågkonjunkturen och det höga ränteläget har medfört alt de ekonomiska villkorenför att finansiera ombyggnader generellt är särare . Samhälletsomfattande stöd tiU bostadsbyggandet skaU minskas, bankema ställer höga krav påsäkerhet och fastighetsägaraa tar störte hänsyn tUl risk i sina kalkyler. Mänga ombyggnader och underhållsåtgärder i denkulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen skulle över huvud laget aldrig kunnafinansieras utan räntebidrag eller någon annan form av subvention. Ettkulturstöd kan ges antingen i form av ett engångsbidrag eller fördelat övertiden i form av räntebidrag eller län. För raottagaren, fastighetsägaren, fårstödformema olika inverkan på lönsamhet risk och likviditet samt resultat ochbalansräkning. För staten inverkar stödformen på behovet av administration ochpå möjligheten att ställa långsiktiga vUlkor pä mottagaren. Föregen del har jag funnit art engångsbidrag är den stödform som såväl urfastighets- som ur samhällsekonomisk synpunkt är att föredra. Samma summa iform av ert engångsbidrag borde ge en störte kulmrbevarande effekt än ett låneUer ett räntebidrag, med dess osäkra framtida villkor. I den nuvarandesituationen torde många fastighetsägare uppleva en stor osäkerhet införframtiden. Ert engångsbidrag är enkelt att förstå och kalkylera, viUcet minskarosäkerheten och gör att förtänlningskravet sjunker. En positiv effekt är ocksåart ett engångsbidrag reducerar fastighetsägarens initiala lUcviditetsproblem. Fördelamamed ett engångsbidrag för staten är att det är administrativt enkelt atthantera och att det redan finns erfarenhet inora den antikvariska