prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — Företagenblir aUtmer beroende av att utveckfe sm teknik i samverkan med andra. ModemteknikutveckUng fömtsätter ofta att gmndläggande forskning, tiUämpad forskning(xh utvecklingsarbete bedrivs paraUeUt och i ett kontuiuerUgt samspel. NäringsUvets utvecklingpräglas aUtmer av en ökad intemationaUsering. Företagens intemationeUarörlighet ökar och i ökad utsträcknmg förlägger näringsUvet sm forsknings- txhutveckUngsverksamhet i utlandet. Variationema mellan branschema är dtxk stora.Läkemedels-, elektto- cxh transportmedelsindustrin har som smhuvudsakUga medan de speciaUserade maskinföretagen i genomsnitt harförlagt hälften av sm FoU utomlands. Denna utveckling bottnar både i det fektumatt ekonomin inter-nationaUseras cxh i att ett aUtmer komplext kunskapsbehovkräver forskningssamverkan över gränsema. Det blir därför aUt viktigare attSverige kan erbjuda en konkurrenskraftig forskningsmUjö. En mtemationeU jämförelsevisar att satsat relativt sett mindre än andra industriländer påindustrieUt inriktad forskning cxh utbildning i starka forskmngsmiljöer. Fleramdustiiländer - t.ex. , , (xh - gör stora satsningarinom strategiskt viktiga teknikområden. Teknisk forskning påverkasi hög grad av den europeiska integrationen och EG:s forskningsprogram ärinriktade på att stärka den europeiska m-dustrins konkunenskraft. Svensktdeltagande i EG-programmen är väsentligt. Den europeiska forskningen bedrivs isamverkan och fokuseras på Den utgör därför ett viktigt kom- Prop.1992/93:170 plement tiU de nationeUa satsningarna. Enstark FoU-mUjö är en viktig fömtsättning för vår ekonomiska tiU- Näringsdep.växt. Detta är en utgångspunkt för regeringens poUtik för teknisk forskning för2000-talet. 12.1.2FoU ea bömstBn i näringiilitikicn NäringspoUtikensyftar tiU att återskapa goda drivkrafter för produktiva investeringar ochproduktivt arb<:te i . har fettatett stort antal beslut som sammantaget mneburit en omläggning avnäringspoUtiken inom en rad väsentUga områden. En central del av den offensivanäringspoUtilten är tiUskapandet av ett gott kUmat för industrieU fömyelse ochutveckUng av ny kunskap. Svensk industri har hävdat sig väl inom mångateknisJct avancerade områden. Fortsatt utveckling kräver både ett aUmänt gottföretagskUmat cxh en gynnsam mUjö för forskning (xh utveckUng. del av stmktuielfe fömyelse under det närmaste decenniet måsteske genom tiUväxt av forsknings- (xh kunskapsintensiv industri. Kunskap är påväg att bU den viktigaste produktionsfektom. NäringsUvetbär huvudansvaret för den tekniska fömyelsen av produktionsapparaten (xhpnxluktema. Eten övervägande delen av forsknings- och utvecklingsuisatsemafinansieras av och utförs följaktUgen i företagen. Staten har emeUertid enviktig uppgift att skapa gynnsamma generelfe fömtsättningar för näringsUvetgi»iom att bidra tiU en konkunenskraftig forskningsmUjö. GenereUt verkandeuisatser frän statens sida innebär bl.a. en betoning av gmndläggande forskningoch en utveckling av basteknologier för breda tiUämpningar. EnändamålsenUg uifrastmktur är av avgörande betydelse för att uppsatta mål förökad tUlväxt skaU kunna nås. Staten har ett övergripande ansvar förinfrastmkturen och i denna inkluderas de nationeUa systemen för kunskapsuppbyggnad(xh forskning. lEn central uppgift är att organisera forskningssystemet på ettsådant sätt alt resultatet också stödjer den industrielfe utvecklingen. Etteffektivt verkande system innebär att besluten fettas decentraUserat men txksåatt staten kan göra direkta insatser pä långsiktigt teknikdrivande områden, därmarknaden inte förmår att generera tUlräckliga insatser. ISverige har universitet och högskolor utgjort den centialaforskningsresursen. Det finns dock behov av att utveckla organisatoriskalösningar inom universiteten cxh högskoloma eUer i nära ansluming tUl dessa såatt samverl:an mellan forskare frän olika områden underfettas såväl somsamverkan mellan forskama och näringslivet. Inom universiteten cxh högskolomaär det viktigt att bättte uppmärksamma den industrieUt mriktade forskningenssärskUda fömtsättiiingar, t.ex. vad gäUer probleminventering cxhmångvetenskapUghet. Det är vidare angeläget att näringsUvets kompetens att taemot och uttiyttja forskningsbaserad kunskap är tiUräckligt hög så att offenUiigaforskningsinvesteringar får effekt. propositionenredovisas förslag tiU nya och vidareutvecklade samverkans- Prop. 1992/93:170 former. Statenhar ansvaret för finansiering av gnmdforskningen. Lika klart är Näringsdep. attföretagen har finansieringsansvaret för de tekniska utvecklingsprojekten. Inomden tillämpade forskningen cxh dess gränsområden mot riktad FoU ärroUfördelningen inte lika självklar. EnUgt regeringens uppfettning bör statenvara beredd tiU åtaganden när ett vetenskapUgt eUer tekniskt genombrott kanöppna industrielfe möjUgheter på sUd. Ett samarbete mellan sfeten ochnäringsUvet ger också möjUghet» tiU ett mer rationeUt utnyttjande av resurser.Ett exempel utgör sfetens satsningar på industri-forskmngsinstituten där statUgmedverkan kan underlätfe samaibete meUan flera företag eUer där statUgdelfinansiering stimiderar tiU ytterUgare insatser från mdustrin. Iregeringens näringspoUtik riktas betydande uppmärksamhet på de små cxhmedelstora företagens situation. Det är viktigt att dessa i större utsträckningtiUgodogör sig forskningsresultat cxh medverkar i FoU-verksamheten. 12.1.3Beskrivning av FbU-systcmet inom Näringsdqnrtemeatets ansvarsområde Huvuddelenav det industri- cxh näringsUvsinriktade forsknings- och utvecklingsarbetetfinansieras och utförs av företagen. Avden statUgt stödda forskningen inom näringsUvets område utförs den större delenav universiteten cxh högskolor. Denna forskning finansieras delvis medutgångspunkt i inomvetenskapUga kriterier - av fekultetema själva, eUer av devetenskapUga forskningsråden, främst det teknikveten-skapUga och detnaturvetenskapUga. Regeringen har i det föregående under avsnittetUtbUdningsdepartementets verksamhetsområde redovisat sma förslag avseende tekniskgmndforskning. Den näringsUvsrelaterade forskningen finansieras cxkså av demyndigheter som verkar inom bl.a. område. Dessamyndigheter tar cxkså initiativ tiU att forskning utförs mom områden sombedöms vara av industrieUt intresse. I vissa feU utförs viss forskning pådirekt uppdrag av myndighetema. En del av forskningen vid universiteten ochhögskoloma utförs vidare på uppdrag av företagen. InomNäringsdepartementets ansvarsområde utförs forsknings- cxh utveckUngsverksamhetockså vid de s.k. uidustriforskningsuistittiten, vid förbyggnadsforskning samt vid . Närings-och teknikutvecklingsverket () stödjer inom sitt ansvarsområde samverkanmellan företag cxh universitet (xh högskolor inom teknisk forskning. Stödet harfrämst givits genom tidsbegränsade program-satsnmgar, s.k. ramprogram ochmsatsområden samt konsortier inom materialteknikomrädet. Programsatsningarnabyggs upp med hjälp av bl.a. enkäter tiU forskarsamhället cxh behovsanalysertiUsammans med näringsUvet. Därvid tUlgcxloses krav på såväl vetenskaplighetsom industiiin-riktning i programmen. Dessa samverkansformer böri framtiden vidareutvecklas. Av betydelse Prop. 1992/93:170 är också attöppna för nya oigaiusationsformer där uiuversiteten och hög- Avsnitt 12skoloma samt företagen kan samverka. Regeringen framlägger förslag om Näringsdep. detta både i avsnittet rörande Utl)Udningsdepartementetsverksamhetsområde (xh i föreUggande avsnitt. Vidindustriforskningsinstituten bedrivs forskning som är av gemensamt inttesse fören gmpp företag och som enUgt avtal finansieras av näringsUvet och statengemensamt. Dessutom har instittiten uppdrag från näringsUvet. ärstatens andel av kostnadema för uistittitens verksamhet . Iansluttiing tiU vissa universitet och högskolor finns oUka former avforskningsbyar eUer teknikparkfT med varierande finansiering. Ett syfte meddenna verksamhet är att underfetta kommersiaUsering av forskningsresultat (xhdärmed öveibrirgga avståndet mellan högskolomas forskning cxh näringsUvet. Detfinns mte en organisation som passar alfe forskningsområden.Forskningssttukturen bör innefetta en mångfeld av lösningar, som stärkersamspelet mellan företagen och universiteten och högskoloma. Regeringenlägger nu fram förslag som syftar tiU att fömya cxh effektivisera den tekniskaforskningen. Detta sker genom resurstiUskott, omprioriteringar och vissaorganisatoritika förändringar. Härvid skapas underlag för tiUväxt (xh fömyelseav det svenska näringsUvet. Trots de stora besparingama i de offentUgautgiftisma bedömer regeringen att den industriinriktade forskningen är ett såprioriterat omräde att ramen för de statUga utgiftema mte får minska. 1992/93:171 om löntagarfondsmedel för forskning föreslår regeringenbetydande satsningar på strategisk forskning, d.v.s. forskning mednattirvetenskapUg och teknisk imikttimg. Regeringensförslag i det följande innebär i korthet: -En kraftfiiU satsnmg bör ske påforskning och utveckling kring nya basteknologier. De prioriterade områdena ärinformationsteknologi, materialteknik och bioteknUc. -Insatser för forskning ochutveckUng inom utveckUngsområden där har särskUt goda fömtiiättningarför tekniska genombrott har hög prioritet. Det år områden som kanbedömas vara starkt teknikdrivande och därmed av väsentUg betydelse förnäringsUvet. Prioriterade områden är biomedicmsk teknik, produktionsteknik,processteknik, transportteknik, mUjöteknik och vidareförädling av bäråvara. -Program för kompletterandeinsatser inom fordonsteknik, flygteknik och träråvara bör upprättas. Dessaprogram omfettar msatser även under UtbUdningsdepartementets huvudtitel. Ifråga om flygteknik görs dessutom insatser inom Försvarsdepartementetshuvudtitel cxh i fråga om t-räråvara mom Jordbmksdepartementets huvudtitel. Utökaderesurser bör avsättas för deltagande i EG:s forskningsprogram. Prop.1992/93:170 Företag bör fä ökade möjUgheter att erhålfe stöd för deltagande i Avsnitt 12 EUREKA-projekt. Ettnytt program för konkurrensforskning bör påbörjas. Andra betydelsefuUaforskningsområden som regeringen föreslår satsningar på är rymdforskning ochgeovetenskapUg forskning. Byggforskningen omorganiseras och effektiviseras.Stmkturförändringar bör genomföras inom industriforskningssystemet. En översynpåbörjas i syfte att anpassa verksamhetens inriktiung tUl de övergripandeprioriteringar som anges för den tekniska forsknmgen och UtveckUngen och attskapa större samband och rörUghet mellan de olika forsknmgsmUjöema. Insatserbör genomföias som syftar tiU att underfetta smä och medelstora företagsdeltagande i FoU-aktiviteter. Nyafunktioner inrättas för forskningssamverkan mellan universitet/högskolor ochindustrin. 12.2 Forskningssamverkan for förnyelse 12.2.1Samverican mellan högskola och näringsliv - utveckling av olika samveikansfornm Utökadeinsatser behövs för att stimulera forskning och utveckling av särskUd betydelseför näringsUvets utveckling. Närmare kontakter mellan forskningen viduniversitet cxh högskolor cxh företagens teknologiutveckling ökar industrinsfömyelseförmåga och överlevnadskraft. Existerande samverkansformer behöverutvecklas cxh effektiviseras. Ett väsendigt utökat utbyte av forskare meUanuniversitet och högskolor (xh näringsUvet bör eftersträvas. AntaletforskamtbUdade behöver ökas betydUgt, särskUt inom områden som är av betydelseför näringsUvets konkurrenskraft. Inomdelar av näringsUvet finns det få eUer överhuvudtaget inga kontakter alls meduniversitet cxh högskolor. Där finns få akademiker och disputerade forskare.Det betyder att den avkasttiing i sin helhet får av investeringama iforskning sannolikt är fegre än vad som borde vara möjUgt. Universitetencxh högskoloma saknar ofta tillräckUga drivkrafter för att närma signäringsUvet. Den befintUga organisationen, som utgår frän forskningens frihetoch oberoende, kan ibland hämma kontaktema med företagens problemvärld cxh ärav erfarenhet svår att marknadsföra mot företagen. En stärkt samverkan mellannäringsUv cxh universitet cxh högskolor skuUe öka förmågan att nyttiggöra denkunskap som byggs upp genom den forskning som utförs med finansiering vfefekul-tetsansfeg eUer rådsmedel. Det fömtsätter att universitet och högskolorbättte marknadsför sin kompetens mot företagen. Föratt på bästa sätt använcfe knappa resurser hos såväl företag som universitetoch högskolor samt instihit är det angefeget att pröva olika former för samverkanmed utgångspunkt i dels företagens, dels univer- sitetensoch högskolomas inttessen och fömtsättnmgar. Det är enUgt Prop. 1992/93:170regeringens uppfettning väsentUgt att skapa. flexibiUtet i samverkans- Avsnitt 12 formerna. Mångsidighet cxh egna initfetiv från såväl enskUcfeföretag . eUer företagsgmpper som frän universitet cxh högskolorbör eftersträvas. Det är viktigt att företag känner att samverican lönar sigbåde ekonomiskt cxh inteUektueUt. Närings-cxh teknikutvecklingsverket (), ()och för byggnadsforskning (BFR) verkar genom initfetiv cxhfinansiering för att firämja näringsUvets kunskapsförsörjning. Även inom andradepartements områden finns särskUda organ cxh finansieringsformer inrättade fördenna typ av initfetiv. Det gäUer t.ex. NatuiTåidsvericets forskningsansfeg,ArbetsmUjöfonden cxh Skogs- och jordbrukets forskningsråd, . NUTEKoch tidigare Styrelsen för teknisk utveckling (STU) har utförtett omfattanJe och värdefiiUt aibete som initiativtagare tiU samverkan inomteknisk foiskning cxh utveckling. Stödet tiU samverkan meUan företag ochuniversitet cxh högskolor har främst givits genom tidsbegränsadeprogramsatsningar (ramprogram och insatsområden samt konsortier inommaterialteknikomrädet). bör dessa former vicfereutveckfes och kunnakompletteras med långsUctigt men tidsbegränsat stöd tiU etablering avintemationeUt konkurrenskraftiga kompetenscentra i anslutning tiU högskolorcxh universitet. Ramprogramför kunskapsutveckling har tUl syfte att förstärka kunskapsbasen genomforskning inom områden av relevans för näringsUvet. De är sförre sammanhållnaprogram med en löptid på meUan fem cxh . Ett exempel på försfeg tiU nyttramprogram är Informationssystem inom informationsteknologiområdet. Programmenidentifieras cxh byggs upp med hjälp av bl.a. enkäter tiU forskare cxhbehovsanalyser tiUsanunans med näringsUv(;t. VanUgen inrättas programmen inomnya teknikområden som ännu inte fiims tillräckUgt representerade inomuniversitet cxh högskolor men som bedöms kunna ha stor framtida betydelse förindustrin. Förprogrammen inrättas planerings-, styr- cxh referensgmpper därindustriföreträdare, forskare cxh annan expertis ingår. Dessa gmpper har storbetydelse för val av inrUctning, för beslut om stöd och för att initierasamverkan mellan olika, aktörer. Forskningen utförs vid flera universitet ochhögskolor cxh även industriforskningsinstittit kan delta. InomsärskUda insatsområden görs kraftsamling vid universitet, hög skolor (xh forskningsmstitut inom sådana tekiuk- cxh problemområden, som är relevanta för den långsiktiga fömyelsen av svensk industri. Forskningen på dessa områden har ofta en mer tillämpad karaktär än inom ramprogrammen. Insatsområden har formen av sammanhållna program med en löptid på fem tiU . Ett exempel på pågående insatsområde är Datorintegrerad detaljtiUverkiiing inom det prtxluktions- tekniska området. För planering och genomförande av insatsområden inrättas likaså planerings-, styr- och referensgmpper med förebädare för näringsUv, samhäUsintressen och forskning. Programmen delfinansi eras i regel av näringsUvet. ForskamdiUdnmgmed utgångspunkt i långsiktiga industrieUa behov Prop. 1992/93:170 genomförs inom säväl ramprogram som insatsområden. Programmenutvärderas regelbundet med hjälp av intemationelfe Näringsdep. expertgmpper.Under de senaste fem åren har ett fyrtiotal utvärderingar genomförts.Utväideringama visar att ramprogrammen cxh insatsområdena i flertalet feUgenomförts tned gott resultat, att de häUer gcxl intemationeU standard och attde är industrieUt betydelseftiUa. NUTEKoch eventueU annan samfinansieiande myndighet beslutar inom ramen för givnariktlinjer och de medel som anvisas av statsmakterna om ramprogram cxhinsatsområden. Besluten föregås av föriiand-lingar med berörda imiversitet ochhögskolor och förefeg. Av särskUd vUct är att formema för programmensavslutande festslås på förhand. Det gäUer bl.a. villkoren för ett eventueUtinlemmande av viss verksamhet i den festa organisationen för forskmng cxhforskarutbUdning med hjälp av högskolans basresurser. För ramprogrammenfömtsätts en betytfeiKle lokal frihet vad avser de ingående projektens genomförandeliksom användningen av tUldelade medel. Förnärvarande pågår inom : s vericsamhetsområde 18 ramprogram och 14insatsområden. I det följande redovisas under respektive teknUcområde i korthetpågående och föresfegen verksamhet. form av samarbete mellan universitet, högskolor cxh näringsUv är konsortier.ModeUen har prövats vid elva konsortier inom materialteknik cxhmaterialvetenskap cxh har initierats av cxh (). Arbetsformen har varit framgångsrik (xh bör även kunnaanvändas inom andra ämnesområden. Ettkonsortium är en långsiktig men tidsbegränsad tvärvetenskapUg gmppering inomuniversitet och högskolor med geografisk tyngdpunkt i nägon eUer någrahögskoleenheter. I konsortier kan specialister i olika feck samaibeta kring ettkvalificerat vetenskapUgt och tekniskt problem på olika nivåer aUtifrångmndforskning tiU i det närmaste en färdig produkt. Ett konsortium bör bedrivaforskning med hög vetenskapUg kvaUtet inom problemområden som är av förväntatintresse för dagens eUer morgontfegens näringsUv. Föratt resurser vid universitet cxh högskolor effektivt skaU kunna bidra tiUnäringsUvets fömyelse behövs en koncentration inom vissa stiategiska områdentiU intemationeUt konkurrenskaftiga mUjöer. Genom att vid universitet cxhhögskolor främja kompetenscentra för industrirelevant forskning cxhforskamtbUdning ges fömtsättningar för att målinriktat bedriva intemationeUtkonkurrenskraftig forskning i aktiv industrisamverkan. Verksamheten bör varatvärdiscipUnär, något som bl.a. fömtsätter ett starkt ledarskap. Kompetenscentrabör kunna bidra tiU ett ökat samspel och forsknings samarbete kring basteknologier mellan företagens tekniska utveck lingsenheter txh uruversitetens och högskolomas forskare. Verksam heten bör inrymma forskamtbyte meUan företag cxh högskolor cxh även på andra sätt verka för kunskaps- och teknikspridning tiU näringsUvet. ForskamdiUdning bör ingå som en vUctig del i kompetenscentiias verk- samhet. Kompetenscentta bör byggasupp inom strategiska teknologiomiäden Prop. 1992/93:170 som mUjöteknik,energi- och transportteknik, prcxiuktions- cxh material- Avsnitt 12 teknik,bioteknik, informationsteknik cxh infrastrukturteknik. Syftet är Näringsdep.således att förstärka den industniinriktade forskningen i utan attdärför inrätta nya statUga forskningsinstitut. Etableringenav kompetenscentra bör föregås av en noggrann prövnings- cxh urvalsprcxess sominnebär bred konkunens mellan olika forskargmpper cxh skUcfe universitet cxhhögskolor. I denna prcxess bör företrädare för forskning, universitets- cxhhögskoleledningar, institut, industri cxh berörda myncUgheter involveras. Iurvalet av centra bör en tydUg profilering eftersttävas. Medelför en initialfinansiering av kompetenscentra bör kunna tas ur tiUgängUgaansfeg avsedcfe för teknisk FoU. bör samverka med andra berörda parter isitt arbete med att bereda ett samfet försfeg tiU kompetenscentra. Somregeringen har framhåUit bör universiteten och högskoloma ges rättcxh möjUghet att bedriva viss forskning i bofegsfoim. Säväl universitets- cxhhögskoleinstitutioner, eUer motsvarande, som dessa bofeg kan bUda bas förkompetenscentra. Närforskning ger upphov tiU idéer tUl nya prcxlukter och företags-bUdningar är detangeläget att medel finns hos berörda sektorsorgan för att förädfe cxhkonkretisera bärlcraftiga idéer. Därigenom kan underfeg tas fram som kan UggatiU gmi för efterföljande finansiärers beslut. TiUgången på riskkapital harväsendigt föibättrats genom statsmakternas beslut om dels en nyriskkapitalverksamhet med medel från de fömtvarande löntagarfondema, delsnyföretagarlån cxh län tUl produktutveckUng (prop. 1992/93:82, bet.1992/93:NU19, rskr. 1992/93:145). Den potential för forsknings- cxhteknikbaserat nyföretagande som finns i t.ex. teknikparker bör nyttiggöias försåväl nya kunskapsimpulser tiU UtbUdningen vid eUer högskolan somför ytterUgare nyföretagande. stöd tiU afiarsutvecklingsprojekt avser de tidigaste fesema (s.k.såddfinansiering) cxh syftar tiU att förädfe projekten sä längt att andrafinansiärer h Tidigarekonstaterades att universitet cxh högskolor i har en dominerandebetydelse för forsknings- och utvecklingsarbete. Här utförs den övervägandedelen av statUgt finansierad FoU. Trots denna viktiga roU för universitet cxhhögskolor har de, tiU skiUnad från universitet cxh högskolor i t.ex. eUerStorbritannien, encfest i begränsad omfattiiing tagU initiativ för att närmasig näringsUvet. Exempelpä väl fungerande, direkta refetioner meUan ett eUer flera företag cxhforskningsinstitutioner vid universitet cxh högskolor går endast att finna momnågra fe oimråden, t.ex. läkemedels- eUer elekttt>-nikindustTin. Kravet päen hög kunskaps- cxh tekniknivå i aUt flera branscher borde öppna betycfendemöjUgheter tiU direktsamverkan mellan företagen och universitetens cxhhögskolomas forskare. docknoteras att fömtsättningama varierar mellan olika branscher i vad Prop.1992/93:170 avser exempelvis forskningsintensitet. Vissamer eUer niindre utveckfede utbytes- cxh samveikansformer Näringsdep. finnsredan: adjungerade professorer, industriforskningsinstitut, kontaktsekretariat,kontaktforskare, forskaibyar, teknikparicer, stöd tiU 'groddföretag*. Oftamäste dock specieUa veiksamhetsfomier, t.ex. stiftelser, använcfes för attkunna ge önskad flexibilitet cxh maiknadsmässiga intäkter. De egna resurser somumversitet och högskolor själva avdefet för samverkan är i regel mycketblygsamma. Regleringen av universitet cxh högskolor har hittiUs inneburitbegränsningar i deras möjUgheter tiU samverkan med näringsUvet. Regeringenredovisar cxkså under avsnittet 12.2.3 försfeg tiU nya former för samverkanmeUan företag och universitet cxh högskolor. Industriforskningsinstitutenbedriver ett långsiktigt FoU-samaibete med industriföretag cxh organisationer.Deras huvuduppgift är att genomföra forsknmg av geinensamt intresse för en gmppföretag. Dämtöver utför mstihiten också i varierande grad uppdrag åt enskUcfeföretag. En bransch eUer en gmpp av företag foimulerar gemensamma mål, strategiercxh program för forsknings- och utvecklingsarbete. Inom ramen för detgemensamma programmet bedrivs konkurrensneutral gmndfeggande cxh tillämpadforskning cxh i anslutning tiU detta uppdrags- cxh provningsverksamhet. Detgemensamma programmet finansieras av de berörda företagen vilka bUdar enuitressentförening cxh staten. Industri-forskning kan genomföras iinstitutsform eUer genom att inttessentför-eningen utser en programstyrelse sombestäUer FoU-uppdrag vid främst universitet och högskolor. Förnärvarande finns 21 industriforskningsinstittit txh 8 programsty-relser somdelfinansieras vfe tolfte huvudtitelns ansfeg . Teknisk forskning cxhutveckling med ca 190 nuljoner kronor . finns somfinansieras vfe ansfeg pä Jordbruks- respektive MUjö- cxhnaturresursdepartementens huvudtitlar. Institutens totafe omsättning år 1991uppgick tiU ca 800 nuljoner kronor. Industriforskningsinstitutenär självständiga stiftelser där finansieringen av kämverksamheten regleras iavtal mellan respektive intres-sentförenmg och staten. I flertalet feU förebädsstaten av . Skogs-cxh jordbrukets forskmngsråd () resp. () företräder inom sina ansvarsområden staten i några faU. ärstatens andel av kosbiadema för institutens verksamhet . År1991 genomfördes på uppdrag av regeringen en ubedning av uidusbiforskningssystemet. Betänkandet (SOU 1991:83) FoU för industrieU utveckling, ger en mycket positiv bUd av denna forskning cxh dess betydelse för svensk mdustri. Den FoU som sker vid instituten är anpassad efter industrins behov.