prop · GG0330 · 1992-12-31 00:00:00 — 1 första hand kominer kvinnor att drabbas. De har oftamonotona och ensidiga jobb. TCO: Förslaget innebär att man skapar två försäkringar, endär skador är lätta att bevisa och en där skador är omöjliga att bevisa. Mantäcker in skador som orsakas av industrisamhället, medan de skador som skapas iden moderna arbetsmiljön får ett minimalt utrymme. Utredningen har inte visatvilka yrkesgrupper som kommer att beröras av den nya bevisregeln, men enligtTCO handlar det om arbetstagare i lägre inkomstnivåer och därmed en ökad andelkvinnor. : Så sent som ändrades arbetsmiljölagen påså sätt att de psykiska, sociala och organisatoriska faktorernas betydelsetydligare markerades. Den föreslagna uppdelningen av arbetsskadorna kommer ipraktiken att innebära en åtskillnad mellan fysiska och kemiska resp. psykosocialaskadeverkningar. Resultatet av den förbättrade rehabiliteringen, införandet avsjuklön, företagshälsovårdens ändrade roll etc. bör avvaktas innan förslagengenomförs, FF: Förslaget kan ses som en beklaglig återgång till deregler som gällde , Förslaget drabbar främst kvinnor.Seninflammationer drabbar enligt vissa forskare i första hand män, medankvinnor oftare drabbas av belastningsskdor i muskulaturen. : Förslaget om skilda bevisregler är myckettveksamt. Förslaget om skärpning såväl vad gäller skadlighet som samband kanresultera i att LAF:s beviskrav kan komma att hamna i nivå med eller överstigade beviskrav som tillämpas inom skadeståndsrälten. Kvalificeradegränsdragningsproblem kan uppkomma vid valet av bevisregel, t.ex. om enförsäkrad anmält ryggbesvär och dels varit utsatt för skakningar, vibrationeroch mekaniska stötar, dels haft att utföra tunga lyft. En bevisregel avinnebörd att man skall utgå från att samband föreligger förordas. : Förteckningar över sjukdomar blirrelativt snabbt föråldrade. En bevisregel förordas. Uttrycket i 2:2 "omövervägande skäl talar för det" bör bytas ut mot "om det är klartmera sannolikt att det finns ett sådant orsakssamband än att det intefinns". Ett förtydligande av lagtexten föreslås. Med hänsyn till etteventuellt överförande av arbetsskadeförsäkringenpå de privata försäkringsbolagen är det rim- Prop, 1992/93:30 ligt att den som påstårsig ha drabbats av en arbetsskada har det egent- Bilaga 2 liga ansvaret för atterforderligt beslutsunderlag kommer fram. Läkarförbundet:En mer stringent skrivning med avseende på "sjukdom i sena eller senasomgivning" krävs för att undvika gränsdragningsproblem. Förslagsvis bör imotiven anges vilka senor som avses. Läkaresällskapet:En skärpt bevisregel är speciellt motiverad när det gäller försämring avgrundläggande, icke arbetsrelaterade sjukdomar av degenerativ karaktär. Arbetsskadeförsäkringsutredningenföreslår att de nya reglema skall träda i kraft samt attäldre lag skall gälla för arbetsskador som inträffat före lagändringen under fömtsättningatt skadan anmälts till . Avdem som yttrat sig på derma punkt tillstyrker FÖD, LrS och . RFV,Statskontoret, FKF, , , , , , ,och avstyrker eller uttrycker tveksamhet. Manbefarar framför allt att lagen genom att den får retroaktiv verkan leder till kostnadsövervältringpå olika avtalsförsäkringar. RFVoch Statskontoret anser inte att det behövs särskilda övergångsregler utan om regleraaändras bör dessa enligt RFV börja tillämpas fullt ut på arbetsskador som anmälsfr.o.m. den tidpunkt då det nya arbetsskadebegreppet skall börja tillämpas. FÖD:Den föreslagna övergångsregeln är väl avvägd och kan antas komma att fylla sittsyfte. En stor mängd ej tidsbegränsade livräntor som beviljats iförsämringsfall och som stundom gäller rätt unga personer kommer dock attfortsätta att utgå utan påverkan av utredningens förslag. LrS:Förslaget tillstyrks även om det kan uppstå säregna konsekvenser. Ett recidivkan komma att prövas enligt äldre regler, medan frågan om ny skadlig inverkan isamma arbete kan komma att bedömas enligt de nya strängare regleraa. RFV:Lagändringaraa bör träda i kraft tidigast den . Ett förändratarbetsskadebegrepp kräver omfattande förberedelsearbete. Arbetsmarknadensparter behöver rådram för att justera sina avtal. Med hänsyn till behovet avatt samordna ändringar av arbetsskadebegreppet med eventuella förändringarbeträffande försäkringens administration bör en senare tidpunkt än 1 januari1993 väljas. Några särskilda övergångsbestämmelser behövs däremot ej. Om regleraaändras bör dessa börja tillämpas fullt ut på arbetsskador som anmäls fr.o.m.den tidpunkt då det nya arbetsskadebegreppet skall börja tillämpas. Kommunförbundet:Övergångsbestäimnelseraa bör utformas så att kostnadsövervältring frånarbetsskadeförsäkringen till de avtalsbundna försäkringaraa undviks. : Övergångsperioden bör göras längre för att Prop.1992/93:30 bibehålla nuvarandekostnadsfördelning mellan LAF och Trygghetsför- Bilaga 2 säkringen.En ändrad defmition av arbetsskada får inte leda till att kostnaderövervältras på landstingen. SAF:Utgångspunkten måste vara att skador inträffade före ikraftträdandet inte fåröka TFA:s kostnader. LO:Lagen får retroaktiv verkan. Lagrådet bör ges tillfälle att ta ställning tillom en retroaktiv övergångsregel är acceptabel. Förslaget innebär en kostnadsövervältringpå Trygghetsförsäkringen, som inte har reserver avsatta för att täcka ökadeskadekostnader. : Förslaget avvisas då det får retroaktiv verkan. Försäkririgsförbundet:Övergångsbestämmelseraa bör inte utformas på det sätt som foreslagits.Förslaget leder till en betydande kostnadsövervältring. Folksam:Förslaget avvisas bestämt. Vissa försäkrade kan komma att få sina skadorbedömda enligt betydligt strängare regler än som gällde när skadan inträffade.Om den skadade vänder sig till Trygghetsförsäkringen kommer en kostnadsövervältringatt ske såväl i fråga om skadekostnader som beträffande ökadeadministrationskostnader. Förslagets principiella natur samt de avsevärdakonsekvenser som ett genomförande skulle få för Trygghetsförsäkringen gör attförslaget bör prövas av lagrådet. kan den totala minskningen av antalet ärendenuppskattas till . av minskningen faller på de muskuloskeletalasjukdomama. Sjukpenningkostnademakommer att minska med ca () och livräntekostnaderaapå sikt med ca . Viss övervältring på de olikaavtalsförsäkringarna kan förväntas. Enkraftig minskning av antalet arbetssjukdomar kan förväntas först på sikt.Utredningens förslag till övergångsbestämmelser kan förväntas leda till enkraftig ökning av antalet arbetsskadeanmälningar . Högre krav påvisad skadlighet och en strängare bevisregel i kombination med att försäkringskassomaunder en övergångsperiod tvingas tillämpa dubbla arbetsskadebegrepp ökar kravenpå kassomas handläggning av arbetssjukdomsärenden. En kraftig ökning -möjligtvis en fördubbling -av antalet arbetsskademål i länsrätteraa kanförväntas. RFVframhåller att det är mycket svårt att beräkna effekteraa av utredningensförslag. RFV:s beräkningssätt visar att utgifteraa för sjukpenning sjunkerrelativt kraftigt ungefär . kan utgifteraabli högre än med dagens regler. För livräntoraa skulle resultatet bli en uppbromsningav ökningstakten och en liten minskning av kostnaderaa. Beträffandede adminstrativa konsekvenseraa anser RFV att försäkringskassoma behövertillföras mer resur- ASS: Utredningens förslag tillsammans med den redaninförda sjuklön- Prop. en korrunertroligen att leda till avsevärt färre arbetsskadeanmälningar. RRV: Förslagen kan leda till att den som inte får sinsjukdom erkänd som arbetsskada bir mer mottaglig för rehabilitering.Kostnadsminskningen kan därmed bli större, eftersom belastningen påsjukförsäkringen inte blir den förväntade. Förslagen kommer i det kortareperspektivet att öka kraven på försäkringskassornas handläggning. SPV: De minskade kostnadema inom arbetsskadeförsäkringenger ökade kostnader för tjänstepensioneringen. : Utredningama i de enskilda fallenkommer att bli mycket omfattande och kostsamma. Den ekonomiska vinsten äröverskattad. FKF: Att avgöra orsaker till en skada är alltidadministrativt kostsamt. Förslaget kommer att öka dessa kostnader. Vinsten blirmarginell, då LAF-sjukpenningen överförs till den allmäna försäkringen.Utredningsverksamheten behöver i inledningen förstärkas. Behovet av att konsulteraläkare ökar påtagligt med ett nytt skadebegrepp. En fortlöpande och fördjupadutbildningsverksamhet måste till. Nödvändigt att försäkringskassoraa fårerforderliga resurser för att arbeta undan ej avgjorda ärenden. Effekten av enminskad anmälningsfrekvens kommer sannolikt att ätas upp av ökadeutredningskrav. Förslagens ekonomiska och administrativa konsekvenser måstebelysa ytterligare, bl.a. mot bakgrand av att företagshälsovårdenomorganiseras. LO: En stor del av besparingarna sker genom övervältringpå sjukförsäkringen och avtalsförsäkringarna. Förslagen leder till atthälsovådliga arbetsmiljöer som leder till ökad ohälsa och ökade utgifter förfolkhushållet. TCO: Den skärpta bevisregeln kommer att medföra behov avmer omfattande utredningar. Större delen av kostnadema för arbetsskadesjukpenningflyttas till sjukförsäkringen. Risken för skadeståndsanspråk mot arbetsgivareökar. FF: Minskningen av livräntekostnaderaa kommer att belastade olika avtalsförsäkringaraa. Förslaget leder till ökad ärendemängd, krav påmer omfattande beslutsunderlag, tillämpning av dubbla arbetsskadebegrepp,kraftigt ökade administrationskostnader och kostnader för information ochutbildning, Försäkringskassoraa måste tillföras ökade resurser. Antaletöverklaganden kan komma att mångdubblas. : Det vore olyckligt om tillämpningen av LAF pånytt skulle komma att präglas av osäkerhet. Behovet av en snabb praxisbildningi kombination med utbildnings- och uppföljningsinsatser kan inte nog betonas. RFV: Ett ändrat arbetsskadebegrepp och en förändrad administrationbör genomföras i ett sammanhang. Alteraativet är att så får förflytaefter införandet av ett nytt arbetsskadebegrepp att det hinner stabiliserasinnan en förändring av administrationen sker. kan som regel endastbetalas ut , medan derma begränsning Prop. Sådana skillnader i regelsystemen Bilaga 2 RFV anser det angeläget att dermna skillnad elimineras.I övrigt anser RFV att det är nödvändigt att genomföra ensamordning av arbetsskadeförsäkringen och den allmänna försäkringen samt att försäkringskassomainte - som en service till AMF - bör pröva arbetsskador om det inte föreliggerett ersättningsanspråk. Företagarna:LAF bör endast omfatta förvärvsarbetande arbetstagare. AFL-sjukpenning och LAF-sjukpenningbör samordnas och livräntoma bör tas över av avtalsförsäkringaraa. LO:Arbetsskadeförsäkringen har mer rehabiliteringsfrämjande inslag änsjukförsäkringen. LAF-sjukpenning kan utges i förebyggande syfte. Rätten filllivränta tvingar försäkringskassoraa att satsa mer på rehabiliteringen av arbetsskadadeän andra. Det är en myt att LAF är rehabilite-ringshindrande. Läkaresällskapet:Den höga ersättningsnivån bör ifrågasättas eftersom den motverkar optimalrehabilitering. Lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring Härigenomföreskrivs att 2 kap. 1 och 2 §§ lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring'skall ha följande lydelse. 1992/93:30 Bilaga 3 2 kap. 1 § Med arbetsskada förstås i denna lag skada fill följd av olycksfall eller annan skadlig inverkan i arbetet. Med arbetsskada förstås i denna lag skada till följd av olycksfall ellerannan skadlig inverkan i arbetet. Med annan skadlig inverkan avses inverkan aven faktor som med hög grad av sannolikhet kan ge upphov till en sådan skada somden försäkrade har. Olycksfallvid färd till eller från arbetsstället räknas som olycksfall i arbetet, omfärden föranleddes av och stod i nära samband med arbetet. Har skada som beror på annatän olycksfall framkallats av smitta, anses den som arbetsskada i den månregeringen föreskriver det. Harförsäkrad varit utsatt för olycksfall eller annan skadlig inverkan i arbetet,skall skada som han har ådragit sig anses vara orsakad av den skadligainverkan, om ej betydligt starkare skäl talar mot det. Omen försäkrad har varit utsatt för olycksfall eller annan skadlig inverkan iarbetet, skall skada som han har ådragit sig anses vara orsakad av den skadligainverkan, om övervägande skäl talar för det. Denna lag träder i kraftden . Äldre bestämmelser gäller för arbetsskador som harinträffat före den dagen och som anmälts till allmän försäkringskassa senastden . 'Lagen omtryckt 1977:264, Lag om ändring i lagen (1977:265) om statligtpersonskadeskydd Härigenomföreskrivs att 7 § lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd skall haföljande lydelse. Prop.1992/93:30 Bilaga 3 Harnågon varit utsatt för olycksfall , skall skada som han harådragit sig anses vara orsakad av olycksfallet, om ej betydUgt starkare skältalar mot det. Omnågon har varit utsatt för ett olycksfall , skall skada somhan har ådragit sig anses vara orsakad av olycksfallet, om övervägande skältalar för det. Denna lag träder i kraftden . Äldre bestämmelser gäller för skador som har inträffat föreden dagen och som anmälts till allmän försäkringskassa . Utdragur protokoll vid sammanträde Närvarande:f.d. regeringsrådet , justitierådet ,regeringsrådet . Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande överförslag till lag om ändring i lagen (1976:380) ora arbetsskadeförsäkring, m.m. Förslagenhar inför lagrådet föredragits av departementssekreteraren . Förslagenföranleder följande yttrande av lagrådet: Imotiven till förslaget till lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkringunderstryker föredragande statsrådet, att förslaget inte innebär någon ändradsyn på de psykiska och psykosomatiska sjukdomama i förhållande till deuttalanden som gjordes i propositionen 1975/76:197 om införandet av lagen omarbetsskadeförsäkring. 1 specialmotiveringen till 2 kap. I § anfördes att vissamed arbetet eller arbetsförhållandena sammanhängande omständigheter somotvivelaktigt kan ge upphov till psykiska besvär hos arbetstagare inte är avden arten att den skadliga inverkan som de kan medföra bör falla in under bestämmelseraa.Sådana omständigheter, vilka det låg i sakens natur att de inte skulle kunnaföranleda ersättning från arbetsskadeförsäkringen, utgjorde bl.a. psykiska stömingartill följd av företagsnedläggelse, arbetstvister, byte av arbetsuppgifter,svikna befordringsförhoppningar, bristande uppskattning av arbetsinsatser ochallmän vantrivsel med arbetsuppgifter och arbetskamrater. Inteminst med hänsyn till det tillägg till 2 kap. I § första stycket som detremitterade förslaget irmehåller är det angeläget att den sålunda i prop.1975/76:197 fastslagna grandsatsen kommer till uttryck i lagtexten. Lagrådetföreslår att 2 kap. 1 § får följande lydelse: Medarbetsskada förstås i denna lag skada till följd av olycksfall eller armanskadlig inverkan i arbetet. Med annan skadlig inverkan avses inverkan av enfaktor som med hög grad av sannolikhet kan ge upphov till sådan skada som denförsäkrade har. Somarbetsskada anses inte en skada av psykisk eller psykosomatisk natur som är enföljd av en företagsnedläggelse, en arbetstvist, bristande uppskattning av denförsäkrades arbetsinsatser, vantrivsel med arbetsuppgifter eller arbetskairuatereller därmed jämförliga förhållanden. Olycksfallvid färd till eller från arbetsstället räknas som olycksfall i arbetet, omfärden föranleddes av och stod i nära samband med arbetet. Harskada som beror på annat än olycksfall framkallats av smitta, anses den somarbetsskada i den mån regeringen föreskriver det. Förteckningöver remissinstanser som avgett yttrande Prop. överRiksförsäkringsverkets förslag om ändring av Bilaga5 samordningsreglerna vid sammanträffande av förmåner m.m.respektive om åtgärder för att förenkla beräkningen av retroaktiva livräntor Efterremiss har yttranden inkommit från Försäkringsöverdomstolen, Försäkringsrättenför , Länsrätten i , allmännaförsäkringskassa, läns allmänna försäkringskassa, länsallmänna försäkringskassa, , Statskontoret, Statens löne-och pensionsverk, Kommuneraas Pensionsanstalt, ,, , iSverige, , . Propositionens huvudsakliga innehåll ............................... 1 Propositionens lagförslag...................................................... 2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 22oktober 1992 . . 6 2Arbetsskadeförsäkringenoch begreppet arbetsskada. 3Allmänt omarbetsskadeförsäkringen............................ 7 4Gällande reglerför ersättning vid arbetsskada ....... .. 10 4.1Lagen omarbetsskadeförsäkring....................... 10 4.2Lagen omstatligt personskadeskydd m.m......... .. 12 4.3Avtalsbundnaersättningar vid arbetsskada....... 13 4.4Gällande reglerför ersättning vid sjukdom......... .. 15 5 Ettförändrat arbetsskadebegrepp .......................... .. 17 5.1Generelltarbetsskadebegrepp........................... .. 17 5.2Högre ställdakrav på visad skadlighet ............ .. 18 5.3Ökat krav påorsakssamband ......................... 21 6 Förenkladberäkning av retroaktiv livränta ,............. 29 6.2Livränteunderlagför retroaktiv livränta.............. 30 6.3Omprövning avlivränta vid retroaktiva löneavtal .... 31 7 Samordningsreglernavid sammanträffande av förmåner m.m. enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring ...... 32 7.2Månatligavräkning vid retroaktiva utbetalningar . , , , 33 7.3Avräkning motretroaktivt beviljat kommunalt bostadstillägg till folkpension (KBT) ........................................................................... 34 8Ikraftträdande,kostnader och administration ......... 34 Bilaga I: Saimnanfattningav delbetänkande (SOU 1992:39) Begreppet arbetsskada , , 40 Bilaga 2: Sammanställning av remissyttranden över Arbelsskade- försäkringsutredningens delbetänkande (SOU 1992:39) Begreppet Arbetsskada........................................ .. 43 Bilaga 3: Lagrådsreinissens lagförslag............................... .. 53 Bilaga 4: Lagrådets yttrande.............................................. 55 Bilaga 5: Förteckning över remissinstanser som avgettyttrande över förslag om ändring av samordningsreglernavid sammanträffande av förmåner m.m, respektive om åtgärder för att förenkla beräkningen av retroaktiva livräntor.............................................. .. 56