prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — innebär att en viss andel avpersonalen kan komma att sägas upp . Resterande personal sägsupp . InomKulturdepartementets område har 14 personer sagts upp den 1 juli1992 - . Asyltillströmningenbedöms för innevarande budgetår ligga på 70 000-80 000 personer, vilket skalljämföras med det urspmngliga antegandet att det skulle komina ca 30 000peisoner. vid månadsskiftetmars/83 300 personer. 1992/93:150 genav utredningsslussar och förläggningar har däremot sm utgångspunkt Bilaga 6i att genomsnittligt 17 000 personer vistas där. Omman jämför med de ärendehanteringsnivåer och de förläggnings-volymer somfömteklckades i budgetpropositionen 1993/94 så behöver bemannlngsnlvåema förSIV och ligga långt över vad som är "normalt".Balanseraa av ej avgjorda asylprövningsärenden -såväl grundbeslut somöverklaganden - kommer inte ned till normalnivån förrän tidigast /95. Behovet av förläggnlngsplateer beror i sin tar på hur mångaasylsökande som väntar på beslut från och , hur länge demåste vänte samt möjlighetema att slutligen kommunplacera dem som fåruppehållstillstånd och skall stanna i . SIVhar ur kostaadseffektivitetesynpunkt att välja mellan att antingen drivaförläggningar I egen regi eller att köpa förläggningstjänster utifrån. Motdenna bakgrund kan antalet SIV-anställda mycket väl komma att mmska i ensituation med stort behov av föriäggningskapacitet, men där köpertjänstema. Förslag om att i ökad uteträckning skall upphandlaföriäggningskapacitet och att de asylsökande även skall kunna bo utanförföriäggningssystemet har lämnate i betänkandet Mottegandet av asylsökande ochflyktingar (SOU 1992:133) som remissbehandlas. Redan nu bor enviss andel av de asylsökande "enskilt" i kommuneraa utanför föriäggningssystemet.Ökar den andelen kan det påverka SIV:s personal storlek. SIVhade ca 4 000 anställda. låg bemanningenpå drygt 4 900 peraoner. Det förefaller troligt att verket /94 kommeratt ligga kvar på den senare bemanningsnivån. Uflännlngsnämndenhade 144 anställda. /94 kommer nämndensgenomsnittliga bemanning att ligga på 170 personer. Enöversyn av invandrar-, invandrings- och flyktingpolitUcen påbörjas under våren1993. Översynen skall vara slutförd i den del som avserde invandrarpolitiska frågoma. Vad avser invandrings- och flyktingpolitikenskall arbetet vara avslutet . Enparlamenterisk utredning med uppgift att se över kultarpolitiken tillsattes den12 mars 1993.1 uppdraget ingår bl.a. att se över kultarsektomsmyndighetestniktar. Utredningen skall redovisas . Enbolagisering av kan tidigast komma till stånd den 1 juli1994. Bolagiseringen torde knappast resultera i någon över-telighet cfesärskilt planerade infrastniktarinvesteringar leder till en ökad aktivitet förundersökningsverksamheten. Styrelsen för lokalradiotillstånd, inrättes fr.o.m. den 1 april1993 med två anställda. Myndigheten har till uppgift att beslute om licenserför privat lokalradio. InomNäringsdepartementets område har de personalkonsekvenser som aviserades i prop.1991/92:150 föranledda av stmktarförändringar blivit något mindre än vad sombedömdes. På grund av mmskade medel beräknades att 33 tjänsterskulle beröras vid Närings- och teknikutveck- Prop. 1992/93:150 (). Det blev i stället elva tjänster. Förövriga myndigheter överensstämmer personalkonsekvensema med vad som beräknades.Således sades 13 personer upp vid , fyra vidVerkstedstekniska delegationen, 34 vid och 151 vidStetens pris- och konkurrensverk. Vid bildandet av anställdes125 peraoner. Deförslag som regeringen presenterade i prop. 1992/93:100 bil. 13 beräknas fåföljande personalkonsekvenser. Genom minskat förvaltningsanslag för NUTEKberäknas att ca 30 tjänster berörs /94 - 1995/96. Detrationalisermgskrav om som gäller generellt för samtliga myndigheter ledertill att beräknar att en tjänst beröra. Sverigesgeologiska undersökning, som utöver rationaliseringskravet fått en minskning avförvaltningsanslaget, beräknar att 15 tjänster beröra. 1992/93:170 Foraknlng för kunskap och framsteg föreslås en omstmktareringav byggforakningsverksamheten. Innebärande bl.a. att Stetens institat förbyggnadsforskning (SIB) awecklas och en ny institationlokaliserad i som knyte till Tekniska högskolan I inrättes. VidSIB är 160 personer anställda. Organisation och storlek påinstitationen kommer att utrecfes . Den anslagsminskning somföreslås för Stetens råd för byggnadsforaknlng beräknas beröra ca 20 tjänster. InomCivildepartementets område har - den 15 februari1993 151 peraoner sagte upp inom länsstyrelsema. /94 föreslås besparingar om pålänsstyrelseområdet. Detto kan mycket schablonmässigt beräknat lecfe tillövertalighet i storleksordningen 220 personer. Som tidigare angivite kommeruppgiften att sköte den regionala administrationen av stetens stöd förbostedsfinansiering att överföras till länsstyrelsema. Fr.o.m. den 1 januari1994 tillföra länsstyrelsema resurser motsvarande 210 åraarbete-krafter. Dessatjänster bör tillsättas med peraonal från resp. länsbostedsnämnd. Konsumentverketses över bl.a. vad gäller uppgifter och myndighete-stmktar. Denna översyn fårtroligen inte eventaella pereonalkon-sekvenser förrän under /95.Effekten kan därför Inte preciseras närmare . Allmänna reklamationsnämndenses över som . Regionberedningen(C 1992:06) utreder den regionala nivåns uppbyggnad och indelning. Utredningen berör bl.a. ansvara- ochuppgiftsfördelning på regional nivå. Eventaella peraonalkonsekvenser kan förnärvarande inte fömteägas. InomMiljö- och naturresursdepartementets område har 17 peraoner vid sagte upp. Fastighetedatareformenskall vara genomförd . De resureer som har avsatte för genomförandet avreformen awecklas enligt följande. Under /95kan ca 30 peraoner vid Stetens lantmäteriverk Prop. 1992/93:150 komma attbli uppsagda. Vid för festighetedate bedöms Bilaga 6 berördperaonal kunna erhålla andra arbeteuppgifter. Regeringenhar vidare beslutet att utreda en ny organisation för bl.a. festighetebildnlng,fåstigheteregistrering, fastighetsverksamhet samt produktionen av kartor ochannan landskapsinformation m.m. En ny oiganisation är aktaell tidigast den 1juli 1995 och torde bl.a. innebära ett minskat peraonalbehov totalt sett inomdessa verksamheteområden. Besparingarom på Stetens natarvårdsverk beräknas kunna bl.a.genom indragning av projektmedel och natarlig avgång. Uppsägningar är därför inuläget Inte aktaella. Miljölagstiftningenär föremål för översyn. Effekter av resultetet av utrednlngsföralagen kan inteförväntes förrän . Antaletsteteanställcfe har minskat med ca 20 000 -. påböijade sin verksamhet och fram till den 30mara 1993 har 23 765 peraoner registrerate som uppsagda. Av dessa har 9 517sagte upp under den senaste nlomånad-eraperioden. Iinledningen till dette avsnitt redogjordes för bedömning attmellan 23 000 och 24 000 peraoner riskerar att bli övertaliga under våren 1993och de tre närmaste budgetåren. (I motsvarande bedömning som redovisades i 1992åra kompletteringsproposition angavs att mellan 24 000 och 25 000 peraonerriskerade att bli övertaliga och de tre närmaste budgetåren. )Samtliga departementeområden beröra mer eller mindre av uppsägningar. Av de ca24 000 hör drygt hälften (13 OCX)) hemma Inom Kommunikationsdepartementeteområde, ca 6 000 inom Försvarade-partementete område, ca 1 800 inomArbetemarknadsdepartementete område och ca 1 000 mom varderaSocialdepartementets respektive Finansdepartementete områden. Smlttskyddsinstitatet,, , och Styrelsen förlokalradiotillstånd är nya myndigheter som bildas . Regeringenföreslår att två högskolor skall övergå till stiftelseform. Samtlig peraonalkommer att erbjudas tjänster i de nya organisationema. Det rör sig om 2 200peraoner som skall övergå till anställning hos enskild huvudman. Desärakiida ungdomshemmen och LVM-hemmen skall övergå från kommunalt ellerlandstingskommunalt till stefligt huvudmannaskap. Uppemot 3 000 tjänster kommeratt beröras. Totelt kommer antelet tjänster inom området att minska vid detstefliga övertagandet. 4.5 HemstäHan Prop. Bilaga6 Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen berederriksdagen tillfälle att te del av vad jag har anfört om personalkonsekvenservid stmktarförändringar. 1992/93:150 Bilaga 6 Mittförslag: Regeringen ges befogenhet att inom ramen för anvisade anslag tillregeringskansliets verksamhet disponera anslagen till departementen och Regeringskanslietsförvaltningskontor på ett med hänsyn till ändamålsbestämningen friare sätt föratt öka effektiviteten i verksamhet. Ettnytt anslag på anvisas till gemensamma ancfemål förregeringskansliet. Bakgrundentill mitt förslag: Den institationella ramen för regeringens arbete finns i 7kap. 1 § regeringsformen. Där föreskrivs att det för beredning avregeringsärenden skall finnas ett regeringskansli i vilket mgår departement förskilcfe verksamhetsgrenar, samt att regeringen fördelar ärenden mellandepartementen. Gmndlagsbestämmelsema är således mycket kortfettede och de äravsedda att ge regeringen ett stort eget handlingsutrymme när det gällerregeringskansliete organisation och arbeteformer i övrigt. I regeringskanslietingår Stetsrådsberedrungen, vara uppgift är att biträcfe stetemmistem ochövriga stetsråd om dessa inte biträds av något departement.Stetsrådsberedningen har i huvudsak samordnings- och rådglvnlngsfiinktioner.Vidare Ingår i de 13 departementen med uppgiftatt berecfe regeringsärendena samt det gemensamma förvaltnings- ocharbetegivarorganet Regeringskansliete förvaltningskontor. Den närmareorganisationen av framgår av departementeförordningen(1982:1177), förordningen (1982:1282) med instmktion för Utrikesdepartementetoch förordningen (1988:1147) med instmktion för Regeringskanslieteförvaltningskontor. Föreskrifter om utrikesrepresentetionen finns iförordningen (1992:247) med instmktion för utrikesrepresentetionen. Regeringen beslutar självom indelningen i departement m.m., men organisationen är under ett budgetårbunden av de anslag rikscfegen anvisar till departementen. har under årenlett till att omorganisationer inte har kunnat genomföras förrän haranvisat anslag till nya departement eller har medgett en disposition avtidigare anslag så att en tänkt departementeindelning skall kunna genomföras.För att te bort behovet av komplicerade övergångslösningar under den ofta långatid det tar att få ett riksdagsmedgivande har medgett attregeringen, vid sådana organisatoriska förändringar inom somhänger samman med omfördelningar av arbetsuppgiftema, får disponera anvisadeanslag till departement och utredningar m.m. på ett annat sätt än det förvilket anslagen beräknate (prop. 1990/91:100 bfl. 2, bet. 1990/91 :FiU20, rakr.1990/91:132). En fömteättning är dock att den samlade anslagssumman somrikscfegen anvisat för som helhet inte överekrids annat än imycket begränsad omfettning. har utrctte av en särakild Prop. 1992/93:150 utredare (f.d.stotesekreteraren ). Utrecferens föralag har Bilaga 6 redovisate ibetänkandet Administrationen i kanslihuset (SOU 1992:112), vilket harremissbehandlats. Därefter har regeringen uppdragit åt en särakild arbetegrappinom att forteätte beredningen av frågoraa omregeringskansliete organisation och arbeteformer. I dette uppdrag ingår ävenatt bereda frågor om interaadmlnlstrationen. Arbetegmppenhar som ett förete led i sitt arbete tegit upp vissa frågor om dispositionen avde anslag anvisar till regeringskansliete verksamhet. Avsikten harvarit att ge regeringen möjligheter att snabbare omprioritera resureer ochgenomföra förändringar Inom . Skälenför mitt förslag: De motiv som låg bakom de åtgärder stetemakteraa beslutode omvid /91 bottaade i synsättet att skall vara ensamlad resura för regeringen vid regeringsärendenas beredning, även om det ärorganiserat i olika departement för skilcfe verksamhetegrenar. Bemyndigandetfrån har också väsentligt underlättet de ändringar idepartementeorganisationen som vidtegits . Regeringensarbete blir emellertid mer och mer präglat av snabba förändringar i våromvärld. Behovet av förayelse gäller i alla delar av samhället och ekonomin.Fortsatt avreglering, delegering och resul-tetetyralng fömteätter nyaarbetesätt och en ny roll- och uppgiftsfördelning mellan stetemakteraa ochmyndigheterna. tillsammans med den fortgående Europaintegrationen ledertill ökade krav på såväl samordning som förändring inom . Nyalösningar krävs för att åstedkomma en effektivare interaad-ministration och entydligare fördelning av ansvar, befogenheter och kostnader Inomregeringskansliet. Organisationen av intemadministrationen, bl.a. frågan om enuppdelning av vissa gemensamma funktioner inom , övervägs förnärvarande av den arbetegrupp jag nämnde. I (fegsläget är avregeringskansliete gemensamma kostnader budgeterade under anslaget Regeringskanslietsförvaltningskontor. Ett större Inslag av efterfrågestyming fömteätter attresureer kan omfördelas till de olika departementen så att kostnadsansvar ochbeslut om resureförbmknlng följs åt. Frågan humvicfe det är äncfemålsenligt atti dette syfte föra samman resureer under ett enda anslag beredsför närvarande av arbetsgmppen. Motden beskrivna bakgmnden anser jag att det finns gocfe skäl till att detbemyndigande att disponera om anslagen till departementen m.m. som regeringenfick vidgas på så sätt att regeringen får möjlighet att friare förfogaöver regeringskansliete samlade resureer, t.ex. genom att förelags- cx:hramanslag till departementen merbelastes under det att anslaget tillRegeringskansliete förvaltningskontor inte utnyttjas I motsvarande mån. Ensådan ordning skulle bidra till att de resurser som står till förfogande kanutnyttjas på ett effektivare sätt och ge en flexibilitet som är ägnad att sänkakostaadema för intemadministrationen inom . Föratt ytterligare öka flexibiliteten i regeringskansliete organisation bör vidareett utrymme skapas för vissa för gemensamma Prop. 1992/93:150ändamål samt för ofömteedcfe angelägna Insateer. Jag syftar med dette Bilaga 6bl.a. på behovet av särakllcfe Insateer med anledning av den ökande internationaliseringen.Regeringen bör under näste budgetår kunna förfoga över ett särakilt anslag istetebudgeten för dessa ändamål. Jag beräknar medelsbehovet under detto anslagtill . Finansieringen bör ske inom ramen för befintliga resuraer förregeringskansliet och centrala myndigheter. Jag är dock inte beredd att nulägga fram ett färdigt föralag utan återkommer i samband med 1994 årebudgetproposition när arbetegmppens arbete med anslagsfrågoma har slutförts. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen att disponera anvisade anslagtill departementen och Regeringskansliete förvaltningskontor i enlighet medvad jag nu förordat, 2. till Gemensamma ändamäl för m. m.för /94 under andra huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag på50 . 6 Vissa anslagsfrågor inom sjunde huvudtiteln . BUaga 6 6.1 Vissa investeringar m.m. Underdenna mbrik anvisade rikscfegen ett reservationsanslag på påtUläggsbudget tiU stetebudgeten för /92 (prop. 1991/92:25 bil.6, bet. 1991/92:FiU6, rakr. 1991/92:105). Anslaget anvisades mot bakgmnd av detsvåra läget på arbetemarknaden. På detfe anslag fanns vid Ingången avmnevarande budgetår en medelsreservation på . Någotanslag för dette ancfemål finns däremot mte uppteget I stetebudgeten förinnevarande år. Idet rådande sysselsättningsläget på byggarbetemarknaden är det angeläget attkunna tidigarelägga stefliga byggnadsarbeten. Dessa bör kunna avse såväl ny-och ombyggnader som olika typer av underhållsåtgärder. Byggnadsstyrelsenoch är under ombildning.Ombildningen av innebär bl.a. att en festigheteförvaltandemyndighet och ett antal aktiebolag bildas. Finansieringen av investeringar harhittills skett via lån i eller genom anslag, det senarehuvudsakligen inom Försvaredeparte-mentete område. Tidigareläggning avunderhållsåtgärder kan fmansieras med anslag, efteraom underhåll normalt inteär förmögenhetehöj ande och därför Inte bör lånefinansieras. kommerhuvuddelen av investeringar att lånefinansieras till marknadsmässiga villkor.Dette hindrar enligt min mening inte att ur sysselsättningssynpunktprioriterade projekt påbörjas. Regeringenbör mot denna bakgmnd inhämto bemyndigande att besluto ombyggnadsprojekt upp till ett sammanlagt belopp om . Dessasateningar bedöms ge många arbetstillfällen och det finns gocfe möjligheter attsprida insateema över hela landet. För finansieringen av dessa projekt bör ettreservationsanslag om föras upp i stetebudgeten för budgetåret1993/94 till Vissa Investeringar m.m. I den utsträckning som bemyndigandetutnyttjas för byggnadsprojekt som lånefinanseras kommer anslaget inte attbelastos. 6.2 Ytterligare medel för täckning av merkostnader förlöner och pensioner m.m. under /93 Denkompletterande ålderapensionen (den s.k. KÅPAN) är en tjänstepensionsförmånsom infördes genom det stotiiga pensionsavtolet den 15 mara 1991. De anställdaskall för tid fr.o.m. tillgodoräknas avsättningar (1,avlönen). För handhavandet av KÅPAN har biicfete en särakild förening, Föraäkringsförenlngenför det stotiiga området (FSO). Avsättningama medför att steten skall erläggaskatt enligt lagen (1991:687) om särakild löneskatt på pensionskostnader. Förtiden - har med stöd av beslut(prop. 1991/92:125 bU. 5, bet. 1991/92:FiU24, rekr. 1991/92:274)en premie betalate till FSO från det under trettonde Prop. huvudtiteln för budgetåret1991/92 uppförda anslaget C. 14 Täckning av Bilaga 6 merkostaader för löner ochpensioner m.m. Den särekilcfe löneskatten för KÅPAN för tiden t.o.m. den30 , som beräknate till ca 165 mkr, har inte beaktote vidberäkningen av anslagen /92 eller 1992/93.För tiden fr.o.m. fördelas kostnaden för såväl den kompletterandeålderepensionen som den därav följande särakiida löneskatten på respektiveanställningsmyndighet. Iill den del dessa kostnader hänföra tillanslagsfinansierad verksamhet ligger de fr.o.m. /93 inomberäknade anslag. Jaganser att den särakiida löneskatten på avsättningen för tiden bör beläste det på sjunde huvudtiteln för Innevarandebudgetår uppfönfe föralagsanslaget F 7. Täckning av merkostnader för löner ochpensioner m.m. för att tillföras inkomsttiteln 1291 Särakild löneskatt. Dessamedel bör anvisas på tilläggsbudget . Jaghemställer att regeringen föreslår rikscfegen att 1. bemyndiga regeringen att beslute om utförande avbyggnadsprojekt inom det stotiiga festigheteförvaltningsområdet till ensammanlagd kostnad av , 2. till Vissa investeringar m.m. för budgetåret1993/94 under sjunde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag på 800 000 000kr, 3. till Täckning av merkostnader för löner ochpensioner m.m. på tilläggsbudget till stotebudgeten för /93anvisa ett föralagsanslag på . 7 ekonomi pP' 1992/93: 150 Kommunsektomgenomgår stora förändringar. har under det senasteåret fattat flera beslut av stor betydelse för sektom. De största förändringamasom beslutade 1992 var dels ett nytt utbetalningssystemför kommunalskattemedel, dels ett nytt statligt utjämningsbidrag tillkommunema. beslutade även att förlänga det kommunala skattestoppettill att gälla (prop. 1991/92:150 del II, bet.1991/92:FiU29, rskr. 1991/92:345 och prop. 1992/93:36, bet. 1992/93:FiU2, rskr.1992/93:119). Förändringarna trädde i kraft . Gmndtankenmed det nya utbetalningssystemet för kommunalskattemedel är att kommunemas ochlandstingens skatteinkomster skall beräknas i samma års löne- och prisnivå somutgiftema. Ettav målen för det nya utjämningsbidraget är att stimulera en förayelse ochutveckling av den offentliga sektom. Ett annat mål är att ge kommunemalikvärdiga ekonomiska föratsättningar så att utdebiteringen främst avspeglarskillnader i service och avgiftsnivå samt hur effektivt verksamheten bedrivs.Det nya utjämningssystemet bör därigenom leda till minskadeutdebiteringsskillnader. Ett arbete med att följa upp och utvärderasystemomläggningen har påbörjats. Enmer långsiktig stabilitet i skatte- och bidragssystemet bör eftersträvas. Ettutredningsarbete har också påbörjats i syfte att förbättra föratsättningama fördetta i nuvarande system. Avsikten är att tillsätta en särskild utredare meduppgift att se över skatteutjämningssystemet för landstingen. Utredningsarbetetavses bli klart i sådan tid att en ny ordning kan gälla . Detfinns ett återkommande behov av ekonomiska regleringar mellan staten ochkommunsektom främst till följd av den s.k. finansieringsprincipenstillämpning. Det utredningsarbete som påbörjats kommer även att inriktas motatt finna en långsiktig lösning för hanteringen av de ekonomiska regleringamamellan staten och kommunsektom. Förändringar som föranleder ekonomiskaregleringar mellan staten och kommunsektom för bör därför i avvaktan påutredningsarbetets resultat regleras enligt samma metod som för , dvsmed ett visst belopp per invånare i kommuner och landsting. Statsmaktemabör fastställa rikflinjer för den kommunala ekonomin. Riktlinjema bör angeomfattningen av den skattefinansierade verksamheten i den konmiunala sektom.Denna påverkas dels av det kommunala skatteunderlaget och kommunsektomsskatteuttag och dels de statliga bidragen till sektom. Det tillfälligaskattestoppet upphör i och med utgången av . I syfte att begränsa detkommunala skatteuttaget föreslås ett undantag från tillämpningen avfinansieringsprincipen . Förslaget innebär att de kommuner ochlandsting som inte höjer sin utdebitering för , som en tillfälligåtgärd, får behålla kom- munalskattemedelmotsvarande det ökade skatteunderiag som beror på det Prop. 1992/93:150 sänkta grandavdraget. Medhänvisning till vad jag tidigare denna dag sagt i min anmälan av den revideradefinansplanen om det ekonomiska läget anser jag att även kommunsektorn bör delaansvaret för att eliminera det strakturella underskottet i de offentligafinanserna. Det innebär att det inte finns utrymme för någon uppräkning avstatsbidragen . De generella statsbidragen bör förblinominellt oförändrade med undantag av regleringar med hänsyn tillfinansieringsprincipen. 7.2 Kommunerna och de samhällsekonomiska förutsättningarna Kommuneroch landsting har en central roll för välfärden. De svarar för viktigavälfärdsuppgifler där vård, omsorg och utbildning dominerar. Den kommunalasektorn spelar även en viktig samhällsekonomisk roll. Kommunerna ochlandstingen har under de expanderat mycket kraftigt vilkethar lett till att de också har fått en stor betydelse som arbetsgivare ochtjänsteproducenter. Statenhar ett övergripande ansvar för den offentliga sektoms utveckling. Denekonomiska politikens huvuduppgifter är att öka tillväxt-och utvecklingskrafteni ekonomin och lägga granden för en god konkurrenskraft och en varaktigt låginflationstakt. Behovet av att sanera de offentliga finansema och minska deoffentliga utgiftema berör även den kommunala sektom. Det skattefinansieradeutrymmet som fastställs av statsmaktema motiveras av samhällsekonomiska hänsynoch syftar till att skapa stabilitet i hela samhällsekonomin. Kommunemasekonomiska situation kommer att leda till omprövningar under hela 1990-talet.De utgiftsminskningar som gjordes var inte tillräckligt stora.För att få bukt med de stmktureUa underskotten krävs mer kraftfulla åtgärder. Denkommunala utgiftskvoten måste sjunka för att anpassas till framtidafinansieringsmöjligheter. som finansieringsproblemen accentueras kanefterfrågan på service väntas öka. Detta följer bland annat avdemografiska förändringar. Vidare tenderar de relativa prisema för offentligkonsumtion att stiga. Medhänsyn till vad jag har sagt om målen för regeringens budgetpolitikoch med hänsyn till att medborgamas behov av service på bästa möjliga sättmåste tillgodoses, måste arbetet med att öka produktiviteten i den kommunalaverksamheten drivas vidare. Om utrymme skall skapas för angelägna reformer kandet också bli nödvändigt att minska eller avveckla verksamheter som nuskattefinansieras. 1 samL Nr 150 BiL 6 47 1992/93:150 Bilaga 6 Minbedömning: Med hänsyn till det samhällsekonomiska läget sker ingen uppräkningav statsbidragen till kommuner och landsting . Bidragen bör förblinominellt oförändrade med undantag av regleringar med hänsyn tillfinansieringsprincipen.