prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Det rambudgetsystem som de centtala museemanu går in i fömtsätter en beredskap att omprioritera resurser för att nå ettbättte resiUtat Centralmuseema kan dock i rådande läge inteförutsättas bygga upp eftersatta verksamhetsområden enbart genom mteraomfördelning av medel som de åläggs en kraftig rationalisering. Föratt ge museeraa möjlighet att konsolidera vissa inre basfunktioner och därmedskapa bättre jämvikt i den totala verksamheten har jag i mina beräkningarutgårt från art de skall undantas från generella besparingskrav. Det är min förhoppning att den verksamhetsinriktadeförra för budgetstyrning sora blir tillämplig fr.o.m. nästa budgetår skallhjälpa museeraa tiU en effektivare och mer balanserad resursanvändning ifortsätttiingen. Vad jag nu har anfört om individuella museersbudgetplanering har också relevans för centtalmuseeraa som gmpp. Den enhetligabudgetprövning av centralmuseema som i viss raån redan har tillärapats underett antal år och som det nu är angeläget att vidareutveckla försvåras av att centtalmuseemasjälva sällan ger uttryck för en gemensam uppfatming i övergripande prioriteringsfrågor.Beslutsunderlaget i anslagsframställningaraa är alltför splitttat ochoöverskådligt Jag har tidigare anmält min avsikt att föreslå en översyn av 11 1992/93. verksamhetsmål ochorganisatoriska stmkturer på museiområdet Detta har /93-100 sinbakgmnd i behovet att skapa bättre fömtsätmingar för en sammanhållen gjj J2museipolitik. Vad gäller de centrala museemasforskningsverksamhet och den namrve-tenskapliga forskningen inomNaturhistoriska räknar jag med att en fördjupad prövning görs inoraramen för regeringens kommande forskningspoUtiska proposition. Minbedömning av centtalmuseernas verksamhet leder mig fram tUl slutsatsen aninstitutionema bör ägna särskild uppmärksamhet åt följande frågor. Museemabör göra en kraftig satsning pä att genoraföra planeradeåtgärdsprogram för uppordnande, registrering och dokumentering avföremålsbestånden. Utan väl karUagda samlingar riskeras rauseisäkerheten.Bristfällig dokumentation av föremålen ger sämre fömtsätmingar för service åtforskningen och för utställningar av god vetenskaplig kvalitet. Åtgärderför att öka och bredda museipubliken Svenskamuseers goda anseende utomlands har gjort att många tillfälliga ut-stälhiingarav hög intemationeU klass kunnat visas i . Detta harbidragit tiU att öka intresset hos aUmänheten för museibesök. Det är dockangeläget an vid sidan av de stora evenemangen arbeta långsiktigt för att byggaupp en brett sammansatt stampublik. Målet bör vara att uppnå en hög och jämnpubUktiUsttömning över Museema bör särskilt sttäva efter att ökaandelen bam och ungdomar bland museibesökama. Föratom goda basutställningar ochen trivsam miljö kring utställningama är raarknadsföring och samverkan medutbildningsväsendet viktiga element i dessa ansttängningar. Sådana insatserbör få hög angelägenhetsgrad i museeraas verksamhetsplanering. Enmålrelaterad budgetplanering ställer särskilda krav på ekonomisk framförhållningoch fortiöpande konttoU över raedelsanvändningen. Art höja denekonoraiadministtativa kompetensen och skapa ert ökat kosmadsraedvetande hoshela personalen blir därraed en angelägen raålsättning. Museeraabör tillämpa en avgiftspolitik som är ägnad att locka en störte publUc tiU basutställningaraa och som medger en ökad grad av egenfinansie ring när det gäUer störte tillfälliga utställningar och andra publUcdragande evenemang. MöjUgheten bör prövas att mer regelmässigt variera enttéavgif- 162 tema efter säsong ochprogramutbud. Museeraa bör heller inte avstå från att Prop. 1992/93:100 sökaekonomiskt samarbete med företag och andra enskilda sponsorer, ora gjj j2 dettakan ske utan att museets handlingsfrihet inskränks när det gäller verksamhetensinnehåll eller omfatming. Av det tabellmaterial som redovisats inledningsvisföljer att i runda tal av rauseemas disponibla raedel kommer från andrakällor än rayndighetsanslagen. Jag anser alt en riralig ambition för denkommande tteårsperioden bör vara an hålla minst denna nivå påextemfinansieringen. Ilikhet med flera av mina förettädare vill jag framhåUa vikten av samverkanmellan rauseeraa i frågor av geraensamt inttesse. Betydelsen av praktisksamverkan i kosmadsbegränsande syfte har vid upprepade tillfällen betonats avstatsmakteraa. Det kan gälla samarbete inom administtation eUerföremåls-registtering, där man gemensamt utnyttjar specialkompetent personaloch tekniska system. Det kan också gälla gemensam upphandling för att få framfördelaktiga anbud t.ex. från bevakningsföretag. Jag viU här erinra om attregeringen uppdrog åt Statens kulturtåd att bittäda centtalmuseemai sådana frågor. Självfallet bör samverkan kring större utställningsprojektutgöra ett naturUgt arbetssätt för centtalmuseema. Lokalfrågor är äimu ertomräde, där stora rationaliseringsvinster kan göras genom samverkan. På ett raer övergripande plan är det utomordentiigtviktigt att centtalmuseema utvecklar en gemensara syn pä frågor oraresursfördelning, ambitionsnivåer och verksamhetsinrUcming. Det är tänkbartatt vissa strukturella förändringar i museiorganisationen skulle behövas föratt skapa denna samsyn. Som jag har nämnt avser jag föreslå att denna frågablir föremål för särskild uttedning. Förde fem berörda museema har ansvarsmuseirollen inneburit att kontaktema medregionala och lokala museer mnt om i landet förtätats, /varsmu-seema hartiUsammans med länsrauseema m.fl. utvecklat former för samråd ochkunskapsöverföring till ömsesidig nytta. Jag finner att ansvarsmuseema har tolkatsin uppgift med stor lyhördhet för de olika behov av samordning och vägledningsora finns på regional nivå inora resp. område. Museeraa bör utvecklaansvarsmusenoUen på det sätt som faller sig naturligt mot bakgmnd avomvärldsförändringar och därav föranledda behov regionalt och lokalt Jagövergår nu till att redovisa mina medelsberäkningar för de centrala museema. Iansluming härtUl anmäler jag vissa aktuella frågor. LönebidragsansfålMa pop J992/93:I00 Jaghar tidigare, i min inledning till kulturavsniltet redovisat ett förslag till'"- '■■ hur vissakulmrinstilutioner med förhållandevis hög andel lönebidragsanställd personalskall kunna anställa arbetshandUcappade personer resp. behålla nu anställdapersoner raed lönebidrag även i det nya, flexibla lönebidragssystemet del har medel för ändamålet beräknats samlat under anslagetBidrag tiU vissa museer m.m. Centtala museer med så hög andellönebidragsanställda att de bör få del av ifrågavarande medel är Naturhistoriskariksrauseet. , Statens musiksara-lingar ochTekniska museet. För dessa museer har säledes sammanlagt 15,7 mUjoner kronorberäknats under nämnda anslag. Undernästa budgetår kommer en skailkamraare alt färdigställas vid Statens historiskamuseum till en ombyggnadskostnad pä . Vidare kommer ett byteatt ske av magasinslokaler för Jag har beräknat medel för höjdlokalhyra vid resp. myndighet med anledning av nämnda åtgärder. I detta sammanhang vill jag erinra om attregeringen uppdragit åt att projektera en ny- ochombyggnad för Moderaa museet och . Projekteringskostnaden harberäknats till i prisläget . Lånekosmadenför projekteringen finansieras genom besparingar inora Kulturdeparteraenteisansvarsora-råde. EnUgt den tidsplan som upprättat i ärendetberäknas ett nytt moderat museum och nya lokaler för ståfärdiga för inflyttning . Projekteringsuppdraget är av sådanomfatming att det bör anmälas inforraationsvis för . Jag räknar medalt kommer att redovisa sitt uppdrag . Förriksdagens kännedom bör även följande frågor anmälas. En ny brandsäker lokal håller på att uppföras förNaturhistoriska spritlagda samlingar. Byggnadsarbetena, sorakostnadsberäknats tiU ca 21 miljoner Icronor, förväntas vara slutförda våren1993. I föregående budgetproposition (prop. 1991/92:100bil. 12 s. 91) anmäldes en planerad flytming av Kungl. myntkabinettet till nyalokaler på i . En fraraställning från Byggnadsstyrelsenora projekteringsuppdrag med sikte pä inflytming under somraaren 1995 harnyligen läranats till . Ombyggnadskosmaden beräknas till ca46 , varav finansieras genom ett engångsbidragfrän . har redovisat ert förslag till engenomgripande ombyggnad av Nordiska rauseet på . Förslaget omfattarny huvuden-tté samt ombyggnad av mark- och hallplanen m.m. Arbetena harpreliminärt kostnadsberäknats till ca . Ärendet bereds förnärvarande i Kultiu-departementet Enligtnya regler för myndigheteraas kapitalförsörjning skall kosmader för Prop.1992/93: IOO inredning och utmsming av lokaler i fortsätmingen täckas genom attmyndig- gjj j2 hetema själva tar upp lån i RUcsgäldskontoret Jag återkommeri det följande tUl denna fråga. Sutenskonsttnuseer och och har hemställt om befrielse från särskildabesparingskrav som ålagts dem. Statens konstmuseer har ålagts att fr.o.m. nästabudgetår spara med anledningav tidigare gjorda överskridanden på sammanlagt förbevakningsändamål. Av den konsekvensredovisning som konstmuseema lämnatframgår, att ett fullt uttag av besparingen skulle innebära antingen ettdrastiskt minskat öppethållande eUer nedläggning av väsentiig bas- ochserviceverksamhet med uppsägning av anställda som oraedelbar följd. Enligt rainmening är det angeläget att berörda museers basfunktioner kan upprätthållasäven i en besparingssituation. Jag anser det heller inte försvarbart attberörda museer minskar sitt öppethållande på ett sådant sätt att allmänhetenstiUttäde till samlingarna påtagligt försämras. För att ge museema möjlighetatt hålla en godtagbar kontakt raed denkonstinttesserade aUraänheten, skolor och studieförbund m.fl. förordar jag artbesparingsåläggandet rainskas med hälften, dvs. till per årunder de koraraande fyra budgetåren. har, till följd av gjorda överskridandenför bevakning m.ra., ålagts ett besparingsbeting på totalt ,fördelat på de tvä närraast följande budgetåren. Jag förordar ingen ändring idetta åläggande. Underdetta anslag redovisas tte självbärande resultatenheter, nämligen omni-teaieraCosmonova vid tillhörig Nordiska museetoch inom myndigheten . Resultatet hosdessa enheter påverkas i hög grad av pubUktillsttöm-ningen, sora är svår attprognosticera på Det finns därför skäl för regeringen att särskiltnoga följa utvecklingen av såväl utgifter som intäkter i vericsamheten. Jag ärinte beredd att tillstyrka framförda förslag om underskottstäckning överstatsbudgeten för gärd och . Det är tvärtom ytterst angelägetatt utgiftsbudgeteringen inom de tre resultatenheterna noga anpassas tillförväntade intäkter. Vad gäller vill jag erinra om att museetslokalhyra i sin helhet bekostas av anslagsmedel. År1981 fattade beslut om Statens musiksamlingars nuvarande organisation (prop. 1980/81:100 bil. 12, bet. 1980/8 l:KrU26, rskr. 1980/81:299). Statens musiksamUngar har föreslagit enomorganisation av myndigheten, /93-100 som innebär artdokumeniationsenheten slås samman med musikbiblioteket I gjj j2 1991 årsbudgetproposition (prop. 1990/91:100 bil. 10 s. 306-307) redovisades enöversyn av myndighetens organisation, varvid det nu föreliggande förslagetangavs sora ett av flera alteraativ. Föredragande statsrådet anförde att detborde vara styrelsens uppgift att pröva vUka organisationsförändringar somborde göras och framhöll att styrelsen skulle få en naturlig anledning attåterkoraraa till dessa frågor i sin första fördjupade anslagsfraraställning.Jag tUlstyrker styrelsens förslag, som jag finner ändamålsenligt och ägnat attunderiätta en rationell resursfördelning inom myndigheten. Decenttala museer som är statiiga myndigheter bör fr.o.m. nästa budgetårdisponera medel tmder ert ramanslag, kallat Centrala museer: Myndigheter. En strikt tillämpning av det nya regelverket förden statliga budgetprövningen medger inte att ramanslagsmodellen utnyttjas förverksamhet i stiftelseform. Medel tiU stiftelsema Nordiska rauseet ochTekniska museet bör därför beräknas under ett särskilt obetecknat anslag,kallat Centrala museer: Stiftelser. Jag vill starkt betona att det uteslutandeär fråga ora en anslagsteknisk omläggning, motiverad av berörda museersprivaträttsliga ställning, och således inte ett uitryck för en förändrad syn påverksamheten. Det ankommer på regeringen att utforraa villkoren föranslagsgivningen pä ett sådant sätt, att budgetstyrningen av de staUigamuseeraa Nordiska rauseet och kan ske enligt i stort sett sammaprinciper som tillärapas för övriga centtala statUga rauseer. Av flera skäl ärdet angeläget att de centtala rauseeraa i formellt hänseende kan hanteras lika,även i fråga om aU kunna uticräva ansvar för verksamhetens bedrivande. Dettaförsvåras av att två av museema är stiftelser. Den planerade översynen påmuseiområdet utgör ett naturUgt tUlfäUe att aktualisera frågan om nämndamuseers rättsliga ställning. Medelsom några museer disponerat under det särskUda reservationsanslagetCenttala museer: Vissa kostnader för utställningar och samlingar m.m. börfr.o.m. nästa budgetår beräknas under raraanslaget Centrala rauseer:Myndigheter. Den under nämnda reservationsanslag uppförda anslagsposten tillStatens kulturtäds disposition för centtalmuseeraas utveckUngsverksamhet börför nästa budgetår beräknas under anslaget Bidrag till vissa museer m.ra. Dettainnebär att reservationsanslaget utgår ur statsbudgeten. Till anslaget Bidragtill vissa museer m.m. bör även föras det belopp på förcenttalmuseernas m.fl. basverksamhet, som Statens kulturtåd innevarandebudgetår disponerar under förslagsanslaget Centrala rauseer: Förvaltningskostnader. För beräknarjag under anslagetCentrala museer: Stiftelser ett medelstiUskort pä , avseende entelefonisttjänsi som bör förasöver från Anslaget har Prop.1992/93:100 följaktiigen minskats raed raotsvarande belopp. Vidrain beräkning av berörda anslag har jag tagit hänsyn till pris- och löneutvecklingen.Dämtöver har kosmadema för verksamhetsanknuma ombyggnadsåtgärder inräknats ianslagen. Jag har nämnt att anläggningstillgångar somt.ex. inredning och utrustning av lokaler i fortsättningen skall finansierasgenom upplåning. Samtliga myndigheter övergår den tillde redovisningskrav enligt bokföringsförordnmgen (1991:1026) som utgör enföratsätming för län i för finansiering av investeringar ianläggningstillgångar. De centtala museemas behov av lånerara under budgetåret1993/94 uppgår tiU , varav avser investeringar i ADBoch inredning och uttustning. Det bör ankomma på regeringen att iregleringsbrevet fördela läneramen meUan berörda museer. Det sammanlagda resursbehovet för de centralarauseemas förvalmingskostnader /94 beräknarjag till 491 743 000kr. Fördelningen på resp. museura fraragär av sammanställningen. Av nämndatotalbelopp för jag upp under ramanslaget Centtala museer: Myndigheteroch under anslaget Centrala museer: Stiftelser. Anslagen har beräknats utan hänsyn tUl de rikUinjersom chefen för redovisat tidigare denna dag när det gäUerförändringar av lönekosmadspålägg, finansieringsform för Stalshälsan, övergångtill lån i samt nya principer för budgetering av anslagen(jfr bil. 1 avsnittet Styming av statsförvaltningen och de finansiellafömtsättningama för myndighetema). Medlen under anslagen koramer attfastställas slutiigt enUgl dessa rikdinjer, och kan därför komma att avvikafrån de här föreslagna beloppen. Jaghemställer att regeringen föreslår att ta del av vad jag har anfört om Statensmusiksamlingars organisation. Centrala museer: Myndigheter Nyttanslag (förslag) 389 060 OOOl /93 har medel tör ändamålet anvisats under förslagsanslagetCenttala museer: Förvalttiingskostnader och under reservationsanslaget Centtalamuseer: Vissa kostnader för utställningar och samlingar m.m. Jaghänvisar UU vad jag har anfört om de centrala museimyndigheter- "1- '■ nas verksamhet ochde medelsbehov jag där har berört Chefen för har tidigare i dagredovisat ett förslag om generell räntebeläggning av staUiga medelsflöden samtpresenterat den modeU som bör tiUämpas. De centtala museimyndighetema kommerfr.o.m. /94 att tillämpa denna modell. De kommer därför atttilldelas räntekonton med kredit i och medlen tmder anslagetB 31. Centrala museer: Myndigheter förs tUl dessa konton. JaghemstäUer att regeringen föreslår att UU Centrala museer: Myruiigheter för budgetåret1993/94 anvisa en ramanslag på . Centrala museer: Stiftelser Nyttanslag (förslag) 102 683 OOOl /93 har medel för ändamålet anvisats under förslagsanslagetCenttala museer: Förvaloiingskosmader. Medlenär budgeterade inkl. mervärdeskatt. Jaghänvisar till vad jag har anfört om de centtala museistiftelseraasverksamhet och de raedelsbehov jag där har berört JagherastäUer att regeringen föreslår rUcsdagen att tUl Centrala museer: Stifteber anvisa ettanslag på . Bidrag till vissa museer m.m. 1991/92 Utgift 26 543 OOOl 1992/93 Anslag 28 669 000 1993/94 Förslag 113 610 000 lAnvisatunder åttonde huvudtiteln, anslaget G 33. Medlenunder anslagsposteraa 1-8 är budgeterade inkl. mervärdeskatt. Frånanslaget lämnas innevarande budgetår bidrag tiU stiftelsema Arbetets museum, Dansmuseifonden(), , och (), Sirindbergsmuseet och Föremålsvård i Kimna. 1992/93:100 Bil. Vissa kosmader för centtala Kostnader för lönebidragsanställda vid vissa museer + 84 941 000 /93 har anvisats under anslaget Bidrag tillSkansen. /93 har medel anvisats under följande anslag: Bidrag tillutvecklingsverksamhet inom kulmrområdet m.m. Zomsamlingamaför fastighetsunderhåll 198 000 TillStatens kultturåds disposition 1 149 000 Centtalamuseer: Vissa kostnader för utställmngar och samlingar m.m. Utvecklingav centtalmuseernas verksamhet 4 454 000 Stiftelsenredovisar en samlad utvecklingsplan för budgetperioden /94-1995/96, sombl.a. innebär uppbyggnad av museets basfunktioner och satsning på en störteuistäUning kring teraat raänskliga rättigheter. För /94 begärsen bidragsuppräkning raed . Stiftelsenbegär för den kommande treårsperioden att verksamhetsresurser ställs tillförfogande sä att museet kan fylla den roll i svenskt kulturliv som förutsattsgenom placeringen i . Frärast begärs personalförstärkningar förforskning, information och vård av samlingarna. För /94 begärsen ökning av bidraget med ca . Isärskilda skrivelser har m.fl. fram- F'rop 1992/93-100 hållit vUcten av art folkdansavdelning (Arkivetför foUdig dans) gjj 12 tiUförs ny personal när de tjänstemän sora nusvarar för avdelningen avgår med pension. Förmusei-, bibUoteks- och arkivverksamheten (MBA-verksaraheten) begär stiftelsenför /94 en ökning statsbidragel med ca . nya tjänster vid kUpp- och fotoarkiven samt ett engångsbidrag förbearbeming av magasinerade föremål. Stiftelsenbegär en höjning av statsbidraget med bl.a. för inventering ochvård av samlingarna samt för inforraation. Museetredovisar behov av nya resurser för perioden /94-1995/96 avseendeförsäkringar, interaationella kontakter, scenutmstning och AV-pro-grara förskolbruk. Bidragsbehovet anges till utöver prisomräkning. Stiftelsenhar redovisat underskott för såväl är 1990 som är 1991 bl.a. på gmnd avförstärkta bevakningsinsatser och minskad publiktiUsttöraning. Enbidragshöjning med ca begärs för att om möjligt uppnå nollresultat. Ianslagsframställningen anförs att stiftelsens ekonomi nu har bringats underkonttoll genora en rad saneringsåtgärder. Förutsätmingen för fortsart balans iekonomin är att uppdragsverksamheten kan utvecklas och att nuvarande tjänstermed lönebidrag får behållas på oförändrade villkor. För nästa budgetår begärsendast prisomräkning av anslaget. Stiftelsenberäknar att besökarantal komraer att uppgä till omkring1 560 000 personer, vilket är någol högre än det tal som redovisades för år1991. Intäkteraa av enttéavgifter m.m. beräknas till ca viUcet är ca 0,5mkr högre än vad som fömtsätts i stiftelsens budget för är 1992. Med utgångspunkt i ingivna statförslag beräknarstiftelsen det totala bidragsbehovet för driften av under är 1993 till41,3 rakr. beräknas raotsvarande behov prelirainärt till 42,9 mkr.Hämtöver begärs bidrag för skötsel av anläggningama med 7,9 rakr för år 1993och med för år 1994.Vidare redovisar stiftelsen Prop. 1992/93: IOO hov tiU en kostnad av . Isin fördjupade anslagsframställning framför Statens kulturtåd bl.a. följandeförslag pä museiområdet Kulturtådet tiUstyrker fortsatt statsbidrag tiUArbetets museum på den nivå som beslutat om för /93.Rådet finner det angeläget att förhåUandet meUan staten och stiftelsen reglerasoch anger några altemativa modeUer för hur detta skulle kunna ske. Kulturtådet föreslår ett årligt verksamhetsstöd tUlJudiska museet. Bidraget bör beräknas tiU för /94 ochdärefter successivt höjas tUl för /96. Ett nytt bidrag till s.k. samverkansmuseer bör utgåfr.o.m. Med samverkansmuseer avses rauseer ute i landetraed samlingar eller verksamhet av riksintresse eller betydelse för en störteregion. Eu samspel fömtsätts med ett centralt museum inom motsvarandemuseisektor. Kulturtådet föreslår en bidragsnivå på inledningsvis mensuccessivt uppräknad till vid treårsperiodens slut. Vad gäller de centrala museema m.fl. föreslårKulturtådet att befintiiga medel tUl rådets disposition för bevakning och annanbasverksamhet räknas upp tUl . Motsvarande dipositionsmedel förutvecklingsverksamhet bör räknas upp tiU . till Utbildnings- och Kulturdepartementen ingiven skrivelseföreslår rektorsämbetet vid i , med hänvisning till ett avämbetet genomfört utredningsarbete, att Skissemas museum - Arkiv för dekorativkonst organisatoriskt skiljs från och överförs tillKulturdepartementets ansvarsområde. Statskontoret, Statens kulturtåd. Statenskonstmuseer och har ytttat sig över förslaget Inora Utbildningsdeparteraentet genorafördes ibörjan av ett särskUt utredningsarbete i fråga om affischkonsten,vilket redovisats i betänkandet /Vffischsamlingar (Ds U 1983:10). Ibetänkandet framhåUs att inrättandet av ett särskilt affischrauseura knappastär motiverat med den uppläggning som insamlingen av affischer har i landet. Föratt skapa överblick över affischbeståndet och göra detta tiUgängligt föreslås istället vissa åtgärder med iiuiktning på samordnad registering ochdokumentation. beslöt regeringen att särskilt uttedafrågan om den civila flyghistoriska museiverksamheten i . I betänkandetEu museum för luft- och rymdfart (Ds U 1982:7) redovisas förslag bl.a. ominrättande av ett luft- och rymdfartsmuseura, för vilket berörda inttessenter,dvs. myndigheter, andra offentiiga organ, företag och organisationer verksammainom luft-och rymdfart inom landet fömtsätts ta ett kollektivt ekonomisktansvar. betänkandetframhåUs att det bör ankomma på intressentema att driva frågan prop.1992/93-100 vidare och besluta om former och finansiering. För/betets museum beräknar jag statsbidraget till oförändrat förnästa budgetår. FörDansmuseet har jag, utöver kompensation för prisutvecklingen, beräknat 88 000kr för verksamhetsanknuma ombyggnadsåtgärder, varav utgör ettengångsbelopp. Medel för ändamålet har tidigare disponerats avByggnadsstyrelsen. Jag koraraer i det följande att föreslå en särskildmedelsram för att ge vissa museer raed hög andel lönebidragsanställda möjlighetatt även i fortsätmingen anställa sådan personal. Jag räknar med att Dansmuseetinom denna ram skall kunna disponera ca 300 (XX) kr. Iföregående budgetproposition (prop. 1991/92:100 bU. 10 s. 102-103) förutskickadesatt formen för den verksamhet som bedrivs hos stiftelsenFöremålsvård i Kimna kunde korama att omprövas inom ramen för detöversynsarbete som bedrivs i bl.a. rörande de s.k.kulturvårdsföretagen. Detta arbete pågår alltjämt, varför något underlag ännuinte föreligger för en prövning av Kimnaverksamhetens framtid. Jag noterar medtillfredsställelse att stiftelsen genom rationaliseringsåtgärder och ökaduppdragsverksamhet kunnat balansera budgeten utan krav på ytterligare tillskottav statsmedel. Med hänsyn till den höga andelen lönebidragsanställda vid jag med all stiftelsen skall kunna disponera ca ur densärskilda medelsram som jag koramer att föreslå för sådana kosmader. Hösten1992 ttäffades ett avtal raellan staten och , somreglerar uppdelningen raellan partema av bidragsgivningen till ,och .