prop · GF037 · 1992-01-01 00:00:00 — om ombildning av statens hundskola till aktiebolag Regeringen föreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet . I propositionen läggs fram förslag om ombildning av statens hundskola till aktiebolag. Regeringen avser att återkomma till med förslag i vissa ekonomiska frågor som sammanhänger med bolagsbildningen. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , statsråden , , , R. , , , G. , , , , , , : statsrådet Proposition om ombildning av statens hundskola till aktiebolag Staten har svarat för olika sam- hällssektorers behov av tjänstehundar. Ursprungligen avsåg den statliga tjänstehundsproduktionen försvarsmaktens behov, senare tillkom polisväsendets och behov i kampen mot narko- tika. Staten har också ansvaret för produktion av ledarhundar till synskadade. Försvarsmaktens behov av tjänstehundar har minskat och tidigare förekommande myndig- hetsuppgifter inom försvaret som utfördes med sådana hundar kvarstår inte längre. Den statliga produktionen av tjänstehundar sker på sta- tens hundskola som är förlagd till . Hundskolan har under haft svårigheter att uppfylla de produktionsmål som uppsatts och att uppnå en positiv resultatutveckling. Återkommande underskott i verksam- heten har lett till förändringar av organisationsformen sedan Arméhundskolan tillskapades . De ekonomiska svårigheterna hade /88 gett upphov till ett rörelseunderskott på drygt 12 milj.kr. Regeringen uppdrog åt statskontoret att göra en översyn av hundsko- lans verksamhet. På grundval av översynen föreslog regeringen i prop. 1987/88:126 att statens hundskola skulle vara en renodlad uppdragsmyndighet med uppgift att i första hand tillhandahålla polis- och ledarhundar. beslöt i enlighet med rege- ringens förslag (1987/88:SoU24, rskr. Den ackumulerade skulden reglerades och för att underlätta övergången till en intäktsfinansierad myndighet, utgick ett omställningsbidrag t.o.m. /91. Under /90 erhöll skolan utöver omställnings- bidraget extra medel om 1 milj.kr. för att täcka förluster i samband med en valpsjukeepidemi. För /91 uppgick rörelseunderskottet till 3,5 milj.kr. och den totala omslut- ningen till drygt 25 milj.kr. Statens hundskola begärde i anslagsframställningen för bud- /92 att verksamheten vid skolan skulle delas upp i skilda redovis- Prop.1991/92:7 ningsenheter. Den ena delen föreslogs omfatta avelsverksamheten med ett årligt bidrag på 3,8 milj.kr. och övrig verksamhet föreslogs bli helt finansierad av intäkterna från försålda hundar och övriga tjänster. Samhället har ett intresse att skapa förutsättningar för en kvalificerad produktion av tjänstehundar. Hundskolan har finansierats med anslag och varit en renodlad uppdragsmyndighet. En fortgående negativ resultatutveckling har lett fram till att skolans nuvarande or- ganisationsform har ifrågasatts. Regeringen beslutade därför att bemyndiga mig att tillkalla en särskild ut- redare med uppgift att analysera förutsättningarna för att driva statens hundskola i aktiebolagsform. Med stöd av bemyndigandet utsågs en särskild utredare att utföra utredningsuppdraget. Den särskilde utredaren har redovisat uppdraget i rapporten , översyn av utveck- lingsmöjligheter (Dnr. S91/845/H). Jag tar i det följande upp frågan om åtgärder beträffande hundskolans organisation med syfte att åstadkomma en förbättrad resultatutveckling och en även i fortsättningen kvalificerad produktion av tjänstehundar. Nuvarande verksamhet Statens hundskola leds av en styrelse, som består av chefen för hundskolan och sex av regeringen utsedda ledamöter. Enligt förordningen (1988:654) med instruktion för statens hundskola har hundskolan till uppgift att mot ersättning tillhandahålla ledar- och polishundar samt bedriva därmed sammanhängande och förenlig verksamhet. Skolan skall särskilt samarbeta med rikspo- lisstyrelsen, och andra intressenter för att effektivt utnyttja skolans resurser och med lant- bruksuniversitet i forsknings- och utvecklingsfrågor inom avels- verksamheten. Hundskolans ledning har, med utgångspunkt i de riktlinjer för verksamheten som beslutat, genomfört en omorganisation och minskat personalstyrkan från ursprungligen ett 90-tal till numera 54 anställda. Hundskolans skall enligt myndighetens budget /- 91 producera ca 450 valpar. Vid 6-8 veckors ålder placeras valparna hos fodervärdar och de testas sedan vid 12 och 18 månaders ålder. Godkända hundar dresseras därefter och sluttestas före leverans. Andelen hundar som godkänns som tjänstehundar är . Den höga kassationsandelen gör att produktionskostnaderna måste fördelas på relativt få hundar. Priset för ledarhundar och sökhundar uppgick /- 91 till och för polishundar till . Den verkliga produktionskostnaden per hund kan emellertid beräknas till resp. . Statens hundskola säljer tjänstehundar enbart inom . Den särskilde utredaren har kartlagt det årliga svenska behovet av ledarhundar, polishundar m.m. och funnit att det kan uppskat- tas till ca 270 hundar. Hundskolans mål avseende produktion av hundar för /91 Prop.1991/92:7 var att leverera 111 st, varav 80 i egen produktion. Uppgif- terna visar att hundskolan endast har kunnat tillgodose av det totala behovet av hundar. Leveransmöjligheterna varierade något beroende på typ av tjänstehund. Hundproduktion förekommer också hos andra än hundskolan. UB (f.d.Securitas) i är den störste enskilde konkurrenten till hundskolan. I övrigt finns ett antal mindre företag i och som utbildar hundar för tjänsteändamål. Potentiella konkurrenter finns i andra europeis- ka länder. Nuvarande karantänsbestämmelser gör det dock ännu så länge mindre intressant att importera hundar från dessa länder. Som framgått har statens hundskola under en snart 20-årig period i myndighetsform haft svårigheter att skapa ekonomisk balans i sin verksamhet. Organisations- och finansieringsform för myndig- heten har varit föremål för återkommande utredningar och föränd- ringar dock utan att produktionsresultat eller ekonomisk situa- tion har kunnat förbättras i tillräcklig omfattning. Mot denna bakgrund finns det nu skäl att överväga om hundskolans bedriv- ande i aktiebolagsform skulle kunna leda till att verksamheten utvecklas i en mer positiv riktning. Utredaren redovisar bl.a. uppgifter från de två största av- nämargrupperna - och - som tyder på att det finns stora och ännu inte tillgodosedda behov av ledarhundar och polishundar. Utredaren bedömer att efterfrågan på tjänstehundar kan vara två till större än vad hundskolan kan producera. Jag vill i detta sammanhang framhålla att tjänstehundar av olika slag fyller viktiga sam- hällsfunktioner och att ansträngningarna för att åstadkomma en ökad produktionsvolym måste intensifieras. Tjänstehundsproduktion med höga krav på kvalitet förutsätter en väl utvecklad avelsverksamhet. bedrivs ett systematiskt avelsarbete i nära samarbete med lant- bruksuniversitet och jag har erfarit att resultat bl.a. i form av lägre kassationsgrad kan påvisas. Ett bättre utfall avseende tillgången på godkända dressyrämnen innebär dock ett mycket långsiktigt avelsarbete och kanske måste också andra vägar prövas för att öka antalet tillgängliga hundämnen, t.ex. genom samarbete med andra nordiska länder och privata hunduppfödare. Hundskolans höga kassationsprocent gör att de samlade kost- naderna för avel, och fodervärdar belastar det be- gränsade antalet försålda hundar. Jag förutsätter att det finns skäl att se över möjligheterna att minska kassationens omfatt- ning och har erfarit att hundskolans ledning bl.a. överväger olika sätt att utveckla fodervärdssystemet för att den vägen förbättra hundarnas egenskaper. Kassationsgraden sammanhänger också med de kvalitetskrav som ställs på tjänstehundsämnen. Olika hundtyper ställs inför olika krav på vad som kan anses vara en godtagbar fysisk och mental status. Utbildningen till ledarhund torde ställa särskilda krav på ett stabilt psyke hos hunden men också en fysisk förmåga som medger en lång tjänstbarhetstid. För vissa tjänstehundstyper kan möjli- gen kassa-tionsgraden påverkas genom att de högt ställda kraven anpassas till en mer differentierad prissättning. Mot bakgrund av de problem som tidigare beskrivits samt för- slag till utvecklingsmöjligheter anser jag i likhet med utreda- ren att en avgörande förutsättning för en positiv resultat- utveckling och ekonomisk utveckling är att verksamheten kan tillgodose kundernas behov och önskemål samt att den utformas och styrs enligt affärsmässiga principer. Det är givetvis också av grundläggande betydelse att personalens kompetens och idéer om hur man skall kunna uppnå en positiv verksamhetsutveckling tas tillvara. Ombildning av statens hundskola Mitt förslag: Statens hundskola upphör som myndighet och ombildas till aktiebolag efter , dock . Utredarens förslag: Överensstämmer i princip med mitt för- slag. Skälen för mitt förslag: Det är enligt min bedömning mycket angeläget med en utveckling och förnyelse av verksamhetsformen vid statens hundskola som kan möjliggöra en ändamålsenlig och effektiv styrning av verksamheten. Det finns några starka motiv att bedriva tjänstehundsproduktion som statlig anslags- eller uppdragsmyndighet. Enligt senaste beslut om inriktningen av hundskolans verksamhet förutsätts finansieringen ske enbart genom intäkter från försäljning av produkter och tjänster. har prissättningen dock indirekt anpassats till avnämarnas anslagsvolym och rörelse- underskott har uppstått. Jag anser , i enlighet med utredarens förslag, att bästa sättet att renodla rollerna och effektivisera beslutsfattandet är att ombilda hundskolan och ge den aktiebo- lagsform. Denna företagsform torde vara den för hundskolan effektivaste och dessutom underlättas samarbetet med andra hund- producenter inom och utanför . Med aktiebolagsformen kan förutsättningar skapas för ett mer marknads-ekonomiskt agerande mellan olika parter. Prisbildningen kommer också tydligare att avspegla de verkliga kostnaderna och kan ett öppnare konkurrensläge förhoppningsvis innebära en lägre prisnivå. Bolagsformen medger en större flexi- bilitet i finansiering och organisation och en smidigare be- slutsprocess kan möjliggöra att resurserna snabbare anpassas till variationer i efterfrågan. Ett mer utvecklat kostnadsmedve- tande skulle vara styrande bl.a. ifråga om investeringar och nya marknader. Bolagsformen ger också större förutsättningar att med lönsamhet driva en mångfacetterad verksamhet än vad som är fallet i en helt eller delvis anslagsfinansierad myndighet. 1991/92:7 För att få ett bredare inflytande och större riskspridning i verksamheten anser jag att möjlighet bör öppnas för fler ägare än staten att ingå i bolaget. I de diskussioner som förevarit under beredningen av förevarande ärende har kommun, samt UB anmält intres- se att ingå som delägare. Genom de fortsatta diskussioner och förhandlingar som bör föras i en särskild kommitté skall framgå vilka parter som bör ingå som delägare. Staten kommer att in- neha aktiemajoriteten i bolaget vilket ger möjligheter för riks- dagen att besluta om en inriktning för hundproduktionen som kan omfatta hänsynstagande till vissa samhällsmål. Enligt min bedömning är det angeläget att myndigheten statens hundskola ombildas till aktiebolag. Förändringen förut- sätter godkännande. Mot bakgrund av de mångåriga diskussioner som förts om hundskolans organisationsform anser jag det viktigt att ges möjlighet att skyndsamt ta principiell ställning till ombild-ningen av hundskolan till ett aktiebolag. Även för hundskolan, dess anställda och kunder m.fl. är ställningstagande till verksamhetsformen av stor betydelse. För att förslaget att ombilda hundskolan till ett aktiebolag skall innebära en förbättring av förutsättningarna för tjäns- tehundsproduktionen behövs också en genomgripande struktur- förändring. Det föreslagna bolaget måste därför ges finansiella och organisatoriska förutsättningar att genomföra de struktur- förändringar som krävs för att skapa en effektiv verksamhet. En målsättning bör vara att den personal, som finns vid statens hundskola, kommer att beredas fortsatt anställning inom det nya bolaget. En ombildning till bolag är komplicerad och omfattar många detaljfrågor som ännu inte kunnat slutligt beredas. Till dessa hör bl.a. en slutlig värdering av tillgångar och skulder samt bedömning av aktiekapitalets storlek. Staten avses erbjuda bolaget ett lån motsvarande köpeskillingen och villkoren för detta lån skall därvid fastställas. Vidare behöver preciseras i vilken omfattning statliga medel behöver anslås för att täcka det negativa verkskapitalet. Det kvarstår också frågor rörande semesterskuld, pensionsskuld, hundskatt m.m. För att bereda dessa och andra frågor inför bolagiseringen avser jag föreslå regeringen att besluta om att inrätta en särskild kommitté. Kommittén avses få till uppgift att inleda och, under förbehåll av godkännande av att hundskolan upphör som myndighet, slutföra nödvändiga förberedelser och för- handlingar inför bolagsbild-ningen. Bolagsbildningen bör där- efter genomföras efter , dock . Jag avser att i samband med tilläggsbudgeten återkomma till med förslag angående tidigare berörda Med hänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag att rege- ringen föreslår att godkänna att statens hundskola upphör som myndighet och ombildas till ett aktiebolag i enlighet med de riktlinjer som angetts i avsnitt 4. Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå att anta det förslag som föredraganden lagt fram. 1991/92:7 Innehållsförteckning Proposition 1 Propositionens huvudsakliga innehåll 1 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 29 augusti1991 2 1 Inledning 2 2 Nuvarande verksamhet 3 3 Problem och utvecklingsmöjligheter 4 4 Ombildning av statens hundskola 5 5 Hemställan 7 Beslut 7