prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — -att ta framunderlag och förslag för utveckling av skolan, -vara denstatliga sektorsförelrädaren på skolområdet. har av regeringen fått dispens från kravet attlämna årsreilo-visning. Skälet till delta är att myndigheten under budgetåret1991/92 varit under uppbyggnad. Någon resultatinformation i egentlig mening hardärför inte kunnat lämnas. Verket har också fått dispens från all redovisaanläggningstillgångar i årsbokslutet för /92. har, som ett led iutvecklingen av sin resultatuppföljning, ändå kommit in med en årsredovisning.Verket har därvid redovisat verksamhelen indelad i programområden och, inomdessa, delprogram och projekt. Den valda programstrukturen följerhuvuduppgifterna; således finns ett program för uppföljning och utvärdering,ett program för nationell skolutveckling och ett program för forskning samt ellprogram för övriga skolfrågor. Verkels omslutning utgjorde ca 31,5miljarder kronor (varav 31,3 mdr för transfereringar). Verksamheten finansierasgenom anslag. Kostnaderna för den egna verksamhelen, dvs. exkl. transfereringar,fördelar sig på programområden på uppföljning och utvärdering, påutveckling, på forskning, på övriga skolfrågor och påstödfunktioner. Vid verket fanns 232,5 inrättade tjänster. var231 personer anställda (ca 219 årsarbetskrafter). Genomsnittsåldern bland deanställda var och andelen kvinnor utgjorde . Tjänsterna hartillsatis successivt vilket medfört att anvisade anslag inte använtsfullt ut. har vidare under budgetårel tagit fram ellnalionelll upp- Prop. 1992/93:100 följningssystem vilket las i bruk underinnevarande budgetår. Med ut- Bil. 9 gångspunkt i hittillsvarande statistikhar verket lämnat en redovisning benämnd Några beskrivande och jämförande dataom svensk skola. Skolverkels anslagsframställning innebär i huvudsakföljande. 1.Skolverketsvarar för kansliresurserna för som är en egenmyndighet. I propositionen (1990/91:115) om vissa skollagsfrågor m.m.uppskattade föredragande statsrådet all antalet ärenden för nämnden skullekomma att undersliga 130 stycken . inkom 19 ärenden tillnämnden. har till augusti månad 1 222 ärenden inkommit. Arbetet harunder /92 uppgått lill . Skolverketbedömer alt antalel ärenden /94 kommer all väsentligt överstiga denursprungliga uppskattningen. För att klara nämndens arbete på elt för deöverklagande acceptabelt sätt bör tillföras resurser motsvarandeell personår ( + ). 2.Skolverket ärtillsynsmyndighet för skolhälsovården (14 kap. 8 § skollagen). I samråd medSocialstyrelsen föreslår alt tillsynsansvaret för skolhälsovårdensmedicinska frågor förs över till . beräknar attdessa arbetsuppgifter kräver arbetsinsatser motsvarande tvåhelårsarbetskrafter. bedömer alt valt en högambitionsnivå. 3.Enligt 2 kap. 4§ första styckel 2. skollagen (1985:1100) skall fr.o.m. den 1 juli1992 pröva likvärdigheten mellan reguljära utbildningar och andra akademiskautbildningar. För ilenna nya uppgift har inle tillförts någraresurser. Ärenden angående utländskekvivalering remitteras av till Verket för högskoleservice (VHS) förbedömning och yttrande. Del är inte möjligt alt exakt angeärendenas antal, behovet av insats för varje ärende eller VHS ersättningskravpå . Antalel ärenden som gäller bedömning av svensk utbildning annanän lärarutbildning, uppskattas till 50-100 . hemställer altmedel motsvarande två personår anvisas för denna nya uppgift (+ ), har fått i uppdragatt lill redovisa sina planer för hur elt nyll nalionelll provsystem för grund- och gymna sieskolan skall kunna utvecklas i anslutning till nya läroplaner och elt nytt betygssystem. Enligt Skolverkels förslag kommer del nya provsyste met att innebära fördyringar jämfört med nuvarande syslem i fiera avse enden. Förutom utvecklingskostnaden för det nya systemet kommer del också att vara dyrare i drifl än det nuvarande, bl.a. eftersom del skall omfatta fier elever. Dessutom måste båda provsystemen fungera paral lellt för en period, vilket medför ökade kostnader för . verket har beräknat medelsbehovel för /94 till 24 miljo ner kronor (+8 mkr). 3 1992/93. Önskemålen från organisationer som får bidrag ur anslagspostenBidrag till vissa organisationer uppgår till , vilket överskridertilldelade medel med . De organisationer som söker medel för förstagången är Elevkårernas () och . föreslår inga andra förändringar än attanslagsposten uppräknas med hänsyn till prisförändringar. beräknar medelsbehovelför /94 uniler detta anslag till (exkl. pris-och löneomräkning). 1992/93:100Bil. 1992/93 Beräknadändring 1993/94 1.Förvaltningskostnader 209 388 000 (därav lönekostnader) (122 107 000) 2.Lokalkostnader 15 828 000 Bidrag till vissa organisa tioner m.m. 4 738 000 + 1 808 000 -4 738 000 -2 930 000 De övergripande målen ligger fast. Resurser: Ramanslag för verkets egen verksamhet(förvaltningskostnader) /94 . Skollagen ändras så att får ansvar för denmedicinska delen av tillsynen över skolhälsovården. Medel för della ändamålförs över lill anslaget G 3. under Socialdepartementetshuvudtitel (- ). Medel som för innevarande budgetåranvisats för Bidrag lill vissa organisationer m.m. beräknas fr.o.m. budgetåret1993/94 under anslaget B 4. Stöd för utveckling av skolväsendet. Resultatredovisningen indikerar all i regleringsbrevetföreskriven verksamhetsinriktning och resultatmål liksom av verket uppsattaresultatmål har uppnåtts. har inte haft några invändningar irevisionsberät- Prop. 1992/93:100 telsen avseende . Jag finner alt de programområdenSkolverket vall för sin verksamhet är ändamålsenliga. Skolverkels frivilligtlämnade årsredovisning ser jag som ett uttryck för en förtjänstfull ambition.Redovisningen ger en god samlad bild av verkets första verksamhetsår ochinnehåller en resultatredovisning, som med hänsyn lill del uppbyggnadsskedeverket befunnit sig i kan anses tillfredsställande. Verkets arbete med allutveckla mått som visar produktivitets- och effektivilelsutvecklingen imyndigheten bör kunna bidra till en fylligare redovisning för /93. Den valda strukturen förbeskrivande och jämförande data om svensk skola är informaliv och ger en godbild av förhållandena. Jag ser fram emot kommande redovisning i den fördjupadeanslagsframställningen. Verkets i särskild ordning ingivna delrapport omnationella prov bereds . Min slutsals är att Skolverkels valda programstruktur medinriktning på de övergripande målen i sina huvuddrag bör ligga lill grund förverkets arbete för /94. Chefen för har lidigare redovisatett förslag om generell läniebeläggning av statliga medelsflöden samtpresenterat den modell som bör tillämpas. Slalens skolverk kommer /94 att tillämpa denna modell. kommer därför alttilldelas ell räntekonto med kredit i () och medlen underanslaget B 1. förs till delta konto. Anslaget för Slalens skolverk harbudgeterats ulan hänsyn lill de tekniska justeringar som måste göras tillföljd av ändringen av nivån på lönekostnadspålägget, den ändradefinansieringsformen för Statshälsan, övergången till lån i RGK samt de nyaprinciperna för budgeleringen av anslagen. Riktlinjerna för dessa förändringarhar lidigare denna dag redovisats av chefen för (bil. 1,Statsbudgeten och särskilda frågor). Del belopp som kommer all ställas tillmyndighetens disposition kommer att slutligt fastställas enligt de redovisaderiktlinjerna och kan därför avvika från det nu budgeterade beloppet. Jag har beräknat pris- ochlöneomräkning med . Med hänsyn till alt Skolverkels lokalkostnaderblir lägre har jag minskal anslaget med . Jag har vidare beräknatett rationaliseringskrav motsvarande . Vad gäller Skolverkels förslag ianslagsframställningen vill jag anföra följande. Antalel ärenden för har väsentligt överstigit det som uppskattades när deninrättades. , som svarar för nämndens kansliresurser, har därförföreslagit att ytterligare re- Med den djupgående förändring av styrsystemet Prop.1992/93:100 på skolområdet som skedde fr.o.m. den med nya och ejtidi- Bil. 9 gare tillämpade bestämmelser var antalel ärenden den förstaliden svårt att uppskatta. Jag anser del dock för tidigt all efter endast etlårs verksamhet dra några adekvata slutsatser om resursbehovet i längden. Jaghar därför inte beräknat några ylterligare medel för detla. Jag biträder Skolverkels och Socialstyrelsensförslag om ändrad ansvarsfördelning vad gäller den medicinska delen avtillsynsansvaret för skolhälsovården. Jag har därför i samiåd med chefen förSocialdeparle-menlel fört lill anslaget G 3. Socialslyiel.senför insatser inom delta ansvar. föranleder ändring i 14 kap, 8 §skollagen (1985:1100). Förslag härom kommer jag all behandla under anslaget B8, Särskilda insatser på skolområdet. Jag vill särskilt poängtera all deltillsynsansvar som förs över lill är del medicinska.Skolhälsovårdspersonalen och särskilt skolsköterskan har en utomi)rilentliglviktig funktion i skolans elevvårdande arbete. Ofta är skolsköterskan den avelevvårdspei.sonalen som är lättast tillgänglig. Jag tror också all skolsköterskanhar goda förutsättningar all vinna elevernas förtroenile. Skolsköterskan ärmed sin kompetens och funktion viktig för samarbetet mellan hem och skola. Delfinns således från dessa aspekter all anledning för att bevakautvecklingen beträffande skolhäl.sovåidens ställning. Det finns också allanledning alt se till all skolsköterskans kompelens las lill vara i skolanselevvårdsarbete. Jag har lidigare föreslagit allarbetet med utländsk ekvivalering skall föras över lill Verket för högskoleservice(VHS), Skolverkels framställning om medel för sådant arbete är därför inlelängre aktuell,(3) Jag avser att senaie återkomma medföislag lill slällningstaganile till förslag om etl nytt nationelltprovsystem. 1 och med all meilelsanvisningenför förvaltningskostnader fr.o.m. nästa budgetår föreslås skeunder elt ramanslag bör medel som beräknats för Bidrag till vis.saorganisationer m.m. i stället beräknas uniler anslaget B 4, Siöd för utvecklingav skolväsendet (- ). Jag hemställer att regeringen föreslår 1. all lill förbudgetåiet 1993/94 anvisa ett ramanslag på . B 2.Statens institut för handikappfrågor i skolan Prop. Myndighetens arbetsuppgifter och organisation framgår avförordningen (1991:1081) med instruktion för skolan. förhandikappfrågor i skolan har som övergripande mål all underlätta skolgången förelever med handikapp samt all stödja både dem och deras hemkommuner. Institutetskall bland annat utveckla, framställa och distribuera läromedel försynskadade, rörelsehindrade, hörselskadade/döva saml utvecklingsstörda elever. Institutet skall dessutom vara cenlralförvaltningsmyndighet för specialskolorna och Tomtebodaskolans resurscenter. Anslagsframställningen från förhandikappfrågor i skolan () innebär för /94 i huvudsakföljande: 1.SIH har vid sinanslagsberäkning inte lagil hänsyn till några besparingskrav. 2.SIH föreslårall meilelsanvisningen för löner utökas med som finansieras genom enmotsvarande sänkning av anslaget B 3. Utveckling och produktion av läromedel. 3.SIH föreslårall medel avsätts för konsulenttjänster inom den hörselpedagogiskaverksamhelen. skulle enligi kunna finansieras med nuvarande medel förköp av tjänster från landstingens hörselvård () och genomöverföring av medel lill della anslag från anslaget B 7. Särskilda insatserinom skolområdet (). 4.SIH beräknarmedelsbehovel under anslaget för budgetårel 1993/94 till (exkl.pris- och löneomräkning). 1992/93 Beräknadändring 1993/94 1992/93:100 Bil. 1.Förvaltningskostnader(därav lönekostnader) (60 181000) 9 500 (KIO + 8 473 000 + 8 473 000 De övergripande målen för verksamhelen ligger fast.Resurser: Ramanslag för /94 . för handikappliägoi i skolan () harför /92 inle behövt lämna åisredovisning. Institutet hardessutom för samma builgelår fåll dispens från kraven i bokföringsföiordningen(1979:1212, omtryckt 1991:1026), har i sin granskning avårsbokslutet för builgetåiet lH>l/<)2 funnit alt årsbokslutet för sm ärrättvisande. Institutet har i övrigt på ett tillfiedsslällande sättålerrapporlerat i enlighet med kraven i regleringsbrevet /92. För allunderlätta redovisningen av verksamheten för /93 skulle dock deuniler 1991/92 framtagna resultatmåtten behöva vidareutvecklas. har under budgetåret l9')|/92gjort vissa överskridanden, delvis på grunil av bokföringslekniska skäl. Jaghar viss förståelse för all nya myndigheter kan drabbas av inkömingsproblem menräknar med all kommer till rätta med problemen. Enligt min bedömning bör Sill som planerat fortsättaenligt den inriktning jag tidigare angivit och förbereda sig inför inträdandeti del nya budgetsystemet. Bil 9 Sill har i sinanslagsframställning tör budgetåret I99.V94 uppvisat en stor återhållsamhet och inte föreslagit några reformerutan finansieringsförslag. Enligt min mening kan institutetinte räkna med all i längden bli un-danlagel från rationaliseringskravet, lörnästa år an.ser jag dock alt Sill skall undantas. Jag tillstyrker Slll:s begäran omutökade lönemedel med . Jag anser dock alt medlen bör beräknas unileranslaget B 3. Skolutveckling och produktion av läromedel för elever medhandikapp, eftersom verksamhelen egentligen hör hemma uniler del anslaget. 1 likhet med Sill finner jag delangelägel alt elevernas lillgång på hör-selpedagogiskt stöd upprätthålls.Slll:s organisation bör emellertid inle utvidgas lill all innefatta ävenhöiselpedagogiska konsulenter, l.nligt min åsikt är del viktigt all la lillvara de samordningsvinster och möjligheter till samlad expertis som förnärvarande erbjuds inom och via landslingen. Därför förordar jag alt SIHtilldelas ytterligare till stöd för landslingens verksamhetpå området. Jag föreslår vidare all de medelsom disponerar uniler anslaget B 11. Specialskolor: Utbildning mm, försärskilda insatser i samband meil översyn, utveckling och utvärdering avverksamhelen vid resurs-ceniren och i specialskolan förs över lill della anslag(+ ). Jag har beräknat pris- och löneomräkning med . Chefen för iMnansilepartementet hartidigare redovisat etl förslag om generell ränlebeläggning av statligamedelsfiöden saml presenterat den modell som bör tillämpas. bör enligt minbedömning tilllämpa denna modell fr.o.m. /94. Sill bör därförtilldelas ell räntekonto med kredit i Riksgäidskontoret (RGK) så att medlenuniler anslaget B 2. för handikappfrågor i skolan kan föraslill della konto. Anslaget för förhandikappfrågor i skolan har budgeterats ulan hänsyn till de tekniskajusteringar som mäste göras lill följd av ändringen av nivån pålönekoslnadspålägget, den ändrade finansieringsformen för Stalshälsan,övergången lill lån i RGK saml de nya principerna för budgeleringen avanslagen. Riktlinjerna för de.ssa förändringar har tidigare denna dag redovi.salsav chefen för linansdepar-lemeniei (bil. 1, Statsbudgeten och särskildafrågor). Det belopp som kommer ati ställas till myndighetens disposition kommeratt slutligt fastställas enligt de reilovisade riktlinjerna och kan därföravvika från del nu budgeterade beloppet. Jag hemställer all regeringen föreslår 2. alt lill Statens iiisiitul förhandikappfrågor i skolan för /94 anvisa ell ramanslag på . Utveckllne av skolväsendet m.m. Prop. Skolutveckling och produktion av läromedel för elevermed handikapp' Reservation 3 879 353 'Ny rubrik. tJlveckling och produktion avläromedel. 2Anslaget Utvecklinj; och produktion av läromedel. Ur anslaget betalas bidrag förproduktion av läromedel i ämnen där det är brist på lämpliga läromedel. Bidragutgår enligt förordningen (1991:978) om statsbidrag lill produktion av vissaläromedel för produktion av läromedel som är avsedda att användas vidhemspråkslräning i förskolan, inom undervisning som slår under tillsyn avSkolverket, vid arbetsmarknadsutbildning som anordnas av AMU-gruppen och förtolkordlistor. Vidare betalas kostnader förutveckling och produktion av saml information om läromedel för elever medhandikapp samt för minoritels-och invandrarundervisningen. Från anslagetfinansieras även kostnader för arvoden till externa läromedelsproducenter ochannan expertis saml köpta tjänster för denna verksamhet. Anslaget disponeras av och i skolan (). , som under budgetårel 1991/92 genomfört enöversyn av det statliga stödet till utveckling och produktion av läromedel,föreslår att det nuvarande systemet för stöd lill läromedel avvecklas. 2.Skolverket harskyldighet alt föreslå eller initiera åtgärder om bristande måluppfyllelse somkonstateras i samband med uppföljnings- och utvärderingsarbetet. Insatser påläromedelssidan i form av produktions-stöd eller stipendier tillläromedelsförfattare är en av fiera åtgärder som kan komma i fråga för attförbättra undervisningssituationen. bör ha möjlighet alt väljavilka utvecklingsinsatser som bör komma i fråga. Medlen för produktionsstödeilill läromedel inom brislområden under della anslag bör därför föras över tillanslaget B 4. Stöd för utveckling av skolväsendet (-). De bör däringå i den generella post för utvecklingsarbete som disponerar.Formen produktionssiöd till läromedel föreslås av även ifortsättningen kunna användas som elt av flera medel alt utvecklaundervisningen. skall också kunna välja formenstipendier till läromedelsförfattare för att förbättra läromedelssilualionen. 3.Skolverketsuppgifter när det gäller minoritets- och invandrarun-dervisning bör varadesamma som för annan undervisning. desärskilda åtgärder på läromedelssidan som övertagit från Prop.1992/93:100 för läromedel, t.ex. alt förteckna läromedel,underlätta Bil. 9 import av dem, anordna utställning och på annat sättinformera om läromedel bör avvecklas eller överföras i annan regi. Fullföljandet av ,ett utvecklingsprojekt för att få fram ordböcker för olika invandrarspråk, böröverföras lill . avser all överläggamed institutet i denna fråga. ansvar för tolkordlislorna börupphöra. for handikappfrågor i skolan föreslår en överföring av till medel förfasta tjänster under anslaget B 2. 6.Ytterligareresurser behöver enligt SIH:s mening tillföras anslaget så att elever med funktionshinderi ökad utsträckning kan få en med andra elever likvärdig utbildning, T.ex.behövs utökade resurser till programutveckling inom det specialpedagogiskaområdei. Vidare saknas möjligheter att producera punktskriftsböckeroch/eller talböcker till synskadade elever i den utsträckning och vid detidpunkter det behövs. Inom en utökad resursram skulle Sill kunna ges sammarätt lill produktion och utlåning av talböcker som och (TPB), 7.Sammanlagtberäknar och medelsbehovet för /94 för ändamålsom bekostas ur anslaget till (exkl. pris- och löneomräkning). Jag har beräknat prisomräkning med I . Enligt förordningen (1991:978) omstatsbidrag till produktion av vissa läromedel lämnas bidrag för produktion avläromedel i ämnen där del är brist på lämpliga läromedel. Därvid lämnas bidragför sådana läromedel som bl.a. är avsedda all användas inomarbetsmarknadsutbildning som anordnas av AMU-gruppen. Regeringen kommer senarealt föreslå en ombildning av AMU-gruppen till aktiebolag. Mol dennabakgrund finner jag det inte längre motiverat att statsbidrag utgår förproduktion av läromedel till AMU:s verksamhet. Sådan produktion bör, enligt minmening, kunna köpas upp av bolaget på kommersiell basis. Jag avser altåterkomma till regeringen med förslag lill ändring i nämnda förordning. Jag föreslår all de medel somSkolverkel disponerar under detla anslag i stället anvisas under anslaget B 4.Stöd för utveckling av skolväsendet (- inkl. pris- ochlöneomräkning). (2) Vad beträffar den närmare regleringen av medelsanvändningenavser jag att återkomma lill regeringen när ställning skall tas lillregleringsbrev för /94. förslag när det gäller verkets uppgifter förminoritets- och Prop. 1992/93:100 invandrarundervisning lik.som fullföljandetav del s.k. Bil. 9 och ansvaret för tolkordlislorna är jag inteberedd all biträda. skall års budgetproiiosition avge enfördjupad anslagsframställning. Ställningslagande lill frågor om förändringari verkels framlida uppgifter på läromedelsområdet bör enligt min mening anslåtill beredningen av budgetproposition. (3, 4) Jag föreslår vidare alt medlenunder anslagsposten 5. Utvecklingsarbete t skolan för elever med handikappunder anslaget B 4. Stöd för utveckling av skolväsendet förs lill deltaanslag. Tillsammans med medel under nuvarande anslagsposten 2 under det anslagjag nu behandlar bör de utgöra de sammanlagda medlen under ett renodlat anslagsom hell disponeras för utvecklings- och läromedelsinsatser för elever med handikapp.Anslagets rubrik bör därvid ändras till Skolutveckling och produktion av läromedelför elever med handikapp. Denna förändrade anslagsstmktur ligger i linje medvad både och förordat. Vid utgången av /93befintlig reservation under här berörda anslagsposter' bör tillgodoföras resp.anslag enligt nu gjord anslagsförändring. Koslnailer för avlöning avpersoner, som med hänvisning lill gällande arbetsrällslagsliftningförordnai på .fasta tjänster ulan ändrade arbetsuppgifter, bör enligt minmening bekostas ur delta anslag. Jag har därför beräknat en ökning av medlenmed för detla änila-mål. Även skall lämna enfördjupad anslagsframställning. Enligt regeringens direktiv för ilenna skallfrågeställningar om läromedelsproduktionen redovi.sas. Jag an.ser ilärför attnågra ytterligare åtgärder på delta område ime bör vidtas . Jag hemställer alt reger ingen föreslår 3. att lill Skolutveckling ochproduktion av läromedel för elever med liandlkupp för budgeläret 1993/91anvisa elt reservationsanslag f)å . Stödför utveckling av skolväsendet Prop.1992/93:100 9 1991/92 Ulgift 76 671137 Reservation 13 968 232 1992/93 Anslag 40 822 000 1993/94 Förslag 55 613 000 Ur anslaget bekostas olikautvecklingsinsatser enligt bedömning av och Slalens institutför handikappfrågor i skolan (Sill). Vidare utgår från anslaget medelför särskilda utvecklingsinsatser för finskspråkiga elever, för bidrag tillkommuner för kostnader för teknikkurser för filekor, för insatser inomundervisningen för internationell förståelse, för insatser inom ANT-områdetsaml medel för kursplanear-bele till följd av ny struktur av gymnasieskolansutbildningar enligt beslul med anledning av förslag i propositionen(1990/91:85) Växa med kunskaper - om gymnasieskolan och vuxenutbildningen. Skolverkel redovisar i sin anslagsframställning, i den delsom avser resultatredovisning för della anslag, att ell omfattandekursplanearbele kring den nya gymnasieskolan och vuxenutbildningen inlettsuniler budgetårel och all första fasen avrapporlerats. Kostnaderna för dellahar uppgått till . Ca av anslaget har använtsför stöd till kommuners arbete med skolplaner, utvecklingsplaner o.d. Därutöverhar ekonomiskt stöd lämnats lill utvecklingsprojekt som bedömts ha nationellt inlres.set.ex. projekt rörandemiljöundervisningen, fiexibel skolstart och internationella nätverksprojekt.Medlen för del sista läsåret av specialdestinerade utvecklingsinsatser, senasienligt förordningen (SÖ-FS 1991:16) om försöksverksamhet medmusik/kulturklasser i , har fördelats i linje med tidigarefördelning. De medel som verket disponerat förcentrala insatser kring skolans dalaundervisning har använts dels för attavsluta sådanl som inletts före /92, dels uppföljning ochsammanfattning av tidigare erfarenheter. Stöd har också getts till ett anlalprojekt som syftat lill alt pröva vidgad användning av datorer i skolan. Medstöd av regeringens bemyndigande har också en strategi för en effektivaredistribution av [iio-gramvara utvecklats. Det nordiska |)rogramutbyle sompågått under etl antal år har fortsall och ell första steg har tagits mot etlvidgat europeiskt samarbete. Bidrag har även lämnats förspråkliga insatser för finskspråkiga elever. Intresset för all anordnateknikkurser för flickor är tämligen stort och erfarenheterna av kursernarelativt goda. Många kommuner börjar dock söka nya vägar för att stimuleraflickor lill lekniskt-naturvelenskapliga utbildningar. För insatser inom undervisning förinternationell förståelse har näs- Prop. 1992/93:100 tan använtsför att bekosta de svenska insatserna i iniernaiio- Bil. 9 nella olympiaderoch andra internalionella tävlingar. anslagsframställning innebär i huvudsakföljande.