prop · GF03150 · 1992-01-01 00:00:00 — pågår ett trettiotal utredningar som i större eller mindre grad berör verksamhet inom länsstyrelserna. De viktigaste är (C 1991:09) och (C 1991:08). Som framgår av årets budgetproposition (bil. 14, s. 9) kommer dessa utredningar att avlösas av en parlamentarisk beredning för det fortsatta arbetet med såväl den regionala verksamhetens uppbyggnad som landets indelning i län. Resultatet av detta och annat utredningsarbete kan inte nu bedömas i verksamhetsmässiga termer. och andra trossamfund Utvecklingen av statsbidragen till de fria trossamfunden bör prövas i samband med en allmän översyn av statsbidragen till folkrörelserna. Anslaget påverkas inte av några automatiskt verkande faktorer. På det kyrkliga området aktualiseras frågan om relationerna mellan staten och genom att avgett sitt slutbetänkande. Folkrörelser och kooperationen En översyn av statens bidragsgivning till folkrörelserna skall övervägas efter det att (C 1991:01) lämnat sitt betänkande . Detta kommer att handla om en total översyn vad gäller bidrag, avgifter och skatter som gäller föreningslivet. Stödet till allmänna samlingslokaler skall ses över i syfte att åstadkomma att stödet skall vara effektivare. Stödet till Kvinnoorganisationernas centrala verksamhet kommer att utvärderas. En översyn görs på det konsumentpolitiska området. Den kommer att omfatta inriktningen av verksamheten, omfattningen av det statliga åtagandet samt den organisatoriska strukturen. Ungdomsfrågor är föremål för en översyn inom ramen för en utredning (c 1991:06) om statens insatser inom barn- och ungdomsrådet. Förslagen skall presenteras före utgången av . En översyn av målen för samhällets stöd till barn- och ungdomsorganisationerna aviserades i årets budgetproposition. pågår ett arbete med att utarbeta ett mer målr- elaterat system för stödet. En samordning av dessa åtgärder kommer att ske. får genom ett möjlighet att bli medlem i ungdomsutbytesprogrammet Youth for Europe fr.o.m. . I budgetpropositionen för /93 återfinns medel för detta (). Miljoner kronor 1992/prisnivå 92/93 Förändring till Genomsnittlig procentuell förändring 93/94 94/95 95/96 96/97 92/93- 86/87- 96/97 90/91 Totala utgifter 2 080-278 -1 -25 -35 -4,4 - därav: Miljövård 1 292-281 0 0 -30 -6,011,2 Strålskydd, kärnsäkerhet m.m. 215 0 -300-0,3- Fastighetsdata och lantmäteri 499 3 2 -25 -5 -1,30,8 Källor: och Miljö- och naturresursdepartementet Utgiftsstyrande faktorer Huvuddelen av utgifterna på denna huvudtitel avser konsumtion, som i sin tur till största delen består av löner. De största övriga utgifterna är investeringar i mark för naturvård, bidrag till länsstyrelser och kommuner för kalkning av försurade sjöar samt bidrag för landskapsvårdande åtgärder. Åtgärder för sanering och återställning av miljöskadade områden hör också hit. En del av de statliga utgifterna inom miljö- och naturresurs- departementets verksamhetsområde är avgiftsfinansierade och redovisas inte i tabellen ovan. Miljöpolitikens mål och inriktning har lagt fast mål och riktlinjer för miljöpolitiken (prop. 1990/91:90, JoU30, rskr. I regeringsförklaringen anges att alla har rätt att få leva i en god miljö. Den ekonomiska och tekniska utvecklingen skapar goda möjligheter för omställningen till mindre resurskrävande och miljöbelastande produktions-, energi- och transportsystem. Miljöpolitiken måste utgå från vad naturen långsiktigt tål. Försiktighetsprincipen måste därvid tillämpas. Regeringen har i budgetpropositionen 1992 (prop. 1991/92:100 bil:15) redovisat sin miljöpolitiska strategi. En av regeringens viktigaste uppgifter är att verka för en långsiktig och hållbar utveckling till ett samhälle med frisk luft och rent vatten, levande sjöar, skogar och ett varierat odlingslandskap. Därigenom säkerställs en hälsosam miljö, livskraftiga ekosystem och biologisk mångfald. Det är nödvändigt att sambanden mellan ekonomi och ekologi görs tydliga. Om naturens gränser överskrids förstörs livsvillkoren för människor, djur och växter. Genom att sätta pris på miljön blir kostnader som miljöskador orsakar synliga; kostnader som annars kan döljas och upptäckas först . Endast så kan stora framtida miljöskulder undvikas. Omvänt ger miljöförbättringar en välfärdsökning, som dock kan vara svår att kvantifiera. Det är viktigt att den ekonomiska politiken präglas av en totalsyn på människan och miljön. Förvaltning och utveckling av miljö, naturresurser, kunnande, mänsklig arbetskraft och materiella resurser måste ske så att en långsiktig utveckling av välfärden kan åstadkommas. Erfarenheten visar att det successivt uppdagas skador på miljön som måste rättas till och motverkas för framtiden. Även genom förbättrade mätmetoder och genom "importerade" miljöstörningar uppstår krav på nya kostnadskrävande insatser. Ett nytt samlat miljöövervakningssystem byggs upp. Den fysiska planeringens tre huvuduppgifter är att säkerställa en långsiktigt god hushållning med mark- och vattenresurser, att främja en långsiktigt förnuftig lokalisering av bebyggelse, anläggningar och infrastruktur samt utveckla en rik och levande stadsmiljö samt att ta hänsyn till naturens kretslopp i samhällsplaneringen. Effekter av den internationella integrationen skall spela en pådrivande roll i det europeiska miljöarbetet. I förhandlingarna med EG skall utgå från att den högsta tillämpade ambitionsnivån skall gälla på miljöområdet. Denna princip skall vara vägledande även för övriga internationella förhandlingar. Kraven bör ställas så att åtgärder kan vidtas på ett kostnadseffektivt och rättvist sätt. skall aktivt medverka till att utveckla miljösamarbetet i och ge stöd för att rena . fordras stora insatser för att förbättra miljösituationen i Öst- och . Sådana insatser kan också komma att få stor positiv effekt på svenska miljösystem, exempelvis försurningen. Detta kommer att ställa ökade krav på såväl departementet som dess myndigheter. Ett svenskt deltagande i EG:s miljöarbete medför att och kemikalieinspektionen ytterligare får prioritera detta arbete. kan delar av myndigheternas uppgifter eventuellt övertas av EG:s gemensamma organ. Även inom kärnsäkerhets- och strålskyddsområdet kan ett kommande EG-medlemskap innebära en mera omfattande administration. Ett medlemskap i kommer vidare sannolikt att innebära ökade kostnader för safeguardkontroll av klyvbart material. Andra internationella samverkansbehov har aktualiserats - t.ex. bistånd till f.d. Sovjetländer för att förbättra kärnsäkerhet och strålskydd i dessa länder - som finansieras med särskilda statliga medel. De allvarligaste miljöhoten är av global och gränsöverskridande natur. Dessa problem kan bemästras endast genom ett konsekvent agerande nationellt och genom internationellt samarbete. om miljö och utveckling (UNCED) i är ett betydelsefullt led i arbetet för konkreta och samstämda åtgärder för att skapa en hållbar utveckling. Konferensen väntas bl.a. leda till konventioner om skydd av klimatet och bevarande av den biologiska mångfalden. Den väntas också komma att innebära bl.a. krav på att rättvist fördela kostnaderna för nödvändiga miljöinsatser i utvecklingsländerna. Ett nytt svavelprotokoll planeras undertecknas . Huvuddelen av utsläppsminskningarna måste vidtas i . Dessa länder är också de som har sämst förutsättningar att finansiera utsläppsminskande åtgärder. Dessa problem bör behandlas inom ramen för stödet till . pågår ett arbete med att ta fram ett åtgärds- program för att återställa i ekologisk balans. Arbetet har initierats av statsministrarna i deltagande länder genom Ronnebydeklarationen. Samtliga länder runt deltar samt och . Fyra utvecklingsbanker och EG deltar också i arbetet. väntas miljöministrarna underteckna en deklaration. Programmet kommer att innehålla ett 100-tal s.k. hot spots som består av de mest förorenande källorna i regionen med en total kostnad . Enligt statsministrarnas beslut skall programmets huvudelement vara påbörjade . med krav på miljökonsekvensbeskrivningar till projekt som kan ge upphov till gränsöverskridande miljöpåverkan kommer att öka kraven på såväl myndigheterna som företagen. Verksamhetens kostnader och anslagsutveckling Den internationella utvecklingen och samarbetsmöjligheterna kommer som nämnts att påverka kostnaderna för miljöarbetet. Effektiva ekonomiska styrmedel är i många fall samhällsekonomiskt ett mer effektivt sätt än t.ex. regleringar för att uppnå önskvärda miljöeffekter. bör därför även i internationella fora verka för ökad användning och samordning av ekonomiska styrmedel. Effektivare miljöarbete Decentralisering av arbetet inom miljömyndigheterna har inletts och fortsätter. En omfördelning av miljöarbetet mellan å ena sidan miljömyndigheterna, å andra sidan sektorsmyndigheter såsom jordbruksverket, trafikverken m.fl. pågår också. Det innebär emellertid inte att kostnaderna försvinner. Antingen uppstår de hos andra centrala myndigheter, hos regionala eller lokala myndigheter eller måste de av kommunerna på lokal nivå. Miljölagstiftningen skall samordnas i en miljöbalk samt skärpas till förmån för miljöintressena. Tillsyn och kontroll enligt en blivande miljöbalk kan komma att ställa successivt större anspråk på personella resurser. Å andra sidan beräknas betydande administrativa vinster kunna uppnås. De miljömål som beslutar skall överföras till sektorsmål och åtgärdsprogram av sektorsmyndigheterna för olika samhällssektorer. De nationella målen bryts ner för olika geografiska områden. Härigenom ökar möjligheterna att prioritera och genomföra de åtgärder som behövs för att förbättra miljön. Miljökonsekvensbeskrivningar ingår som ett naturligt element i planerings- och beslutssystemet. Alla viktigare beslut skall föregås av en miljökonsekvensbeskrivning. Härigenom minskas risken för kostsamma korrigeringar i efterhand av miljöskäl. kommer att redovisa sina förslag till prioritering av insatserna vad gäller forskning inom miljöområdet. Enligt direktiven skall de förslag som redovisas rymmas inom ramen för oförändrade resurser i förhållande till vad som föreslagits i årets budgetproposition. Statens stöd till Stiftelsen miljöinstitut uppgår till 25 milj.kr. /89 - 1992/93. Det treåriga programmet för avfallsforskning löper t.o.m. nästa budgetår. Frågan om en fortsättning tas upp i den forskningspolitiska propositionen. har i samband med beslut om den nya livsmedelspolitiken fattat beslut om stöd till landskapsvårdande åtgärder som löper ut med /93. har regeringens uppdrag att bl.a. utvärdera behovet av resurser för det fortsatta arbetet. En särskild har tillkallats med uppgift att göra en samlad utvärdering av livsmedelspolitiken. För stöd till åtgärder för sanering och återställning av miljöskadade områden har beslutat om ett femårigt program som löper ut med /96. Programmet ska utvärderas mot slutet av femårsperioden. Försurningen av mark och vatten är fortfarande ett av våra allvarligaste miljöproblem. Nedfallet av försurande ämnen kommer till från utlandet. Det innebär att möjligheten för att vidta direkta åtgärder vid källan är begränsade. Det är därför nödvändigt att fortsätta kalkningsverksamheten. Regeringen har i budgetpropositionen 1992 beslutat om en planeringsram som innebär oförändrade resurser för kalkning . Frågan om begränsning av bullerstörningarna utreds av dels utredningen om åtgärder mot buller i fjäll och skärgårdar, dels utredningen om en samlad aktionsplan mot buller. En prioriterad uppgift för utredningen är att presentera utförliga kostnadsberäkningar. Reglerna om miljöskadeförsäkring ses över av en särskild utredare. I utredarens uppdrag ingår att närmare studera frågan om vem som i praktiken skall finansiera och bekosta en sanering när ett företag i konkurs eller som inte längre bedriver verksamhet har lämnat kvar miljöfarliga kemikalier och andra miljöfarliga rester inom anläggningen. Strålskydd, kärnsäkerhet m.m. Fr.o.m. nästa budgetår föreslås en rationalisering inom tillsynen på kärnavfallsområdet. Förslaget innebär att statens kärnbränslenämnd slås samman med . Lantmäteri, fastighetsdata m.m. För fastighetsdataverksamheten och lantmäteriet väntas behovet av resurser minska till följd av att fastighetsdatareformen avslutas . Miljoner kronor 1992/prisnivå 92/93 Förändring till Genomsnittlig procentuell förändring 93/94 94/95 95/96 96/97 92/93- 96/97 Totala utgifter 54 27825 103 13 30712 435-70817,8 därav: m.m. 777 0 0 0 0 0 Räntor på statsskulden m.m. 69 0008 800 5 800 1 6002 900 6,3Tillkommandeutgiftsbehov m.m.-15 49916 303 7 507 10 835-3 608 - Källor: och I detta avsnitt redovisas verksamhets- och utgiftsområden i statsbudgeten som ej ingår i den departementsvisa redovisningen. Dessa områden är kungliga hov- och slottsstaterna, och dess myndigheter, räntor på statsskulden m.m. samt beräknat tillkommande utgitftsbehov m.m. Det sist nämnda utgiftsområdet uppdelas /93 dels i ett nettoberäknat tillkommande utgiftsbehov med -20,, dels en minskning av anslagsbehållningarna med samt oförutsedda utgifter om 1 milj.kr. Syftet med att beräkna tillkommande utgiftsbehov i förslaget till statsbudget /93 är att visa en så realistisk budgetbelastning som möjligt. Vid beräkningen har en uppskattning gjorts av sådana utgifts- och inkomstförändringar som inte förs upp på något annat ställe i budgeten. Utgifterna för räntor på statsskulden beräknas till /93 och beräknas öka till 1996/97 i 1992/prisnivå. De ökade ränteutgifterna beror på ökad upplåning som följer av de beräknade budgetunderskotten. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till proposition med förslag till slutlig reglering av förslaget till statsbudget för /93, m.m., såvitt avser verksamhetsområde 1.1 Allmänna synpunkter Sedan regeringen tillträdde har en rad åtgärder vidtagits för att ge den svenska ekonomin ny växtkraft och trygga en stark ekonomisk bas. Därigenom skapas förutsättningar att långsiktigt slå vakt om välfärd, social trygghet och en god miljö. Vägledande för de åtgärder som vidtagits på skatteområdet sedan regeringsskiftet har för det första varit strävan att slopa eller i vart fall sänka uttaget av sådana skatter som hämmar tillväxten och fördjupar de ekonomiska problemen. Vidare har målet varit att anpassa skatteuttag och struktur till vad som följer av ambitionen att fullt ut utnyttja de möjligheter ett svenskt EG-medlemskap kommer att medföra. Ett tredje mål för skattepolitiken har varit att åstadkomma en successiv sänkning av det samlade skatteuttaget. De nu nämnda målen för skattepolitiken befästs genom de förslag som jag i det följande lägger fram. Det är angeläget att skydda och förbättra miljön. Genom utformningen av förslagen till reformerad energibeskattning hävdas de energi- och miljöpolitiska målen. Miljöprofilen förbättras genom ökad tonvikt på koldioxidskatten. är en sänkning av energiskatten för de konkurrensutsatta delarna av näringslivet sannolikt den enskilt viktigaste åtgärden vi kan vidta för att stärka industrins konkurrenskraft. De samhällsekonomiska skadeverkningarna av en internationellt avvikande energibeskattning är uppenbara. Hela frågan om skattesystemets utformning i samband med den europeiska integrationen har kommit i centrum. Den behandlas bl.a. i långtidsutredningen och i en rapport utarbetad av ; och skatterna. En gemensam slutsats är att vissa indirekta skatter bör sänkas. I fråga om mervärdeskatten rekommenderas en sänkning av den generella skattesatsen i syfte att undvika gränshandel och därigenom förlust av skattebas. Det bör emellertid också framhållas att sådan gränshandel ger upphov till samhällsekonomiska förluster och inte enbart ett bortfall av skatteintäkter för staten. En betydande sänkning av uttaget av mervärdeskatt bör därför enligt min mening göras redan innan ett medlemskap i omläggningen av energibeskattningen ökar skattebelastningen på hushållen. Denna effekt är energi- och miljöpolitiskt motiverad. Däremot bör inte det samlade skatteuttaget för hushållen öka. Höjningen av skatteuttaget balanseras av en sänkning av mervärdeskatten med . sänkning av mervärdeskatten är emellertid motiverad av EG- anpassningsskäl. Denna bör i huvudsak finansieras inom ramen för skattesystemet genom en breddning av basen för uttag av inkomstskatt. Jag föreslår i det följande att den generella mervärdeskattesatsen sänks från . görs en omläggning av det s.k. schablonavdraget under inkomst av tjänst. Avdraget ersätts med ett system där avdrag inte medges förrän de avdragsgilla kostnaderna överstiger vissa bottenbelopp. Slutligen kommer jag också att ta upp frågan om fastighetsskatt på kommersiella lokaler. De åtgärder som jag nu föreslår innebär att den politik regeringen lagt fast fullföljs. Samhällsekonomiskt skadliga skatter slopas och skattesystemet anpassas till förhållandena i omvärlden. Det samlade skatteuttaget sänks. 1.2 Energibeskattningen 1.2.1 Ärendet och dess beredning tillkallade chefen för en särskild utredningsman (professor ) för att se över frågan om skattenedsättning för den energiintensiva industrin och växthusnäringen. Enligt direktiven borde utredaren bedöma om det för att ge industrin rimliga internationella konkurrensförutsättningar fanns ett fortsatt behov av de nuvarande nedsättningsreglerna. För det fall bestämmelserna om nedsättning skulle vara kvar borde de utformas så att energihushållning stimuleras och utsläppen av miljöskadliga ämnen minskas. Utredningen om översyn av reglerna om skattenedsättning för industrin och växthusnäringen m.m. (ÖS-91) redovisade i betänkandet Konkurrensneutral energibeskattning (SOU 1991:90) resultatet av sitt arbete. Utredningen föreslår nya regler för beskattningen av den energi som används i industrin och växthusnäringen. Utredningens sammanfattning och lagförslag bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga I:5.1 resp. bilaga I:5.2 Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning av remissyttrandena har upprättats inom och finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr 4314/91). En interdepartemental arbetsgrupp har på uppdrag av , miljö- och naturresursdepartementet samt kompletterat utredningens förslag med en miljökonsekvensbeskrivning. Närings- och teknikutvecklingsverkets () remissyttrande över betänkandet Konkurrensneutral energibeskattning har härvid utgjort ett viktigt underlag. Yttrandet innehåller beräkningar av produk- tionstillväxten, energianvändningen samt utsläppen av koldioxid, svavel och kväveoxider från industrin under antagande av olika skattemodeller, däribland utredarens förslag. Jag kommer i det följande att ta upp utredningens förslag till nya skatteregler för industrin (SNI 2 och 3) och växthusnäringen. Omläggningen av beskattningen bör enligt min mening finansieras inom energibeskattningens ram. Härigenom kommer även andra delar av energibeskattningen att beröras. Energibeskattningen kommer genom mina förslag att tekniskt bli mer komplicerad vilket nödvändiggör en teknisk översyn. Jag avser därför att föreslå regeringen att en särskild utredare tillkallas med uppgift att göra en huvudsakligen lagteknisk översyn av energibeskattningen. Förutom den tekniska översynen bör utredningsuppdraget också omfatta vissa materiella frågor såsom avgränsningen av det skattepliktiga området för framför allt oljeprodukter. tillkallades en särskild utredare med uppgift att lämna förslag till den tekniska anpassningen av bl.a. energiskatterna som behövs vid ett svenskt medlemskap i (Fi 1991:09). Ett nära samarbete bör etableras mellan dessa båda utredningar. Förslagen från den särskilda energiskatteutredaren bör vara så utformade att de kan tillämpas i ett EG-perspektiv. Effekterna av den ändring av kraftvärmens energibeskattning som genomfördes som ett resultat av trepartiöverenskommelsen om energipolitiken har ifrågasatts. En särskild arbetsgrupp bör därför tillsättas för att belysa följderna av ändringen och om så erfordras föreslå åtgärder som undanröjer eventuella negativa effekter. Arbetsgruppen bör även belysa biobränslenas möjligheter att i större utsträckning bli konkurrenskraftiga inom kraftvärmeområdet. Den skillnad i beskattningen av energi mellan industri och övriga förbrukare, som jag kommer att föreslå i det följande, kommer att leda till ett administrativt merarbete för . Jag kommer därför att i särskild ordning se till att tillförs de resurser som behövs för att det nya i energiskattesystemet skall kunna administreras på ett acceptabelt sätt. 1.2.2 Nuvarande energibeskattning Enligt lagen (1957:262) om allmän energiskatt (EL, ändrad senast 1991:1823) skall energiskatt betalas för kolbränslen, fotogen, motorbrännoljor och eldningsoljor samt andra oljeprodukter med undantag för smörjoljor och smörjfetter som inte används för energialstring, naturgas och gasol. Energiskatt tas inte ut för biobränslen eller torv. Koldioxidskatt betalas enligt lagen (1990:582) om koldioxidskatt (ändrad senast 1991:1822) för bensin och för alla de bränslen som är belagda med allmän energiskatt. Koldioxidskatt tas också ut på flygbränsle enligt lagen (1988:1567) om miljöskatt på inrikes flygtrafik (ändrad senast 1990:586). I tabellen nedan redovisas den nuvarande energi- och koldioxidskatten för bränslen. Bränsle Enhet Energi- CO2- Totalt skatt skatt skatt kr. Olja Miljöklass 90 720810 8,9 " " 2 m3290 7201010 10,6 " " 3 m3540 7201260 12,0 Kol ton 230 620850 11,4 Naturgas 1000m3 175 535710 6,6 Gasol ton 105 750 855 6,7 Koldioxidskatten på bensin är per liter. För inrikesflyget motsvarar koldioxidskatten per kg förbrukat flygbränsle. På de skattebelopp som anges ovan tillkommer mervärdeskatt som beräknas på energipriset inklusive punktskatter. Allmän energiskatt på elektrisk kraft är utformad så att den som distribuerar kraften är skattskyldig. Skatten tas ut med per kWh vid förbrukning i vissa glesbygdskommuner i de nordliga delarna av och med per kWh för förbrukning i övriga landet. Vid förbrukning i industriell verksamhet är skattesatsen per kWh. Därutöver beskattas elkraft genom lagen (1982:1201) om skatt på viss elektrisk kraft (SEL, ändrad senast 1984:997) och genom lagen (1983:1104) om särskild skatt för elektrisk kraft från kärnkraftverk (LAE, ändrad senast 1986:503). Enligt SEL tas skatt ut för elektrisk kraft som produceras i ett vattenkraftverk med en installerad generatoreffekt av minst 1500 kW. Skatten är per kWh om kraften har producerats i ett kraftverk som har tagits i drift . Skatten sätts ned med per kWh om kraften har producerats i ett kraftverk som har tagits i drift och med per kWh om kraften har producerats i ett kraftverk som tagits i bruk därefter. För elektrisk kraft som framställs i ett kärnkraftverk tas skatt ut med per kWh. Energiskattesystemet karaktäriseras av en rad avdrags- och undantagsbestämmelser. Vid beräkning av energi- och koldioxidskatt medges avdrag för bränsle som använts för produktion av elkraft, medan elkraften beskattas hos användaren. Avdrag får också göras för bränslen som använts för produktion av andra skattepliktiga bränslen. Genom dessa regler undviks dubbelbeskattning. Avdrag medges även för bränslen som förbrukats eller sålts för förbrukning för annat ändamål än energialstring och för kolbränslen som förbrukats i metallurgiska processer. Härutöver finns bestämmelser om avdrag för skatt på bränsle som exporterats eller använts för bl.a. bandrift och fartygsdrift. Liknande avdragsbestämmelser tillämpas vid beräkning av skatt på elektrisk kraft. Avdrag får även göras för energiskatt på bränsle som använts för värmeproduktion i kraftvärmeverk. Undantagna från skatteplikt är bl.a. inhemska fasta bränslen och inhemskt framställd metan. Detsamma gäller elektrisk kraft som framställs i mindre kraftverk, t.ex. minikraftverk och vindkraftverk, eller kraft som levereras utan avgift med viss låg effekt. För uttag av energiskatter inom industrin och växthusnäringen gäller dessutom speciella nedsättningsbestämmelser. Dessa regler har införts för att mildra skattebelastningen på energi för de mest energiintensiva industriföretagen och för växthusnäringen.