prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — För bidrag tiU investeringar i biobränsleeldadekraftvärmeverk anvisades under nionde huvudtitelns anslag J2. Bidrag tiU ny energiteknik. Medelsramen för femårsperioden är 1 000 miljonerkronor. Medlen disponeras av . Myndigheteraa får inom här angivna ramar frittfördela sma åtaganden över femårsperioden. Utbetalningaraa får dock inteöverstiga det belopp som finns tiUgängligt på resp. anslagspost. Vidare skaU, enligt beslut om riktiinjerför energipolitiken, från anslaget tillförasEnergiteknikfonden . Medlen tillförs fonden i form avårliga betalningar på . Vid ingången av varje budgetår skalldessa medel överföras till för fondering iEnergiteknikfonden. har antagit regeringens förslag iproposition (1992/93:99, bet. 1992/93:NU20, rskr. 1992/93:137) om vissaåtgärder inom klimatområdet CKh i (bil. 2) att 16 miljonerkronor anvisas tiU anslaget på tilläggsbudget. Av detta belopp har 12,5miljoner kronor beräknats för att finansiera vissa kostnader för Sverigesdeltagande i EG:s program för utveckling av energisystemet. Vidare har 3,5miljoner kronor beräknats för stöd till investeringar i solvärmeanläggningar ibostäder. I propositionen anmäldes att regeringen avsåg återkomma i budgetpropositionenmed förslag om medel för dessa ändamål avseende /94. Jaghar redovisat mina överväganden om de energipolitiska programmen föromställning CKh utveckUng av energisystemet. För stöd tiU investeringar i vindkraftverk räknarjag med ett oförändrat belopp som bör anvisas under detta anslag. Medel avseende överföring till Energiteknikfondenbör föras upp med ett belopp på och anvisas under dettaanslag. Energiteknikfonden skaU successivt tillföras medel så att totalbeloppetuppfyller energiöverenskommelsen som låg till gmnd energipolitiskabeslut. Därvid kommer de som avsattes för deltagande i EG:sforskningsprogram (prop. 1992/93:79, bet. I992/93:NU14, rskr. 1992/93:111)att återföras. Kostaaderaa för deltagande i EG;s programför utveckling av energisystemet bör finansieras över Energiteknikfonden.Möjlighetema att ansluta till dessa program uöeds för närvarande.Kostnadema för deltagande i programmen kan därför inte anges medsäkerhet. riksdagensinformation är min bedömning att kan Prop. 1992/93:100 komma att behövas för detta ändamål. Medel för stöd till investeringar isolvärmeanläggningar i bostäder bör föras upp med ett belopp på 12 miljonerkronor och anvisas under detta anslag. De medel som tidigare anvisades för stödtill investeringar i solvärmeanläggningar inom övriga områden bör /94 överföras till Energiteknikfonden för utvecklingsinsatseravseende storskalig solvärmeteknik. JaghemstäUer att regeringen föreslår att tiU Insatser för ny energiteknik för budgetåret1993/94 anvisa ett reservationsanslag på . Bidrag till energiteknikfonden Nytt anslag (förslag) 72 000 000 Ienlighet med beslut (prop. 1989/90:111, bet. 1989/90:SkU31, rskr.1989/90:357) tillförs Energiteknikfonden medel som motsvarar perkubikmeter olja av den allmänna energiskatten på oljeprodukter. Hämtöver harfonden tillförts medel från anslaget Insatser för ny energiteknik. Under åren1991/92-1992/93 avsattes, i enlighet med energipolitiska beslut, 110miljoner kronor under anslaget för detta ändamål. Jag har nyssföreslagit att 160 miljoner Icronor bör anvisas under anslaget Insatser för nyenergiteknik under /94 för överföring till för användningen av medel ur Energiteknikfonden har meddelats iförordningen (1988:805) om sfetiigt stöd ur energiteknikfonden, m.m. Genom beslut om en omläggningav energibeskattaingen (1991/92:150 bU. 1:5, 1991/92:FiU30, rskr. 1991/92:350)slopas den allmänna energiskatten på bränslen ckUelektrisk kraft för industrin (SNI 2 och 3) och växthusnäringen fr.o.m.den 1 januari 1993. Sfetens inkomster från den aUmänna energiskatten kommersåledes att minska. Härigenom skulle CKkså tillförseln av medel tillEnergiteknikfonden minska. Jag föreslår därför att Energiteknikfonden /94 finansieras via statsbudgeten med ett belopp som motsvarar10 kronor per kubikmeter olja av koldioxidskatten på oljeprodukter. Medel böranvisas under ett nytt anslag. Bidrag till energiteknikfonden. Jag vill framhålla att det förhållandet att medlenskall redovisas över statsbudgeten inte innebär någon förändring i beräkningenav det belopp som tillförs Energiteknikfonden. Anslaget bör föras uppförslagsvis med ett belopp på . JaghemstäUer att regeringen föreslår att tiU Bidrag till energiteknikfonden förbudgetåret anvisa ett försfegsanslag på . F. Teknisk forskning och utveckling Prop. Teknisk forskning (x:hutveckling Europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete Forskning för ett avfallssnålt samhälle:Miljöanpassad produktutveckl i ng Avgifter till vissa intemationellaFoU-organisationer IregeringskansUet bereds vissa frågor om inriktningen av denframtida forskningspoUtiken. Arbetet bedrivs med sUcte på att en proposition iämnet skaU föreläggas . I avvaktan på att beredningen slutförs föreslår jagatt anslagen inom området förs upp med oförändrat belopp. JaghemstäUer att regeringen föreslår att, i avvaktan på en särskUd forskningspropositionför /94, beräkna 1.tiU Teknisk forskning ochutveckling ett reservationsanslag på , 2.tiU Materialteknisk forskningett reservationsanslag på , 3.tiU ett reservationsanslag på , 4.tiU Europeiskt rymdsamarbetem.m. ett förslagsanslag på , 5.tiU Nationell rymdverksamhetett reservationsansfeg på , 6.tiU Europeiskt forskrungs- ochutveckUngssamarbete ett reservationsanslag på , 7.tiU Forskning för ettavfalbsnålt samhälle: Miljöanpassad Prop. 1992/93:100 produktutveckling ettreservationsansfeg på , Bil. 8.tiU Energiforskning ettreservationsansfeg på , 9.tiU Byggnadsforskning ettreservationsansfeg på , 10. tiU Stöd till experimentbyggande ettreservationsansfeg på , 11. tiU försfegsansfeg på I , 12.tiU Bidrag till ett reservationsansfeg på , 13.tUI förbyggnadsforskning: Utrustning ett reservationsanslag på , 14.till Avgifter till vissaintemationella FoU-organisationer ett förslagsansfeg på . 1991/92 Utgift 34 261 000 1992/93 Anslag 35 630 000 1993/94 Försfeg 30 630 000 Stiftelsen , , är en offentUg stiftelse med svenska staten ochIngenjörsvetenskapsakademien som huvudmän. STATT har tiU uppgift att följa dentekniska utvecklingen inom olika industrinationer och att rapportera tiUsvenslca företag, myndigheter och forskningsorganisationer om denna utveckling. STATThar i sin anslagsframställning angivit en strategi inför /94.Av denna söategi firamgår att STATT skaU renodfe och profilera verksamhetenytterUgare och att msatsema skaU koncentreras. I strategin anges även att STATT skaU eteblera enstarkare målstyrning och resultetappföljning, i syfte att bl.a. kunna redovisaproduktivitets- och konkurrenshöjande åtgärder som företeg vidtegit som direkteffekt av den tekniska attechéverksamheten. På samma sätt skaU nyttoeffekternakunna påvisas av den kunskap som STATT förmedlar tiU regeringskansUet ochifrågavarande myndigheter. Den under /93 påbörjade särskUdasatsningen för att bättre bistå svenska mindre och medelstora förefeg skaUprioriteras även under /94. Detär väsentUgt för en Uten industrination som att hålla sig informeradom den teknisk-vetenskapUga utvecklingen i andra och större industrUänder. DetgäUer framför aUt bevakning (Kh mrapportering av sådana framsteg som på olikasätt kan nyttiggöras i . Det är de teknikinnovativa delama av världen,främst de ledande länderna i samt och , som för närvarandeär mest inöessante att bevaka från svenska utgångspunkter. I regleruigsbrevet för /93 anmodadesSTATT att under pericxlen börja utveckfe och mföra starkare mål- ochresultotstyr-ning för verksamheten. Fr.o.m. /94 förutses dessastyrmedel kunna träda i praktisk funktion. Det övergripande målet för STATT:s verksamhet äratt genom att bevaka och rapportera om den telcniska utveckUngen i omvärldenbidra tiU att öka prcxluktiviteten och konkurrenskraften hos svensk industrisamt att dämtöver löpande lämna såväl aUmän som efterfrågestyrdteknisk-vetenskapUg information tiU och ifrågavarande myndigheter. Verksamheten bör totalt sett varasjälvfinansierande tiU . För /94 beräknar jag ensänkning av anslaget med 5 mUjoner kronor, en besparing föranledd av detstetsfinansieUa läget. JaghemstäUer att regeringen föreslår att tiU Bidrag till Stiftelsen attachéverksamhet för /94 anvisa ettreservationsanslag på . 1991/92 Utgift 6 750 000 1992/93 Anslag 7 020 000 1993/94 Förslag 5 520 000 () är ett samfundav invalda ledamöter som är verksamma mom teknik, vetenskap, industrieU produktionoch ekonomi. rVA:s huvuduppgift är, såsom det uttrycks i dess stedgar, att tiUsamhäUets gagn främja ingenjörsvetenskap och näringsUv. Verksamheten inriktespå att följa, analysera och informera om den tekniska ochindustrieUt-ekonomiska utvecklingen samt att skapa och initiera samverkan momoch meUan olika teknUcområden. Bidraget, som i sin nuvarande form lämnats /69 (jfr prop. 1968/69 s. 57, bet. 1968/69:SU131, rskr.1968/69:304), utgör stetens stöd tiU rVA:s gmndläggande verksamhet. Dennaomfattar rVA:s ledningsfunktion, kontakt- och rådgivningsverksamhet ochbibUotek, delar av rVA:s uttedningsverksamhet,IVA:s utiandssekreteriat, dess ekonomisekretariat Prop. 1992/93:100 samt mformationsverksamhet. /94 har IVA begärt en uppräkning av bidraget tiU 10 200 000 krför att bättre balansera industrins bidrag och kompensera för bl.a.lönekostaadsstegringar utanför kontroU. /94 beräknar jag en sänkning av ansfeget med , enbesparing föranledd av det stetsfinansieUa läget. Det mnebär att anslaget börföras upp med 5 520 OCX) kr. JaghemstäUer att regeringen föreslår tiU Bidrag till /94 anvisa ett anslag på . Teknologisk infrastruktur m.m. Prop. () är centralförvalttungsmyndighet för ärenden som rör brandfarUga (Kh explosiva varor. Detövergripande målet för inspektionens verksamhet är att förebygga att personeroch egendom kommer tiU skacfe vid hantering av brandferUga (Kh explosiva varor. Inspektionens verksainhet är avgiftsfinansierad.Avgift tas i huvudsak ut enUgt fegstiftningen om brandferUga och explosivavaror, bl.a. firån den som tiUverkar eUer importerar brandfarUg eUer explosivvara. SÄI har i sin årsredovisning (ÄR) i de delar somavser resultetredovisningen redovisat verksamheten i verksamhetsområdenaregelarbete, tiUsyn, tiUståndsfrågor, utredningsarbete samt utbUdning ochinformation. Stmktaren överensstämmer i huvudsak med den som redovisades i denfördjupade anslagsframställningen inför den treåriga budgetpericxlen 1991/92 -1993/94. Verksamhetsmål och resulteticrav har lagts fest. Resultetredovisningen indUcerar att dessa mål CKhresulteticrav med vissa avvUcelser har uppnåtts resp. har uppfyUts. DeavvUcelser som finns är enligt inspektionen inte av den arten ckU omfattningen att särskUda åtgärdermåste vidtes. SÄI påpekar dock att viss styrning kommer att ske för attuppstäUcfe verksamhetsomfattningar skaU kunna nås. Områden som närrms ärregelarbetet och vissa delar av den föranmälcfe tiUsynen. SÄI menar att det ekonomiska resulfetet iverksamheten är tiUfredsstäUande. Inspektionen påpekar att under budgetåret1991/92 har genom anpassning av avgiftstaxoma och övergång tiU räntekontomtinenen positiv förändring av likviditetsutvecklingen åstedkommits. Riksrevisionsverketsrevisionsberättelse innehåUer mga invändningar. I sin förenklade anslagsframställning menarinspektionen att de övergripande mål som gäUer för sektom och de mål (Khresultetkrav som fedes fast för verksamheten i regeringens fördjupade prövninghar kunnat nås, eUer är på väg att kunna nås. Uten att hänvisa tiU resulteteni sm arsredovisrung menar ändå SÄI att inriktningen på verksamheten bör Uggafast eftersom resulteten är sådana att korrigeringar ej ter sig nödvändiga. SÄI föreslår i sin förenkfede anslagsframställningatt budgeten faststäUs i erUighet med fastiagd resursram. Dämtöver begärmspektionen att extra resurser tiUförs för gasolverksamheten (-1- )samt för att kunna upprättiiåUa begärd tiUsyn (kUdelfe i inspektionsverksamhet, avsyningar m.m. (-1- 150 (X)). 7 1992/93. 1992/93:100 BU.13 Deövergripande mål som gäller för öeårsperioden /92 - 1993/94 bör ligga fast.Regeringen har beslutet att de övergripande mål ochverksamhetsmål som gällt för perioden /92 -1993/94 utsöäcks till attomfatta även /95. ResursenRamansfeg 1993/94 1994/95 har beräknats tiU Planeringsramen förperitxlen 1993/94 . Avgifteraasom tas ut för verksamhet skall redovisas underinkomsttitel på stetsbudgeten. Motsvarande utgifter täcks från ramanslaget. Inspektionensårsredovisning visar enligt min mening att verksamheten bedrivs med en sådaninriktaing att de uppsatte målen kan nås (Kh de uppställ(fe kraven kanuppfyllas. Emellertid finns det inte tillräckligt underlag för att göra enfullgcxl bedömning av verksamhetens effekter samt dess effektivitetsutveckling.Jag är medveten om att resulteöedovisning inom den typ av verksamhet som SÄIbedriver är förenad med vissa svårigheter, bl.a. metodologiska. Vidare är SÄIen liten myndighet med förhållandevis små resurser för ekonomi-administration.Även dette förhållande påverkar inspektionens möjligheter att te fram enresulteöedovisning som svarar mot alla de krav som anges i budgetförordningenvad gäller bl.a. innehåU. SÄI:s ekonomiska resultet visar att inspektionengenomfört verksamheten inom ramen för de ekonomiska fömtsättningar som gavs /92. SÄI har infört en mtin för avgiftsdebiteringen som gerränteneutralitet. Räntenettot var positivt mot att det under tidigare budgetårhar varit negativt. Jag finner dette tillfredsställande. Jag kan konstetera att intehaft några invändningar i revisionsberättelsen avseende inspektionen. Sammantegetinnebär min bedömning att de riktiinjer som lades fast i I99I årsbudgetproposition bör gälla även budgetåren 1993/94 CKh 1994/95. Jag fömtsätter att resulteöedovisningen iårsredovisningen för budgetåret Prop. 1992/93:100 1992/93 skall innehållasådan resultetinformation att bl.a. nyckeltal för BU. 13 produktivitetsmått,styckkostnader och effekter ingår i underfeget. Jagföreslår att medel för SÄI:s verksamhet anvisas över ett ramanslag. Jagföreslår vidare att de avgifter som tas ut för inspektionens verksamhetredovisas under inkomsttitel på sfetsbudgeten och att motsvarande utgiftertecks från ramanslaget. Chefen för har tidigare i dagredovisat ett förslag om generell räntebeläggning av stetiiga medelsflöden samtpresenterat den mcxlell som bör tillämpas. SÄI kommer fr.o.m. budgetåret1993/94 att tillämpa denna mcxlell. Inspektionen kommer därför att tilldelasett räntekonto med kredit i CKh medlen under anslaget G förs till dette konto. För finansiering av investeringar ianläggningstillgångar för förvaltningsändamål beräknar SÄI för budgetåret1993/94 te upp lån i på högst . Jag anser att rationaliseringskravet påinspektionens verksamhet bör sättes till en real minskning av utgifteraa med ca2 % för /94 i enlighet med den princip som tillämpas generellt iårets budgetförslag. I underiaget härför har jag räknat in awecklingen av deextra resurser som inspektionen fick i samband med ökad export från explosiv-ämnesindustrin. Jag beräknar anslaget för SÄI:s verksamhet till för /94. Jag har i mitt förslag beräknat sammanlagt175 i extra medel för viss ökad verksamhet, i enlighet med inspektionensförsfeg, inom områdena gasol, tillsyn (kUinspektioner. Planeringsramen för perioden /94 - 1994/95 har jagberäknat tiU . Anslaget för SÄI har budgeterats utan hänsyn tillde tekniska justeringar som måste göras till följd av ändringen av nivån pålönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen för Sfetshälsan,övergången till lån i samt de nya principeraa förbudgeteringen av anslagen. Riktiinjema för dessa förändringar har tidigaredenna dag redovisats av chefen för (bilaga I, Stetsbudgetenoch särskilda frågor, avsnitt 2.2). Det belopp som kommer att ställas tillinspektionens disposition kommer slutiigt fastställas enligt de redovisaderiktiinjema (Kh kan därför awika från det nu budgeterade beloppet. JaghemstäUer att regeringen föreslår att 1. gcxUcänna att avgifterna som tas ut förSprängämnesinspektio nens verksamhet redovisas under inkomsttitel på stetsbudgeten (Kh att motsvarande utgifter täcks från ramanslaget, 2. tiU för budgetåret1993/94 anvisa 99 ett ramanslag på . : Uppdragsverksamhet Prop. Bidrag till '" Iregeringskansliet bereds vissa frågor om inriktaingen av denframticfe forskningspolitiken samt om riktiinjer för bolagisering av Sfetensprovningsanstalt. Arbetet bedrivs med sikte på att propositioner i dessa ämnenskall föreläggas riks(fegen . I awaktan på att beredningen slutförs föreslår jag attanslagen för Stetens provningsanstalt förs upp med oförändrade belopp. JaghemstäUer att regeringen föreslår att, i avvaktan på särskUcfe propositioner /94, beräkna 1.tiU Statens provningsanstalt:Uppdragsverksamhet ett förslagsanslag på , 2.tiU Bidrag till StatensprovningsanstaU ett reservationsanslag på . Verksamheten vid styrelsen för teknisk ackreditering Styrelsenför teknisk ackreditering (SWEDAC) är central förvaltningsmyndighet för tekniskkonöoll och mätteknik. SWEDAC skall enligt sin instmktion verka föratt.obligatorisk konöoll organiseras på ett effektivt CKh ändamålsenligt sätt.I dette ligger att lämna råd till föreskrivande myndigheter inom sittansvarsområde samt att vara ett nationellt fomm för samverkan i frågor omteknisk konöoll. Enligt instmktionen skall styrelsen utveckla sittackrediteringssystem. skall ske med särskild hänsyn till denintemationella utvecklingen. Även i övrigt skall SWEDAC bevaka txb delte efterbehov i interaationellt samarbete inom sitt ansvarsområde. I rollen som förvaltningsmyndighet för mattekniskafrågor ligger att främja (Kh utveckla en effektiv organisation för mätning.SWEDAC fördelar det s.k. riksmätplatsanslaget mellan riksmätplatsema samtutövar tillsyn över dessa. Verksamheten vid SWEDAC finansieras dels av anslag,dels av intäkter från uppdrag. Kostnader cKh intäkter framgår av följandetebell. 1992/93:100 BU. Medelför verksamheten anvisas under innevarande budgetår under följande ansfeg. G 4.Myndighetsverksamhet G 5. Uppdragsverksamhet G 6. Styrelsenför teknisk ackreditering: Myndighetsverksam- I 252 944' 11 870 000 II 150 000 1991/92 Utgift I 252 944' Reservation 1992/93 Anslag' 1993/94 Förslag Anslaget Statens mät- ochprovstyrelse: Myndighetsverksamhet 2 359 282' Detövergripande målet för SWEDAC är att verka för att den omställning som detsvenska systemet för teknisk kontroll står inför genomförs så kostnadseffektivtsom möjligt utan att eftersträvade säkerhetsnivåer efterges som dekrav som Europaintegrationen ställer tillgodoses. SWEDAChar inkommit med en förenklad anslagsframstäUning. Styrelsen anser attinriktaingen av verksamheten bör ligga fast eftersom de hittillsvaranderesultoten kan bedömas vara sådana att korrigeringar ej ter SWEDAC gesdäremot ingen tteårig budgetram. Skälet är att styrelsens verksamhet starktkommer att påverkas av den takt i vilken Europaintegrationen kommer att ske. /94 begär SWEDAC ett anslag på , vilketinnebär en minskning med i förhåUande tiU innevarande budgetår. 1992/93:100 BU.13 Dethar inte funnits skäl till att förändra de övergripande mål som gäller förtreårsperioden /93 - 1994/95. ResursenRamanslag 1993/94 II Jag delar SWEDAC:sbedömningar vad gäller de hittillsvarande erfarenhetema av verksamheten. Minbedömning är att de riktiinjer som lades fast budgetproposition börgälla även för /94. Vad gäller resurser för verksamheten villjag erinra om att regeringen i proposition (prop. 1992/93:47) om nylagstiftaing om måttenheter, mätaingar CKh mätdon samt ny feg omelektromagnetisk kompatibilitet föreslagit att SWEDAC skaU vara samordnandemyndighet för föreskrifter om legal metrologi. kräver, som framhölls inämnda proposition, särskilda resurser. Jag har beräknat för detteändamål. SWEDAChar endast beviljats medel för ett budgetår i teget, medan gällande riktUnjeravser en öeårsperi(xl. Konsekvensema av Europaintegrationen på detfe område ärännu ej helt klarlagda. SWEDAC bör därför ges en fömyad ettårig budgeöam.Regeringen gör bedömningen att medel bör anvisas över ett ramanslag. SWEDAC börinför /96 inkomma med fördjupad anslagsframställning, som gerfömtsättaingar att fastställa budget för en treårsperiod. Ett rationaliseringskrav om bör ställas påstyrelsen enligt den princip som gäller generellt i årets budgetförslag. Chefen för har tidigare i dagredovisat ett förslag om genereU räntebeläggning av stetUga medelsflöden samt presenteratden modeU som bör tillämpas. SWEDAC kommer fr.o.m. /94 atttUlämpa denna modeU. SWEDAC kommer därför att tilldelas ett räntekonto medkredit i och medlen under anslaget G 4. Styrelsenför teknisk ackreditering: Myndighetsverksamhet förs tiU detta Prop.1992/93:100 konto. Anslaget för SWEDAC har budgeterats utan hänsyntill de tekniska justeringar som måste göras till följd av ändringen av nivånpå lönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen för Stetshälsan,övergången till lån i Riksgäidskontoret samt de nya principema förbudgeteringen av anslagen. Riktlinjema för dessa förändringar har tidigaredenna dag redovisats av chefen för (bilaga I,Stetsbudgeten cKh särskilda frågor, avsnitt 2.2). Det belopp som kommer attställas tiU styrelsens disposition kommer slutiigt fastställas enligt deredovisade riktiinjema och kan därför awika från det nu budgeterade beloppet. JaghemstäUer att regeringen föreslår att tiU Styrelsen för teknisk ackreditering:Myndighetsverksamhet för /94 anvisa ett ramanslag på 11 150 000kr. Styrelsen för teknisk ackreditering:Uppdragsverksamhet 1992/93 Anslag 1 000 1993/94 Förslag I 000 Under dette anslag redovisas intälcter CKhkostnader i SWEDAC :s uppdragsverksamhet. JaghemstäUer att regeringen föreslår att tiU Styrelsen för teknisk ackreditering:Uppdragsverksamhet för /94 anvisa ett anslag på I . Styrelsen för teknisk ackreditering: Bidrag tillriksmätplatsverksamhet 1991/92 Utgift 8 832 953 Reservation 338 229 1992/93 Anslag 8 788 000 1993/94 Förslag 8 800 000 Frånanslaget lämnas bidrag tiU verksamheten vid riksmätplatsema. SWEDAChar i sin förenklade anslagsframställning hemställt om att det för kommandebudgetår anvisas ett reservationsanslag om , vilket innebäroförändrat anslag jämfört med innevarande budgetår. Vidare har SWEDAC hemställt att det anvisas medelför exttaordinära Prop. 1992/93:100 investeringar i en öekcx)rdinatmätmaskinvid riksmätplatsen för längd vid BU. 13 Stetens provningsanstalt genom ettengångsanslag om . Jagär med hänsyn till det stetsfinansieUa läget mte beredd att tiUstyrka medel förinvestering i en trekcKrdinatmätmaskin. Medel bör anvisas på en jämfört medinnevarande budgetår oförändrad nivå. JaghemstäUer att regeringen föreslår rikscfegen att tiU Styrelsen för teknisk ackreditering: Bidragtill riksmätplatsverksamhet för /94 anvisa ett reservationsansfegpå . 1991/92 Utgift 41 184 000 1992/93 Anslag 43 356 000 1993/94 Förslag 39 328 000 Från anslaget utgår bidrag till standardiseringenför att med i (SIS) som centralorganverka för svensk standardisering nationellt, europeiskt (Kh globalt. Fr.o.m. /91 har följande m(xleUtillämpats för anslaget (jfr prop. 1989/90:88 avsnitt 5.6.1): -Allmänt bidrag motsvarande 50 %av vad näringslivet, kommuner, landsting, affärsverk (kU sfetiiga myndigheter med uppdragsfinansierad verksamhetberäknas satsa på standardiseringen som bidraget utgår, d(Kk högst 30miljoner kronor penningvärde. Bidraget justeras i efterhandberoende på skiUnader mellan budgeterat (Kh faktiskt inöessentbidrag. -Målrelaterat bidrag förstandardiseringsprojekt som rör säkerhet, arbetsmiljö, konsumentskydd (kU miljöskydd, vilka bidrar tiU attuppnå ett utan gränser. SISföreslår att bidraget höjs med samt att taket för detallmänna bidraget tas bort dels för att mte verka hämmande och begränsande pånäringslivets satsningar, dels för att ökade belopp kan behövas för deteuropeiska standardiseringsarbetet. Den föreslagna höjningen fördelar sigenligt följande: - Allmänna bidraget höjs tiU 39,3 miljonerkronor beroende på att inttes- Prop. 1992/93:100 senteraas prognosticerade bidrag uppgår tiU samt BU.