prop · GG0356 · 1992-12-31 00:00:00 — Stockholmsuniversitet - juridiska fakultetsnämnden: En gmndtanke i del förslag sompresenteras i promemorian är att det är en fördel för svenska företeg att sammaregler gäller i som inom EG cxh EES-omrädet. Det förhållandet attnationella svenska regler har samma lydelse som EG:s reglerbehöver emellertid inte medföra att tillämpningen blir densamma. Prop.1992/93:56 Inom EG har i många situationer del eller de inblancfede företegensabsolu- Bilaga 8 te eller relativa storlek avgörande betydelse för om enviss åtgärd är ac-ceptebel eller inte. Exempelvis torde en konkunensbegränsningsom på gmnd av sin omfattning bedöms som bagatellarted inom EG kunna ha betydandenegativa effekter inom . Vidarebör påpekas att de faktiska förhållandena kan vara helt olika i ochandra EG/EES-länder. Exempelvis torde det inte vara så ovanligt förekommandeatt ett företeg har en marknadsdominerande ställning i men inte iövriga EG/EES-länder. Samma lyp av förfarande kan då sttida mot 13 § i denföresfegna konkurrenslagen men ligga utanför tillämpningsomrädet för art. 54 iEES-avtalet cxh art. 86 i . Avdet anförcfe kan två slutsatser dras. För det förste bör inte fördelaraa medatt den svenska lagstiftningen är uppbyggd på motsvarande sätt som EG:söverdrivas. För det andra kan inte de föreskrifter som skall komplettera denföreslagna konkunenslagen kopieras från EG-rätten utan dessa föreskrifter måsteanpassas till svenska förhållanden. gäller bl.a. undanteg förbagatellkarteller och, vilket är det viktigaste, de tilltänkte gmppundantegen.Det är t.ex. inte rimligt att ha samma gränser för när specialiseringsavtal kanåtnjute gmppundanteg i svensk rätt som inom EG-rätten. Detkan tilläggas att vissa förekommande eller föreslagna gmppundanteg inom EG avmer branschinrikted karaktär ingalunda synes behöva ges någon motsvarighet iSverige. GrossistförbundetSvensk Handel: De gmppundanteg som i förste hand regeringen skall beslute om ärav stor betydelse för näringslivet. Även om EG:s gmppundanteg kommer att varavägledande är det mycket väsentiigt att vid beslut om nationella gmppundantegen anpassning till svenska förhållanden görs. Det torde således inte varamöjligt att okritiskt göra en direkt överflyttning av EG:s gmppundanteg tillden svenska marknaden. Eftersomgmppundantegen kommer att utgöra en väsentiig precisering av lagstifmingen cxhdärmed vara av stor betydelse för företegen hade det varit önskvärt att ytttasig över dessa. fömtsätter emellertid attundantegen utformas efter hörande av näringslivet cxh att lagstiftningen intesätts i kraft förrän det har fastetällts vilka undanteg som bör gälla. : Det är cxkså möjligheten till samarliete i frivilliga kedjorsom har bidragit till en levande txh allsidig företegsstmktur inom svenskdetaljhandel med ett stort inslag av egenföretegande. Detär således mycket viktigt att en kommande lagstiftning ger möjlighet för dessamindre företeg att kunna fortsatte sitt samarbete cxh utgöra en viktig konkunensfaktor påmarknaden mot de helintegrerade kedjeförete- Prop. 1992/93:56 gen, dekooperativa företegen cxh franchiseföretagen. Det presenterade Bilaga 8förslaget till ny konkunenslag saknar emellertid vägledning till företegen idette avseende. Detär emellertid Förbundets uppfatming att många av de ovan nämnda frivilligakedjomas verksamhet uppfyller kraven på undanteg i 9 6 genom att förbättradistributionen cxh främja ekonomiskt framåtekridande, somkonsumenteraa tillförsäkras en skälig andel av den vinst som därigenom uppnåsgenom att företegen kan hålla konkunenskraftiga priser samt ålägger företegenendast nödvändiga begränsningar för nyttigheteraa i fråga. Genomatt kunna samarbete på frivillig väg upprätthåUer man också ett flexibelt näringsliv,som snabbt kan anpassa sig till förändrade förhållanden på marknaden. Omsådant samarbete förbjuds tvingas de mindre företegen att knyte sig samman ifastare konceraförhålanden cxh man får (fe en . stelare stmktur på marknadenmed åtföljande minskad priskonkunens. Man försvårar också för nya företeg attkomma in på marknaden, vilket allvarligt kan påverka viljan tillnyetebleringar. Detär därför nödvändigt att det presenterade fönlaget kompletteras medpreciseringar om vilka typer av enskilda undanteg och gmppundanteg som kankomma att gälla. Ytteriigare preciseringar måste därefter cxkså göras avkonkunensverket innan en ny lag träder i kraft så att företegen vet vilkaspelregler som gäller på marknaden cxh hinner göra nödvändiga anpassningar.Annars finns risk för att det kommersiella livet försenas cxh förhindras medallvarliga effektivitetsförluster som följd. Genom snabba och klara besked frånkonkunensverket kan man också undvika de kostnadsökningar, cxh därmed höjdapriser, som de företeg drabbas av som måste ansöka om undanteg. Dettorde dessutom oftest vara de mindre frisfeende företegen, vars frivilligasamarbete kommer att ifrågsättes, som drbbas av kosmadsökningaraa cxhfördyringama. står helt i strid med regeringens satening på just dennaföretegskategori. Ettannat sätt att minska den ojämlika konkunensen mellan å ena sidan friståendeföreteg i samverkan och å andra sidan kedje- och fränchiseföre-teg samtkooperativa företeg är att konkunensverket fastetäller undanteg med storräckvidd. Även sådana besked bör föreligga i gcxl tid innan en ny lag träder ikraft. Eftersombevisbördan i förslaget läggs på företegen så lägger man tveklöst också merarbete och mer kostnader på dessa företeg. Detta kan vara motiverat omeffektiviteten i ekonomin sammanteget vinner på ett sådant förfarande. Detteövergripande syfte måste dock vara väl förklarat för och välförsfetl av företegen själva. De måste agera solidariskt med systemet, Prop.199-/93:56 annars lär man aldrig uppnå den samhällsekonomiska effektiviteten.Dette Bilaga 8 förttcxnde är inte minst viktigt då samhället samtidigtdeklarerar regelförenklingar, minskad byråkrati, ökad rättssäkerhet ochsatsning på småföretegen. Genomatt bevisbördan läggs på företegen införs emellertid en ny rättsprincip iSverige med omvänd bevisbörcfe i förhållande till nuvarande rättetil-,lämpning. Enligt hittillsvarande svensk rättetradition är det åklagarensuppgift att bevisa att någon är skyldig tiU ett brott cxh inte den anklagadesatt bevisa att han är oskyldig. Om man vUl införa en såcfen ny princip måstedet finnas mycket starka skäl härför. Omman ttote allt beslutar om en ny rätteprincip bör man medge smidigaövergångsregler. kan förslagsvis tillämpa lagens materiellainnehåll på det befintliga samarbete som redan bedrivs mellan företeg, mensjälvt ha bevisbördan för att denna samverkan är förbjuden genom att visa attden inte uppfyller kriteriema för att beviljas undanteg. Eftersom dennasamverkan är förenlig med nu gällande lagstifming är det skäligt att lateKonkunensverket bevisa att den är förbjuden enligt den föreslagna nyalagstiftningen. Ett sådant tillvägagångssätt skulle kunna tillämpas fram tillden tidpunkt då blir medlem i EG. : gcxltar den huvudinriktning vad gällerutformning av gmppundanteg som promemorian förordar. Rättssäkerhetsskäl,näringslivets behov av fömtsebarhet samt erfarenhetema från EG talar starkt föratt lagen redan från början bör vara kompletterad med ett tillräckligt antalgmppundanteg. Gmppundanteg minskar byråkratin hos konkunensmyndigheten genomatt en stor mängd avtal inte behöver anmälas. Särskilt i lagensinledningsskede då ärendetillsttömningen bUr speciellt hög är del viktigt attte tillvara alla möjligheter att få systemet att fungera. Även med gmppundantagblir belasmingen betydande med tanke på alla ansökningar omicke-ingripandebesked och individuella undanteg som kan fömtses. bör gmppundanteg alltid beslutes av regeringen. Öppningen somlämnas i promemorian att överlåte dette åt myndighet som regeringen bestemmerbör inte finnas. En närliggande fräga gäller möjligheten för Konkunensverketatt ge allmänna räd cxh riktiinjer. alternativ bör enligt förbundetutnyttjas med restriktivitet med tanke på oklarheten om rädens ochriktlinjemas rättsliga ställning. (): Gmppundantegsförordningar bör beslutes av regeringen, ej avKonkunensverket. Detföreslagna förbudssystemet innebär bl.a. att det samarbete som finns i form avstedgar och föreningsbeslut inom' ekonomiska föreningar bUr förbjudetom det hämmar konkunensen pä ett märkbart sätt. Vad dette Prop. 1992/93:56innebär i praktiken är i hög grad ovisst. LRF anser del helt nödvändigt Bilaga 8 med undantegsregler för primärföreningamas interaa förhållanden omförslaget genomförs. Kommitté-förslaget innehöll här ett generellt undanteg. : Föreningen finner dock anledning att i ansluming tUl nuframlagt förslag i promemorian om beslut om undanteg (§ 6) från förbudet föravtal meUan prcxlucenter påpeka att den prcxluktion-soptimering som de stönekraftföretegen bedriver inom ramen för det s.k. samköraingsavtalet är ett braexempel på ett avtal som skall undantas enligt denna paragraf om förslagetgenomfön. Produktionsoptimeringenoch den resulterande handehi med el meUan elprcxlucentema finns beskriven iNUTEK: s uttedning Elmarknad i förändring (1991:6). Innebörden är attde kraftstetioner som har de lägste rörliga kostnadema skall umyttjas oavsettägare. samarbete minskar produktionskostnadema vilket kommer elkundernatill del genom lägre priser. Det viktiga i dette sammanhang är att samordningenav den momentana elprcxluktionen - el kan inte lagras - inte hindrar,inskränker eller snedvrider konkunensen om elkunderaa på elmarknaden. Samköraingsavtaletbidrar till att förbilliga produktionen cxh tillförsäkrar konsumenten en skäligandel av vinsten av den totalt sett lägre produktionskostnaden. Avtaletålägger inte företegen några konkunensbegränsningar samt ger inte de berördaföretegen möjlighet att sätte konkunensen på elmarknaden ur spel. betyderatt avtalet uppfyller de villkor som preciseras i § 6 i förslaget till nykonkunenslag cxh i artikel 53 i . DagabAB: En avgörande fråga för cxh andra delar av svensk detalj-handel är hurtillämpningen av förbudet mot samarbete mellan företeg skall tolkas. Enutgångspunkt för vår bedömning är att neutralitet i lagstifmingen skall rådamellan olika företagsformer txh frivilliga eUer helintegrerade koncemformer.Det är mycket angelägel, precis som regeringen gör på andra områden, aU stödjasmåföretegande. Inom handeln är del utomordentligt vanligt att många företeghar ett fåtal anställda. För att dessa enskilda köpmän effektivt skall kunnakonkunera med de stora helintegrerade kedjeföretegen arrangerar de ofta typerav frivilligt samarbete, som vid en bokstevstolkning av den föreslagnalagstiftningen skulle förbjudas, dvs. inte skulle kunna genomföras. Vivill med krafl hävda att prissamarbete vid oUka typer av tillfälliga kampanjerför ett begränsat antal produkter måste kunna genomföras. gäller intebara dagligvamhandeln, där de uppenbara exemplen är ICA och Vivo, utan ocksåinom fackhandeln. Annars tvingas handeln tiU en kraftig omstiTikturering, därstordriftsfördelaraa, som kommer konsu- mententiU godo i marknadsföring cxh inköpssamarbete, bara skulle kunna Prop.1992/93:36 genomföras i koncemföreteg och ej i frivillig samverkan. Dettekan aldrig vara lagstiftarens syfte. Det talas visserUgen om gmppundanteg, mendet föreligger stora svårigheter att se hur man skall medge dessa undanteg. : Det föreslagna förbudet mot prissamverkan får sina aUvarligastekonsekvenser när det gäller gemensamma priskampanjer, genomför-cfe i samverkanmellan enskilda företeg. För ICA-handlamas del träffas de gemensammasäljprogrammen. Vi vill inte tto att det är regeringens avsikt attförbudsbelägga sådana tillfälliga kampanjer ensidigt för samverkande gmpper,medan integrerade konkunenter fär fortsätta som fömt. Etet skulle innebära attt.ex. ICA-handlamas gemensamma kampanjer i förbjöds, medanKonsum kan fortsatte som fömt. Istället för åsyfted höjning avkonkunenstrycket skulle del sänkas cxh skapa en andningspaus för ICA-handlamasintegrerade konkunenter. Här är den bristande konkurrensneutraUteten än meifiramträdande än i konkurrenskommitténs förslag. Föratt säkerställa försatt högt konkunenstryck i dagligvamhandeln, krävs att man idet kommande lagförslagets motivtext klart och tydligt anger att tillfälligapriskampanjer genomförda i organiserad samverkan mellan enskilda köpmän - avkonsumentema klart identifierade som en samverkande gmpp - regelmässigt skakvalificera för undanteg från förbudsreglema. Eftersom dette är en förkonkunensneutraliteten så viktig fråga, räcker det inte att överlåte denbedömningen till konkunensverket, utan här krävs entydiga uttalanden frånlagstiftaren, för att ingen tvekan ska råda om den politiska viljan. ICA-handlamaanser också att ett generellt undanteg för deras gemensamma priskampanjer harklart stöd i den föreslagna lagtexten: Kampanjenbidrar tUl att förbättra (effektivisera) distributicnen Genomatt alla ICA-handlare i ett område samverkar om ett gemensamt flygblad eller engemensam annons sänks kosmaden per butik dramatiskt, jämfört med om varje buiikskulle betala ett eget flygblad eller en egen annons. Dessutom är det baragenom samverkan man kan nå samma omfång och format som stora, integreradekonkunenter. Utan samverkan skulle inte mindre butikers små annonser ha någrasom helst möjligheter att nå samma uppmärksamhetsvärde som storföretegenshelsidesannonser. Införandet av TV-reklam gör dessa storleksfördelar äntydligare. Konsumentematillförsäkras en skäUg andel av den vinst som uppnäs med tiUfälUga, gemensamma kampanjer Utomlandsär det i regel integrerade filialföreteg som drivit utvecklingen inom dagligvamhandeln. Eu viktigt skäl till dette är aU man kunnat garan tera fabrikanterna att deras produkter finns i samtiiga butiker och gesen 100 %-ig uppföljning vid kampanj tiUfällen. Som "belöning" harProp. 1992/93:56 man fått lägre inköpspriser. Samma möjlighet fär ICA-handlamavid ge- Bilaga 8 nomförandet av gemensamma kampanjer. Integrationen i ensamverkans-gmpp som ICA är av lösare slag och därför kan inte det köpmannaägdapartihandelsföreteget ge fabrikantema samma garantier när det gäller ordinarieförsäljning, eftersom varje ICA-handlare besfemmer sitt sortiment själv. Det ärgenom kraftfulla sateningar på gemensamma kampanjer som ICA-handlaraa kanumyttja sin samlade inköps- kraft maximall cxh förhandla fram extra låga,tillfälliga inköpspriser. Dessa prissänkningar går via ICA-handlaraasgemensamma kampanjer vidare till konsumenteraa. TUlfäUigakampanjer ålägger de beröixfe företagen bara bränsningar som är nödväncUga för att uppnä målet i 1 Somvi framfört i föregående avsnitt om ICA-handlaraas prisservice och övergångentill IPS, ttor vi att det är möjligt att efter en övergångstid avvecklarekommenderade cirkapriser. Undanteget kan således begränsas att avsetillfälliga, gemensamma priskampanjer. TUlfäUigakampanjer ger inte "de berönfe företagen möjligbet att sätfe konkurrensen ur spel för en väsentUg del av nyttighetema i fråga. Detfinns två skäl till dette: dels avser kampanjerna bara en mindre del av dennormala daglivambutikens sortiment, dels gäller kampanjprisemadefinitionsmässigt bara under en begränsad tidspericxl. ICA-handlamaär övertygade om att det går att skriva stebila, enkla cxh fömtsägbara reglersom beskriver undantegsberättigade kampanjer. Man skulle exempelvis kunnadefiniera kampanjer som "för flera samverkande enskilda butiker gemensamtutbud av varor cxh priser, som marknadsförs i flygblad, annons, TV eller radiounder en begränsad tidsperiod." Undanteget skulle då gälla bara de varoroch priser som ingår i flygbladet, annonsen etc cxh bara som anges i reklamen. Det vore en stor fördel om man redan från den nyafegens ikraftträdande medgav ett genereUt gmppundanteg för tidsbegränsadekampanjer i Unje med ovanståc»ide eUer åtminstone i motivtexten skrev in klarauttalanden med den inndwrden. (Koopi): Det är bra att departementel tegit faste pä Koopis cxhandras kritik när man i promemorians förslag har en bättte balans mellan förbudoch undanteg. Det är centralt att i konkunenslagstiftningen erkänna aUsamverkan och rationaliseringar oftast ger en effektivitetsvinst som kommerkonsumenten till godo under fömtsätming att konkunensen på marknaden ändåbestår. I konsekvens härmed borde dcxk promemorian konkretisera undantegendirekt med stöd av omfattande svensk praxis och undanteg i EG:s konkunensrätt.En kommande lag bör enligt Koopis förmenande öppet utgå från nuvarande läge iSverige och i EG i stället för att "börja om från början". kanlämpligen ske i special motiveringen genom angivande av de undanteg sominledningsvis skallkomma att gälla. Koopi anser det nödvändigt att i eller i samband Prop.1992/93:56 med kommande proposition formulera de undantag som bör gälla. Detär i och för sig välbetänkt att betänkandete fönlag till undantagsparagrafersatts av en mer gmndlig cxh komplett bedömning. Men det är högstotillfredsställande för konsumentkooperationens del att behöva invante ettadministrativt förfarande för att få ett erkännande om dess samverkansformerär effektivitetsbefrämjande - en verksamhet som i sin gmnd bygger på ökadkonkunens och som existerat länge och är väl känd av lagstiftaren. Detär viktigt att den kooperativa verksamhetsformen bereds en ärUg plate vid sidanav andra asscxiationsformer. Etetfe är inte minst viktigt i nuvarandeekonomiska läge när många friställs cxh snabbt behöver komma in i nytt arbetevilket ofte kan besfe i nyföretegande i kooperativ form. Bl.a. är det numeravanligt att kooperativ bedriver offentiigt finansierad verksamhet påentreprenad. Dessa nya kcxperativ kan inte förbjuda samarbete för atteffektivisera sin verksamhet och förbättia sitt konkunensläge gentemot störreaktibolag eller offentiig verksamhet. Det är sålunda viktigt att konkunenslagstiftningenpå något sätt erkänner den federativa samarbetsformen utan att för den skullmedge inslag av skadUg konkunensbegränsning. Det är utvecklingsmässigt hämmandeför fönstegsamheten i allmänhet cxh för kooperationen i synnerhet attsjälv)c\ar samverkan skall behöva gcxlkännas ett administrativt förfarande. (): MRF anser att om en förbudslagstiftning skall införas ärpromemorieförslaget klart att föredra framför konkunenskommitténs tidigareframlagda förslag. Anledningen till dette är den betydligt stöne grad avfömtsebarhet som promemorieförslaget innebär. måste dock kompletterasmed gmppundanteg av minst samma omfattning som EG:s. Vidare bör den nya lagenav rättssäkerhetsskäl kompletteras med kovikunensmyndighetens räd cxh anvisningarbeträffande viktiga punkter. Systemetmed gmppundanteg kompletterat med skriftiiga anvisningar frånkonkunensmyndigheten är cxkså viktigt för att i störste möjliga utsträckningminska de negativa effektema av den ökade byråkrati som med all sannolikhetblir följden av den föreslagna lagstifminen. : Sammanfatming: Föreningen vill att gmpp-undanteget förfranchising, EG:s Regulation 4087/88, på lämpligt sätt införiivas med svensklagstiftning i oförändrat skick. Skäl:Franchising är en metod för marknadsföring av varor och tjänster som ärsynneriigen väl lämpad för gränsöverskridande handel, både export och import.För au den ska kunna utveckla sin fulla styrka krävs dock att metoden intemöter legala hinder (utöver den givna hänsyn till gällande rättsom all handel ska visa). Det är av detta skäl som EG bevUjat det Prop.1992/93:56 nämnda gmppundanteget. EG har i präambeln till förordningen bl.a.ut- Bilaga 8 talat att "Franchise agreemente...normally improve tiie disttibutionof gcxxis and/or the provision of services... particularly in the case of smaUand medium-sized undertakings... As a mle, franchise agreemente also allowconsumers and otiier end users a fair share of the resulting benefit...thefavourable effect of franchising on interbrand competition and the fact thatconsumers are free to deal with any franchisee in the network guarantees that areasonble part of the resulting benefite wiU be passed on to theconsumers." (är aUtså EG:s ofl5cieUa uppfattning, inte vär tolkningav densamma.) Svenskamyndigheter torde inte ha andra erfarenheter än dem som EG bygger dessa åsikterpå. Det finns anledning att aktivt stödja franchising om man är intresserad av(framför allt mellanmärkes-) konkunens, och det finns alla skäl att se till attsvenska regler inte skiljer sig från vad som gäller inom EG om man vill främjaden konkunens som kan erbjudas genom import av system från andra länder (intebara EG utan också tiU exempel cxh ). gynnas för övrigtindirekt cxkså export av svenska franchisesystem. Visserligenkan det sägas aU den som vill arbete vidare med sitt franchisesystem harmöjlighet att begära undanteg. framstår dcxk som en ovig metod. Sammametcxl har som bekant alltid funnits inom EG men man har där på goda gmnderkommit fram till att det måste vara bättte med ell gmppundanteg. Visserligenhar franchising (ännu) inle samma spridning i som inom EG. Det handlardock redan nu om 200-250 system som skulle kunna komma ifråga för enundantegsprövning. Att tvinga alla dessa att söka individuella undanteg verkarvara ett onödigt krångligt sätt att hålla dem i lång ovisshet (och därmedskacfe deras konkunensförmåga). Det föreslagna snabba ikraftträdandetunderstryker ytteriigare viklen av att gmppundanteget finns med från början. : En annan form av samverkan, som tycks omfattes avdet principiella förbudet i 4 9. är de gemensamma, tillfälliga kampanjer somutgör en av hömstenama i t.ex. ICA:s cxh VI-VO:skonkunensmedel på marknaden. Det är genom sådan samverkan som enskilt ägda,vanligtvis enbutiksföreteg över huvud teget kan nå ul med sina erbjudanden påett slagkraftigt sätt i konkunens med t.ex. konsumentkooperationen eller andramångfilialföreteg. Detär uppenbart att ett förbud mot sådan samverkan kommer att leda till att fäneaktörer skall upprätthålla konkunensen, vilket endast kan lecfe till sänktkonkunenstryck. Lagförslagete6 § innehåller en regel som i princip får antas kunna hantera denna fråga. Däranges ju att undanteg från förbud kan meddelas för förfa- randensom befrämjar distributionen om värdet av dette kommer kunderaa Prop.1992/93:56 till dd. Vianser för vår del att tillfälliga gemensamma kampanjer av nu beskrivet slag väluppfyller dessa krav. Även i övrigt upptylls de kriterier som anges 16 9- Dettefår dcxk inte det uttryckliga stöd i motivuttalandena som är påkallat. Det ärdesto allvarligare som konkunenskommittén för sin del närmast tycks ha gjort värderingenatt dessa samarlxteformer skuUe vara tiU skacfe för konkunensen. Medhänsyn till frägans ulomoidentiiga vikt, inte bara för berörda förefeg utan förhela konkunenssituationen inom en av våra viktigaste nationelfe marknader,framstår det som nödvändigt att stetemakteraa i samband med lagstifmingen klartuttalar att enskilda köpmän i samverkan cxh i konkurrens med andra starkagmpper (såsom fallet är på dagligvamomrädet) tillåts ha gemensamma tillfälligakampanjer. Endastett fåtel remissinstanser har yttrat sig om förslaget. Flera anser attbeteckningen icke-ingripande besked skall ersättas av beteckningen negativattest. (): NO anser att beteckningen icke-ingripandebesked skall ersattes av beteckningennegativattest. Negativattesl är en inarbeted benämning som språkligt välbeskriver innehållet i 14 9 förslaget. Icke-ingripandebesked är en språklignyskapelse som inte bara är otymplig utan dessutom felaktigt leder tanken mertill sådana informella meddelanden från som gär underbenämningen "com-fors letters" än till "negative clearance"som 14 § avhandlar. Vad det handlar om är att ett visst förfarande bedöms intevara omfattet av förbudet. NOvill hämtöver påpeka svårighetema med all utfärcfe s.k. "icke-ingripandebesked".Det torde vara svårt att i förväg bedöma om ett avtal som ännu ejtegits i bmk på marknaden får till resultet att konkurrensen hindras,inskränks eller snedvrids. Svårigheteraa härvidlag, men framförallt den långatid det i flera fall visat sig te för kommissionen att utfärda "negativeclearence", har hos framtvingat ett behov av att meddela"comfort letters".