prop · GG03254 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93:254 Svensktdeltagande i av ~ beslutadeinsatser för säkerställande av fred i f.d. 1992/93:254 Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.Vid regeringssammanträdet har chefen för varit föredragande.Stockholm I propositionen föreslås att regeringen får rätt att efterframställan från ställa en väpnad styrka till förfogandesom ett svenskt bidrag till av säkerhetsråd beslutadeinsatser för att säkerställa fred i f.d. samt att anvisar600 för detta. Styrkan avses uppgå till högst ca 1 000 personer mederforderlig utrustning. Den .svenska insatsen avses inledningsvis ställas tillförfogande för en sexmånadersperiod, med möjlighet till förlängning efterbegäran från . De löpande kostnaderna för insatsen beräknasuppgå till ca för en tolvmånadersperiod. Till detta kommerengångskostnader för viss materielanskaffning och vissa förberedelser iövrigt. 1 1992/93. Proposition om svenskt deltagande i av FN:s Prop. säkerhetsråd beslutade insatser för säkerställande av fredi f.d. Upplösningenav statsbildningen har lett till omfattande stridigheter i mångadelar av området med omänskligt lidande för civilbefolkningen som följd. Förentanationerna (FN) har konstaterat att situationen i området utgör ett hot motfred och säkerhet enligt kapitel VII (Inskridande i händelse av hotmot freden, fredsbrott och angreppshandlingar) och därmed medgivit atttvångsåtgärder för återställande av internationell fred och säkerhet kanvidtas. har upprepade gånger i skarpa ordalag fördömtvåldsanvändningen och uppmanat parterna att omgående upphöra med allastridshandlingar. Rådet har också beslutat om strikta ekonomiska sanktioner ochhandelssanktioner riktade mot Federativa (). Observatörerfrån FN, Europeiska gemenskapen (EG) och Europeiska säkerhets- och samarbetskonferensen(ESK) finns i f.d. . (United Nations ProtectionForce - UNPROFOR) uppgår till ca 9 000 personer i och tillca 25 000 personer i f.d. i dess helhet. FN:sflyktingkommissariat (UNHCR) har genomfört allt mer omfattande insatser. Dethar också visat sig nödvändigt att sätta in FN-förband för att skydda hjälptransporternaoch göra det möjligt att nå ut till de behövande med förnödenheter och medicin.Säkerhetsrådet har även beslutat att inrätta s.k. fredade områden för attskydda civilbefolkningen. Sverigehar bidragit aktivt och bl.a. betalat sammanlagt ca 450 miljonerkronor till de humanitära insatserna, huvudsakligen via UNHCR. Härvid börsärskilt nämnas Statens räddningsverks humanitära insatser. Ettsvenskt stabskompani om ca 100 personer tjänstgör vid i 30-tal civilpoliser och ett mindre antal militära observatörer deltar i UNPROFOR:sinsats i . bidrar med ca 250 personer till den nordiskabataljonen i UNPROFOR/. IESK:s regi bidrar med nio personer i ESK-grapperna i Kosovo, Vojvodinaoch Sandjak samt i EG:s övervakningsaktiviteter i f.d. (European CommunityMonitor Mission - ECMM). Dessutom bidrar med nio personer i ESK:sövervakning av FN:s handelssanktioner mot . Sverigehar således redan gjort avsevärda åtaganden i f.d. . EG:soch FN:s medlare, och USAis förre utrikesminister , numeraersatt av förre norske utrikesministern , har gemensamt på uppdragav den internationella konferensen för f.d. försöktmedla mellan de stridande parterna. En detaljerad fredsplan har utarbetats.Medlarna har ägnat stora ansträngningar åt att få parterna att accepteraplanen. , varsbeslut är bindande för medlemsstaterna och för Prop. 1992/93:254 vilkamedlemsstaterna har ett kollektivt ansvar, väntas ställa sig bakom fredsplanenoch fatta beslut om dess genomförande i syfte att nå en fredlig och varaktiglösning i området, när accept av planen föreligger hos parterna. Säkerhetsrådetkan också, antingen fredsplanen accepteras och genomförs eller inte, beslutaom nya insatser i f.d. . Dessa insatser kan inriktas på att stödjalokala överenskommelser om eld upphör och fredade områden, att stärkaövervakningen av strategiska gränsavsnitt i f.d. etc. De ovannämnda insatserna syftar till att bidra till att säkerställa fred i f.d.Jugoslavien. Vilken eller vilka insatser som kommer att bli aktuella är förnärvarande osäkert. Situationeni f.d. är mycket spänd och strider blossar upp på olika platser.Det är oklart vilken respekt lokala grupper kommer att visa de överenskommelsersom träffas om eld upphör. Inte ens om en fredsöverenskommelse finns är dettroligt att alla frivilligt lägger ner vapnen. Inom FN räknar man därför medatt omfattande insatser av väpnade styrkor kommer att krävas under en läng tidframöver för att verkställa säkerhetsrådets beslut. Detär mot denna bakgrund som säkerhetsrådet i en rad resolutioner utvidgatverksamheten för FN:s fredsbevarande insats i f.d. , UNPROFOR, föratt anpassa styrkans olika uppgifter till de nya krav som situationen ställt. Föratt uppnå ett antal partiella mål har säkerhetsrådet givit UNPROFOR j Bosnien-Hercegovinaett fredsframtvingande mandat - dvs. rätt att vidta alla erforderliga åtgärder- avseende skydd för det humanitära biståndet. Ett motsvarande mandat gällerför upprätthållande av flygförbudet i landets luftrum. deltar inte medpersonal i dessa insatser. andra kategori av fall har säkerhetsrådet - dock utan att bemyndiga UNPROFORatt vidta alla erforderliga åtgärder - agerat enligt kapitel VII isyfte att öka säkerheten för FN:s personal. Detta gäller för UN-PROFOR:sverksamhet i samt vid etablerandet av fredade områden i . Befälhavarenför UNPROFOR utarbetar löpande på säkerhetsrådets mandat s.k. "Rules of Engagement".Därvid anpassas styrkans utrustning och befogenheter så att mandatet skallkunna genomföras. Härigenom har UNPROFOR ålagts att vidta åtgärder som kansägas ligga i en gråzon mellan fredsbevarande och fredsframtvingande insatser.Även i detta sammanhang avser anpassningen att stärka skyddet förcivilbefolkningen samt personalens egen säkerhet. EnligtFN:s generalsekreterares beräkningar kräver genomförandet av en fredsplan entruppstyrka om ca 70 000 personer. För gränsövervakning finns beräkningar ombehov av 500 militära observatörer samt av trupp omfattande upp till 10 000personer. För skydd av fredade områden har generalsekreteraren pekat på behovav ytterligare militära observatörer. Även truppinsatser diskuteras, genomomgrupperingar eller nya insatser. Vihar anledning räkna med att generalsekreteraren avser att be bidra med trupp. Under hand har en skyttebataljon diskuterats. Insatserna skulle till att börja med avse en period av . Generalsekreteraren har låtit förstå att det kan bli aktuellt med en förlängning. FN:s resurser är redanhårt ansträngda genom stora engagemang i andra konfliktområden. Europeiskastater och förväntas lämna de största bidragen till nya insatser i f.d.Jugoslavien. Traditionella truppbidragarländer har därvid ett särskilt ansvar. Händelseutvecklingen i f.d.Jugoslavien är av största betydelse för utvecklingen i och har därmedbetydande säkerhetspolitiska dimensioner. De beslut som säkerhetsrådet hittillsfattat om insatser i området är ett klart och tydligt uttryck för attvärldssamfundet inte accepterar den hittillsvarande utvecklingen. Detta är bakgrunden tillatt bör vara berett att bidra med väpnad trupp till insatser som kankomma att beslutas av för säkerställande av fred i f.d.Jugoslavien. Enligt 10 kap. 9 § förstastycket regeringsformen får regeringen sätta in försvarsmakten eller en deldärav vid väpnade angrepp mot riket. I övrigt får svensk väpnad styrka sättasin i strid eller sändas till ett annat land endast om medger det(första punkten), om det är medgivet i lag som anger förutsättningarna föråtgärden (andra punkten) eller om skyldighet att vidta åtgärden följer avinternationell överenskommelse eller förpliktelse som godkänt (tredjepunkten). Med stöd av 10 kap. 9 §första stycket 2 regeringsformen har beslutat om lagen (1992:1153) omväpnad styrka för tjänstgöring utomlands (prop. 1992/93:77, bet. 1992/93:FöU5, rskr.1992/93:67). Enligt denna lag får regeringen på begäran av FN och ESK ställa enväpnad styrka till förfogande för fredsbevarande verksamhet utomlands. 2 Överväganden och förslag Regeringensförslag: medger att regeringen får ställa en svensk väpnad styrkaomfattande högst ca 1 000 personer till FN:s förfogande som ett bidrag till avsäkerhetsrådet beslutade insatser för säkerställande av fred i f.d.Jugoslavien. Skälenför regeringens förslag: De hittillsvarande FN-insatserna i f.d. Jugoslavienhar haft som främsta syfte att förhindra en utvidgning av striderna tillytterligare områden i regionen, att övervaka ingångna fredsavtal samt att lindranöden för civilbefolkning och skadade. Utvecklingeni f.d. är sådan att ytterligare och omfattande insatser i FN:sregi krävs. bör som lojal FN-medlem bidra till dessa ansträngningar.Eftersom det aktuella konfliktområdet ligger i faller ett extra stortansvar pä de europeiska staterna. Ettbeslut om att en svensk styrka skall ställas till FN:s generalsekreterares förfogandekan fattas sedan beslutat om en insats och sedan FN:sgeneralsekreterare riktat en framställning till om svensk medverkan. Denstyrka som kan bli aktuell för svenskt deltagande i genomförandet av en fredsplan skall kunnauppgå till högst ca 1 000 personer. För andra upp- Prop. 1992/93:254 dragsom kan beslutas av säkerhetsrådet kan mindre enheter komma ifråga. Påbasis av de underhandskontakter som förekommit med FN:s generalsekreterare preliminära planeringen inför ett genomförande av en fredsplan inriktats påen skyttebataljon. Bataljonen måste utrustas och utbildas på ett tillfredsställandeoch ändamålsenligt sätt i förhållande till de uppgifter den kan komma attställas inför. Närdet gäller uppgifterna måste styrkan, för att effektivt kunna medverka till attförebygga våldsaktioner och upptrappning av konflikten, ha förmåga att försvarasig vid eventuella angrepp och resurser för att försvara andra. Vidare måstestyrkan ha sådan kapacitet att den på ett trovärdigt och övertygande sätt kanhävda sin auktoritet och vara i stånd att verkställa beslut även om väpnadegrupper skulle motsätta sig detta. Styrkan måste således förses med bättrefordon och tyngre vapen samt även i övrigt mer omfattande utrustning än vadsom varit fallet med svenska FN-styrkor i andra sammanhang. Styrkanspersonal, som skall rekryteras på frivillig basis, får ett svårt uppdrag.Personalen bör därför i stor utsträckning ha erfarenhet av tidigare FN-tjänst.Överbefälhavaren bör fästa stor vikt vid sådana faktorer när styrkanrekryteras. Styrkan bör organiseras inom ramen för den styrka som finns inomförsvarsmakten i enlighet med lagen om väpnad styrka för tjänstgöring utomlands. Närdet gäller FN-personalens säkerhet tar regeringen fasta på de beslut i FN:ssäkerhetsråd som särskilt uppmärksammat säkerhetsaspekterna på dylika uppdragsamt de beslut i säkerhetsrådet som fastslagit att hot mot personalenssäkerhet i sig kan utgöra hot mot internationell fred och säkerhet. Isyfte att kunna stödja återvändande FN-personal har chefen för armén inrättaten särskild krisorganisation. Den skall löpande följa upp inträffade skadefalloch vidta individuellt anpassade åtgärder. Driftskostnadernaför en svensk väpnad styrka, omfattande högst ca 1000 personer, av det slag ochmed den inriktning som här beskrivits har beräknats till ca 500 miljonerkronor för en tolvmånaders insats. Till detta kommer vissa kostnader föranskaffning av fordon, som också bör kunna användas i den svenskakrigsorganisationen, och för vissa förberedelser i övrigt. Iförslaget till statsbudget för /94 (prop. 1992/93:100 bil. 4)fanns under tredje huvudtiteln uppfört ett reservationsanslag pä 407 miljonerkronor till Fredsbevarande verksamhet. Från anslaget skall bekostas svensktdeltagande i fredsbevarande verksamhet inom FN:s och ESK:s ram. harsedermera anvisat det begärda anslaget (bet. I992/93:FöU8, rskr. 1992/93:177).Det anvisade anslaget var beräknat för att täcka kostnaderna för pågåendesvenska engagemang och därutöver innehålla en viss finansiell beredskap föratt kunna möta kostnader som uppkommer om beslutar att delta i merbegränsad omfattning med personal i nya fredsbevarande operationer. Detnu aktuella engagemanget i f.d. är emellertid av den om fattningen att tidigare beräknade medel är otillräckliga. Regeringen begär därför att anslaget Fredsbevarande verksamhet förs upp i statsbudgeten för nästa budgetår med ett belopp som är högre än det som redan har beslutat om. Regeringenavser att i förslaget till statsbudget för /95 Prop.1992/93:254 täcka det finansieringsunderskott som uppstått. Härvid avseskostnaderna för fordon, som kan komma att användas i den svenskakrigsorganisationen, och för vissa förberedelser i övrigt täckas inom fjärdehuvudtiteln. Eftersomutbildning av en svensk styrka tar tid har regeringen i beslut den 19 maj 1993bemyndigat Överbefälhavaren att sätta igång denna förberedelsefas bestående avrekrytering och utbildning. Kostnaderna för denna fas beräknas till ca 20miljoner kronor till och med . Dessa kostnader belastar fjärdehuvudtitelns anslag FN-styrkors verksamhet utomlands. Enligtlagen om väpnad styrka för tjänstgöring utomlands får regeringen fatta beslutom att ställa väpnad styrka till förfogande för fredsbevarande verksamhetutomlands. FN-insatsernai f.d. kan i sina huvuddrag betecknas som fredsbevarande.Emellertid kan de regler som styr de planerade insatserna komma att innehålla fredsframtvingandemoment som innebär att användning av våld kan bli nödvändig. Den svenskastyrkans uppgifter kan därmed komma att skilja sig från den striktfredsbevarande verksamhet för vilken tidigare bemyndigatregeringen.att besluta. Regeringengör därför den bedömningen att för det nu aktuella deltagandet krävs ettmedgivande av enligt 10 kap. 9 § första stycket 1 regeringsformen. Motbakgrund av den osäkerhet som råder i planeringen av FN:sinsatser i onurådet, såväl i tiden som avseende vilka uppgifter som kan bliaktuella, kan inte bortses från att behov av beslut om en svensk insats kanuppkomma som sammanfaller med sommaruppehåll. Densituation som då kommer att vara för handen skulle kunna innebära att riksdagenbör inkallas till urtima . Regeringen bedömer det i stället lämpligtatt medger att regeringen får fatta beslut i frågan. Regeringen avserhöra utrikesnämnden inför ett sådant beslut. Detta utesluter emellertid inteatt, efter hörande av utrikesnämnden, ändå inkallas till urtimariksmöte. 1. attriksdagen medger att regeringen efter framställning från FN får ställa en väpnad styrka om högst ca I 000 personer till förfogande som ett svenskt bidrag till av beslutade insatser för säkerställande av fred i f.d. m.m., 2. attriksdagen med ändring av beslut (bet. 1992/93:FöU8, rskr. 1992/93:177) till Fredsbevarande verksamhet för /94 under tredje huvudtiteln anvisar ett reservations anslag på 1 . Vidareföreslår regeringen att mot bakgrund av ärendets brådskande naturbeslutar att förkorta motionstiden . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , ,, P. , Statsrådetaf anmäler fråga om svenskt deltagande i av beslutadeinsatser för säkerställande av fred i f.d. . Regeringenbeslutar att genom proposition i enlighet med bilagan till detta protokolllämna förslag till om svenskt deltagande i av FN:s säkerhetsrådbeslutade insatser för säkerställande av fred i f.d. . gotab 43818, 1993