prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — som skalllämna förslag till hur utbelalningsfunktionen skall hanteras för att Prop.1992/93:100 åstadkomma en effektiv och billig administration. Med hänsyn tillatt utbe- Bilaga 11 talningsfrågorna kommer att ses över vill jag betonaatt del nu föreslagna medelslillskottet är en tillfällig förstärkning avlänsstyrelserna. Milt förslag lill disposition avmedel ur lönegaranlifonden kräver stöd i lag. Ett förslag till tillfällig awikelsefrän lagen (1981:691) om socialavgifter har upprättats inomArbetsmarknadsdepartementet. Förslaget bör fogas till protokollet i dettaärende som underbilaga ll.l. Jag har i denna fräga samrått med statsrådetKönberg. Jag hemställer att regeringen föreslår att anta förslaget till lagomtillfällig awikelse från lagen (1981:691) om socialavgifter. Regional utveckling Prop. Den svenska arbetsmarknaden präglas nu av en fallandesysselsättning och stigande arbetslöshet inom i stort sett samtliga branscheroch regioner. De regionala skillnaderna i arbetslöshet har visserligen minskalnågot men är alltjämt betydande. Befolkningsmässigt hade de trestorstadslänen under de tre första kvartalen 1992 en neltoinflytlning frånövriga län på ca 3 800 personer, vilket kan jämföras med en nettoulflyttningtill övriga län på ca 1 800 personer 1991. Nettoinvandringen fortsatte attspela en betydelsefull roll för skogslänens befolkningutveckling genom attdenna översteg de flytlningsförluster som skogslänen hade gentemot övriga län. Som framgär av följande tabell varbefolkningsutvecklingen negativ i de regionalpolitiskastödområdena, medan befolkningen ökade utanför dessa områden. Jämfört medutvecklingen kan särskilt märkas den klara försämringen istödområde 2. Befolkningsutvecklingen inom regionalpolitiskastödområden, storstadsområden och övriga landet under perloden 1988- 1991 Årlig förändring (%) 1988-1990 1991 Stödområde 1 Stödområde 2 Stödområde 1+2 Storstadsområden Övriga omräden 192 029 429 935 621 964 -0,2 0,2 0,1 0,7 0,8 -0,1 -0,2 -0,1 Den öppna arbetslösheten istödområde 1 och 2 ligger omkring 2,5 resp högre än istorstadsregionerna. Skillnaderna i arbetslöshetsnivå mellan enstaka kommunerär dock väsentligt större. varierade t.ex. denöppna arbetslösheten mellan som högst i kommun och som lägst 2,i kommun. Om man även räknar med andelen personer iarbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbete så har andelen personer utanförden reguljära arbetsmarknaden ökat i stödområde 2 medanökningen inom stödområde 1, storstadsregionerna och i övriga landet varitlikartad men på en något lägre nivä. Nivän är med högst inomstödområde 1, vilket är högre än i storstadsregionernaoch högre än i området utanför stödområdet och storstadsregionerna. En förhållandevis ny tendens när det gäller den kraftigaökningen av antalet varslade om uppsägning är att dessa i större utsträckningän tidigare berört andra sektorer än industrin och byggnadsverksamheten. Dettagäller t.ex. varuhandel, privata tjänster och den offenlliga sektorn. Densenare har spelat en viktig roll när det gällt att upprätthålla ensysselsättnings-mässig balans mellan de regionalpoliliskt prioriterade områdenaoch övriga landet. Problembilden för glesbygdenpräglas bl.a. av den ogynnsamma befolk- Prop. 1992/93:100 ningsstrukturen,orsakad av utflyttning av särskilt kvinnor och Bilaga 11 ungdomar.Pågående och förestående omvandlingar av den offentliga sektorn och avtransfereringssystemen fär betydelse för glesbygdsbornas sysselsättningsmöjlighetersamtidigt som serviceförsörjningen kan påverkas. Av grundläggande betydelse ärockså möjligheterna alt upprätthälla fungerande kommunikationer för att nåarbetsplatser, service och marknader för produktionen. Regionalpolitiken skall enligt de av fastlagdamålen inriktas på att ge människor tillgång till arbete, service och god miljöoavsett var de bor i landet. Politiken skall främja en rättvis fördelning avvälfärden mellan människor i olika delar av landet och en balanseradbefolkningsutveckling så att betydande valfrihet i boendet kan åstadkommas.Regionalpolitiken skall vidare underlätta tillvaratagandet av landets samladeresurser och en rationell produktion så att ekonomisk tillväxt kan uppnäs. Jagvill erinra om att ett viktigt inslag i tillväxtpolitiken är alt la tillvarautvecklingsmöjligheterna i alla delar av landet. Om mälen skall kunna uppnås måsteförutsättningar skapas för ekonomiskt, socialt, kulturellt och ekologisktfungerande regioner. I regeringsförklaringen anges alt hela skallleva. Det förutsätter en aktiv politik för regional utveckling. Denna skall geförutsättningar för människor att bo och utvecklas i alla delar av landet. Föratt nå regional utveckling krävs ett lokalt engagemang och en politik anpassadtill människors krav på service, kultur, utbildning, arbete, frilid osv.Eftersom det i mänga regioner räder en könsmässig och åldersmässigsnedfördelning mäste åtgärder sättas in för att lösa dessa problem. Utvecklingskraften i de mindreföretagen är avgörande för den regionall spridda sysselsättningen, liksomsatsningar på bättre infrastruktur, dvs. moderna järnvägar, förbättrat vägnät,förbättrade telekommunikationer, utbyggd högskoleutbildning m.m. har fastställt enlångsiktig stödomrädesindelning som gäller frän . Beslutetinnebär all det regionalpolitiska företagsstödet liksom de särskildaregionalpolitiska infraslrukturålgärderna koncentrerats till två stödområden;stödområde 1 och 2. Dessa områden omfattar de kommuner eller delar av kommunersom långsiktigt har bedömts ha de svåraste regionala problemen. Till regeringen har inkommit ettantal framställningar om inplacering av nya områden i stödområde elleruppflyttning från stödområde 2 lill 1. Enligt min mening är del viktigt attstödområdesindelningen inte ändras för ofta, särskilt som de långsikligaproblemen förändras myckel långsamt. Jag är därför inte nu beredd att föreslånågra ändringar. Jag vill här dock nämna attregeringen för innevarande budgetår utnyttjat möjligheten att temporärt medge förhöjd stödnivä för vissa kommuner eller delar av kommuner som är inplacerade i stödområde 2. Således har den maximala stödnivån för lokaliseringsbidrag höjts frän i , 29 Åre och kommuner, i Borgsjö och Haverö församlingari Ange kom- Prop. 1992/93:100 mun samt i Fällfors, Jörns och Kalvträsksförsamlingar i kommun. Bilaga 11 De fyra kommuner ellerkommundelar som redan lidigare hade en sädan förhöjning har fått förlängningt.o.m. Utöver dessa långsiktigastödområden finns s.k. tillfälliga stödområden. Regeringen har möjlighet att isådant omräde placera in kommuner eller delar av kommuner med allvarligasysselsättningsproblem till följd av exempelvis omfattandestrukturrationaliseringar. är 14 kommuner eller delar avkommuner inplacerade i tillfälligt stödområde t.o.m. . Dettainnebär att regeringen beslutat all förlänga inplaceringen för samtligatidigare inplacerade omräden med ett är. Inom pågårför närvarande en översyn av de tillfälliga stödom-rädesinplaceringarna och jagavser att återkomma till regeringen med eventuella förslag till förändringar. I rådande lågkonjunktur har somnämnts strukturomvandlingsproblemen pä olika håll i landet accentuerats. Dettaställer ökade kr-av inle bara på arbetsmarknadspolitiska insatser ulan även pälångsiktigt verkande regionalpolitiska åtgärder för all hävda de prioriteraderegionernas möjligheter till utveckling. I dessa områden behövs dels infrastrukturförbätlringar,dels säväl riktade företagsinsatser i form av etableringsstöd och stöd videxpansion som allmänt kostnadssänkande företagsstöd. Ansvaret för en regionall välutvecklad infrastruktur vilar pä respektive samhällssektor. För vissa typer av ätgärderfinns dock särskilda regionalpolitiska medel för att förbättraförutsättningarna för utveckling av näringslivet. I stödområde 1 pägär med stödav dessa medel ett särskilt program som genomförs i samarbete mellan berördalänsstyrelser. Genomförandet av déregionalpolitiska åtgärderna har successivt delegerats till länsstyrelsernaoch deras medel för regionala utvecklingsinsatser uppgår detta budgetår till 1miljard kronor. Länsstyrelserna kan använda medlen för lokaliserings- ochutvecklingsbidrag, glesbygdsstöd och projektverksamhet. Den stora frihet imedelsanvändningen som getts länsstyrelserna ställer stora krav påprioritering mellan olika åtgärder och noggrann uppföljning. I bilaga 14redovisar civilministern, efter samråd med mig, nägra allmänna riktlinjer fördel regionala utvecklingsarbetet. Mina förslag i det följande innebärsammantaget att anslagen för direkta regionalpolitiska åtgärder under nästabudgetår ligger kvar på en i stort sell oförändrad nivå trots det svårabudgetläget. Därigenom har regeringen markerat den betydelse den tillmäterregionalpolitiken. Jag vill avslutningsvis berörafrågan om regionalpolitikens inriktning i relation till Europaintegrationen. och regeringens syn påEES-avtalets inverkan pä regionalpolitik och förslag lill åtgärdermed anledning av avtalet har redovisats (prop. 1991/92:170, bil. 9, s.31-36; EU 1). EES-avtalel berör endast deregionalpolitiska företagsstöden. I nämnda proposition framförde jag att del inte kan uteslutas att del i vissa avseenden kan bli nödvändigt med modifieringar av dessa stöd. Den samlade bedöm ningen var dock alt stöden överensstämmer med grundtanke att stöd inle får snedvrida konkurrensen och handeln mellan avtalsparterna 30 på ett säll som strider mot det gemensamma intresset.Sverige bör således Prop. 1992/93:100 även efter ett kunnabedriva en regionalpolitik med i stort sett Bilaga 11 samma inriktning ochav minst samma omfattning som . har vidare ansökt ommedlemsskap i EG. har lämnat ett positivt yttrande över densvenska medlemskapsansökan. För del är målet i kommande förhandlingarbl.a. all upprätthålla en fortsatt hög ambitionsnivå på det regionalpolitiskaomrädet. Härvid står två frägor iförgrunden. För det första gäller det att få acceptans för Sverigesregionalpolitiska problem och de därav föranledda nationella stödbehoven.Utvecklingsarbetet i våra regionalpoUtiskt prioriterade regioner försvårast.ex. av låg befolkningstäthet, smä lokala marknader, långa avstånd och längsti norr också klimatförhållandena. För det andra gäller det att i störstamöjliga utsträckning få del av EG:s struktur- och regionalpolitiska satsningargenom de s.k. strukturfonderna i Gemenskapens budget. behandlar bådadessa frågor i principiellt positiva ordalag i sitt yttrande, men påpekar attföretagsstödet måste vara förenligt med . Vår delaktighet i den europeiskaintegrationen innebär enligt regeringens bedömning ökade möjligheter till ochnya krav på regionalpolitiska insatser. Åtgärder inom olika samhällssektorer För att åstadkomma en positiv utveckling i deregionalpoliliskt prioriterade regionerna krävs betydande direktaregionalpolitiska insatser, men ännu viktigare är att verksamheterna inomandra samhällssektorer utformas sä att förutsättningarna för utveckling i deprioriterade regionerna blir likvärdiga med övriga delar av landet. I dettaperspektiv är det särskilt viktigt att förbättra infrastrukturen och attupprätthålla en väl fungerande samhällsservice. Lokaliseringen, omfattningen ochinriktningen av den högre utbildningen och forskningen är faktorer som är avavgörande betydelse för den långsiktiga utvecklingen av näringslivet och sysselsättningeni olika regioner. Regeringen kommer senare att förelägga förslag pådessa områden. Del regionala utvecklingsperspektivet kommer att beaktas vidutformningen av förslagen. Beträffande utbyggnaden avinfrastrukturen vill jag nämna de stora satsningar som görs inom främstkommunikationsområdet. Utbyggnaden sker enligt berörda trafikverksinvesteringsplaner med ärligen, varvid regionalpolitiskahänsyn skall vägas in. Till ordinarie planering har av konjunkturskältillkommit beslut om ytterligare sammanlagt . I dessabeslut har den regionalpolitiska prioriteringen vid val av objekt vägt myckettungt. pågår genomgripandeförändringar inom en rad samhälls sektorer, förändringar som kommer att få genomslag . Det gäller inte minst inom transport- och kommunikationssektorerna, men också inom andra områden som är viktiga delar av samhällets infra struktur. Avreglering, bolagisering och privatisering är inslag i de pågående 31 processerna. 3 1992/93. huvudmotiv till dessa systemförändringar är alt genomatt stimulera Prop. 1992/93:100 konkurrens pä marknadsmässiga villkor ökaeffektiviteten i rcsursanvänd- Bilaga 11 ningen. Det kan bl.a. innebärasänkta priser för mänga företag och privatpersoner på vissa tjänster.Samtidigt finns del risk för att dessa tjänster rela-tivl .sett kan komma attfördyras i t.ex. glest befolkade omräden. Del iir uppenbart all dennautveckling kan komma all påverka vissa regioner negativt. Regeringen hardärför (prop. 1991/92:150 bil. 1:1, sid 25) slagit fast all vid dessaförändringar skall de regionalpoUtiska konsekvenserna beaktas. Dessa delvis nya förutsättningarför regionalpolitiken innebär bl.a. att samhällets åtaganden lör vissaverksamheter måste preciseras i form av servicenivåer, tillgänglighet etc. Som ett led i detta arbete harregeringen utfärdat direktiv (Dir. 1992:50) till samtliga kommittéer ochsärskilda utredare alt belysa de regionala konsekvenserna av sina förslag. Detinnebär att dessa konsekvenser blir belysta på cll tidigt stadium iberedningsprocessen. är nödvändigt för att bedöma behovet av eventuellakompletlerande åtgärder och för att bedöma kostnaderna för sådana. ' En fråga som följs med storuppmärksamhet är avregleringen av inrikesflyget. Denna trädde i kraft denIjuli 1992. För att staten skall kunna skapa förutsättningar för entillfredsställande trafikförsörjning i hela landet bör förutsättningarna förslalens ansvar utredas. Jag har erfarit att chefen förkommunikalionsdepartementet kommer att ge i uppdragatt särskilt studera effekterna av flygtrafikens avreglering. Delta kommer attske med beaktande av de särskilda förhållandena i inland. har sysselsättningeni offentlig verksamhet, främst inom den kommunala sektorn, ökal. Detta harbidragit till att förbättra den regionala balansen. Kravet på minskadeoffentliga utgifter kan leda till att de regionala skillnaderna äter igenökar. Detla kan särskilt komma all drabba kvinnorna, vilket måste uppmärksammasi det lokala och regionala utvecklingsarbetet. Utformningen av systemet medstatsbidrag till kommunerna är ett viktigt instrument i delta sammanhang. Detsystem som beslutat om innebär att en rad specialdestineradebidrag försvinner och ersätts av etl mer generellt .system (prop. 1991/92:150Del 11, FiU29, rskr. Det sammanslagna bidraget skall kompensera för såvälbristande skattekraft som strukturella kostnadsskillnader. Den väsentligafördelen med förändringen är att kommunerna ges ökad frihet att välja de bästalösningarna och avväga olika insatser efter skiftande krav och förutsättningar.Viss kritik har riktats mol valet av kriterier för att beräkna dessastruklurkostnader. För alt få ett bättre underlag för att bedöma hurstatsbidragssystemet kan kompensera föf de strukturella skillnaderna har ensärskild utredare tillsatts. Länsstyrelserna har ell särskilt ansvarnär det gäller statlig service i gles bygd. Vid en planerad indragning skall berörda myndigheter rapportera denna till länsstyrelserna, som i sin lur skall ta upp överläggningar om alter lösningar. Bakgrunden till all länsstyrelserna tilldelades denna rollvar att varje scklorsmyndighet tidigare agerade på egen hand utan all grundligt 32 pröva omverksamheten kunde bibehållas genom samordning med andra Prop. 1992/93:100verksamheter pä orten. Enligt min mening bör länsstyrelserna ocksä ta egna Bilaga 11 initiativ lill överläggningar med berörda myndigheter om samordnadeservicelösningar för att bibehålla eller utveckla olika typer av lokal servicetill rimlig kostnad. Folkrörelserädet Hela skaleva har i en skrivelse föreslagit införande avsamhällsservicelån för ny- och ombyggnation av lokaler för samordnad service pålandsbygden. Jag vill då erinra om att föredraganden i den regionalpolitiskapropositionen Regionalpolitik för 90-talet konstaterade att länsstyrelsernaredan i dag använder medlen för regional projektverksamhet till projekt som rörsamordnad serviceförsörjning. Enligt hans mening fanns det inte, mot bakgrundav den då föreslagna friare användningen av medlen för Regionalautvecklingsinsatser, anledning att särskilt reglera stöd till samhälleligservice inom ramen för glesbygdsstödet. Det finns således redan inom ramen fördet s.k. länsanslaget möjligheter för länsstyrelserna all stödja lokalasamordnade servicelösningar av det slag åsyftar med sittförslag. Jag är därför inte beredd att föreslå införandet av ett särskiltlånesystem. Däremot anser jag att inom ramen för sinutvärdering av glesbygdsinsatser bör närmare studera hur projektmedlen i nämntavseende har använts samt att myndigheten sprider vunna erfarenheter tilllänsstyrelserna. Jag vill också i detta sammanhangnämna att bör kunna intensifiera sitt arbete medsektorssamordning, inte minst som ett stöd för länsstyrelserna i deras arbeteför att slå vakt om hotad service. Den bör därför ha täta kontakter med berördacentrala verk och myndigheter för att diskutera aktuellaverksamhetsförändringar och eventuella möjligheter att samordna service. När det gäller just servicen iglesbygd är det viktigt med öppenhet för otraditionella och flexiblalösningar. Det finns lyckade sådana exempel och bör vidsina kontakter med länsstyrelserna kunna medverka lill att sådana erfarenhetersprids. I det regionala utvecklingsarbetetär Närings- oeh leknikutvecklingsver-kets () program- ochprojektverksamhet viktig. roll bör vara att la initiativ till programoch projekt, följa upp och utvärdera samt sprida erfarenheter. Syftet medverksamheten bör vara alt göra det samlade regionala och lokalautvecklingsarbetet så effektivt som möjligt. Som också sägs i bilaga 13 tilldenna proposilion bör verksamheten i huvudsak bedrivas enligt den inriktningsom föreslär i sin fördjupade anslagsframställning. I enlighet med beslut om regionalpolitikenvåren 1990 har en viss förskjutning av de regionalpolitiska åtgärderna under desenaste åren skett från direkt företagsstöd lill ätgärder för att förbättra deallmänna förutsättningarna för näringslivet. De direkt företagsinriktadeåtgärderna har dock fortfarande en betydande omfattning. De nuvarande regionalpolitiska stödmedlen som riklar sigdirekt till före- 33 tagenär: Lokaliseringsstöd som beslår av lokaliseringshidrag och lokalise- Prop.1992/93:100 ringslån, som kan lämnas i samband med investeringar i byggnaderoch ma- Bilaga 11 skiner, utvecklingsbidrag, som främst används förimmateriella investeringar, sysselsäuning.sbidrag i samband med utökning avantalet anställda, lån lill regionala investmentbolag, nedsatta socialavgiftersamt transportstöd. Förulom län till privata regionalainvestmentbolag har slaten, i samband med att särskilda regionalpolitiskaätgärder vidtagits i vissa regioner, länmat kapitaltillskott av olika slag lillregionala utvecklings- och investmentbolag. Med anledning av regeringensproposition /92:69 om privatisering av statligt ägda företag m.m. harriksdagen givit regeringen bemyndigande att sälja statens aklier i bl.a. dessabolag. Utöver nämnda direkta stöd tillföretag har vissa av staten inrättade organ regionalpoUtisk betydelse. Här kansärskilt nämnas Stiftelsen , som har till huvudändamål att lånaut pengar till riskfyllda projekt i de fyra nordligaste länen. Jag återkommersenare med närmare förslag om Norrlandsfonden. Även de regionalautvecklingsfonderna bidrar till alt förbättra den regionala balansen genomsitt arbete med småförelag. Ylterligare instrument som används för att påverkaden regionala utvecklingen är de lokaliseringssamråd som bedrivs inomArbetsmarknadsdepartementei med de största industriföretagen och med företaginom den privata tjänste- och servicesektorn. Närings- ochleknikulvecklingsverkel () har i uppdrag alt fortlöpande utvärdera deregionalpolitiska stöden till förelag. kommer alt övergripande redovisasamtliga stödformer . Vad i övrigt gäller arbete medregionalpoliliskt företagsstöd redovisar jag bedömningar av della i bilaga 13lill denna proposition. Jag kommer i det följande alt bl.a.redogöra för utfallet av de olika stödformerna. Förordningen (1990:642) om regionalpoliliskt förelagsstödomfattar lokaliseringsstöd, utvecklings- och sysselsättningsbidrag saml lånlill regionala investmentbolag. Närings- ochteknikutvecklingsverket () och nägra länsstyrelser har lämnat förslag tillvissa ändringar av företagsstödet. Enligt min mening bör, bl.a. i avvaktan påNUTEK:s utvärdering, inte några förändringar genomföras . Av följande sammanställning framgärbeviljat stöd (exkl. sysselsättningsbidrag), beräknad sysselsättningsökningsamt subvention per nytt arbetstillfälle . Beviljat stöd (mkr) Subvention per nytt arbetstillfälle (tkr) Prop.1992/93:100 Bilaga 11 ' Inkl. utvecklingsbidrag och de äldre stödformernainvesteringsbidrag, offertstöd och regionalpoliliskt utvecklingskapital. I beloppet ingår inte stöd till lokaler för uthyrning.Inte heller lokaliseringsbidrag pä sammanlagt som lämnatstill under budgetåren 1987/88-1989/90 i syfte främst attbevara sysselsättningen vid vissa av bolagets gruvor. Under /92 uppgick således den beräknadesysselsättningseffekten till knappt 3 400 nya arbetstillfällen. En kvoteringsregel säger att minst40 % av antalet nya arbetstillfällen skall förbehållas vartdera könet. Päregeringens uppdrag har länsarbetsnämnderna i stödområdena utarbetathandlingsplaner för att öka kvinnoandelen. Kvinnornas andel avsysselsättningsökningen uppgick under /. Det innebären väsentlig ökning sedan föregående budgetår då andelen uppgick till . Under budgetåret beviljades 589 företag stöd medsammanlagt i samband med investeringar på drygt 2miljarder kronor. Av stödet utgjorde lokaliseringsbidragoch utvecklingsbidrag. Lokaliseringslån har återinförtssom stödform efter att i princip ha varit avskaffad . Av följande sammanställning framgårlänsvis beviljat stöd /92 fördelat på antalet arbetsställen,investeringskostnad, stödform och beräknad sysselsättningsökning. ' Lokaliserings- och utvecklingsbidrag Av följande sammanställning framgär fördelningen pä olikastödområden av antalet nya arbetstillfällen, investeringskostnader, beviljatstöd, beräknad sysselsättningsökning och subvention per nytt arbetstillfälle. (tkr)2 434,8 878,5 416,5 309,1 267 174 150 107 ' Lokaliserings- och utvecklingsbidrag Ibeloppet ingår inte stöd till lokaler för uthyrning Den bransch som erhållit flest stöd var även /92verkstadsindustrin inom vilken 205 företag erhöll stöd. Stödet till tjänsteförelag var detbeloppsmässigt största bland branscherna. Under /92 har säledes100 förelag som bedriver uppdragsverksamhet beviljats sammanlagt 166 miljonerkronor i stöd. Beslut om regionalpoliliskt stöd fattades under budgetåret1991/92 av länsstyrelser, och regeringen. Länsstyrelserna svarade liksomlidigare år för en stor andel av alla beslut, . Länens andel av det totaltbeviljade stödbeloppet uppgick till eller . Antalet nyetablerade företag somerhöll stöd under /92 uppgick till 100. Ungefär vart sjätteförelag som fick stöd var nyetablerat. Stödet till nyetablerade företag uppgicktotalt lill . Del motsvarar i genomsnitt 1,1 miljonerkronor per nyetablerat företag. En fördelning av stödet /92 på företagsstorlek visar att av företagen hade färre än20 anställda. Endasl ett av slödföretagen hade fler än 200 anställda. Inom ramen för lokaliseringssamrådet med företag inom denprivata tjänste- och servicesektorn har förfrågningar frän ochkontakter med ett Prop. 1992/93:100 stort antal förelag som banker,försäkringsbolag, finansbolag, data- och Bilaga 11 mediaförelag,serviceföretag m.fl. ägt rum. Mänga nybildade tjänsleförelag har visat intresseför etablering i stödområdet. Konlaklcrna har resulterat i att ca4 000 arbetstillfällen successivt beräknas tillföras regionalpolilisktprioriterade omräden.