prop · GF0390 · 1992-01-01 00:00:00 — Det sistnämnda innebär alltså, att en adoption där adoptanten är svensk medborgare med hemvist utomlands blir giltig i om den skett genom beslut meddelat i bosättningslandet. och anser att adoptivbarn automatiskt bör få svenskt medborgarskap vid alla adoptioner varigenom barn adopteras av en svensk medborgare med hemvist i det land där adoptionen sker. För egen del vill jag skilja mellan ett adoptionsbeslut som meddelats eller godkänts i eller i de övriga nordiska länderna och ett annat adoptionsbeslut som i och för sig kan visa sig giltigt här. När det gäller beslut av det senare slaget behövs det ofta en utredning om gällande rätt i det främmande landet innan det står klart om en adoption med verkan i föreligger. Några uppgifter om hur många adoptioner som görs av svenska medborgare bosatta utomlands finns inte, men antalet kan på goda grunder antas utgöra en mindre del av de internationella adoptioner som görs av svenska medborgare. och har noterat att promemorians förslag kan komma att påverkas av det förslag från förmynderskapsutredningen som jag redovisat i avsnitt 2.1.3. påpekat skulle förmynderskapsutredningens förslag kunna leda till att det åter blir nödvändigt för adoptivbarn som adopterats utomlands att ansöka om svenskt medborgarskap i särskild Jag är medveten om att det förslag jag nu lägger fram till viss del förlorar sin verkan om förmynderskapsutredningens förslag om att slopa systemet med ett särskilt erkännandeförfarande i av utländska adoptioner genomförs. En lagrådsremiss är att vänta först . Jag vill inte vänta så länge med att lägga fram ett förslag om att adoptivbarn automatiskt skall få svenskt I avvaktan på regeringens ställningstagande till förmynderskapsutredningens förslag vill jag inte heller föreslå längre gående förändringar än medborgarskapskommittén har gjort. förmynderskapsutredningens förslag genomförs får ett förnyat övervägande av medborgarskapsfrågan göras i det sammanhanget. I 4 kap. 5 § anges en åldersgräns. som fyllt får normalt inte adopteras utan eget samtycke. Även i fråga om att få ett nytt medborgarskap gör sig den synpunkten gällande att barnets inställning bör göras klar. medför att det automatiska förvärvet av svenskt medborgarskap vid adoption inte bör gälla barn över den ålder där barnet nått tillräcklig mognad för att kunna ha en egen uppfattning i frågan. Samma åldersgräns, , som i fråga om samtycke till själva adoptionen ter sig naturlig. Grän-sen är också densamma som valts i den danska lagstiftningen. Adoptions-centrum anser att automatiskt byte av medborgarskap bör ske även för barn som är och föreslår att samtycket inhämtas vid tingsrätten eller i samband med att godkänner adoptionen. För egen del anser jag dock att en prövning i sådana fall bör göras av de myndigheter som normalt skall handlägga ärenden om svenskt medborgarskap. De nya bestämmelserna bör endast gälla i fall då adoptions- och godkännandebeslutet fattats efter ikraftträdandet av dem. och finner det angeläget att bestämmelserna tillämpas även för adoptioner som beslutats eller godkänts . medborgarskapsfrågor får dock intresset av att medborgarskapsbytet blir känt för berörda personer anses så väsentligt att det väger över det intresse av ett automatiskt medborgarskapsbyte som kan föreligga i adoptivfamiljer där adoptionen redan beslutats eller godkänts. I flertalet sådana fall torde ansökan om svenskt medborgarskap för övrigt redan ha beviljats genom särskilt Lagrådet har diskuterat om det svenska medborgarskapet förvärvas redan i och med att beslutet om adoption meddelas eller först när beslutet vinner laga kraft. Det ligger enligt lagrådet formellt sett närmast till hands att hävda, att i lagförslaget avsedd rättsverkan skall anses inträda när beslutet om adoption vinner laga kraft. Vägande ändamålssynpunkter kan emellertid enligt lagrådet åberopas för att nämnda rättsverkan skall anses inträda för adoptionsbeslutet under förutsättning att det vinner laga kraft. Något hinder mot detta senare synsätt, enligt vilket frågan om nytt medborgarskap hålls öppen , finner lagrådet inte föreligga. Lagrådet anser att det under det fortsatta lagstiftningsarbetet bör klargöras vad som skall gälla i berört Jag ansluter mig till lagrådets uppfattning att ändamålssynpunkter kan åberopas för att adoptionsrättsverkningar skall inträda för adoptionsbeslutet under förutsättning att det vinner laga kraft. Som framgår av lagrådets redovisning kan detta också sägas ligga i linje med nu rådande Något förtydligande i lagtexten behövs enligt min mening inte. .2 Byte av medborgarskap i adoptivfamiljer förslag: Bestämmelserna i medborgarskapslagen om ett barns förvärv eller förlust av svenskt medborgarskap med anledning av att barnets far eller mor förvärvar eller förlorar sådant medborgarskap skall gälla även för adoptivbarn under förutsättning att de adopterats i eller i , , eller eller att de adopterats genom ett utländskt adoptionsbeslut som godkänts i . Promemorians förslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt eller förklarat sig inte ha något att erinra mot att adoptivbarn i vissa fall automatiskt får byta medborgarskap när adoptivföräldrarna gör det. Några remissinstanser vill att bestämmelsen skall göras mer omfattande än vad som föreslagits. Skälen för mitt förslag: Regeln i 13 a § medborgarskapslagen om att bestämmelserna i lagen om barns förvärv eller förlust av svenskt medborgarskap vid adoption normalt inte skall gälla för adoptivbarn utgör ett undantag från huvudregeln i . Bestämmelserna om adoptivbarns byte av medborgarskap i samband med att barnets adoptivmor eller adoptivfar byter medborgarskap bör följa samma principer som jag föreslagit såvitt gäller adoptivbarns förvärv av svenskt medborgarskap. förutsättning för automatiskt byte av medborgarskap bör alltså vara att barnet adopterats antingen genom ett beslut i eller i ett annat nordiskt land eller genom ett utländskt adoptionsbeslut som godkänts i . Någon annan åldersgräns än bör inte gälla i detta sammanhang. anser i konsekvens med sin uppfattning när det gäller förslaget i avsnitt 3.1 att 13 a § bör slopas så att adopterade barn alltid likställs med andra barn i detta sammanhang. Jag vill därför nämna att förmynderskapsutredning-ens förslag längre fram kan leda till en förändring av reglerna om sådana byten av medborgarskap för adoptivbarn som föranleds av att adoptivföräldrarna byter medborgarskap. Även i fortsättningen bör automatiskt byte självfallet alltid ske för adoptivbarn som adopterats av en av sina biologiska föräldrar. vill ha en justering av förslaget så att det inte görs någon skillnad mellan adoption av eget barn och sådana adoptioner som gäller styvbarn eller barn som är släkt med adoptivföräldern. För egen del är jag inte beredd att föreslå någon längre gående ändring än den som läggs fram i promemorian. Förslaget omfattar under alla förhållanden styvbarns- och släktadoptioner som beslutats i ett nordiskt land eller som .3 Adoptivföräldrars rätt till ledighet för vård av barn Mitt förslag: Vid tillämpning av bestämmelsen om hel ledighet i 3 § föräldraledighetslagen på arbetstagare som har adopterat ett barn eller tagit emot ett barn i avsikt att adoptera det, skall tiden räknas från den tidpunkt då arbetstagaren fått barnet i sin vård. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt eller förklarat sig inte ha något att erinra mot att bestämmelsen införs. Skälen för mitt förslag: Enligt 4 kap. 8 § skall adoptivföräldrar jämställas med andra föräldrar om inte annat är föreskrivet eller följer av Föräldrar som adopterat ett barn har alltså samma rätt till föräldraledighet som andra föräldrar. Den skillnad jag vill undanröja med detta förslag uppstår genom att adoptivbarnet vanligen inte kommer till sina adoptivföräldrar eller blivande adoptivföräldrar förrän efter födelsen. Föräldraledighetslagen har ett något vidare tillämpningsområde än lagen om allmän försäkring. Lagen omfattar arbetstagare som har tagit emot ett barn för stadigvarande vård och fostran i sitt hem. Även blivande adoptivföräldrar har därigenom formellt sett samma rätt som andra föräldrar att vara lediga för vård av barn. En komplikation för adoptivföräldrar och blivande adoptivföräldrar är att rätten till ledighet enligt 3 § tidsmässigt kopplats till barnets födelse. Rätten till hel ledighet blir därmed kortare än vad den blir för andra föräldrar. Den rätt till ledighet som föräldrar har under tid då föräldrapenning uppbärs enligt lagen om allmän försäkring består i hel ledighet och . kan också tas ut i form av förkortning av arbetstiden till hälften eller tre fjärdedelar och kan då pågå . Den kan tas ut när som helst fram till dess barnet fyllt åtta år eller avslutat sitt första skolår. Adoptivföräldrar bör ha rätt till hel ledighet som andra föräldrar. Som framhållits i motionerna torde behovet av ledighet i samband med adoption vara lika stort som behovet av ledighet efter ett barns födelse. En regel om att rätten till ledighet enligt 3 § föräldraledighetslagen tidsmässigt skall räknas med utgångspunkt från det att barnet togs emot och inte från barnets födelse bör därför införas i föräldraledighetslagen. Tillämpningsområdet för den nya bestämmelsen i föräldraledighetslagen bör sammanfalla med tillämpningsområdet för 4 kap. 5 § lagen om allmän försäkring. I den regeln står det att bestämmelserna om föräldrapenning gäller också vid adoption av barn. Som adoption anses även att någon tar emot ett barn i avsikt att adoptera det. Efter förslag av arbetsdomstolen har jag justerat promemorians förslag så att även den situationen att någon redan har adopterat ett barn nämns i den föreslagna bestämmelsen. Arbetsdomstolen, och har föreslagit en ändring så att det endast är i situationer när barnet tagits emot med socialnämndens medgivande som den föreslagna tidsmässiga omräkningen skall få ske. Här anser jag dock att bestämmelsen bör få samma lydelse som gäller enligt lagen om allmän försäkring. Jag är inte heller beredd att - så som juridiska fakultetsnämnden vid anser - föreslå ändring i både 3 § föräldraledighetslagen och 4 kap. 5 § lagen om allmän försäkring så att de gäller "efter ingivande av adoptionsansökan till vederbörlig myndighet". Länsrätten i har undrat varför de båda bestämmelserna inte samordnats fullt ut i promemorians förslag så att rätten till ledighet även i det här fallet gäller till dess barnet fyllt . Jag vill med anledning härav framhålla att det i så fall skulle komma att finnas två olika tidsgränser i 3 § Jag delar den uppfattning som framförs i promemorian att det torde vara helt tillräckligt om adoptivföräldrarna har rätt till hel ledighet till dess barnet fyllt eller till den senare tidpunkt då barnet avslutat sitt första skolår. Det är en självklarhet att föräldrar som adopterar sitt eget eller sin makes barn inte skall få rätt till mer ledighet genom adoptionen. För säkerhets skull bör det dock göras ett förtydligande i lagtexten på den punkten. I enlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättats förslag till 1. lag om ändring i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap, och 2. lag om ändring i lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m. Förslaget till lag om ändring i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap 1 a § Ett barn som inte fyllt och som adopteras av svensk medborgare blir vid adoptionen svensk medborgare om 1. barnet adopteras i , , , eller , eller 2. barnet adopteras genom ett utländskt adoptionsbeslut som godkänts i enligt lagen (1971:796) om internationella rättsförhållanden rörande adoption. Bestämmelsen som är helt ny innebär att barn som fyllt automatiskt får svenskt medborgarskap när de adopteras av en svensk medborgare om adoptionen äger rum i ett nordiskt land eller godkänns i . Om barnet är är det lämpligt att barnet själv tar ställning i medborgarskapsfrågan. Bytet sker då efter ansökan hos statens invandrarverk. Detsamma gäller när barnet adopterats utanför och adoptionen inte godkänts i . På förslag av har bestämmelsen redaktionellt fått en något annorlunda utformning än i promemorian. 13 a § I fråga om adoptivbarn gäller bestämmelserna i denna lag om barns förvärv eller förlust av svenskt medborgarskap med anledning av att barnets adoptivfar eller adoptivmor förvärvar eller förlorar sådant medborgarskap endast 1. om barnet adopterats i , , , eller , 2. om barnet adopterats genom ett utländskt adoptionsbeslut som godkänts i enligt lagen (1971:796) om internationella rättsförhållanden rörande adoption, eller 3. om en far eller en mor adopterat sitt eget barn. En utförlig beskrivning av innebörden av denna bestämmelse har givits i avsnitt 3.2. byte av medborgarskap för adoptivbarn följer samma principer som skall gälla för förvärv av svenskt medborgarskap vid adoptionen. Byte sker om adoptionsbeslutet fattats i ett nordiskt land eller om det godkänts i . Till skillnad från vad som gäller vid förvärv av svenskt medborgarskap vid adoptionen skall byte automatiskt ske även för barn som är . Den tredje punkten i bestämmelsen är inte ny. har automatiskt byte skett för adoptivbarn som adopterats av sin biologiska förälder. Förslaget till lag om ändring i lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m. 3 § Arbetstagare har rätt till ledighet för vård av barn dels i form av hel ledighet, dels i form av förkortning av arbetstiden till tre fjärdedelar av normal arbetstid. Rätten till hel ledighet gäller under från barnets födelse. För en arbetstagare som har adopterat ett barn eller tagit emot ett barn i avsikt att adoptera det skall tiden i stället räknas från den tidpunkt då arbetstagaren fått barnet i sin vård. Är det fråga om adoption av andra makens barn eller av eget barn, föreligger inte rätt till ledighet utöver vad som skulle ha gällt om adoptionen inte hade ägt rum. Rätten till förkortning av arbetstiden liksom rätten till hel ledighet för adoptivföräldrar upphör att gälla när barnet har uppnått ålder eller vid den senare tidpunkt då barnet avslutat det första skolåret. I paragrafens andra stycket har det införts en regel om att rätten till hel ledighet enligt första stycket skall justeras tidsmässigt när det gäller adoptivbarn. ledighet skall räknas med utgångspunkt - inte från barnets födelse - utan från den tidpunkt då adoptivföräldrarna eller de blivande adoptivföräldrarna fått barnet i sin vård. så sätt rätt till lika lång ledighet som andra föräldrar. En mera utförlig kommentar till bestämmelsen har lämnats i avsnitt 3.2. Rätten till hel ledighet för adoptivföräldrar skall upphöra att gälla som rätten till arbetstidsförkortning enligt föräldraledighetslagen upphör att gälla, nämligen när barnet uppnått ålder eller vid den senare tidpunkt då barnet avslutat det första skolåret. De nya bestämmelserna i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap föreslås träda i kraft . Enligt en särskild övergångsbestämmelse skall de gälla i fall då adoption i enlighet med 1 a § beslutats eller godkänts efter ikraftträdandet. Den nya paragrafen i lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn m.m. föreslås träda i kraft Den skall gälla för arbetstagare som fått barnet i sin vård efter ikraftträdandet. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår att anta förslagen till 1. lag om ändring i lagen (1950:382) om svenskt 2. lag om ändring i lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m. Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom propositionen föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagt fram. ammanfattning ur promemorian (Ds 1991:33) Svenskt medborgarskap och förbättrad rätt till föräldraledighet för adoptivföräldrar I denna promemoria föreslås vissa förändringar i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap och i lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m. (föräldraledighetslagen). Förändringarna är i båda fallen avsedda att undanröja vissa skillnader som finns i villkoren för adoptivbarn och adoptivföräldrar jämfört med vad som gäller för andra barn och Genom den föreslagna ändringen i medborgarskapslagen får barn som adopteras av en svensk medborgare automatiskt svenskt medborgarskap vid adoptionen om adoptionen sker i eller i ett annat nordiskt land. Bestämmelserna i medborgarskapslagen om att barn förvärvar eller förlorar sitt svenska medborgarskap i samband med att deras föräldrar gör det föreslås , under vissa förutsättningar, komma att gälla för adoptivbarn på samma sätt som för andra barn. Den föreslagna ändringen i föräldraledighetslagen ger adoptivföräldrar rätt att beräkna rätten till ledighet utan ersättning i samband med barnets födelse med utgångspunkt från barnets ankomst i stället för tidpunkten för barnets födelse. Adoptivföräldrar får på så sätt samma möjlighet som andra föräldrar att vara lediga under efter det att de har fått barnet i sin vård. Bestämmelserna föreslås träda i kraft . Förslag till Lag om ändring i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap dels att 13 a § i lagen skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 1 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ett barn som inte fyllt och som adopteras av svensk medborgare blir vid adoptionen svensk medborgare om1. barnet adopteras i , , , eller , eller2. barnet adopteras genom ett utländskt adoptionsbeslut som godkänts i enligt lagen (1971:796) om internationella rättsförhållanden rörande adoption. 13 a § Endast om fader eller moder adopterat eget barn gäller i fråga om adoptivbarnet bestämmelserna i denna lag om barns förvärv eller förlust av svenskt medborgarskap med anledning av att barnets fader eller moder förvärvar eller förlorar sådant medborgarskap._I fråga om adoptivbarn gäller bestämmelserna i denna lag om barns förvärv eller förlust av svenskt medborgarskap med anledning av att barnets adoptivfar eller adoptivmor förvärvar eller förlorar sådant medborgarskap endast1. om barnet adopterats i , , , eller ,2. om barnet adopterats genom ett utländskt adoptionsbeslut som godkänts i enligt lagen (1971:796) om internationella rättsförhållanden rörande adoption, eller3. om en far eller en mor adopterat sitt eget barn. Denna lag träder i kraft och skall gälla adoptivbarn vars adoption i enlighet med 1 a § beslutats eller godkänts efter ikraftträdandet. Förslag till Lag om ändring i lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m. Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m. skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 § Arbetstagare har rätt till ledighet för vård av barn dels i form av hel ledighet, dels i form av förkortning av arbetstiden till tre fjärdedelar av normal arbetstid. Rätten till hel ledighet gäller till dess barnet har uppnått ett och ett halvt Rätten till förkortning av arbetstiden gäller till dess barnet har uppnått ålder eller till den senare tidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret._Arbetstagare har rätt till ledighet för vård av barn dels i form av hel ledighet, dels i form av förkortning av arbetstiden till tre fjärdedelar av normal arbetstid. Rätten till hel ledighet gäller under från barnets födelse. För en arbetstagare som har adopterat ett barn eller tagit emot ett barn i avsikt att adoptera det skall rätten till hel ledighet beräknas så att tidpunkten då arbetstagaren fått barnet i sin vård jämställs med tidpunkten för barnets födelse. Är det fråga om adoption av andra makens barn eller av eget barn föreligger inte rätt till ledighet utöver vad som skulle ha gällt om adoptionen inte hade ägt rum. Rätten till förkortning av arbetstiden och rätten till hel ledighet för adoptivföräldrar upphör att gälla när barnet har uppnått ålder eller vid den senare tidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret. Denna lag träder i kraft och gäller för arbetstagare som fått barnet i sin vård efter ikraftträdandet. agrådet Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: justitierådet , regeringsrådet , justitierådet . Enligt protokoll vid regeringssammanträde den 19 har regeringen på hemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslag till 1. lag om ändring i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap, 2. lag om ändring i lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m. Förslagen har inför lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådet: Förslaget till lag om ändring i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap Enligt denna paragraf blir ett barn, som inte har fyllt och som adopteras av svensk medborgare, vid adoptionen svensk medborgare under vissa angivna förutsättningar. En fråga som här inställer sig men som inte har berörts i remissen är, om det svenska medborgarskapet förvärvas redan i och med att beslutet om adoption meddelas eller först när beslutet vinner laga kraft. När det gäller svenska adoptionsbeslut ger inte någon ledning för bedömningen av den nu väckta frågan. Ett par äldre rättsfall är emellertid av intresse, se NJA 1919 s. 474 (beräkning av hemskillnadstid) och SvJT 1926 rf s. 77 (verkan av adoptionsbeslut vid bestämmande av arvsskatt). Ett av avgjort mål angående lagfart (beslut den 5 , SÖ 515) har också viss beröring med det aktuella spörsmålet. Bland litteraturuttalanden i ämnet kan hänvisas till , , 4 uppl. 1986 s. 134 och , Föräldrarätt, 1956, s. 95 not 18. Jfr även t.ex. vad som gäller om förvärv av efternamn vid adoption, 2 och 3 §§ namnlagen (1982:670). Formellt sett ligger det närmast till hands att hävda, att i lagförslaget avsedd rättsverkan skall anses inträda när beslutet om adoption vinner laga kraft. Vägande ändamålssynpunkter kan emellertid åberopas för att nämnda rättsverkan skall anses inträda för adoptionsbeslutet under förutsättning att det vinner laga kraft. Något hinder mot detta senare synsätt, enligt vilket frågan om nytt medborgarskap hålls öppen , finner lagrådet inte föreligga. Vad som enligt det remitterade förslaget skall gälla i berörda hänseende bör klargöras under det fortsatta lagstiftningsarbetet. örslaget till lag om ändring i lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m. Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Innehåll Propositionens huvudsakliga innehåll1 Propositionens lagförslag2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1 Inledning5 2 Bakgrund 6 2.1 Svenskt medborgarskap vid adoption6 2.1.1 Frågans tidigare behandling 6 2.1.2 Gällande rätt 7 2.1.3 förslag i adoptionsfrågor 9 2.2 Adoptivföräldrars rätt till ledighet för vård av barn 9 2.2.1 Frågans tidigare behandling 9 2.2.2 Gällande rätt10 3 Allmän motivering11 3.1 Svenskt medborgarskap vid adoption11 3.2 Byte av medborgarskap i adoptivfamiljer14 3.3 Adoptivföräldrars rätt till ledighet för vård av barn 15 4 Upprättade lagförslag 16 5 Specialmotivering16 6 Hemställan 18 7 Beslut 18 Bilaga 1 Sammanfattning ur promemorian (Ds 1991:33) Svenskt medborgarskap och förbättrad rätt till föräldraledighet för adoptivföräldrar 19 Bilaga 2 Lagrådsremissens lagförslag20 Bilaga 3 Lagrådets yttrande23