prop · GG03250 · 1992-12-31 00:00:00 — Detnya andra stycket innehåller en bestämmelse som för komvux del motsvaras av 11kap. 1 § andra stycket, jfr specialmotiveringen till den bestämmelsen. Densom har påbörjat utbildning på en kurs i särvux har rätt att fullfölja kursen. Undervisningen för enelev skall dock upphöra, om eleven saknar för- Prop. 1992/93:250utsättningar att tillgodogöra sig utbildningen eller annars inte gör tillfredsställandeframsteg. Den för vilken särvux har upphört enligt andra stycket får på nytt beredassådan utbildning, om särskilda skäl talar för detta. Paragrafenmotsvaras för komvux del av 11 kap. 7 a §, jfr specialmotiveringen till denbestämmelsen. 1.antar förslaget till lag omändring i skollagen (1985:1100) dels godkänner de föreslagna riktlinjerna för 2.en ny gemensam läroplan för defrivilliga skolformerna (avsnitt 3.1), 3.den principiella uppbyggnadenav läroplanen (avsnitt 3.2), 4.regleringen av friluftsdagarna(avsnitt 5.3), 5.betygssystemet för gymnasialutbildning (avsnitt 6.1), 6.betygssystemet förgymnasiesärskolan (avsnitt 7.4), 7.betygssystemet i grundläggande vuxenutbildning, särvux och påbyggnadsutbildning i komvux(avsnitt 8.2), 8.ikraftträdande såvitt gällerläroplanerna och det nya betygssystemet för den reformerade utbildningen(avsnitt 10). Propositionens Förslag till lagförslag Lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenomföreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100)' delsatt 11 kap. 13 § skall upphöra att gälla, delsatt rubriken närmast före 11 kap. 13 § skall utgå, delsaU 2 kap. 3 och 7 §§, 5 kap. 3, 4, 5 och 13 §§, 6 kap. 3 och 7 §§, 9 kap. 13och 16 §§, 11 kap. 1, 22 och 23 §§, 12 kap. 1 och 12 §§ samt att rubrikennärmast före 12 kap. 12 § skall ha följande lydelse, delsatt det i lagen skall införas fem nya paragrafer, 5 kap. 4 a §, 6 kap. 9-11 §§och 11 kap. 7 a §, av följande lydelse. Varjekommun och landsting är skyldig att för undervisningen använda lärare som haren utbildning avsedd för den undervisning de i huvudsak skall bedriva. Undantagfår göras endast om personer med sådan utbildning inte finns att tillgå ellerdet finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna. Varje kommun och landsting skall vidare sträva efter att för undervisningi gymnasieskolan, gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning anställalärare som har forskarutbildning. Varjekommun och landsting Varje kommun och landsting skall se till att fortbildning anord- skall se till att fortbildning anord nas för den personal som har hand nas för den personal som har hand om utbildningen. landstingskall vinnlägga sig om en planering av personalens fortbildning 1 Laeen omtryckt1991:1111. 2 Senaste Ivdelse1991:1684. 3 Senaste lydelse1991:1684, Utbildningen igymnasieskolan skall utgöras dels av utbildning på nationella program, somomfattar tre årskurser, dels av utbildning på specialutformade program, somockså omfattar tre årskurser, dels av individuella program. Utbildningen igymnasieskolan skall utgöras dels av utbildning på nationella program, som äravsedda att kunna genomgås på tre läsår, dels av utbildning på specialutformadeprogram, som också är avsedda att kunna genomgås på tre läsår, dels avindividuella program. Inomde nationella programmen kan finnas olika grenar. Grenarna kan vara nationellteller lokalt fastställda. Regeringen får meddela närmare föreskrifter omgrenarna. 4§' De nationellaprogrammen skall vara grund för fortsatt utbildning på högskolenivå och föryrkesverksamhet. Vilka de nationellaprogrammen är framgår av bilaga 1. Vissa bestämmelser om utbildningens omfattningpå de nationella programmen (timplaner) framgår av bilaga 2, om timplaner får meddelas av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. Regeringen eller den myndighet som regeringenbe-stänuner får vidare meddela föreskrifter om avvikelser från timplanernanär det gäller elever med handikapp och elever med behov av mirulre studiekurs. Vilka de nationellaprogrammen är framgår av bilaga 1. Vissa bestämmelser om utbildningens omfattningpå de nationella programmen (timplaner) framgår av bilaga 2. om timplaner får meddelas av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmerfår vidare meddela föreskrifter om begränsade avvikelser från timplanerna, omdet finns särskilda skäl. Varje kommun skallinformera om de nationella programmen och om möjligheterna att få utbildning påspecialutformade eller individuella program. ■* Senaste lydelse1992:599. 5 Senaste lydelse 1992:599. Omfattningen avstudierna i de ämnen som anges i bilaga 2 betecknas med gymnasiepoäng. Förvarje ämne motsvarar antalet gymnasiepoäng antalet minsta garanteradeundervisningstimmar i ämnet. En elev har uppnått det antal gymnasiepoäng somsålunda gäller för varje ämne, när eleven har inhämtat den kunskap somutbildningen i ämnet avses ge. Utbildningen inom varjeämne som anges i bilaga 2 sker i form av en eller flera kurser För varje kursskall anges hur många gymnasiepoäng den omfattar. Efter varje kurs hareleven rätt att få betyg. Har eleven enligt detta betyg minst uppfylltkurskraven är kommunen inte skyldig att erbjuda eleven ytterligare utbildninginom den kursen. Detta gäller även om eleven begärt och fått kortare undervisningstidän den minsta garanterade. Varje kommun är skyldigatt erbjuda utbildning på nationella program för samtliga de ungdomar ikommunen som avses i 1 § första stycket förutsatt att de 1. har slutfört sista årskursen i eller motsvarande med godkända betyg i svenska, engelska och matematik, samt 1.har slutfört sista årskursen i grimdskolan eller motsvarande och 2. inte har gåttigenom utbildning på ett nationellt program i gymnasieskolan eller en iförhållande därtill likvärdig utbildning eller avlagt InternationalBaccalaureate (IB). * Lydelse enligt prop.1992/93.230. , , E- , , w , Prop-1992/93:250 Nuvarande lydelse Foreslagen lydelse . Erbjudandetskall omfatta ett allsidigt urval av nationella program, lagförslag Antaletplatser på de olika programmen och deras grenar skall anpassas med hänsyn tillelevernas önskemål. Erbjudandetskall avse utbildning som anordnas inom kommunen eller i en annan kommun ellerett annat landsting i enlighet med samverkansavtal. Två eller fiera kommunersom gemensamt erbjuder en utbildning på ett nationellt program bildar ettsamverkansområde för den utbildningen. Kommuner som har slutit samverkansavtalmed ett landsting om en viss utbildning bildar ett samverkansområde för denutbildningen. Regeringeneller den myndighet eller den myndighet som regeringen bestämmer får be- som regeringen bestämmer får be stämma att särskilda krav på för- stämma att särskilda krav på för kunskaper skall gälla för lokala kunskaper skall gälla för vissa ut grenar eller utbildningar på fram- bildningar. 13 § Varje kommun ärskyldig att erbjuda gymnasieutbildning i form av specialutformade program ellerindividuella program för de ungdomar i kommunen som avses i 1 § och som intehar tagits in på något nationellt program i gymnasieskolan eller en likvärdigutbildning eller har avlagt International Baccalaureate (IB). Detsamma gällerden som har tagits emot på ett nationellt program i gymnasieskolan eller likvärdig utbildning, men som har avbrutit utbildningen där. I fråga omelever från särskolan gäller skyldigheten dock endast individuella program ochendast om eleven vid prövning enligt 6 kap. 7 § inte tas emot i särskolan,därför att eleven bedöms kunna gå i gymnasieskolan. 7 Lydelse enligt prop.1992/93:230. Ettspecialutformat program bör i fråga om utbildningens nivå motsvara ettnationellt program och därmed kunna ligga till grund för fortsatt utbildning påhögskolenivå eller för yrkesverksamhet. Ettspecialutformat program kan utformas individuellt för en elev eller gemensamtför en grupp elever. Det skall i fråga om utbildningens nivå motsvara ettnationellt program och därmed kunna ligga till grund för fortsatt utbildningpå högskolenivå eller för yrkesverksamhet. Styrelsen för utbildningen skallfastställa programmål för varje specialutformat program som erbjuds en gruppelever. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddelaföreskrifter om omfattningen av ett specialutformat program och krav på förkunskaperpå ett sådant program. Regeringen får föreskriva att utbildningen skallomfatta minst vissa av de ämnen som anges i bilaga 2. 1.syfta till att stimulera elevenatt senare gå över på ett nationellt program eller ett specialutformat program, 2.göra det möjligt för ungdomaratt förena en anställning som syftar till yrkesutbildning med studier av vissaämnen i gymnasieskolan, 3.avse utbildning för udda yrkenoch 4.möta speciella behov hoseleven. Utbildningenpå ett specialutformat eller ett individuellt program skall följa en plan, somskall fastställas av styrelsen för utbildningen, I fråga om sådana individuellaprogram som avses i tredje stycket 2 får regeringen föreskriva attutbildningen i skolan skall omfatta minst vissa av de ämnen som anges itimplanerna i bilaga 2, Särskolan omfattarobligatorisk särskola (grundsärskola och träningsskola) samt frivilligsärskola (yrkesutbildning, yrkesträning och verksamhetsträning). Särskolan omfattarobligatorisk särskola (grundsärskola och träningsskola) samt gymnasiesärskola(nationella, specialutformade och individuella program). 8 Senaste lydelse1992:598. Grundsärskolanoch träningsskolan skall ha nio obligatoriska årskurser, årskurserna 1-9, ochen för eleverna frivillig årskurs, årskurs 10. Av dessa utgör 1-3 lågstadium,4-6 mellanstadium och 7-10 högstadium. Träningsskolan är avsedd för elever sominte kan gå i grundsärskolan. Styrelsen för särskolan avgör om en elev som tasemot i särskolan skall gå i grundsärskolan eller träningsskolan. Den frivilligasärskolan bygger på den obligatoriska särskolan. Styrelsen för särskolan avgörom en elev i den frivilliga särskolan skall få yrkesutbildning, yrkesträningeller verksamhetsträning. Grundsärskolanoch träningsskolan skall ha nio obligatoriska årskurser, årskurserna 1-9, ochen för eleverna frivillig årskurs, årskurs 10. Träningsskolan är avsedd förelever som inte kan gå i grundsärskolan. Styrelsen för särskolan avgör om enelev som tas emot i särskolan skall gå i grundsärskolan eller träningsskolan. Ungdomar har rätt attefter skolpliktens upphörande tas emot i den frivilliga särskolan i utbildningsom är avsedd att påbörjas fram till och med det första kalenderhalvåret detår de fyller om Ungdomar har rätt attefter skolpliktens upphörande tas emot i gymnasiesärskolan i utbildning som äravsedd att påbörjas fram till och med det första kalenderhalvåret det år defyller om 1.styrelsen för särskolan ihemkommunen bedömt att de inte kan gå i gymnasieskolan därför att de ärutvecklingsstörda och 2. de inte bereds utbildning i specialskolan. Varje kommun är skyldigatt erbjuda sådana ungdomar utbildning i den frivilliga särskolan. En elev som har påbörjatutbildning i den frivilliga särskolan före utgången av det första kalenderhalvåretdet år eleven fyller , har rätt att fullfölja utbildningen. Varje kommun är skyldigatt erbjuda sådana ungdomar utbildning i gymnasiesärskolan. Enelev som har påbörjat utbildning i gymnasiesärskolan före utgången av detförsta kalenderhalvåret det år eleven fyller , har rätt att fullföljautbildningen. ' Lydelse enligt prop.1992/93:230. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop.1992/93:250 Propositionens 9 § lagförslag Gymnasiesärskolan bygger på den Styrelsen för särskolan avgör om en elev i gymnasiesärskolan skall gåpå 1. ett nationellt eller ett specialut format program eller 2. ettindividuellt program. Styrelsen avgör vidare om eleven inomdet individuella programmet skall få yrkesträning eller verksamhetsträning. Varjekommun skall erbjuda de elever som har bedömts kunna gå ett nationellt programett urval av olika program. Antalet platser på de olika programmen skallanpassas med hänsyn till elevernas önskemål. Erbjudandetskall avse utbildning som anordnas inom kommunen eller i en annan kommun i enlighetmed samverkansavtal. Denminsta garanterade undervisningstiden för varje elev skall utgöra 3 600timmar. Regeringenfår föreskriva att utbildningen i gymnasiesärskolan skall omfatta minst vissaämnen och omfattningen av dessa ämnen. 13§'° Friståendeskolor som får bidrag för viss utbildning enligt 8 § skall, i fråga om denutbildningen, stå under tillsyn av . Skolorna är i fråga omdessa utbildningar skyldiga att delta i den uppföljning och utvärdering avskolväsendet som genomförs av . 10 Lydelse enligt prop.1992/93:230. Friståendeskolor som avses i 8 § är vidare skyldiga att delta i riksomfattande prov iden utsträckning som föreskrivs av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. Ungdomar kan tas emot i enfristående skola som motsvarar den frivilliga särskolan, om styrelsen försärskolan i hemkommunen har bedömt att de är utvecklingsstörda. Ungdomar kan tas emot i enfristående skola som motsvarar gymnasiesärskolan, om styrelsen för särskolani hemkommunen har bedömt att de är utvecklingsstörda. Komvux består avgrundläggande vuxenutbildning, gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning. Komvuxbestår av grundläggande vuxenutbildning, gymnasial vuxenutbildning ochpåbyggnadsutbildning. Utbildningeni komvux skall anordnas i form av kurser. Den som har påbörjatutbildning på en kurs i komvux har rätt att fullfölja kursen. Undervisningen för enelev skall dock upphöra, om eleven saknar förutsättningar att tillgodogöra sigutbildningen eller annars inte gör tillfredsställande framsteg. 11 Lydelse enligt prop.1992/93:230. Denför vilken grundläggande vuxenutbildning har upphört enligt andra stycket skallpå nytt beredas sådan utbildning, om särskilda skäl talar för detta. Den förvilken annan komvux har upphört enligt andra stycket får på nytt beredas sådanutbildning, om särskilda skäl talar för detta. Frågor om mottagande av enelev till gymnasial utbildning och om intagning till sådan utbildning avgörs avstyrelsen för utbildningen. Frågor om mottagande aven elev till gymnasial utbildning och om intagning till sådan utbildning avgörsav styrelsen för utbildningen. Styrelsen beslutar även om utbildningen för enelev skall upphöra och om att på nytt bereda en elev utbildning. Intagningsorgansiationen får vara gemensam för flera kommuner samt för gymnasial vuxenutbildningoch gymnasieskolan. Styrelsens beslut ommottagande får överklagas hos av eleven. Styrelsens beslut ommottagande, om att utbildningen för en elev skall upphöra och beslut om attinte på nytt bereda en elev utbildning får överklagas hos av eleven. Beslutom intagning får inte överklagas. Särvux syftar till attge vuxna som är utvecklingsstörda kunskaper och färdigheter motsvarande de somungdomar kan få i den obligatoriska särskolan och i den del av den frivilligasärskolan som omfattar yrkesutbildning. Särvux syftar till attge vuxna som är utvecklingsstörda kunskaper och färdigheter motsvarande de somungdomar kan få i den obligatoriska särskolan och på nationella ellerspecialutformade program i gymnasiesärskolan. Utbildningen i särvuxskall anordnas i form av kurser. 12 Lydelse enligt prop.1992/93:230. Föreslagen lydelse Rättatt slutföra en kurs Undervisningen i särvuxskall upphöra så snart eleven uppnått sådana kunskaper som utbildningen avsesge. Undervisningen för en elevskall också upphöra, om eleven saknar förutsättningar att tillgodogöra sigutbildningen eller annars inte gör tillfredställande framsteg. Den som har påbörjatutbildning på en kurs i särvux har rätt att fullfölja kursen. Undervisningenför en elev skall dock upphöra, om eleven saknar förutsättningar atttillgodogöra sig utbildningen eller annars inte gör tillfredställande framsteg. Den för vilken särvux harupphört enligt andra stycket får på nytt beredas sådan utbildning, omsärskilda skäl talar för detta. 1.Denna lag träder i kraft, ominte annat framgår nedan, . 2.Bestämmelsen i 5 kap. 5 §första stycket 1 om krav på godkända betyg i svenska, engelska och matematikskall dock inte tillämpas förrän vid intagning till /99. 3.Sådana utbildningar i denfrivilliga särskolan som har påbörjats före men då ännu inteslutförts skall huvudmannen fortsättningsvis anordna till dess eleverna haravslutat dem. 4.En kommun som under läsåret1993/94 anordnade utbildning på linjer i den frivilliga särskolan får ävenefter den , som alternativ till de nationella programmen, anordnadessa linjer. Intagning till årskurs 1 får dock inte ske efter /95. 5.Ändringen i 6 kap. 3 § andrastycket, varigenom föreskriften om stadieindelning tas bort, träder i kraft den1 . 6.Sådant samarbetsavtal som avsesi 6 kap. 10 § andra stycket får också slutas med landsting i den månlandstinget har rätt att vara huvudman för särskolan. Läroplanskommitténsförslag till läroplan för pp. gymnasieskolan och komvux, bearbetat av en '' arbetsgrupp till att avse även gymnasiesärskolan, särvux och statens skolor förvuxna Ändringaroch tillägg i förhållande till förslag i betänkandet Skola förbildning (SOU 1992:94) har markerats med kursiv stil. Förslag till läroplan för gymnasieskolan och komvux samtövriga frivilliga skolformer Gymnasieutbildningi dagens mening har sitt ursprung i två olika traditioner, båda med rötter imedeltiden. Yrkesutbildningen har sin grund i skrå- och lärlingsväsendet där deunga fick lära sig gmnderna i yrket direkt i arbetslivet. Den andratraditionen utgår från katedral- och latinskolorna som utbildade för främstkyrkliga ändamål och de senare realläroverken med mer allmänbildandeuppgifter. Genom ett stegvis reformarbete under har detvå traditionerna förts samman till en gemensam utbildning. Ävenundervisning av ungdomar med utvecklingsstörning har lång tradition och starkförankring i . undervisades vissa barn och ungdomar medutvecklingsstörning. Genom omsorgslag fick även gravtutvecklingsstörda elever med tilläggshandikapp skolplikt och rätt tillutbildning. Gymnasieskolanoch gymnasiesärskolan för vilka denna läroplan gäller skall ge en gemensamgrund för alla ungdomar, oavsett vald inriktning. Den skall vara likvärdig ocherbjuda alla ungdomar en kvalificerad utbildning. Genom att utbildningeniinnehåller en gemensam kärna av ämnen skall den ge en god grund för såvälyrkesliv som högskolestudier. Härigenom sätts de gemensamma målen för allutbildning för ungdomarna på ett annat sätt än tidigare i centrum. Denkommunala vuxenutbildningen (komvux) kom till 1968 för att ge vuxna möjlighettiU utbildning motsvarande den som gavs i ungdomsskolan. Först fickkomvux en egen läroplan, Lvux 82, och vuxenanpassade kursplaner. Den kommunalavuxenutbildning för vilken denna läroplan gäller skall både till form ochinnehåll anpassas till vuxnas behov och förutsättningar. Utbildningen skallvara likvärdig med ungdomsskolans. Statens skolor för vuxna (SSV) erbjuderutbildning av i huvudsak samma slag som komvux i form av distansundervisning. Eftermångårig försöksverksamhet infördes vuxenutbildning för utvecklingsstörda(särvux) som en reguljär skolform genom riksdagsbeslut . 1Uppgiften att utbildningen är treårig har strukits. År1991 utvidgades särvux till att gälla även vuxna med behov av utbild- Prop.1992/93:250 ning på en nivå som motsvarar särskolans träningsskola. Särvux förvilken Bilaga A denna läroplan gäller skall både till form och innehållanpassas till dessa vuxnas behov och förutsättningar. Dennaläroplan gäller för såväl gymnasieskolan som komvux och övriga frivilligaskolformer. Grundläggande värden och mål är gemensamma för hela det frivilligaskolväsendet. Förutsättningar för en ökad samverkan mellan de frivilligaskolformerna har också getts genom en gemensam läroplan. Organisation,samverkan och utformning av undervisningen är dock enligt nu gällandeansvarsfördelning främst föremål för beslut på lokal nivå. I denna läroplan gesövergripande riktlinjer för arbetet. Lokalt är det de professionellas ansvaratt sätta upp undervisningsmål och utifrån dessa välja arbetsformer samt attutforma undervisningen efter olika elevgruppers behov och förutsättningar. Gymnasieskolanär en 3-årig utbildning för ungdomar med en gemensam kärna av ämnen för allaoavsett inriktning. Gymnasiesärskolan är en 4-årig utbildning. Skolformernaskall dock utvecklas mot en kursutformad organisation. Komvux, SSV och särvtixär helt igenom kursutformade utbildningsformer där eleverna studerar enligtindividuellt utformade studieplaner av varierande omfattning. Deskillnader mellan de olika skolformerna som behöver framgå i den gemensammaläroplanen anges främst på så sätt att det under rektors ansvar särskiltframhålls vad som ankommer på rektor när det gäller respektive skolform. Läroplanenär det dokument som skall styra skolans verksamhet och ange vem som har ansvarför olika delar av skolverksamheten och vad detta ansvar innebär. Dettauttrycks dels i grundläggande värden och principer, dels i mål och riktlinjerför verksamheten. Läroplanen uttrycker därmed vilka krav och förväntningareleverna kan ställa på skolan och vilka krav skolan ställer på eleverna. Läroplanenanger utbildningens värdegrund och dess mål - den bildning och utbildning somsamhället skall svara för. En läroplan är därmed ett av de viktigaste kulturdokumenteni samhället. Samhälletförändras och utvecklingen ställer successivt nya krav på kunskaper. Dennaläroplan skall verka i ett samhälle där den samlade kunskapen och antaletinformationskällor växer snabbt. Mot denna bakgrund står gymnasie- och vuxenutbildningeninför en delvis annan bildningsuppgift . Förändringari den obligatoriska skolan medför också nya krav på efterföljande skolformeroch motiverar en mer samlad syn på elevers kontinuerliga kunskapsutveckling. Föreliggandeläroplan för de frivilliga skolformerna skall svara både mot en omvärld iförändring och en förändrad styrning av skolans verksamhet samt motutvecklingen inom pedagogisk och ämnesdidaktisk forskning. Degrundläggande målen för skolväsendet anges i skollagens första kapitel. Dessamål innebär bl.a. att alla ungdomar skall ha lika tillgång till 8Riksdagen 1992/93. Utbildninginom varje skolform skall oavsett var den anord- Prop. 1992/93:250 nas vara likvärdig. Utöverdessa mål finns i denna läroplan särskilda mål för utbildningen och riktlinjerför arbetet. De nationella utbildningsmålen utgörs av målen i läroplanen samtde mål i kursplanerna för de olika ämnena som utbildningen skall sträva mot.Dessa utbildningsmål skall konkretiseras i den lokala arbetsplanen och i deundervisningsmål som varje lärare tillsammans med eleverna utformar. Målenför utbildningen är organiserade i -mål för utbildningen i sinhelhet - läroplanen -mål för gymnasieskolansnationella program samt mål för komvux och dess olika delar - programmål -mål för utbildningen i enskildaämnen och ämnesområden - kursplanerna. Läroplanenär utformad på följande sätt. Inledningsvisanges den värdegrund som skolans arbete skall vila på och de uppgifter skolanhar. De mål och riktlinjer som därpå följer skall förstås mot denna bakgrund. Målenanger vad skolan skall arbeta mot och sträva efter. De uttrycks i kunskaper,färdigheter och erfarenheter som eleverna skall skaffa sig i utbildningen.Riktlinjerna är utformade så att ansvarsfördelningen i skolan framgår tydligt.Ansvaret för att skolans arbete bedrivs i riktning mot målen åvilar såvälskolhuvudmännen som skolans personal. Måloch riktlinjer är grupperade i fyra områden * Elevernasansvar och inflytande k Utbildningsval - arbetsliv. Därefterges rikUinjer för rektors särskilda ansvar samt riktlinjer för betyg ochbedömning. Kommunernahar från ett odelat ansvar för att skolverksamheten genomförsi enlighet med lag och förordning. skall kommunernata över ansvaret för gymnasiesärskolan och särvtix. Denna läroplan är anpassadtill den nya ansvarsfördelningen och till en mål- och resultatorienteradstyrning av skolan. Den anger värden, mål och grundläggande riktlinjer förarbetet i gymnasieskolan och komvux samt övriga frivilliga skolformer ochklargör även ansvarsförhållanden. Det ankommer på lärare och skolledare atttillsammans med eleverna välja arbetsmetoder och arbetsformer för att nå målen.