prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Den anslagsstmktur som väljs för Försvarsmakten bör återspegla den styming som statsmaktema i Övrigt utövar över myndigheten. Medelsförbmk ningen bör vara kopplad tiU uppdragen med handlingsfrihet för myndig heten som svarar mot mål- och resultatstymingen. Jag kommer därför i det fortsatta arbetet att pröva möjUgheten att sammanföra berörda anslag tiU ett eUer ett fåtal anslag. Den ökade frihet och det större ansvaret för myndigheten måste dock kombineras med handlingsregler och krav på återrapportering som ger statsmaktema möjUgheter tiU uppföljning och 23 kontioU, vad avser såväl verksamhetsresultat som därtiU knuten Jagföreslår att regermgen återkommer tiU Prop. 1992/93:100 i denna fråga. Beträffandestatsmaktemas möjUgheter tiU insyn i den verksamhet som myndighetenFörsvarsmakten bedriver viU jag anföra följande. Vid utformningen avinstmktionen för Försvarsmakten måste ställning tas tiU frågor om insyn imyndighetens verksamhet. LEMO har bl.a. övervägt om Försvarsmakten bör ha enstyrelse och därvid kommit fram tiU att sä inte bör vara faUet. Jag har igmnden ingen annan uppfettning än den som LEMO redovisat när det gäUer attförse Försvarsmakten med en traditioneU styrelse. Jag är inte nu beredd att taslutUg ställning tiU denna fråga. Bl.a. bör resultatet av den utredning som påuppdrag av chefen för ser över förvaltningsmyndighetemasledningsformer avvaktas. Styrsystemetsutformning är basen för regeringens uppföljning och kontroU. Försvarsmaktensårsredovisning och granskning av denna kommer att varahuvuddokument när det gäller den årUga uppföljningen av verksamheten. Utformningenav högkvarteret är av särskUd betydelse för om det styrsystem som jag här harredogjort för kommer att fiingera på det sätt som avses. I avsnitt 2.3redovisar jag därför innehåUet i beslutet om högkvarterets organisation. Regeringenhar fattat beslut om högkvarterets organisation. Beslutet grundas på ettöverarbetat förslag från LEMO som omfattar bl.a. fortsatta övervägandenbeträffande insyn i och kontroU över Försvarsmakten samt en vidareutvecklingav formema för ledningen av produktionen i fred. skaU i fred byggas upp kring funktionema operativ ledning,produktionsledning och avvägning. Resurser av gemensam karaktär skaUsammanföras i en gemensam enhet. Direktunder myndighetschefen - överbefälhavaren- skaU finnas en enhet föroperationsledning. Det skaU också, direkt under myndighetschefen, finnas enenhet för underrättelse- och säkerhetstjänst. VidareskaU direkt under myndighetschefen finnas tre produktionsenheter förarméledning, marinledning och flygvapenledning. Chefema för dessa enheter ärförsvarsgrenamas främsta företrädare i Försvarsmakten. Avvägnmgamaskall genomföras inom en särskUd enhet dUekt under Prop. 1992/93:100myndighetschefen. Denna enhet skaU ha resurser för självständiga Bilaga 5analyser samt för inriktning, samordning och planering av verksaniheten. Gemensammafiinktioner av stödkaraktär skaU sammanhållas i en enhet. Denna enhet skaU haställning direkt under myndighetschefen. Där bör ingå kompetens för att stödjasåväl myndighetschefen som de olika enhetscheferna 1 ärenden beträffande bl.a.personal, organisation, mark-, anläggrungs- och lokalförsörjningsfrågor,ekonomi, juridik, och informationssystem. Direktunder myndighetschefen skaU även finnas en enhet för intemrevision. Uppgiftenatt utöva tillsyn över Försvarsmaktens efterlevnad av lagar och förordningaravseende hälso- och sjukvård skaU ankomma på en särskUd tjänsteman ihögkvarteret som vid fiiUgörandet av dessa uppgifter inte är understäUdmyndighetens chef. Jag återkommer tiU denna fråga under avsnitt 2.4.1. Ihögkvarteret skaU det finnas en ledningsgmpp. Denna bör bestå av överbefälhavaren,chefen för operationsledningen, de tre företrädama för försvarsgrenama och detre militärbefalhavama,. Chefen för avvägnings-fiinktionen bör varaföredragande. Detankommer på Försvarsmaktens organisationsmyndighet att närmare besluta om organisationenav högkvarteret. HögkvarteretskaU vara i funktion från och med den 1 juU 1994. Förriksdagens kännedom bör följande redovisas i fråga om de överväganden somlegat tiU gmnd för regeringens stäUningstagande. Beträffandehögkvarterets organisation kan jag inledningsvis konstatera att Försvarsmaktensverksamhet såväl i fred som under kriser och i krig består av operativverksamhet och produktion. Avvägningar måste aUtid göras meUan vad som äroperativt önskvärt och vad som är resursmässigt eUer produktionsmässigt möjUgt. Högkvarteretutgör Försvarsmaktens centrala nivå för ledning av den operativa verksamhetenoch prcxiuktionen samt för att hantera avvägnings- och utvecklingsfrågor avövergripande karaktär. Det bör i fred utformas med krigsorganisationenslednings- och organisationsstmktur som grund. Ettav syftena med att bilda en sammanhåUen försvarsmaktsmyndighet är att stärka den operativa funktionens inflytande i fred. Operationsled ningen i högkvarteret måste därför, mot bakgmnd av en årUg systematisk 25 värdering av krigsorganisationen och dess förmåga på kort och lång sUct, kunna stäUa krav på samtprioritera meUan olika prcxiuktionsåtgärder. 1992/93:100MiUtärbefälhavama får med den organisation som regeringen fattat beslut Bilaga5 om goda möjUgheter att i bl.a. i högkvarterets ledningsgmpp firamföraoperativa krav och förslag tiU prioriteringar. Produktionsledningeninom högkvarteret bör firämst genom uppdrag styra produktionen inomFörsvarsmakten och vid stödjande myndigheter så att rekrytering (x;h utbUdningav personal samt anskaffiiing av materiel och anläggningar sker på att sådantsätt att de bUdar de avsedda krigsförbanden. DendUekta produktionsledningen blir av verkstäUande karaktär. I fred är dennaverksamhet mycket omfattande. Den verkställande ledningen behöver därfördelegeras tiU några centrala produktionsledare inom högkvarteret. Dessa börvara resultatansvariga mför myndighetschefen. EnvUctig fråga som påverkar högkvarterets arbetsformer (x;h organisation är huravvägningar meUan operativ verksamhet och produktion samt mellanvidmaktiiåUande och fömyelse mellan skilda förbandstyper och vapensystem skaUgenomföras. Detär nödvändigt att myndighetens chef tUlförsäkras reella möjUgheter att görasådana avvägningar. Detta fömtsätter att tillräckUgt detaljerat underfeginhämtas och att självständig analys kan göras av underfeget. Försvarsmaktenmåste också kunna lämna underlag tiU statsmaktema för deras överväganden omverksamhetens inriktning. Av dessa skäl måste högkvarteret innehåUa enfimktion, direkt under myndighetschefen, för analys, avvägning, samordning ochinriktning av verksamheten. Iledningsgmppen bör överläggningar äga mm som underlag för myndighetens beslutäven i andra frågor än de som behandfes i den nuvarandemUitärledningen. Det gäller bl.a. en rad myndighetsinterna frågor. Utövertidigare angivna medlemmar i ledningsgmppen bör enhetschefer i övrigt momhögkvarteret som är dUektföredragande för myndighetschefen närvara i ledrungsgmppennär ärenden som berör deras ansvarsområde behandlas. Isammanhanget viU jag också påminna om att fyra centrafe stabsmyndigheter läggsned när det gemensamma högkvarteret mrättas. Den besparing som detta mnebärbedöms tiU ca 250 årsarbetskrafter vUket motsvarar en reducering med ca 30%.AUa möjUgheter tiU samordning av gemensamma fiinktioner måste därför utnyttjas.Det är dämtöver nödvändigt att endast uppgifter som är av uppenbar stabs- eUerledningskaraktär ingår i högkvarteret. Detankommer på Försvarsmaktens organisationsmyndighet (FMO) att närmare besluta omorganisationen av högkvarteret. En självklar utgångspunkt härvidlag är atthögkvarteret i fred skaU vara lokaUserat tiU . 2.4.1Försvarsmaktens hälso- och sjukvård Prop.1992/93:100 Bilaga 5 -(SjvS) läggs ned . Dess uppgifter av stabs- ochledningskaraktär utförs av en sjukvårdsledning i den nya Försvarsmaktenshögkvarter. -Tillsynen över efterlevnaden avlagar (x;h andra författningar avseende hälso- och sjukvård m.m. inom den nyaFörsvarsmakten utövas av en särskild tjänsteman i högkvarteret (generalläkaren)som i detta avseende inte skall vara underställd myndighetens chef. -Ett försvarets sjukvårdscentmminrättas inom Försvarsmakten med lokalisering till Karlstad.Produktionsuppgifteraa inom SjvS avseende personal och materiel utförs iväsenUig mån av försvarets sjukvårdscentmm. -Försvarets sjukvårdshögskolaawecklas . Motsvarande uppgifter utförs vid försvaretssjukvårdscentmm. -UtbUdningen vid marinenssjukvårdsskola avseende kvalificerad medicinalpersonal utförs vid försvaretssjukvårdscentmm. -Självständiga enheter inomFörsvarsmakten för naval- resp. flygmedicin bildas . LEMOhar lämnat delbetänkandet (SOU 1992:101) Försvarsmaktens hälso-och sjukvård till regeringen. Utredningens förslag överensstämmer med mitt. Utiedningenbedömer att förslaget innebär en reduktion med ungefar 45 årsarbetskrafter.Detta motsvarar en årlig besparing med ca . En förteckning över remissinstanseraa och remissvarenfinns i Försvarsdepartementets akt i ärendet (dnr. FO92/2180/MIL). Remissinstanseraaär i huvudsak positiva till utiedningens förslag. Flera av remissinstanseraa ärdock tveksamma till förslaget att tillsynsansvaret utövas av en person inomhögkvarteret. Delade meningar råder även vad gäller lokalisering av Försvaretssjukvårdscentmm. Justitiekanslemanser att det tillsynsansvar som enligt utiedningen skaU tillkommageneralläkaren innebär att befattningen kan uppfattas som en självständigmyndighet. Det bör, enligt Justitiekanslem, klargöras vilken ställningbefattningen skall anses ha. ()ansluter sig till förslaget att tillsynsansvaret skall ingå i Försvarsmakten.FCTF anser dcKk att generalläkaren i vissa fall kan komma i en jävssituation.RRV och Statskontoret tar avstånd från utredningens förslag om att tiUsynenskall utövas av generalläkaren i högkvarteret. EnUgt deras uppfattning börsärreglering för Försvarsmakten undvikas i största möjliga utsträckning. Tillsynsansvaretbör enligt RRV och Statskontoret endast ingå i Försvarsmakten, om det ärmotiverat med hänsyn till myndighetens möjligheter att fullfölja sinhuvuduppgift. SjvS,Civilbefälhavaren i Mellersta civilområdet. i ,och anser att försvaretssjukvårdscentmm bör lokaliseras till . Dessa instanser menar attkompetensbevarande, regionalpolitiska cx;h arbetsmarknadspolitiska faktorertalar för en lokalisering till . förordar ocksåen lokalisering av försvarets sjukvårdscentrum till . Räddningsverketanser, mot bakgmnd av att under beredskap och krig såväl räddningstjänst somsjukvård kommer att grunda sig på de fredstida civila resursema, att det ärväsentligt att samverkan och samordning underlättas redan i fred. Överbefälhavaren,vars yttrande har behandlats i militärledningen. , cx:h i anser att försvaretssjukvårdscentmm bör lokaliseras till . En sådan lösning innebär enligtdessa instanser en effektivare verksamhet och underlättar även samverkan ochsamordning mellan berörda verksamheter. Även förordar en lokalisering till Stcxkholm men betonar att detkan medföra konsekvenser för arbetsmarknaden i . iGöteborgs och län samt förordar en lokalisering tillGöteborg. BUaga 5 Funktionsledning för krigssjukvård Jaghar i det föregående (avsnitt 2.1) redogjort för utgångspunktema för LEMO:sarbete med de gemensamma myndighetema. BeträffandeSjvS konstaterar utiedningen att ledningen av krigssjukvården och de särskildamilitära sjukvårdsresursema är integrerad med ledningen av krigsförband.Krigssjukvården ingår som en del av planeringen cx:h som en del av denoperativa cxh taktiska ledningen. För att chefen för den nya Försvarsmaktenskall kunna avkrävas ansvar för Försvarsmaktens krigsduglighet, beredskap cx;hutiiåUighet måste han även vara ansvarig för hur krigssjukvården utformas. Avdessa skäl anser LEMO att det är nödvändigt att väsenUiga delar av denverksamhet som SjvS bedriver bör ingå i Försvarsmakten. Jagdelar utredningens uppfattning (x;h anser därför att krigssjukvården redan ifred bör beaktas i den operativa planeringen (x;h resursawägningen. För attsäkerställa att så kan ske på bästa sätt bör enligt min mening enfunktionsledning för krigssjukvård inrättas i Försvarsmaktens högkvarter. Chefför denna bör vara generalläkaren. Somjag sagt bör väsentliga delar av den verksamhet som SjvS bedriver ingåi Försvarsmakten. Därmed aktualiseras frågan om hur tillsynen överefterlevnaden av vissa lagar m.m. inom Försvarsmakten bör organiseras. Förnärvarande är det en vanlig ordning att undantag görs för det militäraförsvaret, när en viss myndighet ges i uppgift att utöva tillsyn på visstsakområde. På sjukvårdens område gäller i detta hänseende att SjvS genom särskildabestämmelser har till uppgift att utöva motsvarande tillsyn inomförsvarsmakten. Skälet till dessa undantag är att särskilda förutsättningargäller för verksamheten inom försvarsmakten och att därför de nödvändigaavvägningarna inom detta område bäst görs i en organisation som har både godkunskap om försvarets verksamhet och gott fackkunnande. Sjukvårdeni krig ställer särskilda krav på tillsyn. Enligt min mening bör tillsynen överFörsvarsmaktens krigssjukvårdsorganisation utövas inom Försvarsmakten därkunskap om totalförsvarets verksamhet och därtiU knuten fackkunskap finns. Jaganser också att tillsynen i fred bör utövas inom Försvarsmakten. Skälen tilldetta är dels att den kunskap om verksamheten och det fackkunnande som finnssamlat inom Försvarsmakten bör utnyttjas, dels att dubbla tillsynsfunktionerbör undvikas. Enligt min uppfattning bördärför Ullsynen över efterlevnaden av lagar och Prop. 1992/93:100 andraförfattningar avseende hälso- och sjukvård m.m. inom den nya Bilaga 5 Försvarsmakten utövas av en särskild tjänsteman (generalläkaren) i högkvarteret. För attmarkera dennes självständighet i detta avseende bör han i sin tillsynsfunktioninte vara underställd myndighetens chef. Jaganser att även andra åtgärder behöver vidtas för att säkerställa förtroendetför denna tillsynsfunktion. I den förordning med instmktion för den nyaFörsvarsmakten som regeringen senare skall besluta om bör därför särskilt angesgeneralläkarens ansvar och uppgifter i tillsynsfrågor. Depersonella resurser som krävs för utbildning och övning av väm- ochtjänstepUktig medicinalpersonal samt yrkes- och reservofficerare med uppgifteri krigssjukvården är betydande. De kvalificerade resurseraa är emellertid förnärvarande splittrade på ett ganska stort antal enheter. Produktioneni fred i försvarsmakten innefattar bl.a. rekrytering, utbildning Specialmedicinskverksamhet inom Försvarsmakten Prop. Bilaga S Inom marinstaben och flygstaben finns förnärvarande vissa medicinska specialområden företrädda, nämligen navalmedicincxh flygmedicin. Undervattensverksamheten (x;h flygverksamheten inomförsvarsmakten utövas under andra förhållanden än i civil verksamhet. Dessaverksamheter kräver också ett samarbete med försvarsinriktad forskning införframtida utveckling. Jag anser därför att övervägande skäl talar för att såvälnaval-som flygmedicinsk kompetens skall finnas inom Försvarsmakten ävenframdeles. För att koncentrera utbildningen cxh för att effektiviseraverksamheten bör huvuddelen av denna kompetens omvandlas tiU ett navalmedicinsktcentmm resp. ett flygmedicinskt centmm. Både den naval-och den flygmedicinskaverksamheten är till övervägande delen av produktionskaraktär (x;h böruppdragsstyras från högkvarteret. Bilaga 5 De förslag till förstärkning cxheffektivisering av den försvarsmedicinska verksamheten som redovisats i detföregående får konsekvenser för olika verksamheters lokalisering. Som jagtidigare sagt bör det i Försvarsmakten finnas en samlad ledningsfunktion försjukvårdstjänsten. Motsvarande uppgifter utförs dels iförsvarsstaben, dels vid SjvS i . Enligtmin mening är det inte möjligt för krigssjukvårdsfunktionen att göra siggällande i högkvarterets planering cxh resursawägning på ett tillfredsställandesätt, om ledningsfunktionen inte deltar i högkvarterets (fegliga arbete.Ledningen av sjukvårdsfunktionen bör därför inte bara organisatoriskt ingå ihögkvarteret, utan även vara lokaliserad tillsammans med högkvarteret i övrigt. Försvaretssjukvårdscentmm kommer att sköta verksamhet som utförs vid SjvS iKarlstad, försvarets sjukvårdshögskola i och marinens sjukvårdsskola iGöteborg. Verksamheten kommer dock till största delen att motsvara SjvS:snuvarande verksamhet (xh dll en mindre del den fackutbildning som bedrivsvid försvarets sjukvårdshögskoia och marinens sjukvårdsskola. Som jag ser detär det nödvändigt att säkerställa den kompetens som finns vid SjvS:ssakenheter. Denna kompetens kommer sannolikt att gå förlorad vid en flyttningfrån . Även om några remissinstanser har förordat en lokalisering tillStockholm anser jag dock att de skäl som jag angett talar för ettsjukvårdscentmm lokaliserat till . För en sådan lösning talar (xksåarbetsmarknadspolifiska cxh regionalfHDlitiska skäl. Defrågor som rör uppgifter som skall utföras av den nya Försvarsmakten börFörsvarsmaktens organisationsmyndighet ansvara för. Awecklingen av SjvS bör genomförasav en särskild utredare som jag har för avsikt att föreslå regeringen attbesluta om. 1992/93:100 Bilaga 5 -Försvarets civilförvaltningläggs ned . -Försvarsmakten och övrigamyndigheter under Försvarsdepartementet skall var cxh en inom sittansvarsområde, senast den 1juU 1994 ansvara för: *användning av ekonomi- (xhpersonaladministrativa system, *personaladministrativt stöd, *fordringsbevakning (xhindrivning av fordringar samt ansvar över det allmänna rättsliga stödet (xh förreglering av ansvarsskador. -skallsenast ansvara inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde,för att utveckla och tillhandahålla ekonomi- och personaladministrativa systemsamt för normering beträffande redovisning (xh medelshantering. -FCF:s nuvarande anvar förutfärdande av tillämpningsföreskrifter i fråga om värnpiiktsförmåner, beslut omekonomisk hjälp vid repetitionsutbildning samt prövning av överklaganden ifråga om förmåner för vämpliktiga m.fl., övertas av den -Patentverksamheten vid FCFövertas av den 1juU 1993. -De uppgifter (xh den verksamhetsom FCF har i fråga om främst trafikskadereglering övertas av Kammarkollegietsenast den LEMOhar lämnat delbetänkandet (SOU 1991:105) Administrativt stödtill Försvarsmakten. LEMO föreslår att Försvarets civilförvaltning (FCF) läggsned. Delar av verksamheten föreslås ingå i myndigheten medanandra delar av verksamheten föreslås övertas av andra, befindiga myndigheter.Enligt utredningens bedömning medför förslagen att det sammanlagdapersonalbehovet minskar med 20 årsarbetskrafter (xh den ekonomiska besparingarbedöms uppgå till ca . Utredningensförslag överensstämmer i huvudsak med mitt. Dessutom föreslår utredningen attmyndigheten skall, fömtom drift ochunderhåll, även svara för utveckling av försvarsspecifika ekonomi- och Prop.1992/93:100 personaladminstrativa system. LEMO föreslår att Försvarsmaktenskall vara Bilaga 5 leverantör av dessa system dels intemt inom myndigheten,dels extemt , till andra myndigheter. En förteckning över remissinstansema och remissvarenfinns i Försvarsdepartementets akt (dnr. F092/2188/). Domstolsverketanser att förslagen att överföra verksamheter till Försvarsmakten ligger väl ilinje med den allmänna administradva utvecklingen. ()och Statens löne- (xh pensionsverk (SPV) som, i likhet med ,främst behandlar ansvaret för systemverksamhet anser att fördelningen avövriga uppgifter är ändamålsenlig. Försvaretsförvaltningshögskola, Akademikers centralorganisation ochStatsanställdas förbund ansluter sig till utredningens förslag. Instämmer iförslagen gör också , , cxh som man pekar på attdet finns behov för dem att fortsatt få utnyttja personaladministrativa systemm.m. även om verksamheten förs över till Försvarsmakten. Liknande uppfattningredovisar Vapenfristyrelsen som dock konstaterar att stöd kan erhållas cxksåfrån andra leverantörer. () biträder huvuddelen av förslagen, utom vad avserpatentverksamheten, under fömtsättning att tjänster kan avropas frånFörsvarsmakten så länge vissa system m.m. används vid verket. FMV anser att detkoncemansvar för ekonomisk redovisning som skall åvilaFörsvarsmakten inte skall omfetta materielverket. Rikspolisstyrelsenanför att man av sekretesskäl har behov av att inte enbart övergångsvis fåanvända lönesystemet. () anser att utredningenslösning vad avser arbetsgivarjxjlitiska frågor är lämplig. SAV påpekar att dendelegering som skett till FCF från SAV återgår när FCF läggs ned. Överbefälhavaren(), vars yttrande har behandlats i militärledningen där chefema för FCF ochFMV anmält avvikande mening, biträder i allt väsendigt utredningens förslag.Delar av den kompetens som finns inom Försvarets civilförvaltning utgör enligtÖB en naturiig del av Försvarsmaktens verksamhet. I vilken omfettningpersonalen bör erbjudas anställning inom Försvarsmakten bör enligt ÖB avgöras isamband med bildandet av det nya högkvarteret. Lokaliseringen av verksamhetenkan, enligt ÖB, behövas övervägas. överbefälhavarenanser att Försvarsmaktens ansvar bör omfetta cxkså den Prop. 1992/93:100vämpliktiga personalen cxh att de föreskrifter för vämpUktigas förmåner Bilaga 5 m.m. som krävs skall utfärdas av Överbefälhavaren. Vämpliktsverketanser att FCF:s tjänster också i fortsättningen behövs men att det emellertidär lämpligt att föra över värapliktsfrågoraa till . Krigsarkivetbiträder förslaget rörande överföring av ansvaret för bl.a. gallring avräkenskapsmaterial m.m. till FMV. Kammarkollegiettillstyrker att uppgifter rörande trafikskadereglering cxh fordringsbevakningsamt juridiska tjänster förs över till kollegiet vid en aweckling av FCF. Ifråga om utveckling av administrativa stödssystem anser att detär viktigt att tillvarata de möjligheter som finns dll gemensamma lösningar.Liknande synpunkter framförs av Statens löne- cxh pensionsverk som anser attverksamheten bör drivas affärsmässigt inom Försvarsmakten cxh att staten påsikt inte bör driva systemutveckling inom personaladministrativa området påolika håll. RRV anser inte att Försvarsmakten skall utveckla cxh leverera egnaekonomi- och personaladministrativa system och lämnar som alteraativ lösningatt FCF:s systemverksamhet skall drivas vidare som en särskild enhet inom RRV. Patent-cxh registreringsverket har begränsat sitt yttrande till att avsepatentverksamheten cxh anser att utredningens förslag är lämpligt. Förslagetrörande patentverksamheten avstyrks emellertid av FMV. Justitiekanslemhar ingen erinran mot att myndighetema skall föra statens talan inför domstol. anser att förslagen skulle kunna utgöra utgångspunktför en möjlig utformning av stödet till Försvarsmakten men att en i huvudsakbibehållen stödmyndighet (FCF) skulle kunna ge stöd åt alla myndigheter inomFörsvarsdepartementets område. FCFavstyrker utredningens förslag. Verket menar att utredningens utgångspunkter är alltför begränsade och att det saknas en gmndlig ekonomisk analys cxh en analys av ändamålsenligheten. Utredarens förslag bör inte läggas till grund för beslut om ändrad stmktur för det admini strativa stödet. Det är enligt FCF tveksamt att besluta om organisation och lydnadsförhållanden innan Försvarsmakten bildats cxh börjat verka. Övergången till avgiftsfinansierad verksamhet skulle kunna leda till en lämplig awägning mellan styming från Försvarsmakten och produktion utanför denna. FCF anser att förslaget inte innebär någon besparing för staten. FCF anser dock att vissa förändringar som hänger samman med förändrat ansvar och ändrade befogenheter skall genomföras och uppdraget 35 att administreravärnpiiktsförmåner kan föras över till annan myndighet. I övrigt borde FCF varakvar cxh även fortsättningsvis inom ramen för ett Prop. 1992/93:100utvecklat kund- leverantörsförhållande stödja främst myndigheteraa inom Bilaga 5 Försvarsdepartementets verksamhetsområde. Länsstyrelseni ifrågasätter om det är ändamålsenUgt att besluta om nyorganisation när det gäller stödproduktion redan innan Försvarsmakten bildats.Om utiedningens förslag genomförs bör så stor del som möjligt av verksamhetenförläggas till .