prop · GG03131 · 1992-12-31 00:00:00 — En uteträcknråg avtillämpmngsorarådet för uppskovsregerå kan cxksä innebära en alteraativraöjlighet att ombilda en förenråg till aktiebolag. En sådan ombildnråg skulleske på så sätt att medlemmaraa och råte förenmgen bilcfer ett aktiebolag. Somapportegendom använder medlemmaraa sråa andefen I och med bolagsbildnmgenövergår medlemmaraa till att vara aktieägare. Därefter besluter bolaget somensam ägare till samtliga andelar i föremngen att upplösa förenrågen genomlikvicfetion. Vid upplösnråg av förenrågen skiftas samtliga tillgångar ut tillförenmgens medlemmar som i detto fell enbart utgörs av aktiebolaget. Som tidigare närants(avsnitt 2.1) behandfes utekiftnråg vid likvidation skattemässigt som utdehungtill den del utskiftat belopp överstiger råbeteld råsate (3 § 8 mom. I 7§ 8 mom. SIL finns regler för ett aktiebolags eller en ekonomisk förenrågsskattefrrået för mottegen utdehung. Skattefrihet föreligger bl.a. ora detsammanlagda röstetelet för företegete aktier eller andelar i det utdelande företegetvid beskattnrågs-årets utgång motsvarade en flärdedel eller mer av röstetelet.När det är fråga om upplösnråg av det utdelande bolaget får innehavete storlekvid utskiftnrågstillfållet antas vara avgörande för bedönmrågen av om innehavetär så stort att föratsättmngar för utdelnrågsskattefrihet föreliggen Ett ombildnrågsförferandeenligt den nu beskrivna modellen har den nackdelen att det kräver aktivitetfrån samtliga medleraraan Var cxh en skall vara beredd att avyttra srå andel.Ora aktiebolaget råte kan förvärva saratliga andelar niåste andra lösningaranväncfes beträffande de andelar sora råte kan förvärvas. Det innebär praktiskasvårigheter eftersora upplösnråg av förenrågen kan dra ut . Somuttolades i promemorian kan emellertid förferandet vara en lämplig lösmng fören förenråg med ett begränsat antol medleraraan Nägra remissråstanser harpåpekat att en ombildnråg enligt detto alteraativ råte är möjlig att genomförahelt utan skattekonsekvensen Bl.a. saknas bestämmelser som medger att förenrågensuppskovsbelopp övertas av bolaget. Mrå avsikt är råte att detnu beskrivna ombildningsförferandet skall omfettas av andra skattelättaader änden som följer av uppskovsregerå. Det innebär alltså bl.a. att jag råteföreslår någon särskild bestämmelse för övertagande av uppskovsbelopp. Mittförslag föranleder en ändrråg i 27 § 4 mora. 3,2 Vederlaget vid byte Mittförslag: Vederlaget vid byte av aktier cxh andelar får föratora nyemitteradeaktier i det köpande bolaget utgöras av kontanter motsvarande högst av denyemitterade aktieraas nområella värde. Den del av vederlaget som utgörs avpengar beskattas fullt ut. Promemoridiirslaget:Överensstänuner i huvudsak med mitt. Den del Prop. 1992/93:131 av vederlagetsora råte utgår i nyemitterade aktier kunde dcxk utgå i annan form än pengan tillstyrker förslaget men anser att det råte ärnödvändigt att begränsa den del av vederfeget som får utgä i annan form änaktier eftersom det förhållandet att sådan ersättmng skall beskattas i sråhelhet torde utgöra en tillräcklig spärr mot annat än begränsadekontantersättnrågan Bedöms en spärr ändå vara nödvändig anser förenrågen attden bör knytas till marknadsvärdet och råte till aktieraas nområella värde somofta är mycket lågt. Skälenför mitt förslag: En föratsätttung för uppskov med beskattnrågen vid avyttrrågav aktier är enligt 27 § 4 raom. SIL att vederlaget uteslutande utgörs avnyemitterade aktier i det köpande bolaget. Uppköpsvillkorsom läranas till aktieägaraa i ett bolag kan formuleras pä olika sätt. Ettalteraativ kan omfette nyemitterade aktier cxh ett annat kontant vederlag.Huravida 27 § 4 mora. SIL är tillämplig bedöms utifrån varje aktieägaresavyttring för sig. Praktiskasvårigheter kan föreligga att formulera utbytesvillkoren så attföratsättnrågaraa för uppskov är uppfyllcfe. Är det exempelvis firäga om aktieri olika serier noterade till olika kurser kan det vara nödvändigt attkoraplettera erbjudandet ora nyemitterade aktier med viss kontantersätt-nråg.När det är fråga om en mrådre kontantersättnråg kan ifrågasättas om förekomstenav denna skall uteslute möjligheten till uppskov. Tillbilden hör att har antegit ett direktiv (90/434/EEG) sombehandlar frågan om gemensamma skatteregler vid fusion m.m. Syftet meddirektivet är att vissa omstraktareringar skall kunna genomföras utan att någraomedelbara skattekonsekvenser uppkommer för det överlåtande bolaget cxh dessaktieägare. En föratsätttung för att uppskov med beskattnrågen skall medges vidbyte av aktier är enligt direktivet att vederlaget utgörs av aktier i detköpande bolaget cxh att eventaell kontant ersättaråg uppgår till högst avdet nområella värdet på aktieraa. Mråråställnråg är att det bör ges möjlighet till uppskov även ora en del avvederlaget utgörs av annat än nyemitterade aktien Uppskov skall dock råtekoraraa ifråga för den del av reavråsten som belöper på annat än aktieraa.Denna del motsvarar i prråcip så stor del av den totela reavråsten (vederlagetmed avdrag för det genorasmttliga anskafftungsvärdet) sora svarar motförhållandet mellan kontant ersättmng och det totela vederlaget. En sådanreavråstberäkning innebär emellertid praktiska svårigheten Bl.a. uppkommerproblem om det är fråga om olika serier av aktier för vilka olikagenomsnittsberäknrågar raåste göras. Iproraeraorieförslaget anses ett praktiskt hanterbart alteraativ vara att dendel av vederlaget som utgår i annat än aktier beskattas utan hänsyn till deavyttrade aktiemas anskaffaingsvärde. Jag delar den uppfettnrågen. Enremissråstans har framfört den synpunkten att denna lösnråg i sig utgör entillräcklig spärr mot annat än begränsade kontantersättnrågan Det skulle därförråte fiimas något behov att begränsa utrymmet för kontant ersättmng. Ett motiv för uppskov medbeskattnrågen är att ett byte av aktier råte Prop. 1992/93:131 innebär att denskattskyldige får några kontante medel att betela en reavråstskatt raed. Detarguraentet förlorar givetvis i betydelse ora en större del av vederlagetbetelas ut i annan form än aktien Mrå råställnråg är cferför att det bör varaen uttrycklig föratsättnråg för uppskov att vederlaget endast till en begränsaddel får utgå i annat än aktien Ipromeraorieförslaget sattes gränsen för värdet av annan ersättmng ännyemitterade aktier till högst av de nyemitterade aktieraas nominellavärde. Det förhållandet att marknadsvärdet på aktieraa kan varahögre ansågs sakna betydelse. har framhållit att många företeg har låga nområella värden päsråa aktier cxh att det kan vara praktiskt oraöjligt att råför ett aktiebytehöja dessa värden. Om skillnaden är stor mellan marknadsvärdet på aktieraa cxhdet nområella värdet ger ett utrymme för kontant ersättmng på högst av detnområella värdet råte tillräcklig möjlighet att formulera utbytesvillkor somtäcker olika innehav cxh uppfyller föratsättnrågaraa för uppskov. Attknyte möjligheten till kontantersättning till aktieraas nområella beloppinnebär att utrymmet blir bercxnde av relationen raellan marknadsvärdet cxhdet nområella värdet pä aktieraa. Det kan hävdas att ett mer rättvisanderesulfet erhålls om utrymmet i stället knyte till aktieraas marknadsvärde mendet altemativet innebär också praktiska problem. Bl.a. uppkommervärderrågsfrågor för aktier sora råte är noterade. Utformnrågen avuppköpsvillkor kan också försvåras av att föratsättnrågaraa för uppskov kanändras bercxnde på fellande aktiekursen Behovet av att kunna föratse skattekonsekvenseraanär ett erbjudande om uppköp lämnas skulle cferför kunna kräva attföratsättmngaraa för uppskov knyts till den tidpunkt cfe erbjudandet lämnas. Fråganom utrymmet för kontantersättnråg blir aktaell även vid an-passnråg till detEG-direktiv sora behandlar fusioner och andra företegs-ombildnrågan Imöjligaste mån bör en raed direktivet likformig lösnråg eftersträvas. I awaktanpå denna anpassning anser jag cferför att en läraplig begränsning för den delav vederlaget sora - utan att raöjligheten till uppskov går förlorad - fårutgöras av annat än aktier bör vara högst av aktieraas nområella värde. Förslageti lagrådsremissen innebar att den del av vederlaget som utgår i annat ännyemitterade aktier råte var begränsad till pengan Lagrådet har emellertidpåpekat att aktiebolagskommittén lagt fram förslag (SOU 1992:83) tillanpassnråg av aktiebolagslagen till bl.a. EG:s tredje bolagsdirektiv(78/855/EEG) som handlar ora fusionen Enligt förslaget får vederlaget vidfusion - föratom aktier - råte utgöras av annat än kontant ersättmng. Lagrådetanser att den nya regleringen i 27 § 4 mora. bör utformas på motsvarande sättför att man skali vara säker på att den står i överensstäraraelse med EG:sdirektiv. Jagmstämmer i Lagrådets synpunkten Bestämmelsen i 27 § 4 mom. bör alltså utformasså att vederlaget utöver nyemitterade aktier får utgöras av pengar motsvarandehögst av de nyemitterade aktieraas nområella värde. Att skattepliktig råtäktråte anses uppkomma vid ett aktiebyte enligt 27 § 4 mom. SIL innebär också attavdrag råte medges för en eventaell förlust vid ett aktiebyte. En förlustuppkommer om värdet på de aktier sora erhållits i byte understigeranskaffhrågsvärdet på de utbytte aktieraa. Avdrag kan i ett såcfent fell medgesförst när de mottegna aktieraa avyttras. Försfeget attkontantersättnråg skall beskattas fiillt ut gäller även i de fellmarknadsvärdet pä aktier som erhålls i byte understiger anskafftungsvärdet påde avyttrade aktieraa. En eventaell förlust blir avdragsgill först när demottegna aktieraa säljs. Är det fråga om aktier som råte är marknadsnoterade ärförlusten avdragsgill till (3 § 2 mom. Det kan således i dessa fellbli fråga om en viss merbeskattning. Det köpande bolaget torde dcxk vanligenkunna utforma bytesvillkoren så att vederlag läranas i sådan förra attuppskovsbestänunelsen råte blir tillämplig för de aktieägare för vilka bytetinnebär en förlust. Det kan exempelvis vara fråga ora ett vederlag sorauteslutande utgörs av kontant ersättaing. Eftersom bytesvillkorenkan variera raellan olika aktieägare är det natariigt att beräknautbytesförhållandet med utgångspunkt från de aktier som tillfeller den enskildeaktieägaren. Mittförslag föranleder ändring i 27 § 4 mom. 4 Anskaffningsvärdet för andelar som erhållits i samband med fusion av ekonomiskaföreningar Mittförslag: Andelar som erhållite vid ftision raellan två eller flera ekonomiskaföreningar skall överta anskaftarågsvärdet för de andelar som avyttrades vidfusionen. För andelar sora förvärvats före den fåranskaffhrågsvärdet beräknas till av försäljningsvederlaget. Promemorieförslaget:Överensstämmer med raitt. Remissinstansema: LRFanser att det saknas tillräckligt bärande skäl för att ändra denhittillsvarande ordningen. I vart fell anser LRF - med instämmande av FAR - atten ändring bör gälla encfest fusioner som äger ram efter att bestämmelsen trätti kraft. Skälen för mitt förslag: Iföreningslagen finns bestämmelser ora ftision mellan ekonoraiska föreningar,ora fusion raellan en ekonomisk förening och ett helägt dotterbolag samt om enekonomisk förenings rålösen av aktieraa i ett dotteraktiebolag. Utmärkande fören ftision enligt föreningslagen är att medlemmaraa i den överlåtandeföreningen alltid blir medlemmar i den övertegande föreningen om de inteutträder enligt särskilcfe Vid fusion upphör en ellerflera föreningar att existera. Medlemmaraa beskattas encfest till den del deerhåller annat än andelar i den övertagan- de förenrågen (3 § 8 mom.andra stycket SIL). Medlemmaraa i den Prop. överlåtande förenrågen kantillgcxloföras ett högre råsatsbelopp i den övertagande förenrågen ände råbetalt i den överlätande förenrågen utan att mellanskilråadenföranleder att de beskattas. Det kan bl.a. bero pä att det finns övervärden i denöverlåtande förenrågen. vid en framtidaförsäljnråg eller inlösen av andelaraa torde ske med utgängspunkt frånråsatsbeloppet i den övertegande föremngen kommer ett belopp motsvarandeskilråaden raellan råsatsbeloppen i den gamla resp. den nya förenrågenatt bli obeskattet. Dengällande regleringen för beskattning av andelsägare i samband raed fusionråfördes . Av förarbetena (prop. 1957:46 s. 29) framgår att man bl.a.diskuterade att vid en senare avyttring beskatte andelsägaren med utgängspunktfrån råbeteld råsats i den överlåtande föremngen. En såcfen bestämmelse ansågsemellertid föranleda stora praktiska svårigheten Utgångspunktenför skattelättaader vid orastraktarerrågar är att det skall vara fråga om ettuppskov med beskattnrågen och inte en defimtiv skattebefrielse. Jag föreslårcferför en uttrycklig bestämmelse som slår fest att vid fusion skallanskafråingsvärdet för de avyttrade andelaraa övertas av de andelar som erhållsi byte. Denav mig föreslagna regeln ger ett korrekt materiellt resultet. Däremot kan detråte undvikas att mitt förslag att anskaffhrågsvärdet för andelar som avyttratsi samband med en fusion skall övertas av de andelar som erhålls i byte kaninnebära vissa praktiska svårigheten Det gäller särskilt i de fell lång tidförflutit sedan fusionen genomfördes. Det förhållandet är dock råte specifiktför äldre innehav av andelan Ifråga om marknadsnoterade aktier - och andra finansiella råstrament utoraoptioner och termmer - finns en särskild schablonregel för beräknråg avanskafihingsvärdet. Denna schablonregel innebär att anskafihingsvärdet bestämstill av vederlaget vid avyttringen (27 § 2 raora. andra stycket SIL). Ettskäl till att schablonregeln behölls i samband med skattereformen varsvårigheteraa att visa den verkliga anskaffhrågskostnaden speciellt näraktieraa förvärvats genora ett benefikt fång (prop. 1989/90:110 s. 456). Avpraktiska skäl bör schablonregerå få tillärapas även vid avyttrråg av andelar iekonoiniska förenrågar Det innebär att anskaffhrågsvärdet för andelar fårberäknas till en kvotdel av försäljningsintäkten. En föratsättnråg bör dockvara att andelen har förvärvats före den . Det iimebär att oraandelen har erhållits i saraband raed en fiision bör schablonregerå varatilläraplig ora fiisionen genomförts före . Förslagetom ändrråg av beräknråg av anskafftungsvärdet för andelar som erhållits isaraband raed fusion föranleder en ändring i 3 § 8 mom. En utvidgnråg avschablonregerå vid beräknråg av anskafftiingsvärdet för andelar bör tas rå i27 § 2 mora. 5 Avyttring av andel i ekonomisk förening vid likvidationoch konkurs Mittförslag: På samma sätt som för finansiella råstrament sora utgivits av ettaktiebolag införs en uttrycklig regel att finansiellt råstrament sora utgivitsav en ekonoraisk förerång anses avyttrat ora det definitivt förlorat sitt värdetill följd av att föremngen har upplösts genora likvicfetion eller konkurs. Promemorieförslaget:Överensstämmer med mitt. Remissinstansema:Förslaget lännnas utan erinran. Skälenför mitt förslag: Avgörande för om en avyttrråg skett är att egendoraen elleren del av egendoraen defirativt avhänts ägaren. Av rättspraxis framgår att enavyttring i vissa fell ansetts föreligga även när en egendom utslocknar utanatt den byter ägare. I syfte att undanröja vissa oklarheter raen även i vissmån utsträcka området för vad som anses sora avyttring råfördes i saraband raedskattereformen en besferaraelse i 24 § 2 raora. SIL att raed avyttrrågjämställs förlust som uppkommit genora att aktier och andra finansiellaråstrament blivit värdelösa beroende på att det bolag sora utgett råstraraentetupplösts genora konkurs eller likvidation (prop. 1989/90:110, s. 392). Bestäraraelsen harutforraats så att den endast avser finansiella instraraent som utgetts avbolag. Även andelar och andra finansiella råstrament som utgetts av enekonomisk förening bör emellertid omfettes av regeln. Förslagetföranleder en ändring i 24 § 2 mora. förste stycket SIL. 6 Den särskilda skattelagstiftningen om beredskapslagringav olja avvecklas Mittförslag: Lagen om avskrivning å vissa oljelagringsanläggningar, m.m. upphävs.Den praktiska konsekvensen av en sådan åtgärd är att de alteraativaraöjligheteraa att värdera beredskapslager av olja tos bort. Övergångentill en tillämpning av generella lagervärderingsregler föreslås ske under entvåårsperiod med början vid texering. Lagenom rätt att vid inkomsttexerråg erhålla avdrag för belopp som tillförtsStiftelsen fond, ra.ra. Promemorieförslaget:Överensstämmer i huvudsak med mitt. Remissinstanserna: Fyra remissinstanser,, Svenska (), Mittenfall ABoch Krafiverksföre- ningen, avstyrkerförslaget att te bort lagervärderrågsregleraa. anförs attberedskapslagret råte bör tas upp till något värde vid inkorast- texerrågen eftersora detråte kan disponeras fritt av lagerhållaren. annan aiguraentetionslråjeär att lagervärderingsregleraa bör omprövas först vid en framticfeöversyn av beredskapslagrrågspolitiken. anförs frän några håll attavskattarågspericxlen bör förlängas till fyra år om förslaget genomförs.Övriga remissråstanser tillstyrker förslaget eller lämnardet utan erråran. Förslageni övrigt tillstyrks eller läranas utan erinran. När det gälleravskrivnrågsregler för skydcfede anläggmngar - sora begränsats till att gällaanläggmngar som fårdigsfellts - anser SPI attmotsvarande regler kan korama att behövas ora en diskuterad ändrråg avlagringsskyldigheten genoraförs sora innebär att de stetliga krigslagren spridstill ett större antel platser och ansluts till oljerådustriens anläggmngar Bakgrundentill mitt förslag: I den remissbehandlade proraeraorian finns bl.a. en utförligredovisnråg av utvecklrågen av den svenska beredskapspolitiken avseende oljelagring.Redovisningen har bifogats sora bilaga 2. En sainraanfettnråg kan göras enligtföljande. råfördes en skyldighet för oljehanderå cxh raffinaderieraaatt hålla lager av oljeprodukter i händelse av avspärrnråg eller andra krisenNågot stöd från samhället utgick råte till de lagrrågsskyldiga förefegen varesig i form av direkfe bidrag eller genom gynnande skatteregler knutna tilllagrrågen. Underperioden fram till slutet av 1950-telet gjordes endast smärre förändrrågar avden ursprangliga beredskapspolitiken. De bedömnrågar som då gjordes var attoljekonsumtionen under den närmaste trettioärspe-rioden skulle tredubblas (sebl.a. SOU 1957:4 s. 16). Det var cferför nödvändigt att radikalt utvidgaoljeberedskapen. Det raedförde att lagringsskyldigheten ökade i avsevärdomfettnråg. Vidare kom företeg sora iraporterade olja för egen förbrakning ochvissa större förbrakare att orafettas av lagrrågsskyldigheten. Regeringen fickockså rätt att förordna att del av lagret skulle förvaras i bergrara. Stetliga anläggnings- cxh lagrrågslån (i realitetenbidrag) utgick till oljebranschen för att uppföra lagringsanläggningar ochanskaffe lagen Särskilda skatteregler råfördes genora lagen (1958:575) omavskrivnråg å vissa oljelagrrågsanläggnrågar, m.m. cxh senare även genom lagen(1969:738) om rätt att vid inkomsttexerråg erhålla avdrag för belopp somtillförts Stiftelsen Petroleumrådustriens Beredskapsfond, ra.ra. Regleraagjorde det bl.a. raöjligt för företegen att på skattemässigt fördelaktigavillkor skriva av bergramsanläggnrågar särat skriva ner värdet påberedskapslagren. Nuvarandebestäraraelser ora lagringsskyldighet finns i lagen (1984:1049) oraberedskapslagring av olja och kol. I lagen föreskrivs att säljare och förbrakareskall hålla beredskapslager (tvångslager) av bl.a. olika oljeprodukter omförsäljningen eller förbrakningen uppgått till en viss nivå. Förslagen ilagrådsremissen innebär inte några förändrrågar av lagstiftningen att hållaberedskapslagen bestäras lagrings- skyldigheten förfredskrissituationer även av vissa åtaganden som Prop. gjort mot andra länden Fredskrislagren skall motsvara 90 cfegars Denutveckling av oljeanvändnrågen som föratsågs har bratits. Sedanår 1970 har oljeförbruknrågen halverats, från 31000 000 m' till 15 000 000 mFör /92 uppgår närrågslivets beredskapslager av bensrå och oljatill drygt 3 000 000 m'. Antalet lagrrågsskyldiga oljehandelsföretag cxhförbrakare är ungefär 140. Av dessa svarar 7 oljebolag för av lagrrågen.1958 års lag om avskrivnråg å vissa oljelagringsanläggnrågar, m.m. innehållerdels fördelaktiga bestäraraelser ora värderråg av beredskapslager av olja, delsbestämmelser om de stetliga lån som utgick för uppbyggnaden av oljelagringenoch dels bestänunelser om avskrivning av skydcfede olj elagrrågsanläggningan Reglemainnebär i korthet följande. Bestämmelser finns bl.a. om beskattnråg av lagerlåncxh om värderråg av beredskapslagen Dessa regler är kopplade till varandra.Lagerlånen är sfetiiga bidrag utformade som amorterings- cxh räntefria lån.Lånen skrivs av eller efterskänks . SamUiga lån är i srå helhetavskrivna per . Lagerlånen tas upp till beskattaråg enligt denskattskyldiges bestäramande. Värderrågsregerå innebär att den i räkenskapemagjorda värdesättnrågen på beredskapslagret skall godkännas vid texeringen områte värdet understiger värdet på obeskattade lagerlån. När ett lån beskattatsi srå herået kan beredskapslagret värderas till O kronon Lageninnehåller cxkså särskilcfe bestämmelser om avskrivnråg påolje-lagrrågsanläggnrågan Bestämmelsema som var tidsbegränsade har råteförlängts efter den senaste tidsperiodens utgång (fexering). Skyddadelagringsanläggnrågar i bergram skrevs av under fem är. Stetliga anläggningslånsom utgick för uppförande av beigrammen beskattedes med en femtedel ora året.råtäkteraa kunde alltså kvittas raot avskrivmngaraa. Enföratsättnråg för att få tillämpa de särskilda lagervärderrågsregleraa är attlagerlän utgått. Sådana lån lämnades . Säljare och förbrukare avolja som råte fått lageriån kan alltså råte värdera sråa beredskapslager enligtde förmånliga regleraa. Till den kategorin hör nästan två tredjedelar av delagrrågsskyldiga företegen. Dessa företeg svarar dock för endast en liten delav den totola lagrrågsmängden. Enligt uppgift från Närrågs- cxhteknikutvecklrågsverket () har lagerlån råte utgått för lagring av gasol (somi det här sanunanhanget järasfells med olja), råte heller förbrakare av nataiassom lagrar ersättaings-bränsle lär ha tillämpat regleraa. Skatteregleraa gälleröverhuvudteget råte för beredskapslager av kol. Förden del av ett lagrrågsskyldigt företags lager som råte värderas enligt densärskilda lagen (kommersiellt lager) tillämpas de generellalagervärderrågsregleraa i KL. Dessa gav före skattereformen möjlighet att inormalfellet värdera lagret till ungefår halva anskafråingsvärdet.Skattereformen innebar en radikal förändring på den punkten. Möjligheteraa attutayttja lagervärderrågen i ett allmänt resultetatjämnande syfte anknyts bestämmelsen till lägste värdets Prop.1992/93:131 princip. Den värdering av lagret som gjorte i räkenskaperna godtasskattemässigt om värderingen inte understiger det lägste av anskafftungsvärdeteller verkliga värdet. Alteraativt får lagret tas av lagretssamlade anskafftiingsvärde (prop. 1991/92:86, bet. 1991/92: SkU30, SFS1992:693). Besferaraelseraa återfinns numera i punkt 2 av anvisningama till 24§ KL. Regleraa för tvångslager av olja lagstiftning behandlades intei skattereformen. Föratt cfempa skatteeffekterna av omläggningen av lagervärderingen iskattereforraen tillskapades en möjlighet att återföra företegens lagerreserversuccessivt. Besferaraelseraa finns i lagen (1990:655) ora återföring avobeskattade reserver (återföringslagen). Systeraet innebär i stora drag att ettbelopp motsvarande de reserver som formellt skall tas upp till beskattning vid1992 års taxering minskat med det årets avsättning till skatteutjämningsreservi sfellet får skattas av (i normalfellet vid 1992 - 1995års taxeringar). Vissaföreteg synes, trots att de fortferande är lagringsskyldiga för olja, haåterfört sina lagerreserver avseende beredskapslager raed stöd avåterföringslagen cxh tillämpar numera fiillt ut de generella lagervärderingsregleraa.Många lagringsskyldiga företeg använder emellertid fortferande 1958 årslagstiftning. Skälenfor mitt förslag: Lagervärderingsregleraa infördes tillsammans raed andrasubventionsforraer när skyldigheten att lagra olja kraftigt utvidgades raotslutet sora en följd av den ökade oljekonsumtionen. Redan vidinförandet betonades att åtgärderaa skulle vara tidsbegränsade (prop.