prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — 3.till Bidragtill för /94 anvisa ett ramanslagpä samt 4.godkänna atteventuell utgående reservation på reservationsanslaget Bidrag till för /93 får föras över lill det nyaramanslaget och användas under /94. () inrättades den Ijuli 1978med uppgifi att utreda allvarliga civila och militära olyckor. Fr.o.m. denIjuli 1990 utökades SHK:s uppgifter. Kommissionen fick då ansvaret att frånsäkerhetssynpunkt undersöka alla slags allvarliga olyckor och tillbud tillolyckor, oavsett om olyckan inträffat till sjöss, i luften eller nägonannanstans. SHK skall vidare följa den nationella och internationellautvecklingen på de områden som omfattas av kommissionens verksamhet samtsamarbeta med berörda säkerhetsmyndigheter i deras haveriförebyggande verksamhet.För varje utredning utses en kommission med minst två ledamöter. knyts de experter som erfordras för utredningen. SHK:s kostnader delas in i fastakostnader och kostnader för särskilda undersökningar, s.k. rörliga kostnader.Luftfartsverket, , och Chefen för flygvapnet betalarde fasta kostnaderna för SHK:s verksamhet. De fasta kostnader som hänför sigtill andra olyckor än luftfartsolyckor, civila sjöfartsolyckor ochjärnvägsolyckor skall täckas med medel frän Försvarsdepartementets fjärdehuvudtitel. Kostnadsfördelningen är enligt följande: De rörliga kostnaderna skall bärasav berörda utom de rörliga kostnader som hänför sig till andra olyckor änluftfartsolyckor, civila sjöolyckor och järnvägsolyckor. Dessa kostnader skallfinansieras från fjärde huvudtiteln anslag H 4. Ersättning för verksamhet vidräddningstjänst m.m. Över statsbudgeten anvisas ett anslag om . SHK har i sin förenkladeanslagsframställning för /94 yrkat att ett anslag om 1000kronor anvisas för verksamhetens utförande. SHK anser vidare, i likhet med deberörda myndigheterna att fördelningen av de fasta kostnaderna /94 bör se ut enligt följande: Över statsbudgeten redovisas . tionsko.stnader för /94 till högst 5,8miljoner kronor. Den av SHK föreslagna fördelningen av de fasta kostnadernaför budget- Prop. 1992/93:100 årel 1993/94 bör gälla om inte annalöverenskoms mellan berörda intressen- Bilaga 7 ter. Jag hemställer att regeringen föreslår alt till Statens haverikommissionför /94 anvisa cll anslag pä . 1993/94 Förslag 70000000 anvisade i proposition med Förslagom tilläggsbudget I för /92 (prop. 1991/92:25 bil.5 s. 18, bet.1991/92:TU5, rskr. 1991/92:88) . Eftersom medlemsavgiften för1992 fastställdes till uppstod en reservation vilken jagföreslär bör användas för att delfinansiera medlemsavgiften för är 1993. Anslaget avser medlemsavgifter iEUMETSAT . Av föreslagna avser 35miljoner kronor bidrag till medlemsavgiften för medan resterande delenav anslaget utgör en basnivå för finansiering av ulgiftsprogrammet förEUMETSAT . Medlen disponeras av . Jag hemställer att regeringen föreslår att till EUMETSAT iör budgetåret1993/94 anvisa ett reservationsanslag på . Prop.1992/93:100 Bilaga 7 Sammanfattning av föredragandens förslag: -Av Televerketställda garantier för Teleinvest AB:s upplåning bör få utnyttjas för upplåningmed anledning av redovisade investeringar i . -Överföringen avförsäljningsverksamhet m.m. frän till det helägda aktiebolagetMegacom AB bör godkännas. -Televerketsförsäljning av fastigheten 1 till Allmänna Pensionsfonden börgodkännas. förvaltar för statens räkning ett allmänttillgängligt telenät. Verket skall tillhandahälla medborgarna, näringslivetoch den offentliga förvaltningen en god tillgång på telekommunikationer tilllägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad. Telesystemet skall utformas så attdet ger god tillgänglighet och service för grundläggande telekommunikationer.Televerket skall ocksä kunna erbjuda andra telekommunikationer än degrundläggande. Televerkskoncernen bedriververksamhet i affärsverksform och i bolagsform. ägstill hälften av . Övriga bolag i koncernen ägs och sfyrs via helägdaTeleinvest AB. Den verksamhet som bedrivs i bolagsform skall vara ett naturligtstöd och komplement till egen verksamhet och vara inordnad i enkoncernstrategi. Statsmakternas sfyrning av sker genom attservice- och kvalitetsmål läggs fast som ekonomiska krav anges iform av högsta godtagbara prishöjningar samt krav på avkastning och soliditet. anger i sin treårsplan för perioden 1993-1995den planerade inriktningen av verksamheten . Verket har idecember inkommit med en reviderad treårsplan för perioden som baseraspä förändrade förutsättningar. Den snabba tekniska och marknadsmässiga utvecklingen inomtelekommunikationsområdet och statens ökade krav pä har påskyndatrationaliseringsarbetet inom verket. Enligt verket medför övergången till nyoch mindre resurskrävande teknik i kombination med organisatoriska förändringarett kraftigt reducerat personalbehov. Den omstrukturering av somgenomfördes per har givit betydande rationaliseringseffekter.Bildandet av åtta teleregioner innebär att de centrala enheterna har kunnatminskas bl.a. genom rationalisering samt delegering och utflyttning avarbetsuppgifier. De vidtagna ralionaliseringsåtgärderna kommer, när defulla effekterna av förtidspensioneringar, uppsägningar och ytterligt stramrekryteringspoli- Prop. 1992/93:100 tik uppnåtts under är 1993, att ledalill en reducering av personalen med ca Bilaga 7 9 000 anställda jämförtmed . I treårsplanen förutses ytterligare behov av personalreduktionerunder . I treärsplanen anger attde två primära målen för koncernen är att ge ytterligareförbättrad service till företag och hushåll samt högre lönsamhet. Strategin föratt nä dessa mål är att bättre tillgodose kundernas behov av personlig servicesamt att förbättra existerande tjänsters värde och införa nya, attraktivatjänster, särskilt inom telefoni. Bland dessa kan nämnas personlig telefonisamt förbättrade internationella telekommunikationer. Ett exempel på verkets satsningarför alt bättre tillgodose kundernas behov är bildandet av bolaget 1992. I detta bolag har verket samlat ansvaret för försäljning ochmarknadsföring lill sina större kunder för att kunna la etl helhetsansvar fördessa. Megacom arbetar mol kostnadsersättning och på uppdrag av Televerket.Kundintäkler, rörelseöverskott och erforderliga anläggningstillgångar kvarståri affärsverket. I kundkontakterna representerar Megacom bäde regioner,radiodivisionen och . Megacom startade sin verksamhet . Antalet anställda i Megacom var 300 personer vid början av år1992. För förbättring av deinternationella telekommunikationerna bedriver och det holländskatelebolaget ett djupgående samarbete. bildadesdet gemensamma holdingbolaget , som ägs till lika delar av de tväparterna. äger sin del i bolaget genom Swedish InternationalAB (STI), som är ett dotterbolag i Teleinvestkoncernen. HoldingbolagetUnisource äger i sin tur bolaget () med säte iFrankfurt samt Services (USS) med säte i . UBNskall marknadsföra och sälja datakommunikationstjänster till multinationellaföretag. USS marknadsför salellitbaserade tjänster enligt s.k. påpekar i treårsplanen att satsningen i kommer att fåstor befydelse för verkets verksamhet i och utanför . Strävan är attförena satsningen med ett fördjupat nordiskt samarbete. Televerkskoncernens investeringar iBaltikum är ett annat exempel pä en strategi för att på lång sikt förbättraverkets internationella sfyrka. bedrivs mobiltelefonverksamhet iEstland och av bolag där Televerkskoncernen genom bolaget () äger . STI har med förbehåll förregeringens och godkännande ingått ett avtal med estniskateleförvaltningen om att etablera ett samägt bolag i med uppgift attäga, driva och modernisera det estniska telenätet inkl. de internationellaförbindelserna. Den estniska teleförvaltningen äger av aktierna i bolaget.STI och det finska har bildat ett gemensamtholdingbolag, , för att äga den utländska andelen av bolaget.Det innebär att Televerkskoncernén äger av det totala aktiekapitalet.Enligt kommer koncernens ekonomiska åtaganden i form av aktiekapitaloch lånegarantier att uppgå till maximalt , varvid tillskottet beräknasske under perio- Prop. 1992/93:100 den . Det av fastställdaövergripande målel för telepolitiken är alt hushällen, näringslivet och denoffentliga förvaltningen i landets olika delar skall erbjudas entillfredsställande tillgäng på telekommunikation till lägsta möjligasamhällsekonomiska kostnad. har preciserat tillvilken service och kvalitet som skall erbjuda telefonitjänsten tillde svenska teleabonnenterna. Nedan redovisas de kvalitets- och servicemål somriksdagen fastslagit, saml hur uppfyllde målen under år 1991.Sammanfattningsvis kan konstateras att uppfyller alla uppställdakrav med undanlag för felfrekvens och framkomlighet för enskilt stationsområdedär beslutade miniminivåer inte uppfylls av alla stationsområden. Televerketberäknar att dessa krav blir uppfyllda vid utgången av genomuppgradering av berörda nätdelar. Den genomsnitfliga framkomlighetenför rikstrafik under kontorstid skall uppgå till . Den genomsnittligaframkomligheten under är 1991 var 98,. gäller även ettminimivärde för framkomlighet. Det innebär att till och från ett enskiltstationsområde skall framkomligheten aldrig undersliga . Av samtligastationsområden uppnådde målet . Målet för driftsäkerhet är engenomsnitflig felfrekvens av högst 160 kund-anmälda fel per 1000terminalpunkter och år. skärps målet till högst 120 kundanmäldafel. Utfallet blev 103 fel, dvs. gäller även attfelfrekvensen frän enskilt stationsområde får vara högst 600 kundanmälda felper 1000 terminalpunkter och år. Detta krav klarades av av alla stationsområdenunder . Målet är att felavhjälpning förtelefonabonnemang i permanentbostäder i normalfallet skall ske senast dagenefter felanmälan (helgfri ). Utfallet blev att 90,8 %avklarades . Målet för leveranstid vidinstallation och flyttning är normalt . Utfallet blev att 98,7%levererades . investeringar utgör ettviktigt medel för alt uppfylla fastställda service- och kvalitetsmål och föratt genomföra verkets marknadsstrategier. Enligt verket kan planeradeinvesteringar i telenätet delas in i följande kategorier efter sitthuvudändamål. av investeringarna behövsför trafiktillväxt och för att upprätthålla av ägaren fastställda minimikravför framkomlighet och felfrekvens. Inriktningen är att alla kvalitetsbristerskall vara undanröjda vid utgången av . av investeringarna ärinvesteringar i ny teknik (modernisering) för att sprida tjänster och funktioner. Inriktningen på moderniseringen är att av alla kunder skall vara anslutna till . Då skall ocksä av alla kunder ha tillgång till fullvärdig telefaxkvalitet. Teknisk utveck ling bedrivs för att ta fram kostnadseffektiva glesbygdslösningar. Den nya tekniken utvecklas för att möjliggöra en mer kostnadseffektiv modernisering av resten av telenätet. Övriga nälinvesteringar () är investeringari ny teknik för att öka Prop. 1992/93:100 kostnadseffektiviteten i driftoch underhåll samt strategiska investeringar för Bilaga 7 att säkerställaden långsiktiga konkurrenskraften. har inkommit med enreviderad Ireärsplan, varvid det ekonomiska utfallet reviderats med hänsyn tilländrade förutsättningar. Enligt denna har del ekonomiska utfallet under är1992 och pågående budgetarbete för är 1993 visat att intäklsulvecklingen pågrund av lågkonjunkturen nu beräknas bli befydligt lägre än vad som angavs iden ursprungliga treårsplanen. Investeringar i telenätet förkapacitetsutbyggnad beräknas därvid bli lägre pä grund av nedgång itrafiktillväxten. Denna nedgång jämfört med treårsplanen beräknas också gällaför , dels beroende pä den försämrade efterfrägeutvecklingen,men ocksä beroende pä att verket beräknar alt dess förluster avmarknadsandelar pä telefoni nu blir större med anledning av att konkurrensenökar snabbare än tidigare bedömning. planeras totalainvesteringar uppgå till ca . Av dessa beräknas ca 4miljarder kronor motsvara investeringar i det fasta telenätet. I de 8miljarderna ingår också investeringar i olika specialnät och teknikbyggnader. Jämfört med föregående treårsplan harinvesteringarna för minskat med totalt 3,5 miljarder kronor.Enligt verket beror minskningen från föregående treårsplan till största delenpå lägre investeringar inom mobila tjänster samt i telenätet. Detta beror påatt trafiken utvecklats i en långsammare takt än i tidigare prognoser.-Utlandsinvesteringar har tillkommit. har beslutat att vissa verksamheter somligger inom ansvarsområde men inte ryms inom normala affärsmässigahänsyn skall särbehandlas ekonomiskt. skall särredovisa dessa s.k. särskildaåtaganden och kompenseras i efterhand för kostnaderna genom att dess inleveranstill staten reduceras med motsvarande belopp. Som särskilda åtagandenbetraktas olönsamma telefonautomater i glesbygd, handikapphänsyn,totalförsvarsåtaganden och kostnader för . Ersättning för särskilda åtaganden är baserad påsjälvkostnader och innefattar direkta driftkostnader, avskrivningar och räntapå bundet kapital samt andel av gemensamma kostnader. Kostnaderna är angivna ilöpande priser. Nedan visas sammanställning över beräknade totalakostnader för särskilda åtaganden i : Trafikintäktema för telefoni är televerkskoncernensstörsta enskilda in- läktskälla. bedömer att totalmarknaden kommer alt öka i volym 234 , men i långsammare takt än under1980-talet. 1992/93:100 Man bedömer ocksä att verketsmarknadsandelar kommer att minska för Bilaga 7 rikssamtal och utlandssamtaloch att priserna kommer att sjunka. Trafikintäkterna påverkas ocksä avden rådande lågkonjunkturen där den vanliga lelefontrafiken inte förväntas öka.Under år 1991 ökade trafiken i telenätet mätt i anlalel samtalsmarkeringar med6,, vilket kan jämföras med en tillväxt under är 1990 med 10,. Under detre första kvartalen var tillväxten . Under planeringsperiodenräknar inle med nägon nämnvärd trafiklillväxl. har fastställt ekonomiskamål för Televerkskoncernen enligt nedan: -Ett långsiktigtrealt förräntningskrav pä på totalt kapital före skatt. -Ettutdelningskrav på genomsnittligt justerat eget kapital. -Totalproduktivitetenskall öka per är. -Soliditetenskall uppgå till . Verket förväntar sig, trotsfarhågor om en minskad tillväxt i telenätet, en positiv resultatutvecklingunder perioden. Resultatförbättringen uppnås i första hand genomrationaliseringar. Full effekt av kostnadsrationaliseringarna uppnäs först är1994. Soliditeten sjönk kraftigt till är 1991 på grund av att en engångsinleverans till slaten skuldfördes i 1991års bokslut. Enligt verkets prognos för har soliditeten förbättratstill på grund av väsenfligt lägre behov av kapitalhöjandeinvesteringar. Totalproduktiviteten är ensammanvägning av alla produktionsfaktorers bidrag tillproduktivitetsutvecklingen. minskade totalproduktiviteten med 1,4%jämfört med en ökning med 3,. Justerat för den konstateradeöverlaligheten ökade totalproduktiviteten . Televerkskoncernens upplåning skerpå den allmänna kreditmarknaden genom för behov sker mot en statlig garanti som förnärvarande uppgår till . Verket beräknar att utnyttjandetav garantiramen kommer att uppgå till ca vid årsskiftet1992/93. har i en skrivelse hemstälh att regeringenbeslutar godkänna överföringen av fastigheten I till Allmänna Pensionsfon den. Enligt 3 § förordningen om ändring i förordningen (1971:727) om för säljning av staten tillhörig fast egendom m.m. (SFS 1991:896) har att i vissa fall besluta om försäljning av fast egendom om fastighetens värde överstiger . Då överföringen av fastigheten 1 sker till ett pris av har att besluta omförsäljningen. Bakgrunden till den planerade försäljningen är enligt att kon cernens lokalbehov långsiktigt kommer att minska med anledning av perso nalminskningar, varför fastighelsinnehavet kommer att minska. Med anled ning härav har , med förbehåll för godkännande av riks- 135 dagoch regering, träffat överenskommelse om överföring av fasligheten Prop.1992/93:100 Slockholm 1 till Allmänna Pensionsfonden Första, Andra ochTredje Bilaga 7 Fondstyrelsen. Överföringen ingår som en del av en lösning därAllmänna Pensionsfonden även köper in sig i Televerkskoncernens fastighet genom alt köpa hälfien av kommanditbolaget som ärhelägt av Teleinvest AB:s dotterbolag . Motivet till dennalösning är, förutom att lokalbehovet minskat, att Televerkskoncernen behöverfrigöra kapital för användning inom kärnverksamheten. Etl förvaltningsavtalhar träffats mellan Allmänna Pensionsfonden och som innebär attTeleverket skall hyra och ombesörja förvaltningen av denöverförda fastigheten. Även detta avtal är villkorat av ochregeringens godkännande. Isyfte att anpassa till nya marknadsförutsättningar föreslog regeringeni budgetproposition att skulle ombildas till aktiebolagden (prop. 1991/92:100 bil. Regeringen avsäg att återkommatill med en samlad redovisning av åtgärder och förslag införombildningen. tillsfyrkte vad regeringen anfört om bolagsbildning avTeleverket (bet. 1991/92:TU20, rskr. 1991/92:312). kunderegeringen konstatera att utformningen av en telelag inte färdigställts i alladelar. Eftersom understrukit vikten av att regeringen gav en samladredovisning av de åtgärder och förslag som aktualiseras i samband medbolagsbildningen av kunde regeringen inte då presentera sitt förslagtill bolagsbildning. Regeringen aviserade därför att dess avsikt var att i ensamlad proposifion presentera ett förslag om bolagsbildning och ett förslagtill telelag i sådan tid att bolagsbildning och ikraftträdande av en telelagskulle kunna ske , dock (prop. 1992/93:132). Inom förbereds förnärvarande en samlad proposition med förslag till telelag och lag omradiokommunikation samt förslag till bolagisering av . Regeringensavsikt är att bolagsbildningen av skall kunna ske , docksenast . Telelagen och radiolagen skall träda i kraft samtidigt.Förslaget kommer att presenteras för . I dettasammanhang kommer regeringen bl.a. att ta ställning till ekonomiska mål för detnya telebolaget samt till reglering av bolagets priser. Även frägan om hurTeleverkets s.k. särskilda åtaganden skall hanteras i den nya situationenkommer att behandlas. Vidare kommer regeringen att presentera förslag tillreglering av teletaxorna. Regeringens avsikt är att kunna delegerataxebesluten lill telebolaget inom ramarna för den föreslagna regleringen. Motdenna bakgrund har jag inte för avsikt att nu ta ställning till dessa frågor. redovisade en treårsplansom omfattade perioden 1993-1995.1 december inkom med en reviderad Ireärs plan . Innehållet i dessa planer har kortfattat redovisats ovan. Mot bakgrund av förestående förändringar av och telesek tom i övrigt kommer de förutsättningar som treårsplanen bygger på alt för- 136 Den nu presenterade treårsplanen har därför främstrelevans fram Prop. till dess bolagiseras. Mol denna bakgrund ärjag inle beredd att Bilaga 7 ta ställning lill den redovisade planen. Jag har i ställetför avsikt att redovisa det nya telebolagels verksamhetsinriktning för iden kommande Investeringsplanerna skall rymmasinom de ekonomiska ramar som statsmakterna har lagt fast. Somjag nyssredovisat kommer regeringen att presentera förslag till ekonomiskakrav på det nya telebolaget. Eventuella effekter på de av nupresenterade investeringsplanerna kommer dä att redovisas. Jag vill särskilt framhålla attskärpningen och preciseringen av minimikraven för framkomlighet ochfelfrekvens som tidigare redovisats skall ses som ett led i ansträngningarnaatt skapa en jämnare kvalitet i hela telenätet. Det är enligt min mening avslor betydelse att statens ansvar för att telefonitjänsten tillhandahälls överhela landet kan uppfyllas i enlighet med fastslagna service- och kvalitetsmål. informerar itreårsplanen om att verkets affärsmässiga strategi för att höja kvaliteten itelenätet även i utpräglad glesbygd innebär att verket utvecklar nya tekniskalösningar som förenar småskalighet med hög kostnadseffektivitet. I samarbetemed leverantörer bedriver ett omfattande utvecklingsarbete pä dettaomräde och bl.a. testas olika radiobase-rade system. har planeratatt satsa på forskning och utveckling i syfte att ta fram teletekniska systemanpassade för glesbygd. är ett av de mest öppnaländerna i världen avseende konkurrens på telekommunikationsområdet. Tillskillnad frän de flesta andra länder finns i inga hinder för utländskateleoperatörer att bedriva televerksamhet. Telepolitiken inriktas i stället påatt uppmuntra konkurrens, i syfte att gynna konsumenterna både avseendetjänsteutbud och priser. Jag vill i detta sammanhang understryka att den s.k.Statteldelegationens arbete är av befydelse för att få till stånd ökandekonkurrens pä den svenska telemarknaden. Statteldelegationen arbetar medgemensamma upphandlingar av data- och teletjänster till myndigheter i denoffenfliga sektorn. Upphandlingarna genomförs i konkurrens mellan svenska ochutländska teleoperatörer. I treårsplanen presenterarTeleverket sin strategi för att kunna möta den internationella konkurrensen.Ett led i denna strategi är att verket vid behov kan ingå i allianser med andrateleoperatörer, vilket det ovan redovisade samarbetet med holländska PTT ibolaget är ett exempel på. Ett annat exempel är de beskrivnasatsningarna i , där kommer att bidra till upprustningen avlandets telenät. har i en skrivelse tillregeringen redovisat förutsättningarna för verkets satsning i . Enförutsättning för genomförandet är att utställer länegarantier förTeleinvests upplåning med anledning av projektet. Mot denna bakgrund har detavtal som genom bolaget ingåttmed den estniska teleförvaltningen i det samägda bolaget slutits med förbehåll för regeringens och riksdagensgodkännande. Rätten för att tecknagarantier för Teleinvest AB:s upplåning behandlades i prop. 1983/84:100 bil.8, bet. 1983/84:TU16, rskr. 1983/84:249. Häravföljer att sädana garantier kan ställas om upplåningen sker för Tele- Prop.1992/93:100 verkets behov. De nämnda investeringarna i tordeenligt min Bilaga 7 mening inte avse behov varför garantin inleskulle kunna utnyttjas för detla ändamäl. Del är enligt min mening av störstabefydelse att kan bidra till att telenät rustas upp. Enfungerande teleinfrastruktur är en av de viktigaste förutsättningarna för engynnsam ekonomisk och politisk utveckling i landet. Jag förordar därför att deav ställda garantierna fär utnyttjas för Teleinvest AB:s upplåningför det nu aktuella projektet. Jag vill dock erinra om att de avTeleverket ställda garantierna för Teleinvest AB:s upplåning kommer attöverföras från till och successivt awecklas somen konsekvens av att ombildas lill aktiebolag. Jag kommer attåterkomma till denna fråga i samband med att ombildningen av behandlas. Ur konkurrenssynpunkt är det nämligen angeläget att detnya bolaget ges samma konkurrensförutsättningar som andra telebolag. Vad beträffar Televerketsuppfyllande av de ekonomiska mål som statsmakterna lagt fast kan jag nu endastkonstatera att verkets ekonomiska förutsättningar försämrats enligt de i denreviderade treårsplanen redovisade nyckeltalen. Detta understryker vikten avatt verket även fortsatt arbetar med att effektivisera sin verksamhet. En del i det pågåendeeffektiviseringsarbetet var bildandet av bolaget den 1 januari1992, i vilket samlat ansvaret för försäljning och marknadsföringtill sina större kunder i syfte att kunna ta ett helhetsansvar för dessa.Ansvaret för dessa kunder, liksom för verkets övriga kunder, läg tidigareutspritt på de olika regionerna. har genom denna konstruktion förtöver verksamhet från affärsverket till aktiebolagsform, vilket kräverriksdagens godkännande. Enligt min bedömning är bildandet av ettriktigt steg i anpassningen av verksamhet lill de förändrademarknadsförutsättningar som präglar telemarknaden. Jag förordar därför attriksdagen godkänner att den aktuella verksamheten överförts till bolagsform iMegacom AB. Jag vill slutligen ta upp frågan omTeleverkets försäljning av fastigheten 1 till AllmännaPensionsfonden till ett pris av . Som tidigare redovisatsär motiv för försäljningen att verkets lokalbehov är på väg attminska med anledning av personalneddragningar, varför fastighetsinnehavetbehöver skäras ner. Dessutom behöver verket frigöra kapital för investeringari kärnverksamheten.