prop · GG03230 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93:230 1992/93: 230 Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokoll för de åtgärder och de ändamål som framgårav föredragandens hemställan. Genomriksdagens beslut med anledning av propositionen om valfriliet och friståendeskolor (prop. 1991/92:95, bet. 1991/92:UbU22, rskr. 1991/92:346) har friståendeskolor på grundskolenivå fått förutsättningar att verka på i stort settlikvärdiga villkor som de kommunala skolorna. 1denna proposition presenteras nästa steg i den samlade reformen i syfte att ökavalfriheten inom skolområdet. Rättenatt välja skola även inom det kommunala skolväsendet och en annan kommuns skolastärks. När eleverna bereds plats på de oUka skoloma i skallutgångspunkten vara elevens val. Kommunernas rätt att ta emot en elev från enannan kommun utvidgas. För särskolan föreslås att i princip samma regler skallgälla som i . Förkommuner och landsting införs möjlighet att sluta avtal med enskilda fysiskaoch juridiska personer om att bedriva undervisning inom ämnesblocken estetiskaämnen, ekonomiska ämnen, tekniska ämnen och yrkesämnen i gymnasieskolan. Om detfinns särskilda skäl kan re- 1992/93. geringen även besluta attundervisning inom andra ämnen inom gym- Prop. 1992/93:230 nasieskolan samtundervisning inom och särskolan skall få feggas ut på entreprenad. Ettnytt bidragssystem för fristående skolor över grundskolenivå införs. Skolornadelas in i två grupper. Den ena gruppen, fristående gymnasieskolor, omfattarskolor med utbildningar som motsvarar gymnasieskolan inom det offentligaskolväsendet. Dessa skolor föreslås - efter prövning av regeringen - kunna fåoffentligt stöd i form av bidrag från elevernas hemkommuner. Regeringenfastställer en miniminivå för det bidrag elevens hemkommun skall betala tillden fristående gymnasieskolan. Denandra gruppen, skolor vars utbildningar kompletterar gymnasieskolan, kan efterbeslut av regeringen ställas under statlig tillsyn varvid normalt följer rätttill studiestöd för eleverna. Skolorna kan också i vissa fell få statsbidrag. Resursernatill fristående skolor på grundskolenivå beräknas i fortsättningen påinnevarande år och inte på föregående år. Nuvarande bidragsprocent bibehålls,dvs. av kommunens genomsnittskostnad per elev och stadium. Ansökan skallgöras året innan det första bidragsåret. Friståendeskolor som får offentligt stöd skall endast få ta ut skäliga elevavgifter. Enviss begränsning görs i kommunernas skyldighet att betala ersättning tillelever för dagliga resor mellan skolan och bostaden. Lag om ändring i lagen om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100)' det att 9 kap. skall upphöra att gälla, dels att i1 kap. 5 och 8 §§, 3 kap. 3 §, 6 kap. 1 och 7 §§, 7 kap. 6 §, 12 kap. 1 och 5 §§,rubriken till 12 kap., punkt 13 övergångsbestämmelserna till lagen (1991:1107)om ändring i skollagen (1985:1100) och punkt 3 övergångsbestämmelserna tilllagen (1992:598) om ändring i skollagen (1985:1100) orden "psykisktutvecklingsstörd" i olika böjningsformer skall bytas ut mot"utvecklingsstörd" i motsvarande form, dels att i 10 kap. 5 § och 14 kap. 2-4 §§ ordet"handikapp" skall bytas ut mot "funktionshinder", dels att 1 kap. 16 §, 4 kap. 6, 7, 9 och 11 §§, 5 kap. 5,13 och 33 §§, 6 kap. 6 §, 10 kap. 1 och 6 §§ samt 14 kap. 5 § skall ha följandelydelse, dels att det i lagen skall införas nya bestämmelser, 4kap. 8 a §, 6 kap. 6 a § och 9 kap. 1-17 §§, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Det somi lagen sägs om psykiskt utvecklingsstörda gäller även dem som har fått ettbetydande och bestående begåvningshandikapp på grund av hjärnskada, föranleddav yttre våld eller kroppslig sjukdom, samt personer med barndomspsykos. I lagen(1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl.(omsorgslagen) finns bestämmelser om vissa andra särskUda insatser änutbildning. Det somi lagen sägs om utvecklingsstörda gäller även dem som har fått ett betydandeoch bestående begåvningsmässigt funktionshinder på grund av hjärnskada, föranleddav yttre våld eller kroppslig sjukdom, samt personer med autism eller autismliknandetillstånd. I lagen(1993:000) om stöd och service till vissa funktionshindrade finns bestämmelserom vissa andra särskilda insatser än utbildning. l.agen omtryckt 1991:1111. 1 kap. 5 § 1992:598 6 kap. 7 §1992:598 9 kap. 1 §1992:598 9 kap. 2 §1992:710 9 kap. 2 a§ 1992:598 9 kap. 3 §1992:598 9 kap. 4 a§ 1992:1431 9 kap. 5 §1992:710 9 kap. 6 §1992:710 9 kap. 7 §1991:1684 9 kap. 8 a§ 1992:598 12 kap. 1 § 1992:598 12 kap. 5 § 1992:598 14 kap. 4 § 1992:598. Varje kommun är skyldig att vid utformningen av singrundskoleverksamhet beakta vad som för eleverna är ändamålsenligt ur kommunikationssynpunkt. Ingenkommun får organisera sin grundskola så att någon elev på grund av skolgångenbehöver bo utanför det egna hemmet. Avsteg härifrån får dock göras omförhållandena är så speciella att det framstår som orimligt att kommunenanordnar skolgång på sådant sätt att eleven kan bo kvar i hemmet underskolgången. Vid denna bedömning skall särskild vikt fästas vid elevens ålder. Vidfördelningen av elever på olika skolor skall kommunen eftersträva att placera elevemaså att de får så kort skolväg som möjligt. Vårdnadshavares önskemål om attderas barn skall tas emot vid en viss skola inom kommunen skall beaktas sålångt det är möjligt utan att andra elevers berättigade krav på placering i enskola nära hemmet åsidosätts. Vidfördelningen av elever på olika skolor skall kommunen beakta vårdnadshavaresönskemål om att deras barn skall tas, emot vid en viss skola så långt det ärmöjligt utan att andra elevers berättigade krav på placering i en skola närahemmet åsidosätts eller att betydande organisatoriska eller ekonomiskasvårigheter uppstår för kommunen. 2 Senastelydelse 1992: 1431. Hemkommunen är skyldig att sörja för att det för elevernai anordnas kostnadsfri skolskjuts, om sådan behövs med hänsyn tillfärdvägens längd, trafikförhållandena, fysiskt handikapp hos en elev ellernågon annan särskild omständighet. Hemkommunen är skyldig att sörja för att det för elevernai anordnas kostnadsfri skolskjuts, om sådan behövs med hänsyn tillfärdvägens längd, trafikförhållandena, funktionshinder hos en elev eller någonannan särskild omständighet. Nären elev till följd av skolgången måste bo utanför det egna hemmet, skallhemkommunen svara för att eleven utan extra kostnader får tillfredsställandeförhållanden. Hemkommunensskyldighet enligt första och andra styckena omfattar inte Hemkommunensskyldighet enligt första och andra styckena omfattar inte 1.sådana eleversom väljer att gå i en annan grundskola än den som kommunen annars skulle haplacerat dem i enligt 6 § tredje stycket första meningen, eller 2.sådana eleversom avses i 8 §. 1.sådana eleversom väljer att gå i en annan grundskola än den som kommunen annars skulle haplacerat dem i om något önskemål om en viss skola inte framställts, eller 2.sådanaelever som avses i 8 och 8 a §§. För sådana elever som avses i 8 § skall den mottagandekommunen under samma förutsättningar som gäller för elever som är hemmahörandei kommunen sörja för kostnadsfri skolskjuts inom den kommunen. Kostnadenhärför ingår i de utbildningskostnader som avses i 8 §. Efter önskemål av värdnadshavare har en kommun rätt att iandra fall än som avses i 5 § tredje stycket och 8 § i sin grundskola ta emoten elev från en annan kommun. I sådana fall har kommunen rätt till ersättningför elevens utbildning från elevens hemkommun. Om inte de berörda kommunernakommer överens om annat, skall ersättningen motsvara den genomsnittliga kostnadenper elev i hemkommunens grundskola det pågående kalenderåret på det stadiumsom eleven tillhör. Hemkommunen får dock göra ett avdrag som uppgår till från den framräknade genomsnittskostnaden. Den somhar tagits emot i en kommuns grundskola ett visst läsår har rätt att gå kvarhela läsåret, även om de förhållanden som låg till grund för beslutet ändrasunder läsårets gång. Den somhar tagits emot i en kommuns grundskola ett visst läsår har rätt att gå kvarhela läsåret, även om de förhållanden som låg till grund för beslutet ändras underläsårets gång. Om det för eleven endast återstår en årskurs har eleven ocksårätt att gå kvar sista årskursen. I fall som avses i första stycket andra meningen har den kommun däreleven går kvar rätt till ersättning för sina kostnader för elevens utbildningfrån elevens hemkommun. Beslutsom en kommun fattar i Beslut som en kommun fattar i frågor som avses i 7 § andra styck- frågor som avses i 7 § andra styck et om åtgärder för elever som inte et om åtgärder för elever som inte bor hemma, i 8 § första stycket om bor hemma, i 8 § första stycket mottagande av en elev från en an- första meningen om mottagande av nan kommun samt i 10 § om rätt en elev från en annan kommun att fullfölja utbildningen får över- samt i 10 § om rätt aU fullfölja ut- klagas hos Skolväsendets överklä- bildningen får överklagas hos gandenämnd av eleven eller före- trädare för denne. av eleven eller företrädare för den ne. 5§ Varjekommun är skyldig att erbjuda utbildning på nationella program för samtliga deungdomar i kommunen som avses i 1 § första stycket förutsatt att de 1. harslutfört sista årskursen i eller motsvarande och 2. intetidigare har gått igenom 2. inte har gått igenom utbildning på ett nationellt pro- utbildning på ett nationellt pro gram eller likvärdig utbildning el- gram i gymnasieskolan eller en i ler avlagt International Baccalau- förhållande därtill likvärdig utbild- reate (IB). ning eller avlagt International Bac- calaureate(IB). Erbjudandetskall omfatta ett allsidigt urval av nationella program. Antalet platser på deolika programmen och deras grenar skall anpassas med hänsyn till elevernasönskemål. Erbjudandetskall avse utbildning som anordnas inom kommunen eller i en annan kommun ellerett annat landsting i enlighet med samverkansavtal. Två eller flera kommunersom gemensamt erbjuder en utbildning på ett nationellt program bildar ettsamverkansområde för den utbildningen. Kommuner som har slutit samverkansavtalmed ett landsting om en viss utbildning bildar ett samverkansområde för denutbildningen. 3Lydelse enligt prop. 1992/93:158. Regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer får bestämma att särskilda krav påförkunskaper skall gälla för lokala grenar eller utbildningar på främmandespråk. -Lvdelse enligt prop.1992/93:158. Varjekommun är skyldig att erbjuda gymnasieutbildning i form av specialutformadeprogram eller individuella program för de ungdomar i kommunen som avses i 1 §och som inte har tagits in på något nationellt program eller har avlagtInternational Baccalaureate (IB). I fråga om elever från särskolan gällerskyldigheten dock endast individuella program och endast om eleven vid prövningenligt 6 kap. 7 § inte tas emot i särskolan, därför att eleven bedöms kunnagå i gymnasieskolan. Varjekommun är skyldig att erbjuda gymnasieutbildning i form av specialutformadeprogram eller individuella program för de ungdomar i kommunen som avses i 1 §och som inte har tagits in på något nationellt program i gymnasieskolan elleren likvärdig utbildning eller har avlagt International Baccalaureate (IB).Detsamma gäller den som har tagits emot på ett nationellt program igymnasieskolan eller till en likvärdig utbildning, men som har avbrutitutbildningen där. I fråga om elever från särskolan gäller skyldigheten dockendast individuella program och endast om eleven vid prövning enligt 6 kap. 7 §inte tas emot i särskolan, därför att eleven bedöms kunna gå igymnasieskolan. Ettspecialutformat program bör i fråga om utbildningens nivå motsvara ettnationellt program och därmed kunna ligga till grund för fortsatt utbildningpå högskolenivå eller för yrkesverksamhet. 1. syfta till att stimulera eleven att senare gå överpå ett nationellt program eller ett specialutformat program, 2. göra det möjligt för ungdomar att förena enanställning som syftar till yrkesutbildning med studier av vissa ämnen igymnasieskolan, 3. avse utbildning för udda yrken och 4. möta speciella behov hos eleven. Utbildningenpå ett specialutformat eller ett individuellt program skall följa en plan, somskall fastställas av styrelsen för utbildningen. I fråga om sådana individuellaprogram som avses i tredje stycket 2 får regeringen föreskriva attutbildningen i skolan skall omfatta minst vissa av de ämnen som anges itimplanerna i bilaga 2. s Senaste lydelse1992:232. Tillelever i gymnasieskolan som behöver inackordering till följd av skolgången skallhemkommunen lämna ekonomiskt stöd. Skyldigheten gäller till och med det förstakalenderhalvåret det år då ungdomarna fyller . Stödet skall avseboende, fördyrat uppehälle och resor till och från hemmet. Stödet skall geskontant eller på annat lämpligt sätt. Om stödet ges kontant, skall det utgå medlägst 1/30 av basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring förvarje hel kalendermånad under vilken eleven bor inackorderad. Beloppet fåravjämnas till närmast lägre hela tiotal kronor. Tillelever i gymnasieskolan som behöver inackordering till följd av skolgångenskall hemkommunen lämna ekonomiskt stöd. Skyldigheten gäller till och med detförsta kalenderhalvåret det år då ungdomarna fyller . Stödet skallavse boende, fördyrat uppehälle och resor till och från hemmet. Stödet skallges kontant eller på annat lämpligt sätt enligt kommunens bestämmande. Omstödet ges kontant, skall det utgå med lägst 1/30 av basbeloppet enligt lagen (1962:381)om allmän försäkring för varje hel kalendermånad under vilken eleven borinackorderad. Beloppet får avjämnas till närmast lägre hela tiotal kronor. 6§* Varje kommun somanordnar särskola är skyldig att så långt det är möjligt organisera särskolan såatt ingen elev blir tvungen att bo utanför det egna hemmet på grund avskolgången. Även i övrigt skall vid utformningen av särskoleverksamhetenbeaktas vad som ur kommunikationssynpunkt är ändamålsenligt för eleverna. Kommunen skall eftersträvaatt eleverna vid fördelningen på olika skolor placeras så att de får så kort skolvägsom möjligt. Vårdnadshavares önskemål om att deras barn skall tas emot vid enviss skola inom kommunen med särskoleutbildning skall beaktas så långt det ärmöjligt med hänsyn till andra elevers berättigade krav på att få så kortskolväg som möjligt. Vid fördelningen avelever på olika skolor med särskoleutbildning skall kommunen beakta vårdnadshavaresönskemål om att deras barn skall tas emot vid en viss skola så långt det ärmöjligt utan att andra elevers berättigade krav på en så kort skolväg sommöjligt åsidosätts eller att betydande organisatoriska eller ekonomiskasvårigheter uppstår för kommunen. 6 Senaste lydelse 1992:598. Varjekommun är skyldig att för eleverna i sin särskola anordna kostnadsfriskolskjuts, om sådan behövs med hänsyn till färdvägens längd,trafikförhållandena, elevens handikapp eller någon annan särskildomständighet. I lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstördam.fl. finns föreskrifter om särskilda omsorger i form av boende i familjehemeller elevhem för bam och ungdomar som behöver bo utanför föräldrahemmet. Varjekommun är skyldig att för eleverna i sin särskola anordna kostnadsfriskolskjuts, om sådan behövs med hänsyn till färdvägens längd,trafikförhållandena, elevens funktionshinder eUer någon annan särskildomständighet. Kommunens skyldighet omfattar dock inte sådana elever som väljeratt gå i en annan särskola än den som kommunen annars skulle ha placerateleven i om något önskemål om en viss skola inte framställts. I lagen (1993:000) om stöd och service till vissa funktionshindradefinns föreskrifter om stöd och service i form av boende i familjehem ellerbostad med särskild service för barn och ungdomar som behöver bo utanförföräldrahemmet. Efterönskemål av värdnadshavare har en kommun rätt att i andra fall än som avses i5 § andra stycket i sin särskola ta emot en elev från en annan kommun. I sädanafall har kommunen rätt till ersättning för elevens utbildning från elevenshemkommun: Om inte de berörda kommunerna kommer överens om annat, skallhemkommunen utge det belopp som regeringen föreskriver. Skolpliktfår fullgöras i en fristående skola, om skolan är godkänd för ändamålet. Ärendenom godkännande för vanlig skolplikt prövas av . Såvittgäller särskild skolplikt prövas 1. sådant godkännande som avser en skola sommotsvarar särskolan av och 2. sådant godkännande som avser en skola sommotsvarar specialskolan av styreben för den specialskola som ansvarar förutbildning av samma handikappgrupp där skolan är belägen. Godkännandeför vanlig skolplikt skall meddelas, om skolans utbildning ger kunskaper ochfärdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper ochfärdigheter som förmedlar och skolan även i övrigt väsentligen svararmot allmänna mål. Härvid skall särskilt beaktas de krav som angesi 1 kap. 2 § andra och tredje styckena. Godkännandeför särskild skolplikt skall meddelas, om skolan ger eleverna en utbildningsom väsentligen svarar mot den som de skulle få i särskolan eller speciabkolan.En ytterligare förutsättning är att eleverna i samband med utbildningen beredserforderliga omsorger. Igodkännandet för särskild skolplikt skall anges om det avser särskoleutbildningeller speciabkoleut-bildning eller båda dessa skolformer samt för vilkahandikappgrupper utbildningen godkänns. Ettbarn får fullgöra sin skolplikt i en frbtående skola som är godkänd för särskildskolplikt och som motsvarar särskolan endast om styreben för särskolan ibarnets hemkommun har bedömt att barnet har särskild skolplikt. Om ett barn harfunktionshinder som enligt 3 kap. 3 § kan vara grund för särskild skolplikt,får barnet fullgöra sin skolplikt i en god-, känd fristående skola som motsvararspeciabkolan endast om 1. skolan är godkänd för elever som har särskildskolplikt på grund av samma funktionshinder som barnet eller 2. huvudmannen för speciabkolan bedömer att barnetändå kan tillgodogöra sig utbildningen vid skolan. Den som har vanligskolplikt men som endast är bosatt i landet eller som har andraskäl att få en utbildning med en annan internationell inriktning än den som färfinnas inom eller frbtående skolor som är godkända för fullgörandeav vanlig skolplikt får fullgöra sin skolplikt i en frbtående skola med sådaninriktning (internationell skola), om skolan av har godkäntsför ändamålet. Förgodkännande krävs att skolans utbildning som helhet betraktad är likvärdigmed . Skolan skall förmedla kunskaper och färdigheter somunderlättar fortsatt skolgång utomlands. Undervbning i svenska språket och omsvenska förhåUanden skall meddelas i den omfattning som de i landet för kortaretid bosatta eleverna behöver. En frbtående skola, somär godkänd för elever som har vanlig skolplikt, skall tilldelas bidrag förverksamheten av elevernas hemkommuner. För varje elev skall lämnas ett beloppsom motsvarar den genomsnittliga kostnaden per elev i hemkommunens grundskoladet pågående kalenderåret på det stadium som eleven tillhör. Vid tilldelningenfår kommunen göra ett avdrag som uppgår till högst av den framräknadegenomsnittskostnaden. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer fårmedge ett större avdrag, om det finns särskilda skäl. Tilldelningenberäknas för ett bidragsår i sänder. Varje bidragsår börjar den 1 juli.Tilldelningen grundas på antalet elever från kommunen i den frbtående skolanden under bidragsåret. Bidragen skall utbetalas med en tolftedelvarje månad. Utbetalningarna avpassas efter ett beräknatantal elever och reglering görs vid utbetalning . För en skola som ärnystartad, får bidrag, som avser tiden månad, betalas ut samlati september. För att en nystartad skola skall ha rätt tiU bidrag gäller dockatt skolan skaU ha ansökt om att bli godkänd för vanlig skolplikt före den Iaugusti året innan bidragsåret börjar. Omen elev slutar i den frbtående skolan efter bidragsåret ärhemkommunen inte skyldig att tilldela skolan bidrag än till ochmed kalendermånaden efter den då eleven slutade. Utbetalningav bidrag enligt andra stycket får grundas på den kostnad som hemkommunenfastställt i sin budget för respektive kalenderår. Om det slutliga utfalletskulle bli högre än det i budgeten fastställda har den frbtående skolan rättatt få ut motsvarande mellanskillnad. Sådan slutreglering skall ske senast tvåmånader efter det att kommunens årsredovbning för det aktuella kalenderårethar lämnats över till fullmäktige. Vadsom sägs i första-fjärde styckena gäller inte de fristående skolor för vilkaregeringen har beslutat om statsbidrag genom särskilda föreskrifter ellerandra särskilda beslut och inte heller skolor, för vilka huvudmannenskriftligen avstått från medebtilldelning eller sådana skolor som enligt 7 § förklarat sakna rätt till bidrag. Frbtåendeskolor, som har rätt till bidrag enligt 6 §, får för de elever som bidragenavser endast ta ut elevavgifter som är skäliga med hänsyn till de särskildakostnader som skolan har, förutsatt att kostnaderna kan anses rimliga för verksamheteru OmStatens skolverk, vid prövning av en ansökan om godkännande som avses i 2 §första stycket, finner att elevavgifterna vid skolan inte kan anses skäliga, skaUverket, om skolan godkänns, förklara att den inte skall ha rätt till bidrag enligt6 §. Skolverketskall vidare förklara rätten till fortsatt bidrag förverkad, om en skola eftergodkännandet tar ut elevavgifter som inte kan anses skäliga. Innan ett sådantbeslut fattas skall skolan ges möjlighet att ändra avgiftens storlek. Beslutom att en skola inte skaU få bidrag får upphävas av , omelevavgifterna senare bedöms som skäliga. Regeringen får i frågaom vbs utbildning förklara en frbtående skola berättigad till sådant bidragsom avses i andra stycket, om utbildningen ger kunskaper och färdigheter som tillart och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper och färdigheter somgymnasieskolan förmedlar och skolan även i övrigt väsentligen svarar motgymnasieskolans allmänna mål. Härvid skall särskilt beaktas de krav som anges i1 kap. 2 § andra och tredje styckena. Förklaring skall dock inte lämnas i frågaom utbildning som skulle innebära påtagliga negativa följder förgymnasieskolan inom det offentliga skolväsendet i regionen. Om en sådan förklaringsom avses i första stycket lämnats, skall elevernas hemkommuner lämna bidrag tillskolan. Kommunens skyldighet gäller endast utbildning för sådana elever somhemkommunen var skyldig att erbjuda gymnasieutbildning dåutbildningen började. Omden frbtående skolan inte kommer överens om annat med elevernas hemkommunerskall dessa erlägga det belopp som regeringen eller den myndighet somregeringen bestämt har föreskrivit. Ominte kommunen och skolan har kommit överens om annat skall bidraget enligt 8 §beräknas för ett bidragsår i sänder. Varje bidragsår börjar den I juli.Tilldelningen grundas på antalet elever på den bi-dragsberättigade utbildningenden under bidragsåret. Bidraget skall utbetalas med en tolftedelvarje månad. Utbetalningarna avpassas efter ett beräknat antalelever och reglering görs vid utbetalning . För en skola som ärnystartad, får bidrag, som avser tiden månad, betalas ut samlati september. Omen elev slutar efter bidragsåret är hemkommunen inte skyldigatt tilldela skolan bidrag än till och med kalendermånadenefter den då eleven slutade. Föratt en skola skall ha rätt till bidrag gäller dock att skolan har ansökt om attbli förklarad som bi-dragsberättigad året innan. Ansökanskall lämnas in till länsstyreben i det län där skolan är belägen. Skolorsom har rätt till bidrag enligt 8 § får för de elever som bidragen avserendast ta ut elevavgifter som är skäliga med hänsyn till de särskilda kostnadersom skolan har, förutsatt att kostnaderna kan anses rimliga för verksamheten. 2 1992/93. Om en skola tar utelevavgifter för utbildningar som berättigar till bidrag enligt 8 § ochavgifterna inte kan anses skäliga, skall förklaringen om rätt till bidragåterkallas. Innan ett sådant beslut fattas skall skolan ges möjlighet att ändraavgiftens storlek.