prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Goda resultat i genomförandet avden ekonomiska politiken, kraftfulla ansträngningar fill försoning, fred ochdemokratisering, djupgående strukturförändringar i förening med tämligen godmottagarkapacitet ger grund för att föreslå en fortsatt hög nivå på landramen. Samarbetet med har tvähuvudsakliga inriktningar. Den ena omfattar insatser för aft befästa demokratinoch försoningsprocessen, bland annat genom kraftfullt stöd filldecentraliserade sociala insatser som lokala hälsoprogram, lokal utveckling,sfrafegistöd för utveckling av sociala sektorer, rättsväsendet ochkultursektorn. Den andra huvudlinjen är sföd filldef ekonomiska reformprogram vars syfte är atf skapa förutsättningar förekonomisk stabilitet och tillväxt. I detta ingär bland annatskuldlättnadsåtgärder, stöd till energisektorn och insatser inom områdena skogoch miljö. i förutsätter betydande stöd fränomvärlden för de- Bilaga 4 mobilisering, återvändande- ochsysselsäffningsprogram. Civila myndigheter, till sföd för en demokratisksamhällsutveckling och till skydd för de mänskliga rättigheterna måstetillskapas eller reformeras. spelar en stor roll i ElSalvador både som fredsmäklare och som aktör i återuppbyggnadsarbetet. Enframgångsrik fredsprocess i gör att medel pä sikt kan omfördelasfrån akuta nödhjälpsinsatser fill utveckling och institufionsuppbyggnad.Sverige har ställt i utsikt en summa motsvarande per årunder de kommande tre åren för insatser fill stöd för fredsavtalet. Vid sidanav fredsarbetet görs stora ekonomiska reformansfrängningar. kan enövergäng frän krig till fred ge detta krigshärjade land en betydelsefullekonomisk roll i regionen. I är def därförangeläget atf fram till valet stödja specifika insatser med def särskildasyftet aft skapa förutsättningar för eff fortsatt framgångsrikt införlivande avdet fredsvtal, som undertecknades . I första hand avses insatsermed inriktning på demokrafiska reformer och mänskliga rättigheter. I takt medatf fredsprocessen utvecklas är förhoppningen aff förutsättningar skapas förytterligare inslag i samarbetet, genom SIDA och övriga bisfändsmyndigheter. För föresläs aff SIDAs samarbete inriktas päfortsatta miljöinsatser samt en utfasning av programmet för socialtbostadsbyggande. Därtill förutses fortsatt tekniskt samarbete genom BITS,forskningssamarbete genom SAREC samt företagsutveckling och handelsfrämjandeinsatser genom Jag föreslår atf medelstilldelningen förUtvecklingssamarbete med /94 uppgår till 405 miljonerkronor, omfattande följande anslagsposter: Regionala insatser 135 miljonerkronor, innefattande även bilaterala insatser i Landprogram , 270 miljonerkronor, varav hälften avser stöd till det ekonomiska reformprogrammet i form avsföd fill betalningsbalansen. Därfill kommer insatsen fill sfödför fredsprocessen i EI , . Medel för dessa ändamålanvisas under anslagsposten Mänskliga rättigheter, demokrati och humanitärtbistånd. Sydamerikasländer sfyrs av folkvalda civila regeringar. Demokratins förmåga atf hanterasvära politiska problem har manifesterats i länder som , oehBrasilien. 1 har viktiga sfeg tagits mot demokrati. I valdesunder 1991 ny president och lagstiftande församling. Def haremellertid också uppvisat bakslag. I upplösfe president och satte en bräcklig demokrati ur funktion. 1 överskuggaspolitiska framsteg av fortsatta politiska våldsdåd förövade av myndigheter, gerillaoch narkotikamaffia. I har försök till militärkupper genomförts. Glädjandeär atf ett trendbrott kan skönjas ekonomiska nedgång i Sydamerika.Ekonomiska reformprogram har genomförts med resultat att inflation och växandebudgetunderskott kunnat nedbringas. I flera länder har även reformer av denekonomiska strukturen inletts. Statens roll har omdefinierats, förutsättningarför långsiktigt företagande förbättrats. Reformpolitik har börjat ge utdelningi form av reell ekonomisk tillväxt. I länder som och fortgårunder demokratiskt styre ekonomiska reformer. Dessa länders överenskommelse medBrasilien och om ett frihandelsavtal, Mereosur, visar pä en ny attitydtill ekonomisk utvecklingspolitik. Sammanlagt utbetalades i gåvobistånd tillSydamerika /92 varav genom SIDA 92 miljonerkronor och genom BITS . 1992/93:100 Bilaga 4 biståndssamarbetemed syftar till att underlätta för demokratiska regeringar atfbedriva ekonomisk reformpolitik och föra en nydanande utvecklingspolitik. Eftbärande motiv är att ge stöd åt en fortsatt demokratisk samhällsutveckling iregionen. Inomregionen ges prioritet åt utvecklingssamarbete med och . Teknisktbiständ genom BITS lämnas även till och och forskningssamarbetegenom SAREC bedrivs med och . Även har verksamhet idessa länder. Stöd till den inledda demokratiseringen i kan framöverbli aktuellt. Insatser till värn för gatubarnen i bl.a. är underberedning. SIDA utbetalade under /förolika insatser i . Imars 1992 undertecknades ett avtal om biståndssamarbete mellan ochBolivia. Ett utökat samarbete aviserades och som svenska motiv angavs stödtill en lovvärd reformpolitik och stärkande av demokratiska institutioner. Boliviabedriver sedan är 1985 ett långtgående ekonomiskt reformprogram. Sedankraftfulla ätgärder vidtagits för att stabilisera ekonomin har landets regeringgått vidare med en rad strukturreformer mot ökad marknadsekonomi. Ekonomin harliberaliserats och intar en obe- Statsmaktenstidigare dominerande roll som aktör inom Prop. 1992/93:100 näringslivet harupphört och ersatts av en politik för atf stärka betingelserna Bilaga 4 föreff fungerande privat näringsliv. Offenfliga utgifter omprioriteras för socialaändamål med tonvikt på de fattiga befolkningsgrupperna. Def finns bred partipolitisk uppslutning bakomreformpolitiken men missnöje över politiken har givit näring åt populistiskaströmningar. Allmänna val planeras till mitten av 1993. Läget vad avsermänskliga rättigheter är tiUfredstäUande. Det utökade samarbetet med växer successivtfram och kan förvänfas nå sin nivä under /94. SIDA:s verksamhetinriktas i huvudsak på sociala sektorer och bör företrädesvis lämnas i form avprogrambiständ avhängigt reformer inom berörd förvaltning. Samarbete söks medutvecklingsbanker och FN-organ. Def kan vidare bli aktuellt atf stödjabärkraftiga insatser för aft främja alternativ till kokaodlingar samt insatsertill stöd för ursprungsbefolkningens rättigheter. BITS tekniska samarbete förutses fortsätta oeh kanäven komma att utvidgas till miljö- och skogsområdet. Jag håller inte föruteslutet att prövning av u-krediter kan bli aktuellt. Jag förutser bidrag tillskuldlättnadsåtgärder förutsatt aft reformpolitiken vidmakthålls. I samband meduppföljande överläggningar med företrädare för kan en översyn avgällande riktlinjer för samarbetet bli aktuell. övergång mot demokrati fullföljs i och medatt landet går till allmänna val . Med sin politik avnationell försoning har landet visat prov pä stor förmåga att hantera arvetefter åren av diktatur. har fört en framsynt ekonomisk politik. Inomramen för ekonomisk stabilitet och med stöd av en skattereform har man satsat offentligamedel för atf minska de stora sociala klyftorna i landet. har lämnat ett betydande mentidsbegränsat biständ för upprustning av skolor i eftersatta områden samt tillbostadsprojekt med inslag av självbyggeri. Skolprogrammet anses framgångsriktoch har blivit mönsterbildande för ett större nationellt program.Bostadsprojektet är def ännu alltför tidigt att utvärdera resultaten av. Dessa sociala insatser har varit ägnade att stödjaden civila regeringen i ett inledningsskede och nya finansiella åtagandenutöver redan avtalade kommer inte atf göras. Jag förutser också attkulturbiständet avslutas. En utvärdering av det kvinnoinriktade programmetskall göras. Ambitionen är att stöd av detta slag skall ges även ifortsättningen. I linje med de överläggningar som hållits medChiles regering inriktas det fortsatfa samarbetet på ett utökat teknisktbistånd genom BITS. En uppföljning av en beviljad ramkredit får visa om dennabiståndsform även bör bli aktuell framöver. intar en aktiv hållning.Ett utökat samarbete genom kan förväntas verka befrämjande pånäringslivssamarbetet mellan oeh . SAREC:s forskningssamarbetemed chilenska forskningsrådet förväntas fortsätta . Stödettill samhällsvetenskapliga institutioner, vilket växte fram avmilifär-regim, bör prövas utifrån övergripande prioriteringar i SAREC:s stödför samhällsvetenskaplig forskning i . 1Paraguay pågår en process mot demokrati. En ny författning har frätt i 133 kraft oeh givit starkt skydd åt de politiska ochmedborgerliga rättigheterna. 1992/93:100 Allmänna val tillpresidentämbete och parlament planeras fill mitten av Bilaga 4 1993. Jagfinner det angeläget aft stödja dessa demokratiska tendenser och förutser effbegränsat samarbete genom SIDA, företrädesvis tillsammans med internationellaorgan. Med def ovan sfående som grundföreslår jag atf anslagsposten Utvecklingssamarbete med uppgår till95 . är en kontinent med stora paradoxer. Den besittermer av extrem välfärd och fattigdom, fillväxt och utveckling än någon annankontinent. Den innehåller sju av de snabbast växande ekonomierna i världenliksom också världens fattigaste i BNP per capita. Den har över dubbelt såmänga absolut fattiga som hela . I bor av världensbefolkning och enbart i och . Många länder iSydostasien utvecklas i snabb takt till industriländer. I sker ensuccessiv omläggning av politiken i riktning mot marknadsekonomi. haren positiv ekonomisk utveckling men fattigdomen är fortfarande stor. I någraländer finns interna oroshärdar som äventyrar den långsiktiga utvecklingen. Ivissa fattiga länder (och ) har utvecklingen för försfa gångenvänts i en demokratisk riktning. Med upplösningen av har antaletsjälvständiga stater ökat. Till hör även Mellanöstern.Ett humanitärt bistånd till och , , , , ochJordanien fortgår genom och bilateralt genom SIDA och i någonmån BITS. Utredning om asiatiska utvecklingserfarenheter och givaresinsatser genomförde avdelningen för internationelltutvecklingssamarbete en studie avseende asiatiska erfarenheter med syfte aftge en plattform för överväganden om svenskt bistånd i . Utredningen harsammanfattats i rapporten: In Support of Asian Development - Asian DevelopmentTrends: Lessons learned and the experience of donors - A basis for a Swedishagenda. Studien har fre grundläggande delar. Den första beskriveroch analyserar utvecklingen i ett anfal asiatiska stater under perioden1950-1990. Den andra avser tio större givares politik och biständ i ljuset avden asiatiska utvecklingen. Den tredje ger motsvarande bild för Sverige.Därefter diskuteras särskilt angelägna omräden och insatser, liksom förslaghur skulle kunna modifiera sift biständspolitiska agerande. Fortsattarbete med s.k. landprofiler i enskilda asiatiska stater understryks. Studien konstaterar aff ekonomisktframgångsrika asiatiska stater förmått kombinera en grundläggande marknadsanpassning med statliga ingrepp el ler satsningar infe minst pä människornas utveckling och välfärd, särskilt ge- 134 nom utbildning, vilket bidragit till en successivdemokratisering. Det bör Prop. 1992/93:100 även noteras att den offentligasektorn i dessa länder är begränsad. Utbild- Bilaga 4 ning och hälsovårdtillhandahålls ofta i enskild regi. De framgångsrika staterna hartveklöst satsat pä tillväxt, vilken genom tidigt insatta åtgärder såsomjordreform och den stora satsningen pä utbildning resulterat i bekämpning avfattigdom och i rimligt fördelad välfärd. Bi-ständsrelaferat ekonomisktsamarbete spelar en stor roll. Demokratisering och förbättradrespekt för mänskliga rättigheter och miljön framstår som grundläggande för enlångsiktigt stabil utveckling men har, liksom i industrialiseringens ,ofta följt efter påbörjad ekonomisk utveckling. I finns även länder medmissriktad detaljplanering och -reglering, ofta kombinerad medimportsubsfifutionspolifik, låg fillväxt, kvarvarande och omfattande fattigdom,och ofta dålig index för mänsklig utveckling. Studien pekar på möjligheten avökad samverkan mellan givarna. Policy-dialog och institutionellt inriktat stödliksom satsningar på infrastruktur och bredare samarbete framstår somangelägna. En fortsättning på den inledda samarbetsdialogen med Japanrekommenderas. Utredningen föreslår bl.a. ökadsatsning på stöd till ekonomiska reformer och institutioner som främjar enmarknadsinriktad utveckling, sföd fill gott regeringsutövande som viktigt medelaft stödja en utveckling i demokratisk riktning. Den har en serie slutsatserrörande nätverk mellan biståndsmyndighetema och den svenska resursbasensinstitutioner och företag. 1 en särskild delstudie har viktigamiljöproblem analyserats och omräden identifierats där också svensk kompetensskulle kunna utnyttjas. Folkrörelsernas och de enskilda organisationernas rollhar särskilt belysts. Jag ser Asienstudien som eff viktigt led i en process somkan effektivisera vårt bistånd till och öka våra möjligheter tilleffektivare samverkan med andra givare. representerar en heterogensamling länder där det finns exempel på såväl dynamisk utveckling som utbreddfattigdom. Det finns därför en risk med atf göra alltför bredageneraliseringar. Med detta förbehåll vill jag ändå erinra om att kontinentenhar den största andelen av världens fattiga. Utredningen betonar tillväxtens ochdef ansvarsfulla ledarskapefs bety delse för framgång. I de mer progressiva länderna har en stabil makro-eko- nomisk politik och en framsynt investeringspolitik främjat resurstillväxten. En rättvisare fördelning av produktionsresurserna, inte minst genom sats ningar pä jordreformer, har skapat förutsättningar för produktivitetsök ningar oeh höjda inkomster även för den fattige. Utbildning visar sig, inte oväntat, vara en av nycklarna till framgång. Omfattande och långsiktiga sats ningar för att göra grundskoleutbildning fillgänglig för alla, kombinerat med mer behovsinriktade satsningar på högre utbildning och forskning har ut gjort både ett mäl i sig och en viktig bas för produktionsökning i näringsliv och samhälle. Jag vill i detta sammanhang ocksä peka på vikten av en demo kratisk samhällsutveckling och hänsynen till miljöns krav och förutsättningar I35 som viktiga dimensioner för atf nå en stabil och bärkraftig utveckling. Idet svenska utvecklingssamarbetet med länderna i bör vi kunna Prop.1992/93:100 svara på olika behov. Ekonomiska och demokrafiskareformansträngningar Bilaga 4 behöver fortsatt stöd. En fungerandemarknadsekonomi är en viktig utvecklingskraft, men som vi seft i den asiatiskautvecklingen, är den infe ensam lösningen pä problem. Ansvarsfullasatsningar på att skapa mekanismer för social utveckling, infrastruktur ochindustrialisering är också betydelsefulla liksom utveckling och uppbyggnad avsamhälleliga institutioner som sätter ramar och fastställer spelregler. Enfungerande rättsstat mäste utvecklas. Utveckling av människans egna resurser genomutbildning och hälsa kommer även att vara betydelsefulla isamarbetet med länder i . Men bönder och mindre företagare måste också gesreella möjligheter atf öka sin produktivitet, inte bara genom ekonomiskaincitament utan också genom att nödvändig lagstiftning och infrastruktur byggsupp. Jag vill här också peka på möjligheterna till eft ökat industrielltsamarbete. Jag instämmer helt i utredningens syn att svenskkompetens i ökad utsfräckning bör kunna göra sig gällande på exempelvismiljövårdens och industrins, infrastrukturens (energi, kommunikationer, tele)samt handelns områden. Ett effektivt samarbete förutsätter nära samråd mellanmyndigheterna. Genom landprofilarbeten och intressentmöten för enskilda länderkan även regelrätta dialoger mellan och enskilda asiatiska u-länderfrämjas, så att vär ofta långvariga biståndsrelation kan breddas till att avselångsiktigt mera jämbördiga relationer. Det ankommer självfallet fiämst på myndigheternaatt ta de initiativ och hälla de kontakter som behövs för att förverkligaregeringens intentioner avseende förstärkning av det biståndsrelateradeekonomiska samarbetet, och utnyttjandet av svensk resursbas när denna ärrelevant och konkurrenskraftig. Jag vill därvid hänvisa fill den förbättrademiljö för företagsamhet och utveckling, investeringar, handel, som ges genomden ekonomiska reformverksamheten i länder som och . Den genom utredningen stimulerade uppbyggnaden avett svenskt nätverk för information och samverkan inom miljösatsningar i Asienbör enligt min mening följas upp genom ett nyft seminarium . Dä kanparterna överblicka vilka möjligheter till nya eller breddade insatser påt.ex. områdena vatten, energi, institutions- och metoduppbyggande som kunnat .aktualiseras. Folkrörelser och enskilda organisationer har enviktig roll att spela i utformning oeh genomförande av biståndet. De är ocksäviktiga instrument för främjandet av en demokratisk samhällsutveckling. Ett fortsatt samarbete och dialog med viktigagivare såsom och Asiatiska är viktigt. Bl.a. föreslåijag ett meia aktivt svenskt stöd till deltagande av folkrörelser iutvecklingsbankens arbete pä det sociala området. Sydasienhar inte uppvisat samma dynamiska utveckling som Ost- och Sydostasien.Tillväxten har ökat mer än befolkningstillväxten men fattigdomen är utbredd.Den årliga befolkningstillväxten för hela regionen pä har begränsat denårliga BNP-tillväxten per capita till under 1980-falet. Regionen hyserflest anfal absolut fattiga i världen. De fattigaste länderna som ,och uppvisar otillräcklig ekonomisk växtkraft för atf kunnaattackera sina fattigdomsproblem. Inre strider i och konfliktermellan den tamilska minoriteten och centralregeringen i Sri Länka försvåraråteruppbyggnad. I såväl som ger etniska och religiösamotsättningar upphov till öppna konflikter. Brotten mot de mänskligarättigheterna som följer i konflikternas spär är allvarliga och lämnarsvårläkta sår. Kvinnornas levnadsvillkor är pä vissa häll ytterst svåra.Sammanlagt utbetalades i gåvobistånd till länder i 707 miljonerkronor /92. SIDA dominerar med ett bistånd på 669 miljonerkronor. Upplösningenav och bildandet av OSS (Oberoende Staters Samvälde) har givitupphov till eft antal nya stater i . Några av dessa kan komma attklassificeras som . 1992/93:100 Bilaga 4 Detsenaste året har demokratin i konsoliderats efter parlamentsvalet ifebruari 1991 och den därefter följande övergången fill parlamentarism. Lägetför mänskliga rättigheter har förbättrats och pressen är fri. Rättssäkerhetenbedöms vara relativt god även om de fattigaste ofta har svårt att hävda sinrätt. Fattigdomen i förblir mycket stor ochmer än hälften av invånarna lever under den s.k. fattigdomsgränsen. Det storaflertalet bor på landsbygden. Jordbruket är nyckelsekforn i ekonomioch sfär för av BNP. Bangladeshgenomför ett ekonomiskt program i samarbete med IMF ochVärldsbanken. Liberaliseringar har skett bl.a. pä handels- ochjordbruksområdet. Inom den statliga sektorn pågår en utförsäljning av statligaföretag. Kritik har riktats mot långsamhefen i reformpolitikens genomförande. Det svenska biståndet till inriktas påaft förbättra levnadsvillkoren för de fattigaste och är koncentrerat tilllandsbygdsutveckling, hälsa och undervisning. Bl.a. ger bidrag tillGrameen Bank, vars låntagare till utgörs av kvinnor. En låg inhemskresursmobilisering i kombination med en svag kapacitet på mottagarsidan harbidragit fill förseningar i landprogrammefs genomförande och ett lågtutnyttjande av biståndsmedel. Den utgående reservationen är hög och ochandra givare har upp- märksammat detta problem idiskussioner om def framtida biståndet fill Prop. 1992/93:100 Bangladesh.Stödet genom enskilda organisationer är relativt omfattande Bilaga 4 ochger ett gott resultat. Med hänsyn till ovanstående föreslår jag att 120miljoner kronor avsätts som medelsram för biståndsinsatser genom SIDA. Indienär en parlamentarisk demokrati som ger utrymme för fri debatt och andramedborgerliga friheter. Detta hindrar dock inte att de fattigas rättigheterofta kränks. Regeringens attityd fill omvärldens kritik av mänskligarättighets-situationen i landet har varit att kritiken varit ensidig och atthänsyn inte tagits till faktiska förhållanden. En offentlig inhemsk mänskligarättighets-kommission har tillsatts i syfte aft utreda och minska bristerna pådetta område. Omvandlingen av den indiska ekonomin fill enmarknadsekonomi har fortsatt under den nya regering som tillträdde i juni 1991.Samtidigt som regeringen rönt beröm för sin reformpolitik har givarkonsorfietpåtalat nödvändigheten av fortsatfa reformer bl.a. inom den offenfligasektorn. biståndssamarbete med har längehaft en strävan att nä de fattigaste grupperna, främst på landsbygden.Samtidigt kan konstateras att regeringens egna åtgärder för att förbättrasituationen för de fattigaste grupperna i landet hitfills varit blygsamma.Militärutgifterna svarar för nära en femtedel av statsbudgetens utgifter. Vidare har de olika programmen inom landprogrammetofta drabbats av förseningar på grund av den tunga indiska byråkratin och sedanflera år har reservationerna varit mycket stora. Den utgående reservationen1991/92 uppgick till eller av landramen. Problemet medett ineffektivt utnyttjande av biståndsmedel har uppmärksammats av fleragivare. Mot bakgrund av ovanstående föreslårjag atf 345miljoner kronor avsätts för samarbetet genom SIDA. Fatfigdomsinriktningen börbibehållas men ökad vikt mäste läggas vid ett effektivt medelsutnytfjande ochatt uppsatfa mål uppnås. Även i fortsättningen ser jag atf de enskildaorganisationerna har en viktig roll i det fattigdomsinriktade biståndet. är en av de större mottagarna av svenskamjuka krediter. Med ett i många avseenden välutvecklat land som finnsförutsättningar för samarbete i andra former vid sidan av det traditionellabiståndet. Jag anser därför att i planeringen av det framfida biståndet tillIndien ökad vikt bör läggas vid att stödja ett sådant samarbete inom ramen förBITS och SWE-DECORP:s mandat. SriLänka är en parlamentarisk demokrati. Den politiska utvecklingen i Sri Länka präglas av konflikten i de norra och östra delarna där mänskliga rät tighets-situationen är mycket allvarlig. 1 landets södra delar har antalet kränkningar av mänskliga rättigheter minskat. Regeringen har under 138 senare är visat att man tagit fill sig kritiken frän detinternationella samfun- Prop. 1992/93:100 def. Situationen för återvändandelankesiska tamilflykfingar är fortsatt svår. Bilaga 4 liksom för den storagruppen av intemflyktingar som uppstått på grund av kriget. Som en följd av konflikter mellanden tamilska minoriteten oeh centralregeringen utgör militärutgifterna en storbelastning pä landets ekonomiska resurser. Trots detta har den ekonomiskautvecklingen varit god . En sänkning av militärutgifternaframstår som nödvändig för att frigöra resurser för ett fortsatt genomförandeav den i övrigt framgångsrika ekonomiska reformprocessen. Pä grund av svårigheterna affgenomföra planerade projekt i landet under de omfattande stridigheterna1988-1990 uppstod stora reservationer varför inga nya landramsmedel avsattesför /92. För /93 uppgår landramen till 35miljoner kronor. Samarbetet, som koncentrerats fill landsbygdsutveckling ochundervisning, fungerar bra infe minst tack vare en väl fungerande inhemskadminisfration. Jag anser atf den nuvarandeinriktningen och omfattningen av biståndet genom SIDA bör bibehållas /94. Även om en fredslösning ännu inte är i sikte bör det inomramen för den liberaliserade ekonomin finnas potential för ett bredaresamarbete med Sri Länka, där BITS och bör kunna spela vikfiga roller.Den landprofil, som skall utarbetas , kommer aff utgöra underlagför överväganden rörande def framfida utvecklingssamarbetet med Sri Länka. Den optimism som skapades i samband med den kommunistiskaregeringens fall förbyttes snabbt i pessimism dä krigshandlingar mellanolika grupper inom den fidigare motståndsrörelsen trappades upp. I avvaktan på en varaktig fredförutser jag ett fortsatt behov av bistånd av katastrof- ochåteruppbyggnadskaraktär. Med anledning av det översynsarbete som genomförtsangående biståndet fill vill jag emellertid föreslå vissaförändringar i def fortsatta biståndet.