prop · GF03140 · 1992-01-01 00:00:00 — Något uttryckligt kvoteringsvillkor för exempelvis bör därmed inte längre vara nödvändigt. Utöver vad jag har anfört beträffande public service-företagen övergår jag nu till vilka särskilda riktlinjer som bör gälla för vart och ett av programföretagen. 10.3.3 Särskilda riktlinjer för Mitt förslag: skall även i fortsättningen ha en separat nyhetsredaktion för varje kanal samt en för text-TV-verksamheten. Regionala nyhetssändningar av minst nuvarande omfattning skall finnas i hela landet. Bakgrund: Det nuvarande sättet att organisera nyhetsredaktionerna går tillbaka riksdagsbeslut om att inrätta en andra TV-kanal och de uttalanden som därvid gjordes om att det från opinionsbildningens synpunkt var önskvärt med en långt gående spridning av nyhetsurval, analyser och kommentarer. Visst samarbete förutsattes finnas mellan nyhetsredaktionerna i radio och TV i form av en centralredaktion. En övergripande tanke med hela tvåkanalsreformen var de möjligheter till ett system med stimulerande tävlan mellan kanalerna som därvid öppnades. riksdagsbeslut innebar att bör ha två från varandra fristående nyhetsredaktioner. Det tidigare kravet om vissa gemensamma funktioner avseende telegramredigering och telegramläsning upphävdes. Några förändringar på denna punkt gjordes inte vid beslut. utreder som ett led i arbetet med att kvalitativt förstärka sin nyhetsverksamhet och uppnå rationaliseringar, vilka fördelar kan uppnås genom en sammanslagning av nyhetsredaktionerna. Dessa överväganden sker bl.a. mot bakgrund av att inlett sändningar av TV 4-kanalen över marknätet och även har i uppdrag att sända nyhetsprogram. Avtalet mellan staten och stadgar bl.a. att företagets nyhetssändningar efter en uppbyggnadsperiod skall omfatta Skälen för mitt förslag: Nyhetsförmedlingen är enligt min mening en av centrala uppgifter. I likhet med vad föredraganden anförde i anslutning till proposition 1977/78:91 om radions och televisionens fortsatta verksamhet m.m. (s. 189 f.) anser jag att frågan om hur nyhetsverksamheten skall utformas och organiseras är värd stor uppmärksamhet. Det är enligt mitt förmenande önskvärt med en spridning i nyhetsurval, analyser och kommentarer i radio och TV. En ökad mångfald inom nyhetsområdet innebär också att möjligheterna att utnyttja yttrandefriheten förbättras. Det ökade nyhetsutbud som tillkomsten av den marksända TV 4-kanalen innebär är än så länge inte tillgängligt för alla invånare i landet. Det dröjer ytterligare innan den pågående sändningsutbyggnaden har nått fram till rikstäckning. Enligt avtalet medges en successiv ökning innan verksamheten har kommit upp till de nivåer inom olika områden som har angivits. nyhetssändningar som finns tillgängliga i olika satellit- och kabel-TV-spridda kanaler kommer däremot inte att bli tillgängliga för samtliga hushåll, ens . Mot denna bakgrund anser jag inte att nyhetsuppdrag nu bör reduceras genom att gällande riktlinjer upphävs på denna punkt. Jag har i och för sig förståelse för planer på området eftersom vissa rationaliseringsvinster otvivelaktigt skulle vara möjliga att hämta in utan att exempelvis antalet nyhetssändningar därför skulle Jag anser emellertid att man bör vara vaksam på den nya konkurrenssituationen så att den inte på kort sikt leder till en minskad mångfald även om utvecklingen på kan göra det möjligt för fler aktörer att vara verksamma. Således bör riktlinjerna för även för den nu aktuella avtalsperioden innehålla ett villkor om att de båda kanalerna skall ha separata nyhetsredaktioner. I konsekvens med detta bör även text-TV-sändningarnas nyhetsvärdering vara självständig i förhållande till andra nyhetsredaktioners överväganden inom public service-företagen. Eftersom jag framförallt tänker på redaktionerna i deras funktion vad gäller nyhetsurval, analyser och kommentarer, innebär vad jag nu har sagt att det ändå bör vara möjligt med ett samarbete mellan de två kanalernas nyhetsredaktioner. Det kan exempelvis röra sig om gemensamt utnyttjande av utrikeskorrespondenter, samutnyttjande av personal för att i ett sammanhang utföra uppdrag för olika Vad jag har sagt bör heller inte innebära några hinder för en ansvarsuppdelning i fråga om fördjupningar inom vissa områden. Det torde vara en självklarhet att redaktionerna för att kunna hävda sig i konkurrensen måste ha en allsidig och djup bevakning av såväl nationella som internationella frågor. Riktlinjerna bör även omfatta ett krav om att regionala nyhetssändningar av minst nuvarande omfattning skall finnas i hela landet. Vad jag i övrigt förordar om programföretagens uppgifter innebär att beslut om distriktsindelning, programsättning och sändningstider bör ankomma på . 10.3.3.1 EG-krav m.m. Både om TV över gränserna och EG:s direktiv om TV utan gränser har betydelse för den svenska public Genom har och andra EFTA-länder förbundit sig att anpassa sin lagstiftning till EG-direktiv och att redovisa de åtgärder som vidtagits till , som skrivit under men ännu inte ratificerat, kommer att kunna reglera förhållandet till andra europeiska stater än dem som ingår i EG eller EFTA. Arbetet med konventionen och direktivet har pågått under större delen av . EG:s medlemsländer har varit engagerade i konventionsarbete vilket har inneburit att konventionen och direktivet har likartad uppbyggnad och i stort sett samma innehåll. Konventionsarbetet inom startade främst för att skapa ett regelverk för gränsöverskridande TV-sändningar i och undvika oklarheter i ansvarsfrågor. Direktivet tar fasta på TV:s betydelse för att främja integrationssträvandena inom EG. Programverksamheten i sig bedöms också som en potential för ekonomisk tillväxt. vill man stärka både den europeiska programproduktionen och dess relativa andel av det samlade utbudet hos europeiska TV-programföretag. Både konventionen och direktivet reglerar TV-sändningar som är avsedda för allmänheten. Flertalet regler är av minimikaraktär. Ett land får alltså driva en mer ambitiös linje i fråga om de sändningar som landet ansvarar för. Jag avser att i annat sammanhang ta upp frågan om anpassning av den svenska lagstiftningen till EG-direktivet samt frågan om hur skall uppfylla sin rapporteringsskyldighet när det gäller de satellitsändningar som ansvarar för. Här begränsar jag mig till frågan om konsekvenserna för . De regler som har betydelse för programutbud är enligt min bedömning i första hand bestämmelserna om andelen europeiska program. Dessa innebär att varje programföretag skall sända europeiska program, sedan nyheter, sport, tävlingar, reklam och text-TV räknats bort. Medlemsländerna skall rapportera programstatistik för varje programbolag separat och, i den mån en kanal inte uppnått föreskrivna andelar, redovisa skälen för detta och vilka åtgärder som planeras. Vidare innehåller direktivet en bestämmelse om att medlemsländerna på lämpligt sätt skall se till att programbolagen, där så är möjligt, reserverar av sändningstiden eller av programbolagets budget för europeiska program av fristående producenter, undantaget de programkategorier som refererats under regeln om europeiska program. Både direktivet och konventionen innehåller bestämmelser om Ett programbolags redaktionella integritet måste säkras vid sponsring, dvs. det måste framgå om ett program är sponsrat och sponsorns identitet måste redovisas. Program får inte sponsras av företag som framställer eller säljer tobak eller receptbelagd medicin. Nyheter och aktualitetsprogram får inte sponsras. Likaså har direktivet och konventionen regler om rätt till genmäle Direktivet föreskriver slutligen att skall erhålla en rapport från varje anslutet land som redovisar vilka åtgärder som vidtagits för att införliva direktivets regelverk i den nationella lagstiftningen. skall en statistisk redovisning ske av hur bestämmelserna om europeisk produktion Enligt min bedömning uppgår andelen europeiska program i utbud till . Med andra ord behöver inte några särskilda kvotregler eller liknande övervägas. Nuvarande villkor i avtalet mellan staten och , om att ett mångsidigt utbud på svenska språket skall tillhandahållas och att svenska artister och verk av svenska upphovsmän i betydande omfattning skall förekomma, är tillräckliga. Uppgifter om andelen sändningstimmar europeisk frilansproduktion i utbud framgår inte direkt ur tillgänglig sändningsstatistik. De riktlinjer om en hög och jämn nivå av utomstående medverkan som jag har redovisat torde emellertid vara tillräckliga för att uppfylla denna bestämmelse. Sponsringsreglerna och gällande ordning i fråga om genmäle och beriktigande uppfyller de grundkrav som anges i direktiv och konvention om att det måste framgå om ett program är sponsrat samt att det skall vara möjligt att få ett beriktigande infört om ett programföretag har sänt en felaktig uppgift. 0.3.4 Särskilda riktlinjer för förslag: skall bedriva lokal sändningsverksamhet av minst samma omfattning som . Bakgrund: års riksdagsbeslut gjorde kulturutskottet (1990/91:KU39, s. 59 f.) ett särskilt uttalade om den framtida Utskottet ansåg bl.a. att det är nödvändigt att bibehåller sin nuvarande stora frihet i fråga om programsättning m.m. När det gäller lokalradioverksamhetens självständighet m.m. anförde utskottet vidare att det är av synnerlig vikt att verksamheten, liksom nu är fallet, kan genomföras under stor frihet och självständighet. FM-nätet bör även fortsättningsvis förbehållas lokalradioverksamheten. Den sammanslagna ljudradioverksamheten bör åläggas såväl uppdraget att svara för nationell programproduktion och sändning som uppdraget att svara för lokal programproduktion och sändning. Det lokala uppdraget förutsätter, enligt utskottets mening, en lokal redaktionell beslutanderätt och självständighet beträffande det lokala programutbudet. Lokalradioverksamheten bör ha minst den omfattning som motsvarar verksamheten inom dagens 25 lokalradiodistrikt. anslöt sig till vad kulturutskottet uttalat om ljudradioverksamheten under nästa avtalsperiod. Skälen för mitt förslag: Jag instämmer med de båda utskottens bedömning av värdet med lokalradioverksamheten. Tillkomsten av det fjärde FM-nätet som möjliggjorde att Lokalradion kunde disponera en egen kanal har varit av stor betydelse för den regionala och lokala I övrigt kan den lokala och regionala mediesituationen sägas kännetecknas av att närradioverksamheten på många håll är av stor omfattning, dock med en begränsad roll. Lokala, reklamfinansierade radiosändningar beräknas visserligen kunna inleda sina sändningar men kommer inledningsvis att vara av begränsad omfattning. Dagstidningar har mött ökande problem. På vissa orter har svårigheterna fått nedläggningar som följd. Mot denna bakgrund är det alltjämt viktigt att det sammanslagna radioföretaget fortsätter med sin public service-verksamhet. vad jag har föreslagit i föregående avsnitt vill jag tillägga att uppdrag även bör innefatta ett krav om lokal sändningsverksamhet av minst samma omfattning som Däremot anser jag inte att jag bör föreslå regeringen att ange hur bör gå tillväga för att uppfylla detta villkor. likhet med utskotten anser jag att public service-företagen bör behålla sin nuvarande stora frihet i fråga om distriktsindelning, programsättning, sändningstider m.m. Tillsammans med vad jag har anfört under avsnittet 10.2.3 Public service-verksamhetens omfattning, sändningsnät m.m., bör detta enligt min mening täcka in syftet med de önskemål om såväl ett nationellt som ett lokalt uppdrag, som utskotten har givit regeringen till känna. 0.3.5 Särskilda riktlinjer för Mitt förslag: Utbildningsradios uppdrag skall i princip vara oförändrat. Programföretaget skall producera utbildningsprogram i första hand för sändning via marksändare. Verksamheten skall inriktas på de fyra utbildningsområdena förskola, ungdomsskola, högskola och vuxenutbildning. Utbildningsradion skall tillse att användarna får möjlighet att framföra synpunkter och önskemål på verksamheten. Bakgrund: Utbildningsradion pekar i sin skrivelse på vissa punkter där förändringar bör ske inför en ny avtalsperiod, men synes i stort förorda en fortsatt verksamhet av ungefär samma utformning som gäller . Utbildningsradion förordar att den, i stället för moderbolaget, bör ta ställning till på vilket sätt samverkan med användarna skall ske. Även under en ny avtalsperiod bör kompletterande finansiering med allmänna medel kunna ges för särskilda insatser. Utbildningsradion tar även upp frågan om att få tillgång till sändningstider. Vidare föreslås att formuleringen av Utbildningsradions roll får en något förändrad utformning: Programverksamheten skall främst inriktas på att förstärka, bredda och komplettera de utbildningsinsatser som görs inom ovan nämnda utbildningsområden och inom det fria folkbildningsarbetet. Skälen för mitt förslag: Jag ansluter mig i huvudsak till vad mina företrädare har uttalat i fråga om Utbildningsradions verksamhet. Programverksamheten bör därmed främst inriktas på att förstärka, bredda och komplettera de utbildningsinsatser som görs inom de nämnda fyra utbildningsområdena och inom det fria Inom samtliga utbildningsområden bör stöd och stimulans ges till grupper med olika funktionshinder och till etniska och språkliga minoriteter samt övriga i utbildningssammanhang eftersatta grupper. I likhet med nu bör barnprogram och program av allmänt folkbildande karaktär också produceras. I verksamheten ingår även produktion av tryckt material. Utbildningsradion bör sända radio- och TV-program i rikssändningar samt i regionala och lokala sändningar. Utbildningsradion bör också sända text-TV. När det gäller frågor om fördelning av sändningstid hänvisar jag till vad jag anför i avsnitten 10.3.1 Programverksamhetens oberoende garanteras och 10.5.2 Public service-företagens struktur. Det förhållandet att Utbildningsradions programproduktion görs med inriktning på i första hand sändning via marksändare utesluter givetvis inte att program från Utbildningsradion förmedlas på andra sätt, t.ex. genom kassettdistribution. Mina förslag om nytt huvudmannaskap för rundradionätet och köp av utsändningstjänster m.m. kommer att underlätta kostnadsjämförelser mellan olika distributionsformer. Eftersom verksamheten skall inriktas på utbildning i samarbete med utbildningsmyndigheter och utbildningsanordnare bör det i likhet med vad som gäller finnas möjligheter för användarna att framföra synpunkter och önskemål på Utbildningsradions verksamhet. Liksom nu bör detta inflytande ske mot bakgrund av Utbildningsradions publicistiskt oberoende ställning. Finansieringen genom medelstilldelning från rundradiokontot bör i likhet med vad som gäller kunna kombineras med att staten även ställer särskilda medel till Utbildningsradions förfogande för programverksamhet i samband med särskilt angelägen fortbildning av Det bemyndigande gav regeringen i samband med beslut om tilläggsbudget II (prop. 1987/88:125 bil. 5, KrU 23, rskr. 287) bör i fortsättningen, i konsekvens med mina övriga förslag, avse Utbildningsradion i stället för som (moderbolaget). Utbildningsradions förlagsverksamhet bör bedrivas enligt Liksom nu skall det vara möjligt att ta emot produktionsstöd av allmänna medel så att angelägna förlagsprodukter kan produceras för små målgrupper. Jag har i denna fråga samrått med chefen för . 10.4 Ägarskap och företagsform Mitt förslag: , och skall vara självständiga aktiebolag. Pressen, näringslivet, folkrörelserna, konstnärliga och vetenskapliga akademier och oberoende kulturella sammanslutningar skall erbjudas bli ägare till bolagen. Om enskilda ägare, t.ex. på grund av jäv, inte kan kvarstå som ägare skall aktierna erbjudas staten. Regeringen skall vidta åtgärder för att underlätta övergången från nuvarande koncernbildning till tre självständiga public service-företag. Bakgrund: Av aktierna i (moderbolaget) innehas av folkrörelserna, av pressen och av näringslivet. har vissa ägarförändringar skett, dock utan att de nämnda relationerna förändrats. Antalet aktieägare har därmed minskat. Såväl Radio-företagen som dess föregångare har varit En annan associationsform som ibland aktualiseras är stiftelseformen. Aktiebolagsformen regleras i aktiebolagslagen. bedrivs normalt i aktiebolag. Bestämmelserna innebär en tydlig fördelning av ansvar och befogenheter mellan ägare, styrelse och verkställande direktör samt en klar procedur för tillsättande av Stiftelseformen är inte lika entydig som aktiebolagsformen. Ett stort antal varianter av olika stiftelsebildningar förekommer. jämförelse med aktiebolag saknas någon normal ägarroll i en stiftelse. En allmän lagstiftning med grundläggande regler om vad som konstituerar en stiftelse, om stiftelsers förvaltning och organisation samt om bokföring, redovisning och andra civil- ättsliga frågor saknas . Det pågår ett beredningsarbete inom med förslag till lagstiftning på stiftelseområdet. De nya bestämmelserna avses träda Skälen för mitt förslag: Ett stort antal av de hittillsvarande ägarna till har aviserat att de vill frånträda sina aktier inför en ny avtalsperiod. Detta gäller främst ägare inom näringslivs- och pressgrupperna. Ett motiv som anges är risken för jävssituationer. Flera har redan engagerat sig i - eller avser att gå in i - olika medieprojekt i konkurrens med public service-verksamheten. Den övervägande delen av ägarna inom folkrörelsegruppen har dock deklarerat att de önskar kvarstå som ägare. Eftersom många folkrörelser kommer att intressera sig för annan radio- och TV-verksamhet får man emellertid anta att det kommer att ske avhopp även från denna ägargrupp. De nuvarande hembudsreglerna innebär i extremfallet att en aktieägare skulle kunna inneha samtliga aktier i den egna ägargruppen. Teoretiskt sett skulle en enda ägare i folkrörelsegruppen kunna uppnå aktiemajoritet i . Mot denna bakgrund förutsätter jag att aktier som utbjuds till försäljning i stället bör kunna hembjudas till staten. Jag avser att i kontakter med nuvarande och blivande ägare utröna möjligheterna av att det i bolagsordningarna införs en föreskrift om hembud till staten. Med tanke på de risker som skulle uppstå om en public service-ägare till följd av andra intressen i radio- och TV-verksamheter får dubbla lojaliteter bör det enligt min mening vara naturligt att ägaren i ett sådant fall lämnar bolagen och enligt vad jag sagt hembjuder sina aktier i public service-företagen till staten. För att bibehålla en spridd och balanserad ägarkrets bör enligt min bedömning en ny aktieägargrupp beredas tillfälle att bli ägare till public service-företagen. Jag avser då en grupp bestående av konstnärliga och vetenskapliga akademier samt oberoende kulturella sammanslutningar. Jag har för avsikt att föreslå regeringen att ta kontakt med exempelvis Kungl. Musikaliska , Kungl. för de fria konsterna - , Kungl. Vitterhets Historie och Antikvitets , , Konstnärliga och Litterära Dessa grupper representerar en viktig del av svenskt samhällsliv som inte varit representerad i public service-sammanhang. Aktierna i de tre public service-företagen bör inför inledningen av nästa avtalsperiod fördelas så att pressen har , näringslivet , folkrörelserna och den nya ägargruppen . Principen om relationerna mellan de olika ägargruppernas aktieinnehav modifieras dock om några av ägarna lämnar sitt aktieinnehav och staten genom hembud tar över innehavet. För att bereda plats för den nya aktieägargruppen förutsätts ägarna inom folkrörelsegruppen få sitt aktieinnehav reducerat med en tredjedel i förhållande till nuläget. Var och en av övriga nuvarande ägare som önskar kvarstå bör i princip erbjudas en lika stor andel i aktieinnehavet i vart och ett av de tre företagen som man har Jag utgår därvid från de ägarförhållanden som råder den dag när regeringens förslag blir offentliga i och med att propositionen lämnas till . Övergången från nuvarande koncernbildning till en situation där ägarna bör erhålla aktier i tre fristående public service-företag bör ske i anslutning till förestående årsskifte så att de nya ägarförhållandena kan börja gälla när avtalsperioden inleds. För att underlätta denna process bör de nuvarande ägarna i anslutning till denna tidpunkt överlåta samtliga aktier i moderbolaget till Därvid ges ägarna möjlighet att antingen få betalt för sina aktier med det nominella värdet eller att få nya aktier i vart och ett av de tre public service-företagen. Jag förutsätter att extra bolagsstämmor i programbolagen kommer att hållas i anslutning till kommande avtalsperiods början. Förutsättningarna för en förändring av ägarsituationen följer av vad som stadgats i avtal och bolagsordning. Enligt 15 § avtalet mellan regeringen och moderbolaget skall moderbolaget träda i likvidation om avtalet upphör. Sedan likvidationen avslutats, dvs. skulderna betalats, skall tillgångarna minus inbetalat aktiekapital och vad som enligt bolagsordningen (16 §) skall tillkomma ägarna som utdelning, Om moderbolaget upplöses skall således tillgångarna tillfalla staten. Staten har sagt upp avtalen, vilket var i överensstämmelse med villkoren i avtalen. Om staten skulle underlåta att teckna något nytt avtal med public service-företagen kommer dessa att träda i likvidation . Vad jag har anfört om ny ägargrupp, hembudsregler etc. bör enligt min mening kunna åstadkommas utan att något likvidationsförfarande först behöver tillgripas. När det gäller tillsynen av public service-företagen bör nuvarande ordning med auktoriserade revisorer bibehållas. Mot bakgrund av vad som gäller i fråga om den revision av förvaltningskaraktär som dessutom sker, förutsätts även fortsättningsvis regeringen utse en revisor och de fyra ägargrupperna beredas tillfälle att utse var sin revisor. Som jag tidigare nämnt bör public service-verksamheten även i fortsättningen drivas i aktiebolagsform. Det förhållandet att public service-företagen omsätter mer än . motiverar att kraven på ekonomisk redovisning, tydlig ansvarsfördelning m.m. bör vara höga, vilket automatiskt följer med aktiebolagsformen. I debatten inför den nya avtalsperioden har stiftelseformen förts fram som ett alternativ. Enligt min bedömning skulle stiftelseformen vare sig för verksamheten i de nuvarande programföretagen eller för en tänkt instans mellan å ena sidan riksdag och regering och å andra sidan programföretagen vara lämplig i nuvarande läge då osäkerhet råder om hur kommande lagstiftning om stiftelser skall utformas. Att nu låsa förutsättningarna för public service-verksamheten utan att veta på vilka villkor som förändringar kan företas vore inte Enligt vad jag har erfarit kan de planerade reglerna, som jag har nämnt, komma att försvåra för att över huvud taget påverka förutsättningarna för public service-verksamheten om denna organiseras som en stiftelse. Enligt min mening är det viktigare att fokusera de förutsättningar som torde vara mer betydelsefulla för public service-företagens uppdrag, nämligen innehållet i lagar och avtal samt ekonomiska ramar och styrelsernas sammansättning och arbete. Inför den avtalsperiod som inleds bör dock förutsättningarna för att driva verksamhet i stiftelseform ha klarlagts. Olika möjligheter att ytterligare stärka public service-verksamhetens oberoende bör prövas inför . utgår från att en stiftelsebildning skulle kunna vara ett alternativ bland flera andra lösningar. En grundläggande förutsättning för public service-företagens verksamhet är som tidigare nämnts att den skall bedrivas självständigt från publicistisk synpunkt i förhållande till statsmakterna och andra maktgrupper i samhället. bör staten ålägga sig de restriktioner jag redogjort för. Sammanfattningsvis kan de uttryckas på följande sätt. Förutsättningarna i fråga om public service-företagens organisation och programverksamhet skall av regering och riksdag anges inför varje avtalsperiod. Dessa riktlinjer överförs till avtalsform och avtal sluts mellan staten och vart och ett av programföretagen. Därtill kommer även de grundläggande förutsättningar som anges i lag och bolagsordningar.