prop · GF0385 · 1992-01-01 00:00:00 — Centralstyrelsens skrivelse Centralstyrelsen föreslår en annan lydelse av kapitlets 1--3 §§ än den regeringen föreslagit. När det gäller 1 § föreslås att ärkebiskopen nämns särskilt för att markera ärkebiskopens möjlighet att använda för biskopsvigningar, vilka hänför sig till som helhet. Centralstyrelsens förslag till annan lydelse av 2 § innebär bl.a. att användningsområdet för kyrkoherde och andra präster som tjänstgör i församlingen utvidgas till att gälla församlingens alla gudstjänster samt alla kyrkliga handlingar även om de inte avser någon i församlingen. Vidare innebär förslaget i denna del att även andra präster än kyrkoherde och andra präster i församlingen ges en uttalad rätt att få använda kyrkan för kyrklig handling som avser någon som tillhör församlingen. I konsekvens därmed förordas att 3 § inte skall innehålla den föreslagna bestämmelsen rörande begränsning i rätten att vägra upplåtelse när det gäller kyrklig handling som avser den som tillhör församlingen. Centralstyrelsen föreslår också att styrelsen ges i uppdrag att utreda frågan om bestående upplåtelse av kyrka. Motionen I motion 42 av framhålls att regeringsskrivelsens förslag i denna del innebär en begränsning i förhållande till nuvarande bestämmelser. Församlingspräst skulle bara få använda församlingskyrka till huvudgudstjänst och kyrklig handling, medan beträffande övriga enligt av fastställd gudstjänstordning anordnade gudstjänster i församlingen särskilt beslut skulle behöva fattas varje gång. Detta skulle enligt motionären innebära inte blott en onödig och omständlig procedur utan också en direkt nyordning kyrkorättsligt sett eftersom präst enligt gängse praxis haft tillgång till församlingskyrka utan särskilt tillstånd. har i sitt yttrande 1991: 3 förklarat sig från läromässig synpunkt inte ha någon erinran mot centralstyrelsens förslag (bilaga 7). Utskottet Enligt utskottets mening talar övervägande skäl för centralstyrelsens förslag till lydelse av 40 kap. 2 och 3 §§ kyrkolagen. i motionen kan härigenom undvikas onödiga och omständliga procedurer. En given utgångspunkt är dock kyrkorådets ansvar för förvaltning och verksamhet och därigenom för möjligheten att upplåta kyrkorum. Utskottet anser således att centralstyrelsens förslag i denna del bör tillstyrkas och regeringens förslag i motsvarande delar avstyrkas. Härigenom får syftet med motion 42 anses tillgodosett. Motionen avstyrks därför. Utskottet anser också att kapitlets 1 § bör ha den lydelse centralstyrelsen föreslagit med undantag för att den biträdande biskopen -- som sagts -- inte bör framhållas särskilt. Enligt utskottets mening är det vidare angeläget att centralstyrelsen ges i uppdrag att utreda frågan om bestående upplåtelse av kyrka. Utskottet tillstyrker således centralstyrelsens förslag. Utskottet har vidare uppmärksammat en anmärkningsvärd konsekvens av bestämmelsen i regeringsförslagets 40 kap. 5 § andra stycket. Enligt denna bestämmelse skall inför upplåtelse av domkyrka den som förvaltar ges tillfälle att yttra sig till kyrkorådet. Av 39 kap. 2 § förslaget till kyrkolag framgår att de medeltida domkyrkorna -- med undantag för -- skall förvaltas av i respektive stift. skall således kunna avge yttrande i fråga om upplåtelse av . Dessutom skall enligt 40 kap. 9 § pröva överklagande som gäller kyrkorådets beslut i frågan. Utskottet har emellertid på den korta tid som stått till buds inte kunnat komma fram till en annan lösning även om den jävsliknande situation som kan uppkomma knappast kan anses godtagbar. I övrigt tillstyrker utskottet regeringens förslag i denna del. Biskopsval (45 kap.) Regeringens skrivelse I skrivelsen föreslås att den nuvarande valkorporationen vid val av andra biskopar än ärkebiskopen, som förutom bl.a. lekmannaelektorer -- består av ledamöter, kyrkoherde, komminister, stiftsadjunkt och kontraktsadjunkt, liksom ev. vikarier skall utökas med stiftsstyrelsens ledamöter samt med pastorsadjunkter. Präster som är anställda som föreståndare för diakonianstalter skall dock inte längre ingå i valkorporationen. Elektorer skall enligt skrivelsen även fortsättningsvis utses av pastoraten. Utöver vad som gäller skall i varje pastorat utses elektorer till det antal som motsvarar i pastoraten placerade pastorsadjunkter. Dessutom skall i varje kontrakt det pastorat som har det största antalet röstberättigade kyrkomedlemmarna utse elektorer till det antal som motsvarar i kontraktet placerade kontraktsadjunkter. Den föreslagna förändringen i lekmannainflytandet hänför sig enligt skrivelsen dels till att pastorsadjunkterna också föreslås ges rösträtt dels till att antalet inom stiften inrättade tjänster som stifts- och kontraktsadjunkt ökat avsevärt. I skrivelsen föreslås att den nuvarande ordningen att pastorat får utse det antal elektorer som svarar mot det antal inrättade prästtjänster som är besatta med innehavare eller vikarier, skall bestå eftersom den är rationell -- även om det i enstaka fall kan brista i full paritet mellan präster och lekmän. I skrivelsen framförs att det är mindre lämpligt att lekmannaelektorer utses av stiftsfullmäktige, som ju är ett organ på stiftsplanet samt är utsett genom indirekta val och för helt andra ändamål. Det påpekas att elektorerna skall företräda lekmännen i stiftets församlingar och pastorat. Motionerna I motion 70 av framförs som principiell utgångspunkt när det gäller rösträtt vid biskopsval att om möjligt lika många präster som lekmannaelektorer bör få delta, att för att obalans mellan pastoraten inte skall uppstå bör pastorat få utse lekmannaelektorer även om pastoratsprästtjänst är obesatt eller om pastoratspräst röstar i egenskap av domkapitels -- eller stiftsstyrelseledamot samt att stiftsfullmäktige bör utse det antal lekmannaelektorer som motsvarar antalet stifts-, kontrakts- och pastorsadjunkter i stiftet; dock med jämkning på grund av vakanser på pastoratsprästtjänster samt snedfördelning mellan präster och lekmän i stiftsstyrelsen. vänder sig i motion 28 mot att bestämmelserna om biskopsval är omfattande och svårförståeliga. I motionen begärs ett sådant förslag till lagändring att proceduren förenklas. Utskottet Vid kyrkomöte behandlades en regeringsskrivelse med förslag till ändringar bl.a. när det gäller lekmannaelektorer vid biskopsval. föreslog -- i samband med uttalande om att pastorsadjunkterna borde få rätt att delta i biskopsval -att för varje inrättad tjänst borde stiftsfullmäktige utse en elektor jämte suppleant. Utskottet delar numera bedömningen i regeringsskrivelsen att det inte är den lämpligaste ordningen att stiftsfullmäktige utser elektorer. Stiftsfullmäktige är bl.a. som framhålls i regeringsskrivelsen, utsett genom indirekta val. Detta är ett förhållande som enligt utskottets mening talar mot den ordningen. Vad gäller de övriga frågor som tas upp i motion 70 anser utskottet att det visserligen kan finnas visst fog för de invändningar motionären har mot lösningarna i regeringsförslaget. Enligt utskottets mening bör emellertid de snedfördelningar som kan uppkomma inte behöva medföra sådana problem att regeringens förslag bör underkännas. Utskottet har inte heller funnit skäl tillstyrka sådana förenklingar i valproceduren som föreslås i motion 28. Utskottet godtar således regeringens förslag till 45 kap. kyrkolagen, bortsett från att biträdande biskopen inte bör anges särskilt i någon bestämmelse. Motionerna 28 och 70 avstyrks. Övriga lagförslag Utskottet tillstyrker förslaget till lag om införande av kyrkolagen, varigenom upphävs bl.a. kyrkolag, som utgör grunden för den svenska kyrkorätten och som utgjort utgångspunkt för de senaste århundradenas kyrkolagstiftning. Vidare tillstyrks förslaget till lagen om ändring i prästanställninslagen (1988: 184). Utskottet har självt tidigare föreslagit ändring i en annan bestämmelse i prästanställningslagen, se avsnitt 5. Beträffande domkapitelslagen har utskottet tidigare i stället förordat det förslag som framgår av avsnitt 5. Vissa följdändringar har från utskottets sida förordats i förslagen till lag om ändring i rätttegångsbalken och lag om ändring i sekretesslagen. Hemställan Utskottet hemställer 1. beträffande relationen kyrka stat att kyrkomötet med anledning av motion 1991: 53 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört (s. 7), 2. beträffande folkomröstning i kyrka-statfrågan att kyrkomötet avslår motion 1991: 9, 3. beträffande kyrkolagens disposition att kyrkomötet med anledning av motion 1991: 73 yrkande 1 hos regeringen begär en komplettande bestämmelse i 1 kap. förslaget till kyrkolag i enlighet med vad utskottet anfört (s. 8f), 4. beträffande hänvisning till trosdefinition i tidigare lagtexter att kyrkomötet avslår motion 1991: 69, 5. beträffande som trossamfund att kyrkomötet med bifall till motion 1991: 73 yrkande 2 hos regeringen begär att 2 kap. förslaget till kyrkolag kompletteras med en bestämmelse som anger att är indelad i stift och att stiften leds av biskopar, 6. beträffande medlemskap i att kyrkomötet med avslag på motionerna 1991: 4 och 1991: 46 tillstyrker regeringens förslag till 3 kap. kyrkolag dock att hänvisningen till religionsfrihetslagen bör avse 6--19 §§, 7. beträffande lagförslagen rörande domkapitel m.m. att kyrkomötet med avstyrkande av regeringens förslag till 27 kap. 2 och 5 §§ kyrkolagen och med tillstyrkande av förslaget till lag om ändring i domkapitelslagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 8. beträffande förhållandet domkapitel--stiftsstyrelse att kyrkomötet avslår motion 1991: 43, 9. beträffande delegation från domkapitlen till församlingarnas personalnämnder att kyrkomötet avslår motion 1991: 30, 10. beträffande suppleanters närvarorätt i domkapitel att kyrkomötet avslår motion 1991: 49 yrkandena 1 och 2, 11. beträffande arvode till adjungerad ledamot i domkapitel att kyrkomötet med anledning av regeringens förslag som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört (s. 14), 12. beträffande 28 kap. 1 och 4 §§ förslaget till kyrkolag att kyrkomötet hos regeringen begär att paragraferna skall kompletteras i enlighet med vad utskottet anfört (s. 15), 13. beträffande tjänsten som ärkebiskop att kyrkomötet avslår motion 1991: 59, 14. beträffande självskrivenhet för biskoparna i kyrkomötet att kyrkomötet avslår motion 1991: 13, 15. beträffande 29 kap. 2 och 7 §§ förslaget till kyrkolag att kyrkomötet med anledning av regeringens skrivelse som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört (s. 16), 16. beträffande ersättare för ärkebiskopen i centralstyrelsen att kyrkomötet med bifall till motion 1991: 75 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört (s. 16f), 17. beträffande besvärsnämnden att kyrkomötet med bifall till motion 1991: 68 och med anledning av regeringens skrivelse hos regeringen begär att 31 kap. 2 och 5 §§ förslaget till kyrkolag ges den lydelse som framgår av vad utskottet anfört (s. 17f), 18. beträffande inträde i det kyrkliga ämbetet att kyrkomötet med anledning av motion 1991: 24, såvitt nu är i fråga, och med anledning av regeringens skrivelse hos regeringen anhåller att 32 kap. 1 § förslag till kyrkolag utformas så att det framgår att det är domkapitel och biskop som beslutar om inträde i det kyrkliga ämbetet samt att det är biskop som prövar om prästvigning skall ske, 19. beträffande återinträde att kyrkomötet med anledning av regeringens skrivelse och av motion 1991: 8 hos regeringen anhåller att 32 kap. 1 § andra stycket förslaget till kyrkolag utformas så att det framgår att en begäran om återinträde i det kyrkliga ämbetet skall prövas av domkapitel och biskop i det stift där präst skildes från sin rätt att utöva det kyrkliga ämbetet, 20. beträffande biskops medgivande vid återinträde att kyrkomötet med anledning av motion 1991: 24, såvitt nu är i fråga, hos regeringen anhåller att 32 kap. förslaget till kyrkolag kompletteras med en bestämmelse som säger att beslut om återinträde i ämbetet inte får fattas mot biskopens mening, 21. beträffande skiljande från ämbetet att kyrkomötet med bifall till motion 1991: 7 yrkande 2 och med avstyrkande av regeringens förslag i denna del anhåller att 32 kap. 5 § förslaget till kyrkolag får den lydelse som framgår av bilaga 8, 22. beträffande det ekonomiska trygghetssystemet för präster att kyrkomötet med bifall till motion 1991: 7 yrkande 1 som sin mening ger centralstyrelsen till känna vad utskottet anfört i denna del (s. 21), 23. beträffande särreglering av det kyrkliga ämbetet att kyrkomötet avslår motion 1991: 45, 24. beträffande tystnadspliktskretsen att kyrkomötet med anledning av regeringens skrivelse och motion 1991: 31 hos regeringen begär att 33 kap. 1 § förslaget till kyrkolag skall ha den lydelse som framgår av utskottets nedanstående förslag samt att förslagen till ändring i och sekretesslagen ges motsvarande följdändring. 33 kap. 1 § Den som i ordning har vigts till det kyrkliga ämbetet har tystnadsplikt i fråga om uppgifter som han eller hon har erfarit under bikt eller själavårdande samtal. Den som i ordning har vigts till biskop, präst, diakon eller diakonissa har tystnadsplikt i fråga om uppgifter som han eller hon har erfarit under bikt eller själavårdande samtal. 25. beträffande tystnadspliktens omfattning att kyrkomötet hos regeringen anhåller att 7 kap. 3 § kyrkolag erhåller en motsvarighet i 33 kap. förslaget till kyrkolag. 26. beträffande ärkebiskopen och stift att kyrkomötet med bifall till motion 1991: 37 yrkande 2 samt med anledning av regeringens skrivelse hos regeringen begär att 34 kap. 2 § förslaget till kyrkolag skall ges följande lydelse. 34 kap. 2 § I varje stift skall det finnas en tjänst som biskop. I stift är ärkebiskopen biskop. I det stiftet får det också finnas en tjänst som biträdande biskop. Biskopen i stift är ärkebiskopen. I det stiftet får det också finnas en tjänst som biträdande biskop. 27. beträffande tidsbegränsade förordnanden för biskopar att kyrkomötet avslår motionerna 1991: 18 och 1991: 22, 28. beträffande pastoratsadjunktstjänster att kyrkomötet avslår motionerna 1991: 36 och 1991: 41, 29. beträffande behörighetsprövning av pastorsadjunkt att kyrkomötet med bifall till motion 1991: 25 hos regeringen hemställer om ändring i prästanställningsförordningen i enlighet med vad som föreslagits i motionen, 30. beträffande EFS-pastorers möjlighet att erhålla prästtjänst i att kyrkomötet med anledning av motion 1991: 26 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört (s. 26), 31. beträffande ledarkompetens hos kyrkoherdar att kyrkomötet avslår motion 1991: 19, 32. beträffande normer för tvåspråkighet att kyrkomötet med anledning av motion 1991: 60 hos centralstyrelsen begär att normer för värdering av tvåspråkighet för tjänster inom utarbetas, 33. beträffande förfarande vid prästtillsättningar i nybildat pastorat att kyrkomötet med anledning av motionerna 1991: 10, 1991: 63, yrkande 1, och 1991: 81 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört (s. 28f), 34. beträffande personliga tjänster att kyrkomötet med bifall till motion 1991: 84 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört (s. 25), 35. beträffande komministertjänster i samarbetskyrka att kyrkomötet med bifall till motion 1991: 16 och med anledning av regeringens skrivelse som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört (s. 29), 36. beträffande kyrkoherdetjänst i icke-territoriella församlingar att kyrkomötet avslår motion 1991: 27, 37. beträffande tillsättning av tjänst som domprost att kyrkomötet avslår motion 1991: 64, 38. beträffande 34 kap. 7 § kyrkolagsförslaget att kyrkomötet med anledning av regeringens skrivelse som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört (s. 26), 39. beträffande utvärdering av prästanställningslagen att kyrkomötet avslår motion 1991: 5, 40. beträffande upplåtelse av kyrka att kyrkomötet med anledning av regeringens skrivelse och motion 1991: 42 samt med bifall till centralstyrelsens förslag CsSkr 1991: 9 första att-satsen hos regeringen begär att 40 kap. 1--3 §§ skall ges den lydelse som framgår av centralstyrelsens lagförslag, 41. beträffande yttrande vid upplåtelse av domkyrka att kyrkomötet som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört (s. 32), 42. beträffande bestående upplåtelse av kyrka att kyrkomötet med bifall till centralstyrelsens förslag CsSkr 1991: 9 andra att-satsen begär att centralstyrelsen utreder frågor om bestående upplåtelse av kyrkorum, 43. beträffande biskopsval att kyrkomötet avslår motionerna 1991: 28 och 1991: 70, 44. beträffande beteckningen biskop resp. biträdande biskop att kyrkomötet med anledning av regeringens skrivelse som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 45. beträffande begreppet kyrkobokförd att kyrkomötet som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört (s. 21), 46. beträffande lagförslagen i övrigt att kyrkomötet tillstyrker regeringsförslagen till kyrkolag kap. 1--3, 27--37, 40 och 45 i övrigt, lag om införande av kyrkolagen samt lag om ändring i prästanställningslagen (1988: 184). På andra kyrkolagsutskottets vägnar : , ordförande, , , , , , , , , , , , Hans Siljedahl, Biskop och biskop electus har deltagit i överläggningarna i ärendet. Medlemskap i (mom. 6) anser dels att det avsnitt i utskottets överväganden som börjar med "Utskottet ställer sig" och slutar med "motionerna 4 och 46." bort ha följande lydelse: Med hänsyn härtill avstyrks motion 46. funnit uppmärksammar motion nr 4 dock endast den grundläggande ordningen att den som döps genom dopet också blir medlem i kyrkan. Anledning finns därför inte att i denna del avvakta ytterligare utredning och samlat förslag till regler om medlemskap i . Då det är naturligt att den som döps i ordning därigenom blir medlem i , bör motion nr 4 bifallas. dels att moment 6 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 6. beträffande medlemskap i att kyrkomötet med bifall till motion 4 och med avslag på motion 46 hos regeringen begär förslag till tillägg till religionsfrihetslagen 6--12 §§ att den som döps i ordning blir medlem i . Tjänsten ärkebiskop (mom. 13) , , , och anser dels att andra stycket i utskottets överväganden i avsnitt 6 bort ha haft följande lydelse: När det gäller den i motion 59 upptagna frågan om ärkebiskopens ställning vill utskottet hänvisa till att tjänsten som biträdande biskop i stift inrättats. Det kan enligt utskottets mening självfallet inte bortses från att den nya ordningen kan medföra svårigheter av olika slag och att sådana svårigheter måste kunna löses på en godtagbart sätt. I förslaget till kyrkolag saknas bestämmelser om de rikskyrkliga uppgifter och befogenheter som av ålder tillagts ärkebiskopen. Sådana bestämmelser bör intas i lagen. Med hänvisning till läronämndens yttrande och då motionen i vissa avsnitt anvisar alternativa lösningar, anser utskottet att de i motionen väckta frågorna i sin helhet bör hänvisas till centralstyrelsen för ytterligare bearbetning. Mot denna bakgrund avstyrkes motion 59. dels att moment 13 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 13. beträffande tjänsten som ärkebiskop att kyrkomötet med anledning av motion 1991: 59 uppdrager åt centralstyrelsen att till kommande kyrkomöte återkomma med förslag i frågan om ärkebiskopens ställning. Särskilt yttrande , , , , , och anför Nåd kan inte göras till lag. Att förknippa dopet med medlemskap är att göra det till en juridisk handling som strider mot dess väsen som villkorslöst nådeserbjudande. Motion nr 4 gör en sådan sammankoppling när den anser att dop automatiskt skall leda till medlemskap. Dopet i dagens folkkyrka är skilt från den administrativa och lagfästa handling som ger barn tillhörighet genom föräldrarnas bejakande av kyrkans tjänster och deras villighet att betala kyrkoskatt. Därmed bevaras dopets sakramentala nådeskaraktär och hindras från att bli ett verktyg som skiljer ut fullvärdiga från icke-legitimerade kristna. Motionens hemställan innebär ett steg mot en särskiljande dopsyn. Underbilaga 21: 1 yttrande 1991: 1 med anledning av regeringens skrivelse om en ny kyrkolag m.m. Ln 1991: 1--15 Till läronämnden har för yttrande överlämnats RegSkr 1990: 1. Förslaget till en ny kyrkolag innebär i huvudsak att gällande offentliga lagregler om har sammanförts från skilda källor och givits en så vitt möjligt enhetlig redigering. Vissa nya inslag ingår, mot vilka läronämnden inte har läromässiga invändningar. Genom kyrkolagsförslaget har ett viktigt steg tagits för att tydliggöra identitet, vilket ur läromässig synvinkel är betydelsefullt. Det är viktigt att konstatera att kyrkolagsförslaget endast utgör ett etappmål i ett större reformarbete. Viktiga ämnen återstår att behandla. Så t.ex. rymmer lagförslaget inte något så grundläggande Åtskilliga frågor måste bearbetas i den fortsatta reformprocessen. I det sammanhanget är det nödvändigt att göra de läromässiga bedömningarna av lösningsförslagen. På läronämndens vägnar Närvarande: Ärkebiskop , ordf., biskop , biskop , biskop , biskop , biskop electus , biskop , biskop electus , biskop , biskop , biskop electus , biskop , Per , vice ordf., , , , , , . Underbilaga 21: 2 yttrande 1991: 6 med anledning av motion om dop och medlemskap i Ln 1991: 6 Till läronämnden har för yttrande överlämnats KMot 1991: 4. noterar att motionen inte aktualiserar hela frågan om sambandet mellan dop och kyrkotillhörighet utan endast den grundläggande ordningen att den som döps genom dopet också blir medlem i kyrkan. Detta bör enligt läronämnden få till självklar konsekvens att den som blir döpt i ordning därmed utan särskild anmälan är medlem i . På läronämndens vägnar Närvarande: Ärkebiskop , ordf., biskop , biskop , biskop , biskop , biskop electus , biskop , biskop electus , biskop , biskop , biskop electus , biskop , Per , vice ordf., , , , , , . Underbilaga 21: 3 yttrande 1991: 9 med anledning av motion om skiljande av tjänsten som ärkebiskop från tjänsten som biskop i stift Ln 1991: 9 Till läronämnden har för yttrande överlämnats KMot 1991: 59. har i sitt yttrande 1989: 9 redovisat en princip som nämnden menar är tillämplig även med avseende på den nu aktuella motionen, nämligen att uppdraget att vara biskop av tradition i vår kyrka är förbundet med uppgiften att viga präster och att vara pastor pastorum. Detta uppdrag skall hänföras till ett bestämt stift, varvid det i och för sig är möjligt med ordningen "ett stift en biskop" eller ordningen med biskop och "biträdande biskop". Yttrandet 1989: 9 gällde just frågan om inrättande av tjänst som biträdande biskop. Den nu aktuella motionen skulle, om förslagen bifalls, få till följd att ärkebiskopstjänsten de facto omgestaltades och därvid lösgjordes från de uppgifter som sedan kyrkans äldsta tid ansetts konstituera biskopstjänsten och som läronämnden i det nämnda yttrandet lyft fram som en bärande princip. I yttrandet 1989: 9 framhåller läronämnden att det borde markeras att det var fråga om en interimistisk lösning i avvaktan på en stiftsindelning. På läronämndens vägnar Närvarande: Ärkebiskop , ordf., biskop , biskop , biskop , biskop , biskop electus , biskop , biskop electus , biskop , biskop , biskop electus , biskop , Per , vice ordf., , , , , , . Underbilaga 21: 4 yttrande 1991: 8 med anledning av motion om biskoparnas ställning i kyrkomötet Ln 1991: 8 Till läronämnden har för yttrande överlämnats KMot 1991: 13. hänvisar till sitt yttrande 1990: 11 med anledning av förslag till förändringar rörande kyrkomötet och biskoparnas ställning i detta. I detta yttrande framhålls två principer. Den ena principen gäller handläggningen av lärofrågor. Kyrkomötet som helhet har beslutsansvar, men lärofrågorna fordrar särskild och noggrann behandling före beslut. Den andra principen gäller biskoparnas ansvar för lärofrågor. Ett särskilt ansvar har i tradition lagts på biskoparna. I vigningsordningen sägs sålunda att de skall tillse att ord blir rent och klart förkunnat.