prop · GF0325 · 1992-01-01 00:00:00 — Det har visserligen hävdats att i enstaka glesbygder skulle huvudmannen kunna vara hänvisad till endast en trafikutövare som därigenom skulle befinna sig i något av en monopolsituation. svårt att se att en sådan situation ens i teorin skulle kunna uppstå. I finns ca 1 600 bussföretag och det bör därför vara möjligt med anbudsupphandling även i glesbygder. Det faktum att kollektivtrafiknämnden inte haft ett enda ärende för beslut bekräftar detta. bör alltså avskaffas. En lämplig tidpunkt är utgången av . Inom kommunikations- departementet har upprättats ett förslag till lag om upphävande av lagen (1978:440) om kollektivtrafiknämnd. Förslaget bör fogas till protokollet som bilaga 3.1. Jag hemställer att antar förslaget till lag om upphävande av lagen (1978:440) om kollektivtrafiknämnd. [4] G 7. Åtgärder inom den civila delen av totalförsvaret Bakgrund fattade beslut (prop. 1990/91:100, bil. 8, TU18, rskr. 176) om att transportrådet (TPR) skall avvecklas . beslutades att ansvaret för funktionen Transporter inom den civila delen av totalförsvaret som tidigare åvilat TPR skulle överflyttas till överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB). Regeringen fattade sedan beslut om att ansvarsfördelningen skulle genomföras . Ansvaret för funktionen Transporter och ransonering av drivmedel inom regeringen är dock fortfarande underställt kommunikationsministern. med denna förändring har också de medel för funktionen Transporter som tidigare anvisats som en engångsanvisning på transportrådets förvaltningsanslag från och med innevarande budgetår i stället anvisats som ett reservationsanslag under huvudtitel benämnt Åtgärder inom den civila delen av totalförsvaret. Det innebär att vissa överföringsmöjligheter mellan budgetåren som tidigare funnnits inte längre kvarstår. Föredragandens överväganden Inom ansvaret för funktionen Transporter ingår bl.a. följande arbetsuppgifter - anskaffning av batteridrivna reservpumpar för att säkerställa drivmedelsförsörjningen vid elavbrott, - anskaffning av materiel för skydd mot ABC-stridsmedel inom landsvägstransportområdet, - uppbyggnad av ett radiokommunikationsnät för att kunna leda landsvägstransporter i kriser och i krig. Dessutom har TPR haft ansvaret för ransonering av drivmedel. Dessa åtgärder har redovisats i TPRs programplaner som använts som underlag för de mål för beredskapen som fastställs av . Till följd av beslutet under föregående riksdagsår om överförandet av ansvaret för funktionen Transporter inom ramen för det civila försvaret, och den i samband härmed ändrade utformningen av medelsanvisningen, har endast en del av tidigare beslutade medel för /91 kunnat användas. Det innebär att brister uppstått inom funktionen Transporter. Beträffande drivmedelsförsörjningen har transportrådet haft ett regeringsuppdrag att utreda och lämna förslag till hur drivmedelsförsörjning vid elavbrott bör säkerställas. TPR har därför fastställt mål om hur detta bör ske. De medel som tidigare anvisats för att uppnå detta mål under /91 har endast delvis kunnat utnyttjas på grund av de ändrade ansvarsförhållanden som beskrivits ovan. Enligt min mening bör för detta ändamål anslås . Till följd av försvarsbeslut har också beslutat att tillfredsställande skydd mot ABC-stridsmedel skall byggas upp i samhället och att transportfunktionen härvid är en prioriterad funktion i detta avseende. De medel som har tilldelats har använts för att anskaffa materielen. Beträffande de medel som inte har kunnat utnyttjas för /91 har avsikten varit att utbilda och informera om användningen av anskaffad materiel. För att en godtagbar beredskap skall finnas bör utbildning och information ske. Enligt min mening bör för detta ändamål anslås . Beträffande uppbyggnaden av ett radiokommunikationsnät har detta skett i varje län. Ett antal kompletterande uppgifter måste dock vidtas för att näten skall fungera i samtliga län och för att de medel som investerats skall vara meningsfulla. Beträffande de medel som inte har kunnat utnyttjas för /91 har avsikten varit att vidta dessa kompletterande åtgärder. Enligt min mening bör för detta ändamål anslås ytterligare . Regeringen har beslutat att ett ransoneringssystem skall vara så förberett att en ransonering skall kunna starta efter att ett regeringsbeslut har tagits om ransonering. Till följd av TPRs avveckling är det nödvändigt att se över andra rutiner samt informationsskrifter och ransoneringshandlingar i enlighet med den nya ansvarsfördelningen. Enligt min mening bör för detta ändamål anslås ytterligare . Hemställan Jag hemställer att regeringen föreslår att till Åtgärder inom den civila delen av totalförsvaret på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 anvisa ett reservationsanslag på . [5] I 2. Bidrag till budgetproposition meddelade jag att finansieringen av kostnaderna för deltagande i EUMETSAT skulle beredas vidare inom . Jag gör bedömningen att det är angeläget att fortsättningsvis är medlem i EUMETSAT-samarbetet. Jag föreslår att 20 milj.kr. avsätts för att täcka bidrag avseende . Jag avser att budgetproposition återkomma med en närmare redogörelse av konsekvenserna av ett fortsatt svenskt medlemskap i . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till på tilläggsbudget I för /92 anvisa ett reservationsanslag på . Övriga infrastrukturinvesteringar [6] K 2. Vissa produktivitets- och sysselsättningsfrämjande åtgärder inom område Mot bakgrund av konjunkturutvecklingen beslöt den föregående regeringen att med medel från det särskilda anslaget tidigarelägga vissa produktivitets- och sysselsättningsfrämjande infrastrukturinvesteringar i de regioner som inte tidigare fått del av de särskilda infrastrukturmedlen. Tidigareläggningen innefattade projekt som var särskilt ägnade att förbättra den samhälleliga produktiviteten och som hade ett samband med de beslut om investeringar i infrastrukturen som tidigare tagits men som också kunde ge en relativt snabb sysselsättningseffekt. Inom vägområdet tidigarelades projekt för 1 270 milj.kr. i 14 län med medel från sjätte huvudtitelns reservationsanslag Investeringar i trafikens infrastruktur. Inom järnvägsområdet tidigarelades projekt för 280 milj.kr. i 8 län med medel från anslaget Investeringar i trafikens infrastruktur. Telekommunikationer har stor betydelse för möjligheterna att uppnå regional balans och likartade produktionsbetingelser i olika delar av landet. För att höja kvaliteten och kapaciteten i delar av telenätet uppdrogs åt att förbereda en tidigareläggning av projekt för ca 80 milj.kr. i , , och teleområden. Projekten innebär i huvudsak en modernisering av telenätet genom AXE-utbyggnad och optokabeldragning. Luftfarten är av dokumenterat central betydelse för de regioner i landet som har längst till marknader och befolkningscentra. Inom flygsektorn finns projekt för 29 milj.kr. vid luftfarts- verkets flygplatser i , och förberedda för tidigareläggning. Projekten avser kapacitetshöjande åtgärder beträffande banor, drifts- och stationsbyggnader. Vidare tillsattes en förhandlingsman med uppgift att förhandla med och kommuner i och kommun i om statlig medverkan vid utbyggnader av de kommunala flygplatserna i dessa kommuner. Utbyggnaderna avser en förlängning av banorna i och och uppförande av en hangar i . De statliga insatserna beräknas högst komma att uppgå till 44 milj.kr. För projekten inom tele- och luftfartssektorerna finns emellertid ingen finansiering. För att tidigareläggningarna skall kunna realiseras behövs därför ett särskilt anslag på sammanlagt 153 milj.kr. Den negativa konjunkturutvecklingen visar fortfarande inga tecken till att vända och antalet arbetslösa fortsätter att öka. Regeringen har gjort bedömningen att ytterligare satsningar på tillväxt- och sysselsättningsfrämjande åtgärder är nödvändiga. Regeringen har därför för avsikt att uppdra åt och att tidigarelägga investeringar och andra åtgärder inom väg- och järnvägsområdet för 1 347 milj.kr. Inom vägområdet innebär tidigareläggningen dels att brobyggen inom ramen för det av tidigare beslutade programmet för bärighetshöjande åtgärder som avser främst vägar i norra kan komma till utförande tidigare än planerat, dels att broar, främst i mellersta och , som inte omfattas av detta program kan förstärkas och förbättras. Tidigareläggningen innebär vidare att ett antal större objekt, främst på viktiga delar av riksvägnätet, kan tidigareläggas, bl.a. på europavägar och andra nationella vägar av stor betydelse för person- och godstransporter. Denna åtgärd är i linje med beslut om att satsa på ett nationellt vägnät av särskild betydelse och uppfyller sam tidigt vissa av de målsättningar som regeringen angett i regeringsdeklarationen. Omfattningen av dessa åtgärder inom vägområdet beräknas till 984 milj.kr. Åtgärderna inom järnvägsområdet koncentreras till en tidigareläggning av arbetet med att anpassa för den kommande snabbtågstrafiken. Sammanlagt tidigareläggs objekt för 263 milj.kr. I syfte att ge rådrum för att pröva framtiden för trafiken på har regeringen för avsikt att möjliggöra persontrafik på banan av . För att underlätta en trafikstart har en särskild utredare tillkallats. Utredarens uppgift är att förbereda och lägga fram förslag till när och i vilken omfattning trafiken kan återupptas. I utredarens uppdrag ingår även att upphandla såväl trafik som underhåll. Regeringen bör utverka bemyndigande att slutligt godkänna en sådan uppgörelse inom en kostnadsram av 100 milj.kr. Jag föreslår att dessa medel anslås inom ramen för de sysselsättningsfrämjande åtgärder som jag redogjort för. Enligt den dåvarande regeringens beslut skall väg- och järnvägsåtgärderna som beslutades betalas från sjätte huvud-titelns reservationsanslag Investeringar i trafikens infrastruktur. För de projekt som är hänförliga till riksvägplan, bärighetsplan och åtgärder i järnvägens stomnät skall resp. till anslaget återbetala det belopp som utgått för tidigareläggning när medel finns tillgängliga i enlighet med nu gällande planer. För tidigareläggning av tele- och luftfartinvesteringarna behövs som tidigare redovisats ett särskilt anslag. Utgångspunkten är att och luftfartsverket skall återbetala det belopp de erhållit för tidigareläggning, med avdrag för tidigareläggningskostnader, när projektet planenligt skulle ha kommit till stånd. I fråga om bidraget till vissa kommunala flygplatser kommer återbetalning inte att bli aktuell. Den totala kostnaden för dessa ändamål kan beräknas till 153 milj.kr. varav ca 100 milj.kr. kan beräknas bli återbetalda . Jag förordar att anslag för tidigareläggning begärs av så att projekten kan genomföras. Regeringens förslag innebär kostnader för väg- och järnvägsin- vesteringar samt för trafik- och underhåll av på 1 347 milj.kr. Dessa kostnader bör liksom kostnaderna för åtgärder inom tele- och luftfartsområdet belasta ett nyinrättat reservationsanslag K 2. Vissa produktivitets- och syssel- sättningsfrämjande åtgärder inom område. Hemställan Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. besluta att persontrafiken på skall återupptas i enlighet med de riktlinjer jag anfört i det föregående, 2. till Vissa produktivitets- och sysselsättningsfrämjande åtgärder inom område på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 anvisa ett reservationsanslag på 1 . Förslag till Bilaga 3.1 Lag om upphävande av lagen (1978:440) om kollektivtrafiknämnd. Härigenom förskrivs att lagen (1978:440) om kollektivtrafiknämnd skall upphöra att gälla vid utgången av . Bilaga 6 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för [1] C 3. Vissa investeringar m.m. Något anslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för innevarande budgetår. Det rådande sysselsättningsläget och gör det nödvändigt att tidigarelägga statliga investeringar och anläggningsarbeten m.m. Jag har under anslaget beräknat medel för bl.a. tidigarelagt underhåll av statliga fastigheter, tidigareläggning av vissa byggnadsprojekt samt mindre kompletteringar av byggnadsanknuten inredning och utrustning. Utöver gällande treårsplan för investeringar föreslår jag att följande större byggnadsobjekt över 50 milj. kr. skall tidigareläggas, nämligen en nybyggnad för beteendevetenskapligt centrum vid i om 77 milj. kr., en tillbyggnad för statens lantmäteriverk i för 55 milj. kr. samt en nybyggnad av polishus i för 56 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. utöka treårsplanen för investeringar m.m. i enlighet med vad jag förordat, 2. till Vissa investeringar m.m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 anvisa ett reservationsanslag på . [2] Ändring av villkor i avtal mellan staten och stad Föredraganden Genom markbyte mellan staten å ena sidan och stad å den andra sidan förvärvade staden två tomter av staten. I avtalet om markbytet föreskrevs på det sätt hade beslutat, att tomterna skulle överlåtas på staden för all fram- tid mot villkor att de användes till anläggande av en stadsträdgård eller promenadplats för allmänheten, men inte till bebyggande. Tomterna utgör numera en del av i . vill uppföra en sommarservering på den mark som kommunen förvärvade genom det nämnda markbytet. Kommunen har därför hos regeringen hemställt att det i avtalet föreskrivna villkoret att marken inte får bebyggas upphävs eller i vart fall att en sommarservering får uppföras utan hinder av detta villkor. Det bör vara en uppgift för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att för staten ta ställning till frågor om avsteg från det angivna avtalsvillkoret om markanvändning och bebyggelse. För att lösa upp den bindning med som följer av riksdagsbeslut behövs ett nytt beslut av . Hemställan Jag hemställer att regeringen föreslår att godkänna att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får medge avsteg från det villkor om markanvändning och bebyggelse som ställdes upp i avtalet 1868 mellan staten och stad. [3] Utnyttjande av rörlig kredit har bemyndigat regeringen att disponera en rörlig kredit i uppgående till 400 milj.kr., avsedd att ställas till förfogande för myndigheter som bedriver uppdragsverksamhet (prop. 1990/91:150 bil.I:1, FiU30, rskr. Regeringen har bemyndigat ett stort antal uppdragsmyndigheter att disponera krediter inom denna ram och utrymmet är i det närmaste fullt utnyttjat. Regeringen behöver handlingsutrymme för den händelse ytterligare behov av rörlig kredit till myndigheter som bedriver uppdragsverksamhet uppstår under innevarande budgetår. Jag föreslår därför att regeringen föreslår att bemyndiga regeringen att disponera en rörlig kredit i uppgående till 450 milj.kr., avsedd att ställas till förfogande för myndigheter som bedriver uppdragsverksamhet. Hemställan Jag hemställer att regeringen föreslår att bemyndiga regeringen att för myndigheter med uppdragsverk- samhet disponera en rörlig kredit i på 450 milj.kr. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Föredragande: statsrådet vad avser p. 2, 3, och 6, statstrådet vad avser p. 1, statsrådet vad avser p. Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 [1] Redovisning av vidtagna åtgärder mot ungdomsarbetslösheten För att bemöta ungdomsarbetslösheten har den dåvarande regeringen beslutat att lämna särskilt statsbidrag under /92 dels för informationsinsatser om utbildningsmöjligheter för 16-19-åringar som varken är i utbildning eller arbete, dels för kostnader för anordnande av ett tredje utbildningsår för arbetslösa 18-19-åringar i kommunen med avslutad tvåårig gymnasieskola och för anordnande av utbildning i gymnasieskolan eller komvux för arbetslösa 18-19-åringar utan avslutad tvåårig gymnasieskola. För informationsinsatserna beräknades 20 milj.kr. och för utbildningskostnaderna 100 milj.kr. fick i uppdrag att utbetala medlen till kommunerna från det under åttonde huvudtiteln uppförda förslagsanslaget B 8. Bidrag till driften av det kommunala offentliga skolväsendet. Förslag om ytterligare resurser för komvux För ändamålet beräknas 50 milj. kr. i extra statsbidrag under /92. Skälen för mitt förslag: I rådande sysselsättningsläge är ökade möjligheter till vuxenutbildning en viktig insats. Genom att delta i utbildning kan den som är arbetslös, ofrivilligt deltidssysselsatt eller i övrigt har en osäker ställning på arbetsmarknaden öka sina möjligheter att få ett fast arbete. Jag räknar med att det finns ett starkt intresse i alla kommuner för att skapa utbildningsmöjligheter för dem av kommunens invånare, som befinner sig i en sådan situation. Den nu föreslagna tillfälliga utökningen av komvux skall avse kurser på heltid eller minst halvtid. Rekryteringen skall främst avse kurser som ger de studerande fördjupade eller breddade kunskaper i det egna yrket eller en höjning av deras språkliga kompetens i svenska och i moderna Inom komvux finns åtskilliga kurser som kan erbjudas i detta syfte. har också rätt att fastställa ytterligare kursplaner för särskilda yrkesinriktade kurser. Det bör ankomma på regeringen att föreskriva hur denna tillfälliga satsning får fördelas mellan kommunerna. Jag har beräknat de totala kostnaderna inkl. studiemedel för en satsning av detta slag till ca 67 milj. kr., varav 50 milj. kr. för ett statligt finansiellt stöd med /heltidsplats till kommunerna för kostnaderna för 5 000 utbildningsplatser i komvux . Utbildningskostnaderna, 50 milj. kr., bör anvisas på tilläggsbudget under anslaget B 8. Bidrag till driften av det kommunala offentliga skolväsendet. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till driften av det kommunala offentliga skolväsendet på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 anvisa förslagsanslag på . Grundläggande högskoleutbildning m.m. [2] D 10 Lokala och individuella linjer samt fristående kurser En långsiktig förstärkning och utbyggnad av högskoleutbildningen bör genomföras . I regeringsdeklarationen detta år angav regeringen att, som ett led i en sådan utveckling, antalet platser vid universitet och högskolor bör öka . även det rådande sysselsättningsläget gör åtgärder inom utbild- ningsområdet angelägna. Chefen för arbetsmarknadsdepartmentet kommer att föreslå att de arbetsmarknadspolitiska insatserna skall förstärkas. Den permanenta utökning av platsantalet inom högskolan som jag föreslår, tillsammans med de byggnadsåtgärder inom högskolans område som chefen för finans- departementet föreslagit, kommer att bidra till att underlätta det akuta läget på arbetsmarknaden. Sammanlagt kan enligt min bedömning antalet högskoleplatser ökas med ytterligare 2 000 platser . Platserna bör, med hänsyn till den begränsade planeringstiden, beräknas under anslaget för lokala och individuella linjer samt fristående kurser (LIF- anslaget), vilket ger högskolorna större handlingsfrihet. Huvuddelen av den nya platserna bör avse de mindre högskolorna. De av mig föreslagna ökningarna bör fördelas på högskoleenheter enligt nedanstående tabell. åpl 1991/92 150 1 571 Högskoleutbildning på 30 314 100 1 047 /60 629 /60 629 /60 629 Högskolan i 95 996 150 1 571 60 629 100 1 047 75 785 50 524 /90 943 60 629 100 1 047 100 1 047 50 524 100 1 047 90 943 /70 733 100 1 047 100 1 047 /60 629 Högskolan i 90 943 Summa 2 000 20 950 De medelsförstärkningar jag angivit avser första halvårets kostnader för den föreslagna utbyggnaden, exklusive mervärdeskatt. Jag avser att föreslå regeringen att budgetproposition beräkna medel även för andra halvårets kostnader. Min avsikt är att antalet platser fortsättningsvis skall ligga på denna höga nivå. Den av mig förordade utbyggnaden av högskolan beräknas medföra en ökning av statens kostnader för studiemedel med ca 13 milj. kr. /92 och med 26 milj. kr. Lokal-, inrednings- och utrustningskostnaderna bedöms uppgå till totalt 10,8 milj. kr., varav 5,4 milj. kr. Jag återkommer till den anslagsmässiga hanteringen av dessa kostnader. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. öka planeringsramarna för lokala och individuella linjer samt fristående kurser under /92 (UbU 1990/91:12) i enlighet med vad jag nu föreslagit, 2. till Lokala och individuella linjer samt fristående kurser på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 anvisa ett reservationsanslag på . Forskning och forskarutbildning inom högskolan m.m. [3] E 25. Medel för kostnader för planering och genomförande av svensk polarforskningsverksamhet anvisas under förevarande anslag som disponeras av polarforskningssekretariatet. Tyngdpunkten ligger innevarande planeringsperiod på forskning i och genomförs en stor expedition i med isbrytaren . Detta innebär att huvuddelen av utgifterna i form av fartyg, drivmedel och utrustning kommer att falla på /92. har därför anhållit om att få disponera ytterligare 14 milj. kr. Jag biträder förslaget. Detta kommer att beaktas vid medelsanvisningen till polarforskningssekretariatet för /93. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Polarforskning på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 anvisa ett reservationsanslag på . G. Kulturverksamhet m.m. [4] G 28. Under denna rubrik finns på statsbudgeten för innevarande budgetår uppfört ett reservationsanslag på . Från anslaget utgår bl.a. statsbidrag till vård av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Också kostnaderna för de kulturminnen m.m. som förvaltar för statens räkning betalas från anslaget. De olika förslagen om anslag på tilläggsbudget I för /92 innebär bl.a. att en kraftfull satsning bör göras på sysselsättningsskapande åtgärder. Såsom ett led i denna bör anslaget för kulturmiljövård förstärkas engångsvis med 50 milj. kr. under budgetåret för investeringsarbeten avseende viktiga kulturminnen och fornminnesplatser, som behöver rustas upp. Behovet av sådana åtgärder är stort. Det är därför positivt att ett antal sådana investeringar genom en samordning med arbetsmarknadspolitiken kan komma till stånd tidigare än vad som annars hade varit möjligt. har som underlag till regeringens förslag presenterat ett program över angelägna investeringsobjekt, spridda över landet. Huvuddelen av objekten utgörs av kulturminnen som är av intresse för allmännheten och som därför också har betydelse för turismen. är det till övervägande del fråga om byggnader och anläggningar, såsom ruiner, industriminnen och fornminnesplatser, där det inte finns någon ägare som utöver det allmänna kan ta ansvaret för de bevarandeåtgärder som krävs. Från sysselsättningssynpunkt har programmet fördelen att det ger möjlighet att erbjuda främst byggnadsarbetare sysselsättning på även mindre orter där investeringarna annars är måttliga. Jag utgår ifrån att också de regionala sysselsättningsbehoven kommer att vägas in i riksantikvarieämbetes slutliga urval av projekt. Avsikten är att skapa sysselsättning /92. Jag vill i sammanhanget nämna att statsrådet senare denna dag avser att föreslå att elfte huvudtitelns anslag Stöd till icke-statliga kulturlokaler ges en engångsvis förstärkning. Också denna förstärkning motiveras av sysselsättningsskäl men innebär givetvis att ett antal kulturpolitiskt angelägna investeringar i kulturlokaler kan genomföras. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Kulturmiljövård på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 anvisa ett reservationsanslag på . [5] Vissa garantifrågor m.m. i samband med national-museets 200-årsjubileum Statens konstmuseer har i skrivelser och anmält att avser att fira museets 200-årsjubileum med bl.a. följande tre arrangemang. En anordnas i samarbete med . Utställningen, som visas på i och därefter på , omfattar verk tillhöriga staten (, , kungl. , vissa universitet m.fl.) och samt ett stort antal andra långivare. Det sammanlagda värdet på de verk som ingår i utställningen uppgår till ca 389 milj. kr. Därav avser ca 100 milj. kr. verk i statlig ägo, 48 milj. kr. verk tillhöriga , 191 milj. kr. verk i annan svensk ägo och 50 milj. kr. verk som lånas in från utlandet. En vandringsutställning med verk ur samling av svenskt 1700-talsmåleri visas hos ett antal länsmuseer. Verkens samlade värde beräknas till 25 milj. kr. En "Nationalmuseidag" anordnas på ett tjugotal platser i landet.