prop · GG0388 · 1992-12-31 00:00:00 — Därmedavses en byggentreprenad som ersätts inte enbart genora betelning utan ocksågenom att den upphandlande enheten antingen tillåter att leverantören självutnyttjar byggnaden eller anläggningen eller att den upphandlande enhetenvisserligen betelar en del kontent, men i övrigt ersätter leverantören genomupplåtelse av nyttjanderätten till anläggningen till leverantören med rätt.förhonom att utnyttja anläggningen för egen . Enbyggentreprenad sora skall betraktas sora en koncession är exempelvis ettbrobygge, som delvis fmansieras genom att leverantören erbjuds att te ut enbroavgift. På motsvarande sätt betraktas t.ex. ett avtel där en byggentreprenörfår ersättning i form av att han själv får uppbära hyra för den byggnad han haruppfört. Besferaraelsenraotsvarar 71/305/EEG art. 1 (d) i dess lydelse enligt Prop. 1992/93:8889/440/EEG. Övriga besferaraelser ora koncession finns i nämncfe direktiv art.Ib, införd genora 89/440/EEG. Densora tillhandahåller en vara, utför ett arbete eller tillhandahåller en tjänstkallas i lagen för leverantör, oavsett ora han i det särskilda fallet varit densora levererat. engelska texten felas det i direktivet för de uteslutna sektorema om"fraraework agreeraent" (90/531/EEG art. 1.4). Ätt döma av den beskrivningsora görs i direktiven torde begreppet i stora drag motsvara vad sora i Sverigekallas avropsavtel, dvs. avtel som sluts centralt eller av vissa aktörer ochanger ramvillkor, sora sedan inindre aktörer kan åberopa vid sina avrop. I denengelska definitionen anges sora ytterligare ett moment i ramavfelet att detskall innehålla villkor särskilt om pris och i vissa fall även om kvantitet.Någon sådan ytterligare kvalificering av det svenska begreppet har inte bedömtsnödvändig. Förekomsten av sådana avfel måste göras känd för marknaden och detkan åsfedkoramas i försfe hand med hjälp av annonsering och andra procedurer isamma syfte. Ett ramavtel måste enligt definitionen vara tidsbegränsat. Övertröskelvärdena skall ramavtelet upphandlas på det sätt som fegen föreskriver.Efter det avslutede upphandlingsförfarandet är existensen av ett ramavtel kändpå grund av annonseringsreglenia och de leverantörer som så önskat har kuimatdelfe i anbudsgivningen. Den upphandlande enhet som därefter sfer inför enanskaffning bör kunna göra denna anskaffiiing genom avrop mot avtelet utan attför egen del göra en upphandling i lagens bemärkelse. Därigenombibehålls möjligheten till det slags inköpssamordning sora tillämpatsi och sora förekommer på sina håll även inom EES. Det förekommersålunda inom EG att inköp av varor och förrådshållning sker centralt för helastetsförvaltningen av en inköpsorganisation i enlighet med varadirektivet ochatt upphandlande enheter sedan avropar direkt från den utan att en nyannonsering m.m. görs. Definitionenav förfrågningsunderiag är hämted från upphandlingsförordningen. Ivissa fall får ett anbudsförfarande ske snabbare än enligt huvudregleraa. Härhänvisas till de besfemmelseraa. Öppen, selektiv och förhandlad Prop. 5§ avslutes med ett antel begrepp som avser själva upphandlingen. Med öppenupphandling avses ett förferande cfer alla intresserade leverantörer kan lämnaanbud. De sora agerar genteraot den upphandlande enheten i en upphandling kanvara anbudsgivare, som alltsä är den som lämnar anbud (den engelska termen är"tenderer"). den upphandlande enheten använder sig av selektivupphandling, dvs. av det förfarande cfer endast vissa utvalda inbjuds att deltei upphandlingen, kan den som vill få möjlighet att delfe i upphandlingen ansökaom detto. Han kallas för anbudssökande (den vanligaste engelska termen är"candidate"). En upphandlande enhet har dessutom möjlighet attanväncfe sig av det tredje förfarandet förhandlad upphandUng. Även i densituationen kan man ansöka om att få delfe och är även då anbudssökande. Denupphandlingsforra som i bedöms vara den vanligaste för storaupphandlingar är förhandlingsupphandling. Föratsättningaraa förförhandlingsupphandling är inte desamma som de föreslagna föratsättningaraaför förhandlad upphandling. Den förhandlade upphandlingen inom EES koraraeratt i normalfallet kunna tillgripas först sedan något av eller båcfe de övrigaförfarandena använts utan framgång. Vidareanges i lagen de föratsättningar sora skall vara för handen för att den förhandladeupphandlingen skall få användas utan föregående annonsering. Som kommer attframgå av förfaranderegleraa är föratsättningaraa för en förhandladupphandling utan föregående annonsering femligen restriktiva. Utrymmet försådan upphandling utan föregående annonsering är därför förhållandevis litet. Besfemmelseraaom anbudsgivare och anbudssökande raotsvarar 77/62/EEG art. 1 (c), 71/305/EEGart. 1 (h) i dess lydelse enligt 89/440/EEG, 90/531/EEG art. 1.5 och 92/50/EEGart. och 92/50/EEG art. 1 (c). Besfemmelseraaom upphandlingsförfarandena, motsvarar 77/62/EEG art. 1 (d)-(O i dess lydelseenligt 88/295/EEG, 71/305/EEG art. 1 (f)-(h) i dess lydelse enligt 89/440/EEG,90/531/EEG art. 1.6 och 92/50/EEG art. 1 (d)-(f). Ibesfemmelsen anges de föratsättningar sora skall vara uppfyllcfe för att bolagm.fl. skall anses som upphandlande enheter. Enheten skall ha bildats för attfiillgöra uppgifter i det allraännas intresse. Enheten skall inte ha enindustriell eller kommersiell karakfer. Därmed avses att enheter som bildats isyfte att fullgöra vad som annars skulle ha utförts inom förvaltningen, bliratt betrakte som upphandlande enheter. Om såluncfe en förvaltning bolagiserarsin verksamhet blir bolaget en upphandlande enhet, föratsatt att det allmännahar ett besfemmande inflytande över bolaget. Hur dette besfemmande inflytandeskall kunna konsteteras behandlas i besfemmelsens avslutande del, som fer sUctepå i försfe hand ägandet,i andra hand vilket inflytande det allraänna har på tillsättningar Prop.1992/93:88 av styrelseledaraöter m.fl. Genomatt enheten inte skall vara av industriell eller koraraersiell karakferundanfes enheter som visserligen är i allraän ägo eller sfer under detallraännas besferaraande inflytande, raen sora bedriver verksamhet ivinstsyfte. Komraunalförbundoch liknande sammanslutningar med offentligt inflytande omfattes också, liksomsammanslutningar där kapitelet tillskjutits av flera kommuner eller av såvälkoramun som landsting m.fl. Avsiktenmed den allmänna annonseringsskyldigheten är, sora tidigare närants, att geraarknaden inforraation ora de upphandlingar sora görs. Direktivens regler oraannonsering sträcker sig i vissa fall dock längre än så. De innehållerföreskrifter om i princip tre annonseringstillfållen: dels skall upphandlandeenhet annonsera vad man planerar att upphandla, dels skall enheten annonserainför varje särskild upphandling som skall göras, dels skall enheten annonseraresultetet av upphandlingen. I 7§ anges skyldigheten att annonsera en upphandling. Dennaallraänna besfemmelse hänvisar i sin tur till 2-5 kap. cfer mera preciseradebesfemmelser finns. I de besfemmelseraa anges vidare i viUca fall raan kanavsfe från att annonsera. Idenna paragraf anges endast att annonsema skall skickas till Byrån förEuropeiska geraenskapemas officiella publikationer på lärapligt sätt. Dettegäller generellt för de annonser som skickas till byrån, även ora någonsärskild besferaraelse cferora inte finns i 90/531/EEG. eraellertidannonsen avser en upphandling som skall göras enligt reglema för påskyndatförfarande, skall meddelandet sändas på snabbast möjliga sätt, vilket angesvara telex, telegrara eller telefax. Någon raotsvarighet till det påskyndadeförfarandet finns inte i fråga om försörjningssektorema. Vid upphandling inomde sektorema gäller dock en allmän skyldighet att använda någon snabbkommunikationsmöjlighet i andra förfaranden än det öppna förfarandet (se 4 kap.22 §). Detär viktigt att upphandlande enhet noga anger vilken dag annonsen skickades tillbyrån, eftersom den efterföljande cfegen ofta utgör sfert-punkten för beräkningav vissa tidsfrister. Besfemmelsenmotsvarar 77/62/EEG art. 9.4 i dess lydelse enligt 88/295/EEG, 71/305/EEG art.12.6 i dess lydelse enligt 89/440/EEG och 92/50/EEG art. 17.2. I paragrafenanges att en annons om upphandling skall skrivas på något av de språk som är officiella inom de Europeiska gemenskaperaa. innebär att en svensk annonsör är skyldig att använda något annat språk än svenska. Besfemmelsenhar inte en direkt motsvarighet i direktiven, raen följer av 77/62/EEG art. 9.6i dess lydelse enligt 88/295/EEG, 71/305/EEG art. 12.9 i dess lydelse enligt89/440/EEG, 90/531/EEG art. 19.2 och 92/50/EEG art. 17.3. Paragrafeninnehåller ett förbud raot publicering av annonsen före den dag den skickatstill officiella publikationer, dvs. denbyrå som inför annonser i Official Jouraal of Communities och iTenders European (). benämns Europeiskagemenskaperaas officiella tidning (EGT). Anledningen till förbudet är att detinte skall vara möjligt att ge intresserade leverantörer information i förväg.Emellertid har byrån ingen skyldighet att publicera annonsen, utanförst för avsändandet (jfr t.ex. 77/62/EEG art. 9.4i dess lydelse enligt 88/295/EEG). Likväl har förbudet, som är hämtet fråndirektivtext, sin utgångspunkt då annonsen skickas till byrån. Besfemmelseninnehåller ett förbud mot publicering , oavsett varpubliceringen sker. Detkan näranas att direktiven inte anvisar att någon viss nationell ellerriksfeckande tidning används. GATT-myndigheter sora upphandlar enligt GATT-överenskoraraelsenskall dock även iaktfe regleraa i överenskommelsen, vilket innebär att derasannonsering också skall ske i Post och inrikes Tidningar. Medordet "publiceras" avses även offentliggörande på annat sätt än ipappersmedia, dvs. även t.ex. publicering i elektroniska tidskrifter. Bestämmelsenraotsvarar 77/62/EEG art. 9.7 i dess lydelse enligt 88/295/EEG, 71/305/EEG art.12.11 i dess lydelse enligt 89/440/EEG, 90/531/EEG art. 19.5 och 92/50/EEG art.17.6. Besfemmelseni 11 § anger vad en annons om avslutod upphandling inte får innehålla, nämligensådana uppgifter vars offentliggörande skulle raotverka befogade affers- ellerkonkurrensintressen. Däreraot anges inte här vad annonsen skall innehålla.Anledningen till besfemmelsen är encfest att den skall tjäna sora en påminnelseoch som en information om att det är möjligt att hålla vissa uppgifter utanförpubliceringsplikten. Detfe förhållande har nämnts i den allmänna raotiveringen(avsmtt 2.9 Sekretessfrågor). Närmarebesfemmelser om den annonseringsskyldighet sora åligger en upphandlande enhetanges i vart och ett av 2-5 kap. 5 1992/93. Besfemmelsenmotsvarar 77/62/EEG art. 9.3 i dess lydelse enligt Prop. 1992/93:8888/295/EEG, 71/305/EEG art. 12.5 i dess lydelse enligt 89/440/EEG, 90/531/EEGart. 18.1-2 och 92/50/EEG art. 16.1, 16.3 och 16.5. Upphandlingmed hänvisning till tekniska standarder m.ra. Detfeavsnitt av det försfe kapitlet rör frågan ora krav på enhetlighet för attfaktisk konkurrens skall kunna uppnås. I en hel del fall kan raan föratsätfeatt beskrivningen av föreraålet för upphandlingen inte kan göras utanhänvisning till vissa prestanda eller annan teknisk utforraning. En sådanhänvisning skall cfe göras med användning av tekniska specifikationer som ärigenkännliga inom EES eller sora åtminstone femligen enkelt kan görastillgängliga inom samarbetsområdet. Enligt12 § skall en teknisk beskrivning i förfrågningsunderlaget göras raedhänvisning till europeiska tekniska specifikationer när sådana finns. Vad soraavses med detfe begrepp definieras i bilagor till vissa direktiv. Sådananärmare uppgifter enligt bilagoraa kan i ges ut i form av föreskrifterav innebörd t.ex. att med europeisk specifikation avses dels en geraensarateknisk specifikation, sora är publicerad i EGT, dels ett europeiskttypgodkännande sora visar att en vara uppfyller kraven enligt 89/016/EEC orabyggprodukter och dels svensk standard sora ansluter till en europeiskstancferd. Besferaraelsenmotsvarar 77/62/EEG art. 7.1-2 i dess lydelse enligt 88/295/EEG, 71/305/EEGart. 10.1-2 i dess lydelse enligt 89/440/EEG, 90/531/EEG art. 13 1-2 och92/50/EEG art. 14.1-2. Idenna paragraf anges den möjlighet som en upphandlande enhet har att avvikafrån huvudregeln i 12 §, näraligen i de fall det inte är tekniskt möjligt attpå ett nöjaktigt sätt fkstsfella om föreraålet för upphandlingen överenssfemmermed sådana specifikationer som avses i 12 §. Enhetenhar eraellertid ytterligare raöjligheter att avvika från huvudregeln om dennaraedför att enheten skulle bli tvungen att upphandla varor m.ra. sora inte ärtekniskt förenliga raed utrastning som recfen är på plats, eller därförenlighet visserligen skulle kunna uppnås men skulle medföra oproportionellthöga kostnader eller tekniska svårigheter. Om enheten tillämpar detfe undanfegmåste den saratidigt kunna hänvisa till en policy att inom en angiven tidövergå till sådana tekniska specifikationer. De specifikationer sora avses ärde som behandlas i besfemmelsen. I direktivtexten sfells vissa krav på en sådanpolicy. Den skall komma till uttryck i en klart definierad och dokumenteradplan för övergång inora en fastsfelld tid. Slutligenmedges awikelse från huvudregeln också i de fall då vad sora upphandlas är avsådan nyskapande karakfer att gällande stancferder inte är lärapliga. Ivaradirektivet gäller detfe undanfeg encfest för stancferder. ibyggentreprenaddirektivet och tjänstedirektivet gäller undanfeget för Prop.1992/93:88 såväl standarder som tekniska specifikationer och iförsörjningsdirektivet gäller undantoget endast för tekniska specifikationer.Jag har bedörat att det inte är nödvändigt att vid införlivandet i lagtextutföra dessa skillnader mellan direktiven. Dessutommedges awikelse om det finns särskilt föreskrivna tekniska krav. Detfe sistotillägg fanns inte i arbetsgrappens förslag. Anledningen till tillägget är ettyttrande från som påpekade att det inom dess verksarahetförekomraer ett stancferdiseringsarbete vad avser skrivmateriel, papperskvalitetm.m. Detfe arbete har dock ännu inte lett till några europeiska stancferder. Såkan inte förväntas ske förrän . De kvalitetskrav somRiksarkivet har att följa utgör inte heller någon sådanstancferd sora avsågs i arbetsgrappens förslag, utan härleds från särskildaföreskrifter ora papperskvalitet ra.m. Dessa föreskrifter är utfercfede medhänsyn till de särskilda krav som sfells på de handlingar som skall arkiveras iRiksarkivet. Undantoget är generellt utformat och kan alltså tillärapas i andraliknande situationer. Detkan nämnas att kravet på en angiven tidsperiod inte uppsfells i direktivet förförsörjningssektorema, men återfinns i de övriga direktiven. Eftersom denskillnaden är viktig har den kommit till uttryck i lagtexten i form av ettundantog i andra stycket för enheter som avses i 4 kap. Inoraden intemationella standardiseringen har i olika rapporter uppmärksammats attproduktstandarder kan ha utformats utan att erforderlig hänsyn till hälsa ochmiljö togits. Översyn av existerande standarder diskuteras såväl inom ISO sorainora . Det är angeläget att innehållet i dessa diskussioner får genoraslagäven i upphandlingen (se även koramentoren till 22 §). Besfemmelsen,utom försfe stycket 4, raotsvarar i huvudsak 77/62/EEG art. 7.3 i dess lydelseenligt 88/295/EEG, 71/305/EEG art. 10.3 i dess lydelse enligt 89/440/EEG,90/531/EEG art. 13.6 (a), (c) och (e) och 92/50/EEG art. 14.3 (a), (c) och (e). Denupphandlande enhet sora tillämpar undanfegen i 13 § skall enligt 14 § dels iannonsen om upphandling ange skälen till avvikelsen, dels till EFTä:s övervakningsmyndighet ()tillhandahålla skälen för sitt beslut om myndigheten sä begär. Vid upphandlingenligt 4 kap. behöver någon sådan rapport inte lämnas. I de fallen skall enupplysning lämnas i samband med annons om avslutod upphandling (jfr 90/531/EEGart. Besfemmelsenmotsvarar 77/62/EEG art. 7.4 i dess lydelse enligt 88/295/EEG, 71/305/EEG art.10.4 i dess lydelse enligt 89/440/EEG och 92/50/EEG art. 14.4. Paragrafeninnehåller ytterligare ett undantog från huvudregeln. I besfemmelsen anges den"rangordning" raan skall följa ora det över huvud toget inte finnsnågra europeiska specifikationer att hänvisa till. Då får hänvisningen görastill en interaationell standard i övrigt eller till annan svensk standardeller, som ett sisto altemativ, till annan standard. Bestämmelsen raotsvarar77/62/EEC art. 7.5 i dess lydelse enligt 88/295/EEG, 71/305/EEG art. 10.5 i desslydelse enligt 89/440/EEG, 90/531/EEG art. 13.3 och 92/50/EEG art. 14.5. Hänsyntill kravet på icke-diskrirainerande upphandling är bakgranden tillbesferaraelsen i 16 §. Där anges nämligen hur en upphandlande enhet skall gåtill väga i de fall enheten avser att upphandla en viss produkt. I sådana fallskulle det kunna ligga nära till hands att utföra den tekniska beskrivningen påett sådant sätt att upphandlingen i praktiken inte kommer att ske på helamarknaden, utan faktiskt utesluter leverantörer som visserligen kanske intetillverkar just den avsedda produkten men i alla fall en som borde kunnafungera lika bra. Besfemmelsen innehåller ett förbud för den upphandlandeenheten att beskriva föremålet för upphandling på ett alltför begränsandesätt. Omdet likväl skulle vara omöjligt att utföra beskrivningen på ett öppet sätt ärdet i undantogsfall tillåtet att hänvisa t.ex. till ett visst febrikat. Isådana fall raåste den upphandlande enheten utforma hänvisningen på ett sådantsätt att leverantörer av i princip likvärdiga varor inte i praktiken uteslutsfrån deltogande i upphandlingen. I direktivtexten anges att upphandlaren isådana fall skall komplettera beskrivningen genom att lägga till orden"eller likvärdigt" ("or equivalent"). Omsärskilda skäl föreligger får hänvisning ske till visst märke eller fabrikat. Imotsvarande engelska text används orden "imless such specifi-cations arejustified by the subject of the contract..." Det rekvisit som angetts iden svenska lagtexten hänvisar inte till föremålet för upphandlingen. Det kansägas ligga i sakens natur att de skäl som avses raåste vara hänförliga tillupphandlingen, varför någon ytterligare anknytning till det avsedda kontraktetinte behöver anges i lagtexten. Bestämmelsenmotsvarar 77/62/EEG art. 7.6 i dess lydelse enligt 88/295/EEG, 71/305/EEG art.10.6 i dess lydelse enligt 89/440/EEG, 90/531/EEG art. 13.5 och 92/50/EEG art.14.6. Kravsom får ställas på leverantören Ävendetto avsnitt av försto kapitlet är gemensamt för motsvarande avsnitt i deolika direktiven. Anledningen till regleringen är att det skall vara möjligtatt sfella vissa angivna krav på leverantöreraa avseende t.ex. derasekonoiniska sfeUning, deras kapacitet och deras vandel avseendeyrkesutövningen. Å andra sidan får inte större krav sfellas än som här anges. En leverantör får således inte uteslutos från deltogande med hänvisningtill dessa s.k. kvalitotiva villkor om det inte kan visas att Prop.1992/93:88 nägot angivet missförhållande föreligger. Det är alltså intenödvändigt att sfella dessa krav. Besfemmelseraa ger dock en upphandlande enheträtt att begära vissa upplysningar. Iparagrafen anges de olika förhållanden som en upphandlande enhet får begäraupplysningar om. Här kan särskilt anmärkas att denna "kvalitetskontroll"inte innebär en skyldighet för den upphandlande enheten att efterfråga dessaomständigheter eller uteslufe leverantören i fråga. Det kan ju finnas andraskäl som gör att en upphandlande enhet ändå har förtroende för en vissleverantör. I besfemmelsens första och andra stycken anges cferför endast vilkaomständigheter som får imdersökas och sora kan föranlecfe uteslutning. Itredje stycket anges att enheten i annonsen om upphandling eller inbjudan tillanbudsgivning skall ange vilka upplysningar ora teknisk förmåga m.m. denönskar. Anledningen till detfe krav är att det är angeläget för en presumtivintressent att redan tidigt få reda på just vilka kvalitetskrav som koraraeratt sfellas. Därigenora har han lätfere att på förhand bedöma om han harmöjlighet att komina i fråga för kontraktet. Det uppsfells inget krav på skall annonsera att raan vill ha upplysningar om förhållanden som avses iförsfe stycket. Det kan nämnas att ett sådant krav uppsfelldes i 77/62/EEG art.13 (1), raen att det kravet inte återfanns i artikelns senaste lydelse i88/295/EEG. Ifrärdestycket anges att det är tillåtet att uteslufe en leverantör ora han låtit bliatt lämna uppgifter eller lämnat felaktiga uppgifter. Besfemmelseraai försfe stycket motsvarar 77/62/EEG art. 20, 71/305/EEG art. 23, 90/531/EEGart 25.2 och 92/50/EEG art. 29. Besfemmelseraai andra och tredje styckena raotsvarar 77/62/EEG art. 22. 1-2, 71/305/EEG art.25 försfe och andra styckena och 92/50/EEG art. 31.1-2. Vadgäller 90/531/EEGfraragår möjlighetenatt fe hänsyn tiU dessa förhållanden av art. 25.3. Besfemmelseni fjärde stycket motsvaras av 77/62/EEG art. 20.1 (g), 71/305/EEG art. 23.1 (g)och 92/50/EEG art. 29 (g). Vad gäller 90/531/EEG finns inte någon direktmotsvarighet till de nu nämncfe direktivbesferaraelseraa och alltså inte hellernågon direkt raotsvarighet till lagregeln. Enligtmotsvarande direktivbesfemmelser skall den som begär viss upplysning godto soratillräckligt svar vissa utdrag, intyg, vissa angivna utdrag ur myndighetsregisterm.m. Dessa ytterligare besfemmelser är av sädan karakfer att de kan införlivasgenom verksfellighetsföreskrifter. Avandra stycket framgår att den upphandlande enhet som annonserat att den vill havissa upplysningar också skall ange på vilket sätt leverantören kan visa atthan uppfyller kraven. Besfemmelseraa motsvarar 77/62/EEG art. 20.2, art. 22.1-2, Prop. 1992/93:71/305/EEG art. 23 andra stycket, art. 25 försto och andra styckena, 92/50/EEGart. 29 andra stycket. Vad gäller 90/531/EEG finns inte någon direktmotsvarighet till de nu nämnda direktivbesferaraelseraa och alltså inte hellernågon direkt raotsvarighet till lagregeln. Formerför anbud och ansökningar om deltagande i anbudsgivning 1paragrafen anges att förfarandet är skriftligt. I arbetsgrappens förslag angavsatt rauntliga anbud skulle få förekomma, raen att de i så fall skulle bekräftosskriftligt. Detto förslag har några remissinstanser mycket bestämt avstyrkt.Jag delar den bedömningen. 1 det förslag jag nu lägger fram skall anbud avgesskriftligen. Den ordningen överenssfemmer för övrigt med vad som gäller inomGATT. Vadgäller ansökningar om deltogande i anbudsgivning anser jag dock att det ärmöjligt med en mera flexibel ordning, dvs. att sådana får avges på olika ibesfemmelsen angivna sätt och i förekommande fall bekräffes genom enegenhändigt undertecknad handling. Bekräftelser skall läranas omgående eller inågra fall komma in inom vissa tidsfrister. Dessa fall anges i de följandekapitlen. Besfemmelsenmotsvarar 77/62/EEG art. Il, 71/305/EEG art. 15.5 i dess lydelse enligt89/440/EEG, 90/531/EEG art. 22.5 och 92/50/EEG art. 19.5. Mottagandeoch öppnande av anbud Besfemmelseraai 20 § skall garantera att inga ovidkommande hänsyn tos när anbuden ochtillhörande handlingar hanteras av den upphandlande enheten. Bestämmelseraamotsvarar i stort sett de som tillärapas inom såväl stotlig som kommunalsektor, men raotsvaras inte av några bestämmelser i de direktiv som nuinförlivas. En skillnad föreligger dock mellan stotlig och sektor. Detgäller proceduren för öppning av anbud. Inom stotlig sektor har ,enligt upphandlingsförordningen, gällt att anbud får öppnas allteftersom dekommer in om synnerliga skäl föreligger. I det kommunala reglementet krävsendast särskilda skäl i motsvarande situation. För att uppnå enhetlighet hardock "synnerliga skäl" valts som en norm att gälla överlag. Det kanpåpekas att för derma besfemmelse liksom för alla andra sora närantsoch sora senare kommer att kommenteras gäller den allmänna huvudregeln omaffärsmässighet och objektivitet. Behovetav att anbud sinsemellan skall kunna jämföras ligger bakora besfemmelsen i 21§. Här regleras föratsättningama för rättelser och för vad som i gällandeordning kallas för nollsfellning. Det är sålunda tillåtet attformlöst medge att anbudsgivare ändrar fel som är uppenbara. Även Prop.1992/93:88