prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — Medlen förforskningstödjande åtgärder vid de mindre och medelstora högskolorna uppgår1992/93 till . /91 var den totalaomslutningen av medel för forskning ca vid dessa högskolor. Medlen förforskningsstödjande åtgärder fördelas 1992/93 enligt följande tabell: Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. Högskolani ///SandvikenHögskolan i 2 335 0002 263 000 2 303 000 4 830 000 Högskolani i /Högskolan iKristianstad 2 286 0002 274 000 2301 000 5 074000 Högskolani i Högskolan iTrollhättan/ 2 336 0004 985 000 2 278 000 1 274 000 4 113 0002 309 000 Forskningenvid de mindre och medelstora högskolorna har från en blygsam start utvecklats iomfattning och betydelse och har sin tonvikt inom teknik, naturvetenskap,samhällsvetenskap och humaniora. I många fall är forskningen organiserad iolika centra, ofla i samarbete med representanter för offentlig verksamhet ochdet lokala näringslivet. Forskningen vid landets mindre och medelstora högskolor ärmycket heterogen med avseende på både omfattning och inriktning. Den vetenskapligaprövningen och den vetenskapliga ledningen sker i samarbete med universitet ochhögskolor till vilka fakultetsnämnd är knuten. Forskningen vid högskolorna ökar i omfattning. Det finns exempel på forskningsinsatser som har fått nalionelll och internationellterkännande. Även om forskningen vid dessa högskolor ökar, så svararforskningen totalt sett fortfarande för en myckel begränsad del av desammanlagda forskningsinsatserna vid universitet och högskolor. Vid Forskningsberedningens hearing om forskning vid demindre och medelstora samt kommunala högskolorna framkom tvåhuvudståndpunkter: 1) Forskning vid de mindre och medelstora högskolorna ärnödvändig för alt garantera kvaliteten i grundutbildningen, 2) Sr ettför litet land för att vi skall ha råd att sprida ut våra forskningsresurser påalla institutioner som bedriver högre utbildning. En betydande del av forskningsmedlen vid de mindre ochmedelstora högskolorna kommer från länsstyrelse, landsting, kommun samt företagoch lokala forskningsstiftelser med flera. Forskning som bedrivs för dessamedel är int utsatt för sedvanlig vetenskaplig bedömning. Det är angeläget attpndelen medel som erhålls i vetenskaplig konkurrens, dvs. medel som kommer frånforskningsråd och fakultetsnämnder, ökar vid de mindre och medelstorahögskolorna. Inledningsvis har redovisats huvudlinjerna i regeringensinsatser för forskning vid de mindre och medelstora högskolorna. Ansvaret för forskning och forskarutbildning viduniversitet och högskolor kommer även i fortsättningen att vila påfakultetsnämnderna. Genom att låta forskningen vid de mindre och medelstorahögskolorna prövas av fakultetsnämnderna vid universiteten skapasförutsättningar för forskning av god kvalitet även vid dessa högskolor. Elt viktigt led i arbetet att skapa godaundervisningsmiljöer är att höja den vetenskapliga kompetensen. Dengenomsnittliga andelen forskarutbildade lärare vid de mindre och medelstorahögskolorna är . Vid universiteten och högskolorna är motsvarandeandel . Statsmakterna har beslutat om vissa insatser föratt förstärka lärarkompetensen vid universitet och högskolor (prop.1992/93:42). Härigenom avsatts betydande belopp bl.a. för forskarutbildning avlära Detla kommer all få stor betydelse för lärarkompetensen vidde mindre och medelstora högskolorna. förstärks naturligtvis härmedäven forskningspolentialen vid dessa högskolor. Riksdagenhar beslutat att det inom den rörliga resursen under varjefakultetsanslag skall avsättas en viss minsla andel för lärare från mindre ochmedelstora högskolor. Denna andel skall baseras på anlalel lärare med doktorsexamen.Dessa medel skall liksom fördelas efter prövning ifakultetsnämnderna. Lärarefrån mindre och medelstora högskolor skall bedömas med samma kvalitativa kravsom lärare vid universitet och högskolor med fasta forskningsresurser. Finns vidett visst fördelningstillfälle inte kvalificerade sökande bör medlen fåreserveras till ett följande budgetår eller användas t.ex. för läraresforskarutbildning. Verksamhetenvid de mindre och medelstora högskolorna bör kunna bedrivas inom en stimulerandeoch kreativ miljö ur vilken nya idéer och projekt kan växa fram. Medlen förforskningsstödjande åtgärder är betydelsefulla för dessa högskolors uppbyggnadav forskning. Med anledning härav föreslår regeringen en förstärkning avmedlen för forskningsstödjande åtgärder för budgetårel 1993/94 med 20 miljonerkronor. Förstärkningen avser att skapa förbättrade förutsättningar för demindre och medelstora högskolorna all initiera och stödja forskningsprojekt.Därtill föreslår regeringen att avsätts för stöd tillnätverk för forskning och forskarutbildning mellan dessa högskolor ochuniversiteten eller större högskolor. Detta finansieras inom ramen för de medelsom efter förslag i prop. 1992/93:42 beslutat ställa lill förfogande förkvalitetsförslärkande åtgärder vid universitet och högskolor. Fr.o.m.budgetårel 1994/95 ökas resurserna för de mindre och medelstora högskolorna medytterligare . Härigenom kommer stöd all kunna ges lilllångsiktigt forskningssamarbete med näringslivet. Prop.1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep. godkänner vad regeringen i avsnittet Slutsatser förordatbeträffande forskning vid de mindre och medelstora högskolorna. 1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep. 1 högskoleförordningen stadgas att det skall finnaslillgång till bibliotek vid alla universitet och högskolor. Biblioteken har tvåuppgifter: alt svara för biblioteksservice inom den egna högskolan och attsamverka med landets biblioteksväsende i övrigt för att ge biblioteksservice. Universitets- och högskolebiblioteken finansieras inomramen för de medel som respektive universitet och högskola disponerar. Derasverksamhet regleras genom lokala föreskrifter från universitets- eller högskolestyrelse. Medel för verksamhelen vid Kungl. (KB) anvisasunder ett särskilt anslag. Medel för Slatens psykologisk-pedagogiska bibliotek (SPPB)anvisas genom särskild anslagspost under anslaget Samhällsvetenskapligafakulteterna m.m. I det följande föreslås finansiering genom särskilt anslag. Arkivet för ljud och bild () bör behandlas i sambandmed biblioteken, då man vid detta liksom vid biblioteken i huvudsakomhändertar dokument som spritts till allmänheten. En avslutadutredning, , har starkt betonat att dokument som upptarljud och bild har samma betydelse som skrifter när det gäller att belysasvenskt samhälle och liv och framhållit den parallellitet som finns mellanKungl. och Arkivet för ljud och bild när det gäller ansvar för delsvenska kulturarvet. Arkivet för ljud och bild anvisas medel under innevarandebudgetår under två särskilda anslag. De statligt finansierade biblioteken bildar ett nätverk isamarbete med andra bibliotek och institutioner såsom arkiv. Bland bibliotekenspelar universitets- och högskolebibliotek samt de nämnda fristående bibliotekenden viktigaste rollen. Elt trettiotal bibliotek registrerar sina förvärv i detnationella datorbaserade systemet LIBRIS. Inom KB:s, SPPB:s och universitets-och högskolebibliotekens område, vilket uppgifterna nedan gäller om inget annatsäj»:, uppgår det totala antalet förväntade användare till ca en kvarts miljon.Antalel läsplatser är påfallande lågt och framhålls ofta somotillräckligt: ca 6 600 sammanlagt. Antalel besökande per dag kan inlefastställas för alla bibliotek, men ligger enbart för universitetsbibliotekenpå 3 000 - 6 000 för vart och ett av dessa, dvs. sammanlagt 18 000 -36 000. Del totala antalel volymer är drygt 22 miljoner. Antalet lån är närmaretvå miljoner , vartill kommer drygt 400 000 lån till andra bibliotek.Antal årsverken är ca De sammanlagda driftkostnaderna uppgår lill i delnärmaste en Prop. 1992/93:170 halv miljard kronor. Det totalaantalet utländska monografier ("vanliga böcker") som regi- Utbildningsdep. strereras i del nationella datorbaserade informationssystemetLIBRIS är drygt 60 000, av vilka ca 35 000 är unika. Forskning är beroende av informationsförsörjning. På någotsätt måste resultat av tidigare arbete inom och utom landet komma tillforskarens kännedom. Vägarna är många: konferenser, personlig samvaro, utnyttjandeav bibliotek och deras resurser i fråga om böcker, tidskrifter och databaser,direkt tillgång till databaser, direkt tillgång till andra forskares arbetegenom ett datornätverk som SUNET, m.m. Någon principiell skillnad mellan olikaforskningsområden finns inte när det gäller behovet av information, även omman arbetar på olika sätt inom olika fält och i olika grad är försedd medhjälpmedel. och vissa andra från högskolornafrislående bibliotek samt universitets- och högskolebiblioteken är deviktigaste beståndsdelarna i nätverket för forskningensinformationsförsörjning. Arkiven ulgör en viktig resurs genom alt de bevararoch tillhandahåller forskningsunderlag på olika medier. Den centrala informationsresursen vid varje högskola ärbiblioteket. Den lekniska utvecklingen gör del möjligt för forskaren alti stor utsträckning själv svara för sin informationsförsörjning. Forskare kan,åtminstone på vissa områden, utnyttja dalabaser från hela världen och i mångafall beställa kopior av originaldokumenten. Detla innebär inte att bibliotekensbetydelse minskal. De kvarstår som en stark central resurs i högskolan elleruniversitetet. De har ett bestånd av den viktigaste litteraturen, som finns påplats och ger möjlighet att följa med i den vetenskapliga utvecklingen; de harkompetent personal som har god överblick över informationsfältet. och universitetens och högskolornas olikainstitutioner bör vara förenade sinsemellan genom etl väl fungerande nätverk;vägen måsle stå öppen till högskolans egna resurser liksom till omvärldens genomlokala, nationella och internationella nätverk. Regeringens ökade ambitioner i fråga om forskning ochforskarutbildning aktualiserar frågan om resurserna för de svenskauniversitets- och högskolebiblioteken. Universitet och högskolor måste möta nyabehov bl.a. genom beredskap att satsa på uppbyggnad av bibliotek och andraresurser för informationsförsörjning. lade universitets- och högskolebiblioteken huvudviktvid förvärv. läggs större vikt vid service än vid uppbyggande av samlingar.Ännu återstår dock arbete när det gäller att integrera biblioteken i studentersoch forskares arbete på olika nivåer. Genomsnittligt erhåller biblioteken vid universitetoch högskolor Prop. samlmindre och medelstora högskolor av resp. myndighets tola- Avsnitt 8 Som lämpligt mått anges i den internalionella diskussionen Utbildningsdep. 1 och ligger kostnaderna över denna nivå. Universitet och högskolor måste ta sitt ansvar att sörjaför tillräckliga anslag till bibliotek och lokala nätverk och för godanknytning till nationella och internationella nätverk och databaser. Detta ären förutsättning för att framgångsrik forskning skall kunna bedrivas ochforskarutbildningen leda till en kraftig ökning av antalel avlagdadoktorsexamina. Lagen (1978:487) om pliktexemplar av skrifter och ljud-och bildupptagningar innebär att exemplar av i stort sell allt som trycks ochförläggs i skall levereras till Kungl. (KB) och samtligauniversitetsbibliotek (sammanlagt sju exemplar). KB har i egenskap av nationalbibliolekskyldighet alt bevara allt inlevererat material. Universi-lelsbiblioteKet iLund har dessutom skyldighet alt bevara det s.k. nationella reservexemplaret.Kopior av ljud- och bildupptagningar, även innefattande referensbandningar avrikstäckande radio- och TV-sändningar, skall inlämnas i ett exemplar tillArkivet för ljud och bild (). Av inlämnade filmer skall kopia tas, varefteroriginalet återlämnas. Pliktexemplaren skall bevaras och tillhandahållas förforskningsändamål. Stora förändringar har inträffat sedan lagen börjadetillämpas. Modern teknik har gjort del möjligt att framställa dokument, sominnehåller skrift, ljud och bild, på ett annal och billigare sätt; utbudet avradio-och TV-sändningar har ökat oerhört; den risk att förstöras som hotaräldre material har alltmera uppmiärksammats. Utredningar arbetade under1980-lalel med dessa problem utan alt detta ledde till ändringar i gällandelag. Mot denna bakgrund tillkallade regeringen en särskildutredare, riksarkivarien , som avlämnade belänkandet(SOU 1992:92) Pliktleverans. Utredaren föreslår en ny lag, pliki-leveranslagen,som skall ersätta den i det föregående nämnda lagen. Som mål och motiveringar för en lagstiftning angerutredaren framför allt behovet av att bevara och tillhandahålla yttringar avsvenskt liv, svenskt samhälle och svensk kultur för eftervärlden, samt detönskvärda i att så långl det är möjligt inom upphovsrätlslagsliflningensråmärken ge tillgång till detta material. Tillgång lill de dokumentsom spritts till allmänheten betraktas som en förutsättning för insyn i hursamhället fungerar, för ett fritt meningsutbyte och för en allsidig upplysning.Med delta synsätt blir det självklart att inte göra någon värdering mellanskrift, ljud och bild utan betrakta alla dokumenttyper som likvärdiga. Det blirockså självklart att inte göra någon kvalitetsskillnad mellan dokument ochsöka bevara endast del man subjektivt betraktar som bra eller intressant. Kriteriernaför alt etl dokument skall vara leveranspliktigi föreslås i stort sett bli attdet ar tillgängligt för allmänheten och att det är framställt i ellerrör svenska förhållanden. och andra dokument som lagrar text eller fast bild än dentraditionella tryckta skriften, såsom mikroformer och fixerade elektroniskadokument (t.ex. ), föreslås bli leveranspliktiga. Liknande skall gällaför s.k. kombinerat material, som oftast beslår av skrift jämte ljud- ellerbildupptagning. Sju exemplar skall levereras, ett till KB, elt till varderaStockholms, , , , och Umeåuniversitetsbibliotek. Den bestämmelse om bevarande för framtiden som gällerför exemplaret i (det nationella reservexemplaret) föreslås inte längregälla. Utredaren föreslår all ell exemplar av dokument som upptarljud och rörtig bild levereras till . Detta gäller film, videogram och fonogramsamt överhuvudtaget alla former av elektroniska dokument, som innehåller ljudoch rörlig bild, häribiand s.k. multimedia. Lagförslaget innebär att film skall levereras på filmbasoch att kopia (videogram) skall framställas endast av utländska filmer,varefter dessa lämnas tillbaka. Radio- och TV-sändningar, som utgår från , skall iprincip vara leveranspliktiga. I fråga om sändningar med begränsad räckvidd,dvs. närradio, kabel-TV och privatradio, skall visst material utväljasav och inlevereras. För dokument som framställts inom landet gäller i deflesta fall all framställare eller producent skall leverera. Pliktexemplar skall bevaras och tillhandahållas förforskning och studier enligt föreskrifier, som meddelas av regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer. Förslaget till lag, liksom det samtidigtutarbetade förslaget till förordning om pliktleverans, förutsätter attupp-hovsrältslagstiftningen iakttages vid tillhandahållandet. En mer sammanhållen organisation av de mottagandeinstitutionerna KB och diskuteras. Dessa två bör verka som från varandra frislående institutioner. måsteemellertid enligt utredarens uppfattning ett närmare samgående tas upp till nyprövning, inte minst därför att framtiden kommer att kräva god samordning närdet gäller all bevara och tillhandahålla kulturarvet. Utredaren framhåller att film bör levereras på filmbas ochatt bör ha ansvaret för dessa dokument. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. Utredarenhar uppmärksammat frågan om bevarande av det levererade materialet på långsikt. Det är välkänt att papper från ca 1850 och framåt ofla är skört och löperrisk att förstöras. har man alltmera uppmärksammat allelektroniska dokument även av ungt datum hotas av förstörelse. Utredarenföreslår insatser för att överföra innehållet både i pappersdokument ochelektroniska dokument till mera hållbar form. I samverkan mellan KB, ochRiksarkivet bör planering påbörjas för all på lång sikt bevara framföralltelektroniska dokument. Prop.1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep. Utredningsförslaget har remissbehandlats. Ensammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig iUlbildningsdeparlementet. Remissynpunkterna kommer att redovisas i den proposilionom Pliktleveranslag som regeringen förelägger . Regeringen kommer att i en särskild proposilion behandlaförslaget till ny lagsliftning om pliktleverans. Regeringens överväganden gällernu de ekonomiska konsekvenserna för budgetåren 1993/94-1995/96 av förändringarnai pliktleveranslagstiflningen. Förslag till medelstilldelning redovisas i detföljande under anslagen Kungl. Arkivet för ljud och bild samtUniversitetet i . De viktigaste skälen för pliktleverans är behovet att geinsyn i vårl samhälle samt att bevara och tillhandahålla yttringar av svenskkultur och vittnesbörd om del svenska samhället och om livet i för eftervärlden.Detla material är av största betydelse för forskning och studier. En ny lag påområdet är väl motiverad med hänsyn lill de viktiga förändringar som inträttnär del gäller allmänt tillgängliga dokument sedan nu gällande lag tillkom.Olika dokumentslag skall betraktas som likvärdiga och gallring av kvalitetsskälundvikas. Det ligger ell stort värde i att ha god tillgång lillsvenska skrifter på olika medier vid universitetsbiblioteken i landet. Antalelpliktexemplar av sådana bör även framdelesvara sju. Om KB:s och Lunds universitetsbiblioteksexemplar bör gälla att de skall bevaras för framtiden med största möjligafuUständighet. Detta innebär att det s.k. reservexemplaret i bibehålls. Enligt regeringens mening bör anvisas ylterligaremedel för att finansiera etl urval för arkivering ur hela utbudet av radio- ochTV-sändningar. Åtgärder är nödvändiga för alt rädda skrifter ochelektroniska dokument, som hotas av förstörelse, samt förebygga framtidaskador på det material som levereras. Under KB:s och ALB:s anslag föreslåsmedel lill bevarande av äldre material. Under KB:s anslag föreslås medel blianvisade till ett projekt för att undersöka metoder att bevara främst Projektetarbetet skall ske i närasamverkan mellan , KB och . Regeringenföreslår inte nu någon förändring av KB:s och ALB:s ställning som friståendemyndigheter. Uppgiften att bevara kulturarvet kommer att kräva en godsamordning. måste emellertid elt närmare samgående tas upp till nyprövning för att ge möjlighet alt inom en och samma organisation kunna göraprioriteringar och resursavvägningar mellan näraliggande verksamhetsområden. Prop.1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep. För att behålla och utveckla god kvalitet i svenskforskning kommer det att krävas stora satsningar på myckel avancerade datorer,s.k. Det har vid superdatoranskaffning främst varit dennaturvetenskapliga forskningen som motiverat insatser. De teknikvetenskapligaområdenas superdatoranvändning ökar nu i omfattning. Även viss industri, t.ex.flyg- och personbilsindustri, använder superdatorer. Delar av svensk forskning och utveckling är helt beroendeav lillgång till mycket avancerad beräkningskraft. Superdatorerna harmöjliggjort en mycket snabb vetenskaplig utveckling på många områden. Den lidigareindelningen i teori och experiment har kompletterats med beräkningsexperiment,dvs. Detta kan i många fall ersätta mycket kostsamma eller ipraktiken ogenomförbara experiment. Ett område där man är beroende avstora datorer är meteorologiska prognosberäkningar som också var ett av deförsta tillämpningsområdena för datorer. I och med datorernas utveckling haralltmer avancerade klimatmodeller kunnat framställas. Inom vissa delar avkemi, fysik, matematik och biologi finns stora användare av superdatorer. Äveninom materialforskning och strömningsmekanik har superdatorer en viktigfunktion. Svensk industri har i allt för lilen utsträckningutnyttjat den potential som finns i användningen av superdatorer. Superdatorernasmöjligheter till utomordentligt snabba beräkningar och simulering avkomplicerade förlopp kan även här ersätta dyrbar och tidsödandeförsöksverksamhet. Därigenom kan utvecklingstider för nya produkter minskas,produktkvaliteten förbättras och tillverkningskostnaderna sänkas. Inom denstörsta delen av svensk industri, men även inom flera vetenskapsgrenar,behöver förmågan alt använda superdatorer förbättras. har haft i uppdrag atttillsammans med fortlöpande bevaka frågan om samordningoch behov av superdalorkapacilet. Efter samråd med FRN tillsatte NFR i maj 1990en kommitté med uppgift att utreda behoven och föreslå åtgärder som säkrarsvensk forsknings behov av superdatorer. har 1992redovisat sina förslag till regeringen i rapporten avkraftfulla beräkningsresurser i . Förslagen innebär i korthet att forskningen bör förses medde mest kraftfulla datorer som finns tillgängliga för att kunna vara ifrontlinjen. Resurser bör avsättas för minst ett konkurrenskraftigtsuperdatorcent- rum.Med centrum avses här även möjligheten att decentraliserade beräkningsresurserkopplas samman med ett effektivt nät. Genom en nationell superdatorslyrelsekan beräkningstid köpas in från olika ägare till datorresurser. Därigenom kanvissa fördelar erhållas; exempelvis undviks bundenhet till en viss tillverkareoch maskinvara. Kommittén betonar också vikten av att industrins behov avsuperdalorresurser beaktas. Utvecklingen kommer också all ställa allt större krav påhögklassig datorkommunikation. Det är angeläget att svensk forskning ochindustri får god tillgång lill avancerad beräkningskraft. Behoven kan mötasanlingen genom elt nationellt centrum eller genom en decentraliserad modell. ,, och har gjort slora insatser inom området men slår allainför ett behov av alt förnya sina superdatoranläggningar. Förnärvarande pågår beredning inom i syfle att åstadkomma ensamordning inom superdator- och datorkommunikationsområdet i , ,och . Arbetet sker i nära samverkan länderna emellan. I maj 1993förväntas underlag för beslul i frågan föreligga. Regeringenbör bemyndigas att, om så skulle behövas, inrätta en superdatorstyrelse somtilldelas adekvata resurser. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. all godkänner vad som förordats beträffandesuperdatorer. SUNET, det gemensamma universilelsdalornätet i , ärett viktigt hjälpmedel för svensk forskning. Det ger möjlighet lilldatakommunikation mellan högskolorna samt rned organisationer och företag. Detger också möjlighet lill kommunikation över internationella datanät. Hösten1991 uppgraderades delar av SUNET:s datakommunikationslinjer frånöverföringskapaciteten 64kbit/s till /s. Det är därigenom möjligt allutföra vissa nya tjänster och funktioner i nätet. Det finnsemellertid behov av en uppgradering av SUNET:s linjer till betydligt högrehastigheter än /s. Med en överföringskapacitet på /s, eller mera,blir det möjligt att utföra en rad nya funktioner. Man kan t.ex. lagra mätdatavid en dator som samlar in information och bearbeta dessa data på en dator påannan ort, t.ex. en superdator. Visualisering av vetenskapliga beräkningar somutförts av en superdator kan användas över ett höghastighetsnät. Om forskarnafullt ul skall kunna nyttja arbetsstationer som integreras med superdatorerkrävs etl höghastighetsnät.Tekniken för delta finns . SUNET kan utvecklas till etthöghastighetsnäl genom att viss befintlig utrustning byts ut och genom attbefintliga linjer i nätet ersätts med linjer med högre överföringshastigheler.Regeringens överväganden Regeringen finner det angeläget att svensk forskning fårtillgång till de avancerade funktioner som ett höghastighelsnät erbjuder ochavser att göra omfattande satsningar på datorkommunikationens område. Enuppgradering av SUNET till /s har kostnadsberäknats till 10 miljonerkronor/år. Under /94 kommer medel att ställas lill förfogandeför att möjliggöra en kraftfull förstärkning av datorkommunikationen inomSverige. Även datorkommunikationen mellan de nordiska länderna bör beaktas idetla sammanhang. Högskolornas lokala datornät behöver uppgraderas för attde skall kunna dra nytta av de nya funktionerna. Berörda högskolor förutsättsinom sina ordinarie budgetramar prioritera medel till en adekvat uppgraderingav de lokala näten.