prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — 1992/93:208) tUl Vuxenstudiestöd m.m. för /94 anvisa ett reservationsanslag på 3 . Lag om ändring i lagen (1983:1030) viixenstudiestödför arbetslösa 1992/93:150 Bilaga 7 Härigenomföreskrivs aU 2 och 2 a §§ lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd förarbetelösa skall ha följande lydelse. Bestämmelserna i 7 kap. 1,2, 4-5 a, 7-9 och 16-20 U och 9 kap. 1-3 och 7 §§ studiestödslagen (1973:349)skall tillämpas på särskUt vuxenstudiestöd för arbetslösa. Särskilt vuxenstudiestödför arbetslösa lämnas enligt bestämmelserna i 7 kap. 7 a-7 c §§ studiestödslagen(1973:349) vare sig den studerande är medlem i en arbetslöshetskassa ellerinte. 1 övrigt skall bestämmelserna i 7 kap. 1, 2, 4-5 a, 8 b-9 och 16-20 §§samt 9 kap. 1-3 och 7 §§ studiestödslagen tillämpas på särskilt vuxenstudiestödför arbetslösa. Särskiltviixenstudiestöd för arbetslösa får lämnas tidigast under det kalenderår dåden arbetslöse fyller . Särskilt vuxenstudiestödför arbetslösa kan utgå till en studerande som har förvärvsarbetat under minstfyra kalenderår före det kalenderår för vilket vuxenstudiestödet skall utgå.Med förvärvsarbete får jämställas vissa andra verksamheter. Närmarebestämmelser om vilken omfattning förvärvsarbetet skall ha haft under ettkalenderår för att få medräknas samt om vilka andra verksamheter som får jämstäUasmed förvärvsarbete, meddelas av regeringen eller myndighet som regeringenutser. Särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa får lämnas tidigast under det kalenderår då denarbetslöse fyller . Särskilt vuxenstudiestödför arbetslösa kan lämnas till en studerande som har förvärvsarbetat underminst tre kalenderår före det kalenderår för vilket vuxenstudiestödet skalllämnas. Med förvärvsarbete får jämställas vissa andra verksamheter. Närmarebestämmelser om vilken omfattning förvärvsarbetet skall ha haft under ettkalenderår för att få medräknas samt om vilka andra verksamheter som fårjämställas med förvärvsarbete, meddelas av regeringen eller myndighet somregeringen utser. Denna lag träder ikraft . 1 Senaste Ivdelse1989:230. 2 Senaste lydelse1985:479. gotab 43613, Slockholm 1993 1 1992/93 1 samL Nr 150 Bil. Utdrag ur protokoU vidregeringssammanttäde den 15 aprU 1993 Föredragande: stoterådet Hömlund 1992/93:150 Bilaga 8 Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /94, m.m., såvitt avserArbetsmarknadsdepartementets verksamhetsom rade Påfrestningamapå arbetsmarknaden är mycket stora. Efterfirågan på arbetskraft är oförändratmycket svag inom samtUga sektorer i ekonomin. Varslen om uppsägning ochpermitteringar tredubblades såväl som och en ytterUgare ökningmed skedde . har totelt 383 000 personervarslats om uppsägning, viUcet motsvarar av aUa sysselsatte. Sysselsättningenbörjade minska /91. MeUan försto kvartalen 1990 och1991 sjönk antalet sysselsatte med 26 000 personer, och meUan fjärde kvartalen1990 och uppgick minskningen tiU 140 000. /91 harsysselsättningen totalt minskat med ca 4(X) 000 personer, eUer . Detinnebär att antolet sysselsatte är tillbaka på samma nivå som underlågkonjunkturåren 1982 och 1983. Den snabba ökningen av sysselsättningen under1980-tolets senare år har därför på grund av lågkonjunkturen och svårahemmalagade problem i sin heUiet gått förlorad. Densvaga efterfrågan på arbetskraft har i mycket hög grad drabbat ungdomar. Dessaär ofto nyinträdda på arbetemarknaden och har kort eller ingenarbetslivserfarenhet. Bland ungdomar i åldem 16 - har sysselsättningenminskat med knappt 200 000 personer, eUer . Ungdomama svarar såledesför en mycket stor del av nedgången i sysselsättningen. Trotsatt betydande insatser i form av arbetsmarknadspoUtiska åt- Prop. 1992/93:150gärder har satte in för att bemästra den stigande Bilaga8 arbetslösheten har den öppna arbetslösheten nått nivåer som är väsentligtöver dem som uppmätte tidigare . uppgickarbetslösheten tiU 315 000 personer, eUer . DärtiU kommer 210 000 personeri olika konjunkturberoende åtgärder, motsvarande av arbetskraften. Avdessa var ca 120 000 ungdomar i åldem , varav 93 000 hade enungdomspraktikplats. Ungdomsarbetslösheten uppgick tiU drygt 70 000personer. Det innebär att nära var femte pojke eller flicka i befolkningen iåldem 16 -var antingen öppet arbetslös eller i arbetemarknadspoUtiskätgärd . Arbetslöshetenar högre för män än för kvinnor. Det förklaras av attsysselsättningsminskningen främst har ägt rum i sektorer där män dominerar,som industrin och byggsektom. uppgick arbetslösheten tiU förmän och för kvinnor. Skillnaden är ännu större bland de yngreåldersgruppema. Andra gmpper som drabbats av det försämrade arbetsmarknadsläget ärarbetshandUcappade samt invandrare och flyktingar. var 71 000personer med arbetshandUcapp inskrivna vid arbetsförmedlingen. Det är en ökningmed 13 000 personer jämfört med . Arbetslösheten bland personermed utonruiordiskt medborgarskap har ökat kraftigt, från tillnära som årsgenomsnitt. Det skall jämföras med en arbetslöshetför hela befoUcningen på 2,9 respektive . Ispåren av den utdragna konjunktumedgången och det svåra arbetemarknadslägetföljer en ökad långtidsarbetslöshet. var 84 000 personerlångttdsarbetslösa (mer än 6 månader) enhgt SCB:s arbetskraftsundersökningar(). Det motevarar av aUa arbetslösa. Densvenska ekonomin präglas av mycket aUvarUga problem. De innebär storapåfrestningar för många enskUda människor och företeg samt för helasamhällsekonomin. Vissa problem, t.ex. den intemationeUakonjunkturavmattningen, är av övergående eUer cykUsk karaktär. De nog såaUvarUga svårighetema är emeUertid inhemska söoiktureUa och har mångårigbakgmnd. Denrådande situationen på arbetemarknaden är den störsto prövning som den svenskasamhäUsekonomin stått mför . BortfaUet i sysselsättning inombåde privat och ofientUg sektor och ökningen av arbetslösheten har skett medskrämmande snabbhet och styrka. Välfärden vilade på otrygg gmnd. Bristemadoldes under inflationens täckmantel och upprepade devalveringar. Dessabrister och svitema från 1980-tolets spekulationsekonomi stäUer nu samhäUe ochinvånare inför tunga besparingar som ett led i att skapa underlag för en godframtida utveckUng. Till följd av bl.a. denflytonde kronan har mdustrins intemationeUa Prop. 1992/93:150konkurrenskraft förbättrats betydligt. Industrin är emeUertid för Uten för Bilaga 8 att kunna generera den sysselsättningsexpansion som behövs för attuppnå en radUcal sänkning av arbetelösheten. Erferenhetema visar dessutom atteffektema på arbetsmarknaden av en uppgång i produktionen kommer med u-e ä fyrakvartals eftersläpning. Riskenför en bestående och hög långtidsarbetslöshet ökar markant om den allmännaarbetslöshetsnivån fortsätter att stiga lika snabbt som . Desenaste årens höga räntenivå har en depressiv effekt på ekonomin. En beståendesänkning av räntoma kräver bl.a. att de stmktureUa underskotten angrips och attinflationsförväntningama motverkas. En väl fungerande lönebildning är en vUctigaspekt i det sammanhanget. Ansvaretför lönebildningen vilar på arbetsmarknadens parter. Det är beklagligt attdessa inte umyttjade tiden under stobiUseringsavtalen tiU att finna nya ochhållbara former för lönebUdningen. Snabbaoch ansvarsfulla, långsUctiga avtal är nu avgörande för att åter skapaStebiUtet i ekonomin och ge utrymme för räntesänkningar och tillväxt. Det äremellertid också vUctigt att det kommer tydUga signaler från parternaom att de är beredda att gemensamt utforma en konstmktiv lönebildningsmodell.ModeUen måste baseras på samverkan, samförstånd och samhällsekonomiskt ansvar. Denmåste begränsa konfliktrisken och underlätto förhållandet meUan arbetsgivareoch arbetstegare. Detsvenska välståndet bygger på vår förmåga att genom kompetens, initiativkraftoch produktivitet hävda oss på världsmarknaden. Arbete är gmnden för välfärdoch trygghet. ArbetemarknadspoUtiken måste därför, i lUchet med andra delar avden ekonomiska poUtUcen, inriktes på att mobilisera resurser och stärka densvenska ekonomins stmktur samt att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt.Därmed ges ökade fömtsättningar för uthållig tillväxt inom hela näringsUvetoch inom både små och stora företog. Därmed underlättos också omvandlingen ocheffektiviseringen av den offentiiga sektorn. Prognosernavisar att påfrestningama sannoUkt kommer att kuhninera under nästo budgetår,även om det efter hand kommer tiU stånd en vändning i den ekonoiniskautveckUngen tiU följd av industrins ökade konkurrensförmåga.ArbetsmarknadspoUtiken måste därför koncentreras på att så långt möjligt hejdaen ytterUgare skärprung av läget. Förslagenför att motverka arbetslösheten innebär en satening och en omfattning långtutöver vad som tidigare ansette möjligt. Totolt innebär regeringens förslag iår, inkl. förslag i denna proposition, att 438 000 personer i genomsnitt permånad beräknas få en sysselsättning eUer utbildning under nästo budgetår. 1denna uppgift ingår även de ökade sysselsättningstillfällena som rUcsdagensbeslut om reparations-, ombyggnads- och tillbyggnadsinsatser () medför. Underskottet iarbetsmarknadsfonden beräknas nästo budgetår uppgå till ca 60 mUjarder kronor om ingenting görs. Genom regeringens sate ning på aktiva åtgärder minskar emellertid belastningen på fonden med 3 . Det är också i ljuset av detto kraftiga underskott i arbetsmarknadsfondensom besparingaraa i fråga om arbetelöshetsersätt- Prop. 1992/93:150 ningama skall ses. Föratt inte ställa () och arbeteförmedlingen inför heltomöjUga uppgifter, när det gäUer att hantera de stora flöden som på ett ellerannat sätt kommer att beröras av arbetemarknadspolitiska ellerarbetsmarknadspoUtiskt motiverade insatser, måste fokuseringen på utbildningoch nya administrativt enkla åtgärder bestå. Utbildningär en god investering. Genom förkovran och kompetens läggs gmnden för tUlväxtoch framåtekridande. För att ge möjUghet tiU utbildning för så många sommöjligt måste kosmadsutveckUngen brytos. Därför föreslås en minskad volym påupphandlad arbetsmarknadsutbildning som en kraftig ökning av mindrekostnadskrävande utbildningar inom det reguljära utbUdningsväsendet förordas. Enökning av såväl den aUmänna som den yrkesrelaterade kompetensen hosarbetskraften ökar möjlighetema att uppnå stobUt ökade reallöner. Ungdomspraktikoch arbetsUvsutveckling är exempel på nya åtgärder som är både friare frånbyråkratiskt krångel och biUigare än de altemativa lösningar som finns ellersom föreslagits. Därmed öppnas möjUgheter för en större omfatming på dearbetemarknadspoUtiska åtgärdema . Deregeländringar som gjorts sedan införandet av dessa åtgärder, och deytterligare förslag som kommer att presenteras, är klara uttryck för attåtgärderna fortiöpande måste anpassas tiU det ansträngda arbetemarknadsläget. Uppslutningenkring de nya åtgärdema från både näringsUv och offentiig sektor, för att totill vara de möjUgheter som ungdomspraktiken och arbetsUvsutvecklingenerbjuder, är stark. Det är viktigt att detto engagemang kan bibehållas. Dåskapas möjUgheter för ytterligare tiotusentols ungdomar och vuxna män ochkvinnor att få praktik och att göra meningsfulla insatser ur såväl egen somsamhäUets synvinkel. Deinfrastmkturinvesteringar som regeringen föreslagit vid olika tillfällen undermandatperioden är viktiga framtidsinvesteringar men ger också direkt ochindirekt många arbetstiUfäUen. Envälutvecklad infrastmktur är en fömtsättning för näringsUvete utveckling.Viljan till nyföretogande och entreprenörskap kan lättare tos till vara. En rikflora av små och medelstora företog över hefe landet är den bästo garanten förstobilt framåtekridande. Rer arbetstiUfäUen fömtsätter fler arbetsgivare.Nyföretogandet måste därför underlättos. Storto-eget-bidraget är en del i densträvan. Det är ett exempel på en åtgärd där de sekundära effekterna många gångerkan bU väsentUgt större än de primära. Åtgärden skaU ges högsto prioritet. Denuppsätming av åtgärder inom arbetemarknadspoUtiken och ut bildningsområdet, som presenteras, innebär en tiU omfattning och bredd unUc satsning för att direkt angripa problemen på arbetsmark naden. Den simation som råder, inom ekonomin i sin helhet och på arbetsmarknaden, har emellertid sina rötter långt bakåt i tiden. Den är en följd av att en serie olägenheter och stötestenar inte 4 löstsuton ackumulerats i ett komplicerat nätverk. ocksåatt to med fortsätto påfrestningar för enskUda människor, Prop.1992/93:150 företog och offentiiga institutioner innan stmktureUa knutar ochfläsk- Bilaga 8 halsar lösts. Denmassiva insatsen av arbetemarknadspoUtiska åtgärder är en viktig del iregeringens samlade strategi för att långsiktigt stärka den svenska ekonominoch förhindra långtidsarbetslöshet och utslagning av människor, branscher ochregioner. Den innebär att arbetsmarknadspoU-tUcens möjUgheter umyttjas tiU detyttersto. Med de resurser som föreslås kommer långt fler människor än någonsintidigare att ges hjälp för att komma in på eller stonna kvar påarbetemarknaden. Vårtstora beroende av intemationeU handel och intemationaUseringen av produkt- ochkapitolmarknaderaa gör oss starkt beroende av utvecklingen i andra länder.Detto förhåUande innebär både möjUgheter och krav. Ur ekonomisk synvinkel är deåtgärder som föreslås motiverade på både lång och kort sUct. DenmänskUga dimensionen, där det gäUer att förhindra en segregering av det svenskasamhäUet, gör det ännu vUctigare att de genomförs. Chefenför har redogjort för regeringensbedömningar av den ekonomiska utvecklingen under innevarande och nästobudgetår. Enligt dessa blir den ökade exporten och industriproduktionen intetillräcklig för att uppnå en vändning på arbetemarknaden. De djupgåendestmktureUa bristeraa i den svenska ekonomin medför därför att påfrestningarnapå arbetsmarknaden består även under nästo budgetår. Syftetmed alla de förslag som berör arbetemarknaden är att msto de arbetssökande ochproducenterna av varor och tjänster så att ekonomins växUcraft ochflexibilitet, under hård interaationeU konkurrens, kan återfås. Endast så kanytteriigare arbetelöshet och välfärdsförluster förhindras. Endast så kanfördelama av industrins förbättrade konkurrenssituation och en intemationeUkonjunktumppgång tiflvaratos. Ett brett ansvarstogande om detto i det svenskasamhäUet, och över de politiska blocken, skulle väsentiigt stärka omvärldenstiUit tifl den svenska ekonomin och därmed vidga möjUghetema för den ekonomiskapolitUcen. 1min anmälan till budgetproposition redogjorde jag för den inriktningsom borde gälla för arbetemarknadspoUtiken under nästo budgetår. Mot bakgmnd avdet försärruade arbetemarknadsläget anser jag nu att inrUcmingen avarbetsmarknadspoUtiken /94 bör utgå från följande. Deresurser som ställs till förfogande av arbetemarknadspoUtiska skäl skall i försto hand användas för dem som riskerar permanent utslagning. Dessutom skaU möjUghetema tiU expansion hos de företog som är livskraftiga och förväntar en ökad efterfrågan tUlvaratos. Resursema skall användas så effektivt att så många personer som möjUgt får del av resurserna. Det innebär att en avvägning måste ske i varje enskUt feU. Åtgärdema skaU också geden enskUde bästo möjUga fömtsättningar att Prop. 1992,'93:150 bidra till en snabb återgång tiU en ekononu i balans. Arbetsmarknadensoch den reguljära utbildningens möjligheter mäste utnyttjas 1försto hand skall den ordinarie marknadens möjUgheter utnyttjas. Trotslågkonjunkturen nyanmäldes nästan 300 000 lediga plateer . De ledigaplatsema som finns på arbetemarknaden måste tiUsättas snabbt. Det innebärsåledes att insatsema för att hålla korto vakanstider skall fortsätto. Detstora antolet inskrivna vid landete förmedlingar gör det nödvändigt att förnyaoch effektivisera arbetet för att klara av den höga belastningen. AMV måsteintensifiera utvecklingen av de arbetemetoder och former som ger de bästoresultoten. Jobbsökaraktiviteter har för många visat sig vara ett värdefulltinstmment för att umyttja de lediga plateema och stödja ett aktivtarbetssökande. De som deltor i dessa aktiviteter söker ofto upp lediga platsersom annars inte hade kommit tiU arbetsförmedlingens kännedom. För att kunna gesamtUga arbetesökande service och hålla kontakt med företogen utan att deprioriterade gmppema trängs undan måste det gmppinriktode arbetesättet nyttjasinom hela arbetsförmedlingsorganisationen. Arbetsförmedlingen måste öka sinainsatser för att nå företogen och skapa intresse för de arbete-kraftsresursersom finns. Det kräver ett målmedvetet och aktivt utåt-riktot arbete avförmedlingen. Arbetsmarknadspolitikenkan inte ensamt klara de påfrestningar som vi nu upplever. Det är därförnödvändigt att umyttja de möjUgheter som finns inom andra politikområden.Åtgärder föreslås därför inom flera områden. Dessa skall så långt möjligtumyttjas innan arbetsmarknadspolitiska åtgärder övervägs. När det gäUerutbUdning bör således aUtid en ordinarie utbildningsplate prioriteras framfören arbetemarknadsutbildning eller annan arbetsmarknadspoUtisk åtgärd. Det ärframför aUt vUctigt att ungdomarna går till det reguljära utbUdningsväsendetför att de skall få en stobil och väldokumenterad utbUdningsbakgmnd. Deutsatta grupperna och långtidsarbetslösa skall prioriteras Blandde arbetssökande finns gmpper som är särskUt utsatto och som löper stor riskatt bli långtidsarbetslösa och i förlängningen permanent utslagna. Mångaungdomar, flyktingar och invandrare samt arbetehandikappade har en svagförankring på arbetemarknaden och de är de värst drabbade gmppema under dennalågkonjunktur. Då resurseraa är begränsade måste de sökande som har de störstobehoven prioriteras genom att åtgärderna i försto hand används för dessagmpper. De svaga gmppema måste få en betydUgt större andel av resursema änderas andel av arbetslösheten. Jämställdheten påarbetsmarknaden skall ökas Prop. Bilaga8 Arbetsmarknaden är storkt könsuppdelad med traditioneUa kvinno- ochmansyrken. Kvinnor arbetar på en begränsad del av arbetemarknaden och mångasysselsätts inom den offentUga sektom. Den ekonomiska situationen medger inteen fortsatt expansion av offentUg sysselsättning uton det har istäUet varit fråga om ett omfattande effektiviseringsarbete. Det innebär attmånga kvinnor måste bredda sin kompetens och sitt yrkesval. Genom väglednings-och utbUdningsinsateer och genom direkt påverkan på arbetegivama kanarbeteförmedlingen bidra till en ökad jämställdhet på arbetsmarknaden. DetStotsfinansieUa läget kräver att AMV noggrant planerar sin verksamhet utifrånde resurser som stäUs tiU verkets förfogande. Användningen av de anslagnamedlen måste således präglas av en god resurshushållning. Fömtsättningen fören ansvarsfuU budgetering är dels en ökad medvetenhet om vad olUca åtgärderkostar, dels en förbättrad ekonomisk uppföljning. Den löpandekosmadsredovisningen måste förbättras så att konsekvenser av fettode beslut kanföljas. För att få en fullständig uppfattning om resultoten av insatto resursermåste även organisationens effektivitet, utbetalningen avarbetslöshetsersätming följas upp. Somjag har påpekat är de traditioneUa arbetsmarknadspoUtiska åtgärdernainte tillfyllest för att klara de påfresmingar som drabbar arbetsmarknaden.Regeringen har därför vidtegit en rad åtgärder inom ett brett fält i syfte attminska trycket på arbetsmarknadspoUtiken. Av stor betydelse i detto sammanhangär den omfattande sateningen på utbyggnaden av infrastmktur som redovisate imars 1993. 1propositionen (prop. 1992/93:176) föreslogs att 98 mUjarder kronor investeras ivägar och järavägar - 2003. Redan under de tre försto årenunder tioårsperioden investeras ungefär lika mycket som under hela 1980-tolet.Programmet beräknas tiUsammans med projekt som finansieras genom avgifter ochstotsgarantier leda tiU att sysselsättningen ökar storkt redan under år 1993för att uppnå en kulmen mnt då över 50 000 personer beräknas varadirekt eUer indirekt sysselsatte genom planerade infrastmkturprojekt. 1samma proposition aviserades också förslag tiU särskUda insatser ochtidigareläggning av investeringar i länstrafikanläggningar under budgetåren1993/94 och 1994/95. Motivet för dessa satsningar är att snabbt komma i gångmed sysselsätmingsintensiva projekt i hårt drabbade regioner. Chefen förKommunUcationsdepartementet har redovisat detto förslag. Efter en överenskommelse iriksdagen (bet. 1992/93:FiU20, rskr. 1992/93:150 1992/93:189) har beslutfettote om ett program för att stimulera s.k. Bilaga 8 ROT-insatser. Ett avinslagen i programmet avser bidrag för reparation och underhåll av vissakommunala lokaler. Ett anslag under sjunde huvudtiteln omfattonde 800 mUjonerkronor har med anledning av rUcsdagens beslut ställts tillArbetsmarknadsstyrelsens (AMS) disposition. Bidrag utgår av kosmadenoch omfattar reparations- och underhåUsarbeten som påbörjas före den I juU 1994och som slutförs . Intresset för bidraget är stort och det kan iftigasättos om inteåtekU-liga projekt skulle kunna komma tiU stånd även om bidragsdelen är mindreän . Jag föreslår därför att AMV ges möjUghet att i förhandling medintresserade kommuner komma överens om en lägre bidragsdel per objekt. Bidragbör således utgå med högst . ROT-programmetomfattar utöver detto stöd tiU kommunala byggnader en rad andra insatser:RBF-stödet (dvs. räntestödet för reparation av främst allmännyttons hyreshus)förlängs och gäUer , bidrag utges för ombyggnad aväldrebostäder, viss förlängning av 1992 ärs regler för räntebidrag förombyggnad av bostäder, uppräkning av resurser förkulmrmUjövård, medel för konstnärlig utsmyckning och möjUghet tUlskattereduktion för reparationer m.m. för bostodshus. (S 1988:03) har i sitt arbete konstoterat att det finns påtogliga brister vadgäller tiUgängUgheten för personer med funktionshinder i stora delar avbeståndet av offentUga lokaler. Den satsning som görs på reparationer,ombyggnad och tiUbyggnad ger fömtsätmingar att åstodkomma en förbättradtiUgängUghet i skolor, daghem, ålderdomshem etc. Enligt min uppfettning börprojekt som leder till ökad tillgänglighet för personer med funktionshinder gessärskild uppmärksamhet vid prövningen av olika projektansökningar. Tidigarei dag har chefen för redovisat förslag till omfattondeinvesteringar i stotiiga byggnadsprojekt. Dessa mvesteringar kommer att skapaytterligare välbehövUga sysselsättningstiUfäUen i den hårt ansträngdabyggbranschen. Vidarehar chefen för tidigaie redovisat åtgärder sominnebär en omfattande satsning på utbUdning mom skolväsendet, folkbildningen,universitet och högskolor. Förslagen syftor till att motverka dagensarbetelöshet men skaU framför aUt på lång sUci bidra till att stärka Sverigesom kunskapsnation. De redovisade förslagen innebär att de olikautbUdningsformeraa totalt kommer att tillföras 89 000 extra utbildningsplatserunder nästo budgetår, varav 40 000 i gymnasieskolan, 33 000 i Komvux, 13 000 ifoUchögskolan och studieförbunden, samt 3 000 inom universitet och högskolor. Förslagenpå utbildningsområdet innehåUer fömtom medel tiU utbUd ningsplatser också förslag om medel för oUka studiestöd där en rejäl förstärkning föreslås av medlen för det särskUda vuxenstudiestödet för arbetslösa (Svuxa). Det innebär att den som satsar på att förkovra sig och därmed stärka sin ställning på arbetemarknaden kan erhåUa en g studiefinansiering.Förslag tiU vissa regeljusteringar, för att göra Svuxa tillgängligtäven för yngre studerande och dem som mte är arbete- Prop. 1992/93:150 löshetsförsäkrade, ingår också i den redovisning som lämnades. Jagövergår nu till att redovisa ett antal försfeg tiU regeländringar m.m. och minamedelsberäkningar. A l. m.m. Förnästo budgetår har rUcsdagen under detto anslag anvisat (prop.1992/93:100 bU. 11, bet. 1992/93:AU8, rskr. 1992/93:204). Jagkommer senare att redogöra för behov av ett tiUskott av medel och tjänster tillArbetsmarknadsverket och arbeteförmedlingen på gmnd av det rådandearbetsmarknadsläget. kommer att behöva ettbegränsat resurstiUskott p.g.a. det bekymmersamma arbetsmarknadsläget. Jagföreslår därför att Arbetemarknadsdepartementet tillfäUigt tiUförs 820 000 krmotsvarande kostnaden för två tjänster. Jaghemställer att regeringen föreslår