prop · GG0369 · 1992-12-31 00:00:00 — 1992/93:69 fårföreskriften betydelse både vid den särskilda intäkteberäkningen enligt förstestycket andra meningen och vid den löpande lagervärderingen. 4.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1967:531) om tryggandeav pensionsutfästelse m.m. Paragrafenbehandlas i specialmotiveringen till 11 kap. 12 § föreningsbankslagen. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att ante förslagen till 1. lag om ändring i föreningsbankslagen (1987:620), 2. lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617), 3. lag om ändring i bankakfiebolagslagen (1987:618), 4. lag om inkomstekatteregler vid ombildning avföreningsbank fill bankaktiebolag, 5. lag om ändring i lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfåstelse m.m. Vidarehemställer jag att regeringen föreslår att beslute att motionstidenskall förkortos Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och besluter att genomproposition föreslå att anto de förslag som föredraganden har lagtfram. Ombildningav till bankaktiebolag pop-1992/93:69 1 framställningenläggs fram förslag till ändringar i bl.a. föreningsbanks lagen (1987:620) i syfte att göra det möjligt för föreningsbankeraa att ombildas till ett bankakfiebolag. Detföresläs att ombildningen av föreningsbank till bankaktiebolag skall gå fill päföljande sätt. En central föreningsbanksstämma får besluto att den centralaföreningsbanken med anslutna lokala föreningsbanker skall upplösas utanlikvidation för ombildning till bankaktiebolag. Beslutet innebär att de lokalaföreningsbankeraas tillgångar och skulder överförs till den centralaföreningsbanken utan särskilt vederlag. Medlemmaraa i de lokalaföreningsbankeraa blir medlemmar i den centrala , som överlåterhela sin rörelse till ett för ändamålet bildat bankakfiebolag. Som vederlagerhåller akfier i bankaktiebolaget. Efterombildningsförferandet är de lokala föreningsbankeraa upplösfe. Den centralaföreningsbankens fillgångar skiffes ut på medlemmaraa i enlighet medbestämmelseraa i föreningsbankslagen och bankens stedgar Medlemhar samma rätt att delfe i skiftet som vid skifte i samband med likvidation.Medlem som i samband med ombildningsbeslutet vill träda ut ur föreningsbankeneller få ut frivilligt insatekapifel helt eller delvis skall äga rätt tilldetfe. Eftersom medlemmaraas insatskapitel i utgörprimärkapital i banken tilläte dock dette, av hänsyn till omsorgen om bankensinsättere och andra borgenärer samt det allmännas intresse av stebiliteten ibankväsendet, endast imder föratsättning att bankakfiebolaget uppfyllerkapiteltäckningskravet i 2 kap 9-10 §§ bankrörelselagen (1987:617) och attbankens ställning i övrigt så medger skall godkänna rätttill utträde eller återbetelning av frivilligt insatekapitel. Ettbankaktiebolag som övertegit en föreningsbanks rörelse får rätt att eftertillstånd av finansinspektionen använda ordet föreningsbank i sin firma. Regeringenskall lämna tillstånd till ombildningen. Regeringsbeslutet kommer att i detmest omfettande fellet att innehålla följande moment: tillstånd tillombildning, beviljande av oktroj och sfedfåstelse av bolagsordning för ettnybildat bankakfiebolag. Undersenare delen av 1980-tolet har kreditmarknaderaa, såväl i somintemationellt, kännetecknate av stora förändringar till följd avavregleringar, den tekniska utvecklingen, interaationell harmonisering avregelverk, ökad konkurrens genom tillträde till nya marknader m.m. ISverige har utvecklingen fram präglate främst av en våldsamkreditexpansion, som i kombinafion med skärpte kapiteltäck- nmgsregler lett till attkreditinstitutens riskkapifelförsörjningssituation Prop. 1992/93:69 kommit i fokus på ett helt annat sätt . Kapitelförsörjningsproblemenhar blivit särskilt problematiska främst för de kreditinstitut som inte bedrivsi aktiebolagsform. Päett tidigt stadium stod klart att hypoteksinstitutens legala stmktur ochkapifelförsörjningsmöjligheter inte var ändamålsenliga och att en reformerfordrades. lade i betänkandet (SOU 1989:103)Hypoteksinstituten förslag till en omvandling av hypoteksinstitutentill aktiebolag. En proposition angående ombildning avStedshypoteksinsfitufionen (prop 1991/92:119) har lagte fram. Äveninom sparbankeraa har frågan om kapitelförsörjningen diskuterate ingående. Denpå sparbankeraas inifiativ tillkonma lagstiftningen om ombildning av sparbankertill bankaktiebolag (prop 1990/91:136, NU 34, SFS 1991:374) hade dock inte somfrämste syfte att underlätte kapitel-försörjningen på kort sikt. Detav sparbankeraa åberopade huvudskälet var att ombildningen som lett fram tillbildandet av , med de elva störste sparbankeraa somdotterbolag skulle möjliggöra tillkomsten av en samlad och enhetlig styrning avsparbankeraas verksamhet. Ombildningen innebär naturligtvis möjligheter attvända sig till en extera riskkapitel-marknad om och när behoven uppkommerUtvecklingen har påskyndat planeraa på en fortsatt omstraktureringav sparbankeraa. har principbeslut fettete om bildande . Beslutet innebär att samtliga enheter inomSparbanksgrappen kommer att sammanföras till ett bankaktiebolag. Ett timgtvägande skäl för dette beslut är att omstruktureringen kommer att underlätteden nödvändiga kapitelförsörjningen. Föreningsbankeraahar ansett sig kunna klara sin kapitol-försöijning på etttillfredsställande sätt inom ramen för associationsformen ekonomisk förening.Kombinationen av hög kreditexpansion, skärpte kapitoltäckningsregler och under1991 kraftigt ökade kreditförluster har emellertid föranlett SverigesFöreningsbank att överväga ombildning av föreningsbankeraa till ettbankaktiebolag. En sådan ombildning kan inte göras utan lagändringar. Föreningsbankeraahar sitt ursprung i jordbrakskassoma, som stertades i avjordbrukare. Syftet var att genom samverkan mellan jordbrukare skapa en egenkreditinstitution som transformerade jordbra-karaas sparandeöverskott tillkrediter till jordbrakare med kreditbehov. Förebilden var det system sombyggdes upp i under mitten av 1800-tolet av . Verksamheten bedrevs från sterten i ekonomiska föreningar Efter enlångsam men successiv tillväxt helt inom lantbruksområdet öppnades genom dennya banklagstiftningen 1969 möjligheter för jordbrukskassoraa att vända sigtill andra kund-grapper Därefter skedde en snabb tillväxt, förstärkt genomnanmbytet till 1974. Från slutet av 1970-telet harförenings- bankeraastillväxt skett huvudsakligen på privatperson och småföretegs- Prop.1992/93:69 sektoreraa. Marknadsandelen, mätt som andel av hushållsinlåningen,har Bilaga 1 vuxit från i början av 1970-telet till vidutgången av . Föreningsbankeraahar traditionellt varit organiserade i tre led, lokalaföreningsbanker, centrala föreningsbanker på riksplanet; (ek för) och bankakfiebolaget . Lokalbankeraa,som är anslutna medlemmar i den centrala , har kimd ochmedlemskontakter och svarar för den huvudsakliga utlåningen och andrabanktjänster Lokalbankeraa har dock ingen egen inlåning utan denna förmedlastill den centrala , som har bankoktroj och därmed bl.a. ansvarför kapiteltäckningen m.m. Förbundet,vars medlemmar var de centrala föreningsbankeraa, svarade för samordning,service (bl.a. datobehandling, utbildning m.m.) och intressebevakning påriksplanet. var föreningsbankeraas gemensammaaffårsbank, som svarade för främst clearing, valutahandel och finansftinkfion,fondkommissionsrörelse och uUands-rörelse, ävensom genom olika dotterbolaglångfristig bostods- och jordbruksfinansiering, finansbolagsverksamhet m.m. Detutmärkande draget är att oiganisationen är uppbyggd i en s.k. federativstruktur där medlemmaraas ägarinflytande går nerifrån och uppåt ioi;ganisationen, till skillnad från bankaktiebolagskonceraer, därägarinflytandet uteslutande sker på bankens bolagsstämma. Följandefekfe belyser utvecklingen i föreningsbankeraa. I början av 1970-telet uppgickmedlemsanfelet fill knappt 200 000 och har därefter successivt ökat till förnärvarande ca 850 000. Anfelet lokala banker var som högst i början av 50-toletca 1 100 och har därefter successivt minskat till 332 st. Antolet centralaföreningsbanker (tidigare centralkassor för jordbrukskredit) har sedan1950-tolet varit tolv. Föreningsbankeraas balansomslutning uppgick den31 till Denbeskrivna treledsorganisationen var fram till lagregleradgenom lagen (1956:216) om jordbrakskasserörelsen. Denna lag ersattes avnuvarande Föreningsbankslagen (1987:620, FBL). Bland nyheteraa i FBL märktes t.ex. slopandet av bestämmelser om i syfte attmöjliggöra för organisationen att själv förfoga över sin oiganisationsstruktur 1991utnyttjades denna möjUghet genom att de tolv centrala föreningsbankeraa genomfiision medelst kombination enligt bestämmelseraa i 10 kap. 2 § FBL bildadeSveriges Föreningsbank. Fusionen genomfördes efter regeringstillstånd den 29augusti 1991 retroaktivt per . I samband med bildandet avSveriges Föreningsbank trädde i likvidationoch förbundets verksamhet och arbeteuppgifter övertogs av SverigesFöreningsbank. Vid bildandet ägde Föreningsbank avaktiekapitel och röstetel i . FöreningsbankeraasBank med Föreningsbank, sedan utestående Prop. 1992/93:69 aktierförvärvate genom förhandsfillträde i ett tvångsinlösenförferande. Deavgörande skälen för omstruktureringen var att åstedkomma en samladbalansräkning och dänned en samlad kapitolbas för hela före-ningsbanksrörelsen,bl.a. för att förbättra upplåningssituationen nationellt och interaafionellt,att få fill stånd en bättre beslutekraft i frågor av gemensam betydelse förhela bankgrappen och att genom dessa åtgärder erhålla en sammantoget bättrekonkurrenskraft på marknaden. Omstruktureringen1991 innebar ingen förändring för bankgrappen ur kapitolförsörjningssynpunkt.Banken fick anledning att börja överväga bankens långsiktigamöjligheter att klara riskkapitolförsörj-ningen. Genomatt är en ekonomisk förening är banken för sinkapitolförsörjning uföver den egna vinstgenereringen hänvisad fill medlemmaraasinsatser Dessa kan vara av tvä slag, obligatoriska eller frivilliga. På desenare länmas avkastning i form av utdelning om resultet eller disponiblavinstmedel förslår härtill. Insateeraa följer medlemskapet och återbetelas eftermedlems avgång, normalt med en femtedel Frivilliga insatser kanåterbetelas även utan utträde under vissa restriktioner med hänsyn tillbankens kapitel täckningssituation. Insatskapitelet räknas i sin helhet somprimärkapitel i banken vid beräkning av kapitel-täckningsbasen. Enligtföreningsbankeraas stedgar uppgår medlems obligatoriska in-sateskyldighet tillminst av basbeloppet eller om medlemmen har lån i banken till avlåneskulden, dock högst ett basbelopp. Denna insateskyldighet fiillgörs föratomgenom en grandmsate på i princip genom att årlig återbäring gottekrivsmedlems insatekonto. Medlemkan däratöver delte med högre insatebelopp. Sådana s.k. över-insateer kanuppsfe på tre olika sätt, dels genom återbäring om den obligatoriskainsateskyldigheten helt uppfyllte och medlem inte anmält att återbäringen skallutbetelas kontant, dels genom sänkt obligatorisk insateskyldighet i samband medamortering eller lösen av lån och dels genom kontant inbetelning av s.k.frivillig ägarinsate. Frivilligaägarinsatser kan göras av medlemmar vid särskilda emissioner beslutade avbankens styrelse. Det totela insatebeloppet per medlem har varierat i principmellan . Avkastningen är som nämnte inte garanterad utanresulfetberoende. Enligt 8 kap. 2 § andra stycket FBL får utdelning på insateerhögst uppgå till diskonto med tillägg av Den normalttillämpade utdelningen i har varit diskonto plus tvåoch en halv procentenheter Frivilligaägarinsateer infördes i försfe gången 1987. Tofelt hade banken ettinsatekapifel på varav obligatoriska insatser på ochfrivilliga insateer på . Urmedlemssynpunkt torde frivilliga insateer i föreningsbank med Prop. 1992/93:69hänsyn till att insatser återbetelas i nominellt belopp och säledes inte Bilaga1 medför någon rätt till del av bankens eventuella värdetillväxt närmast kunnajämställas med placeringar i räntebärande värdepapper Den obligatoriskainsateen, som inte fått någon avkastning, kan i sig knappast ses somett normalt placeringsalteraativ men kan mte heller ses som en belasttiingeftersom insateen byggte upp genom återbäring från bankens överskott (som dockur medlems synpunkt normalt är skatteplik-fig inkomst). SverigesFöreningsbank har gjort den bedömningen att det ur marknadsmässig synpunktinte är möjligt att genomföra en höjning av insatekapifelet genom en skärpningav sfedgeregler om obligatorisk insate. Dessutom har konsfeterate att utrymmetför ytterligare emissioner av frivilliga ägarinsatser är mycket begränsat. Utöverobligatoriska och frivilliga insateer kan i central föreningsbank fr.o.m. 1985anskaffes riskkapifel genom utgivande av förlagsinsateer (se 5 kap FBL), vilka,fill skilhiad mot andra insateer, kan tecknas även av andra än medlemmarEftersom förlagsinsateer ur kapitelfeckningssyn-punkt är helt jämställda medförlagslån har emellertid detfe instrament som ur risksynpunkt skulle varaplacerat mellan annat bundet eget kapifel och förlagslån och dänned rimligenkräva högre avkasttiing än förlagslån inte kommit till användning. SverigesFöreningsbank har således konstoterat att utgivande av förlagsinsatser intekan bidra fill lösning av bankens riskkapitelförsörjning. Ilikhet med andra banker kan Föreningsbank uppto förlagslån somsupplemenfårt kapitel, maximalt motsvarande av primärkapitelet. Efter atttidigare utnyttjat förlagslånemöjligheten i relativt begränsad utsträckning harbanken varit tvungen att snabbt expandera förlagslånevolymen.Vid utgången av uppgick outnyttjat förlagslåneutrymme till (varav100 mkr utnyttjate ). Dessutomkan likaledes motsvarande av primärkapitelet upptes andra kapiteltillskottoch reserver såsom supplementärt kapitel, efter regeringens ellerfinansinspekfionens medgivande. Dettoutrymme uppgick vid utgången av 1991 fill ca . Föreningsbankhar /utnyttjat av utrymmet genom att ha upptegits.k. SverigesFöreningsbank påbörjade en intera utredning om bankens framtidakapitelbehov och möjligheter att anskaffe erforderligt riskkapifel. Därvidanlifedes såsom extema rådgivare bl.a. och denengelska investmentbanken . Sammanfettningsviskonsteterades i denna utredning att konkurrensen på bankmarknaden successivtblir allt hårdare, att riskkapitelförsörjningen är den viktigaste enskildafektora för bankeraas framtida konkurrenskraft. attförefegsformen ekonomisk förening för en bank ur riskkapifelförsörj- Prop.1992/93:69 ningssynpunkt är klart underlägsen aktiebolag, att kapifelbas ochkapitol- Bilaga 1 försörjningsförmåga har stor betydelse för en banksmöjligheter till refinansiering på marknaderaa, såväl nationellt sominteraationellt och att f.n. är i stort sett lika beroende avrefinansiering på marknaderaa som andra banker, att målsättningen för nivä påkapitelbasen för bör med hänsyn till beroendet avrefinansie-ringen och därmed för marknadens förtroende ligga väl överstigandeden lagstedgade miniminivån , eller på relafivt kort sikt och11-12 % på lång sikt, att nuvarandekapitolförsörj-ningsmöjligheter är begränsade, särskilt med beaktande av attfrivilligin-sateeraas karaktär av primärkapitel uppenbarligen kan ifrågasättasmed hänsyn till att insatskapitolet kan återbetelas, om än med vissarestrik-fioner, samt att banken visserligen har inånga medlemmar men inga storaägare och att det är tveksamt huravida det är möjligt att i en krissituationmobilisera erforderligt insatekapitel från medlemmar Meddessa generella slutsatser och efter beräkningar om bankens framtidakapitelbehov baserade på den aktuella prognosen om ett noUresultetför imder 1991, rekommenderades att ombildastill bankaktiebolag för att klara den framfida kapifeiförsörjningen. Undersenare delen av och framkom att bankenstofela kreditförluster uppgick tiU en väsentligt högre nivå än somtidigare bedömdes vara sannolik. Föreningsbanksgrappensrörelseresultet uppgick fill -efter kreditföriuster på . Medhänsyn härtUl har frägan om framtida kapitelförsörjningkommit i ett nytt och akut läge. Frågan kan enligt inte bedömas enbart ufifrån ett långfrisfigt perspektiv där för ochnackdelar med den ekonomiska föreningsformen ur olika aspekter kan vägas motvarandra. Alldeles oavsett om den nuvarande företegsformen av olika skäl voreatt föredra även har styrelsen tvingats konstetera att den akutokapitolsituationen gör det nödvändigt att ombilda banken till bankaktiebolag,för att kunna attrahera erforderliga kapitoltillskott bäde på kort och långsikt. Detär mot den nu beskrivna bakgranden som styrelsen för Föreningsbank den13 beslutet rekommendera dels ,dels stämmoraa i anslutna lokala förenings-banker, att beslufe om ombildning avföreningsbanken till bankaktiebolag. Styrelsen har lagt framett preciserat förslag till sfemman om hur ombildningen skall gå till, de olikastegen i processen, principer för aktietilldelning m.m. Föratt ombildningen skall kunna genomföras krävs vissa ändringar i bank ochskattelagstiftningen. Överväganden och förslag avseende dessa lagändringarredovisas i följande avsnitt 3-7. kommenteras i avsnitt 2.5 nedanmöjligheteraa för att såsom bankaktiebolag bibehålla sinanuvarande särdrag. 2.5 Kan Föreningsbankenssärdrag bevaras i aktiebolagsformen? Bilaga1 har vissa särdrag jämfört med bankaktiebolag. FBLoch stadgar har att främja sina medlemmars ekonomiskaintressen, ej att skapa maximal vinst på gjorda kapitelinsateer Vidare harföreningsbanken en i lag integen ändamålsbesfemmelse (1 kap 2 § förste stycketFBL) av följande lydelse: "Enföreningsbank är en ekonomisk förening som har till ändamål att bedrivabankverksamhet och därvid främja sparande samt utvecklingen inom lantbraket ochnäringslivet i övrigt. En föreningsbanks rörelse skall avse främst ett visstverksamheteomräde." Någonför föreningsbankeraa specifik ändamålsbestämmelse kan naturligtvis inte förasin i bankaktiebolagslagen. Däremot föreligger inget hinder för föreningsbankenatt som bankakfiebolag i sin bolagsordning föra in en besfåmmelse om vilkakundgrapper som har högst angelä-genhetsgrad för banken. För att tydligtmarkera för sina nuvarande medlemmar/ägare och även framtida nya aktieägare attbanken inte kommer att överge sina tradifionella marknader har banken föravsikt att införa en sådan besfåmmelse. Enannan viktig skillnad mellan och bankaktiebolag ärföreningsbankens federativa struktur Medlemmaraa i de lokala föreningsbankeraahar ett sterkt inflytande på främst valen av styrelseledamöter i de olikaleden. På regional och central nivå är dock inflytandet mera indirekt. Dettemedlemsinflytande torde ha en avgörande betydelse för bankens lokalaförankring, som i sig är av stor betydelse för bankens framgång på marknaden. Detär inte möjligt att i lagstiftningen införa bestämmelser som på olika sättbevarar detfe lokala inflytande i banken. Däremot finns inget hinder mot attbanken i bolagsordning eller på andra sätt söker fe tillvara aktieägaraasengagemang genom att medverka till aktieägarsamman-komster för lokalt bosatteaktieägare som tillika är kunder i banken. På sådana aktieägarmöten skullekunna nomineras ledamöter i lokala kontorsstyrelser (det formella uteeendet avstyrelseraa görs av banken) samt diskuteras lokala angelägenheter för banken. Medsådana arrangemang bör i betydande uteträckning kunna bevaranågra av sina nuvarande särdrag. Ur lagstiftarens synpunkt finns ingenanledning att motverka detfe. Detbör dock betonas att ombildningen till bankakfiebolag leder till attföreningsbanken både i formell och praktisk mening definitivt lämnar denfederativa styrformen. Det legala ägarinflytandet i banken kan inte utövas påannat sätt än vid bankens bolagsstämma, som uteer bankens styrelse, som i sintur har det övergripande ansvaret enligt bankaktiebolagslagen för bankensskötsel. Bilaga 1 3.1 Alhnänna utgångspunkter Närdet gäller de legala föratsättningaraa för ombildning kan konsteteras attgällande lagstiftning innehåller besfåmmelser som reglerar bildande ochupplösning av bankaktiebolag och föreningsbanker liksom bestämmelser omsamgåendet mellan banker med sainma associationsform. Det finns också reglersom ger en föreningsbank rätt att tvångsinlösa akfier i aktiebolag samt reglerom fusion mellan föreningsbank och helägt dotteraktiebolag enligt vilkaaktiebolaget går upp i . Däremot fmns det med undanteg förregleraa avseende ombildning av sparbank till bankakfiebolag inga särskildaregler om ombildning från en associationsform till en annan. Ombildning avföreningsbank till bankaktiebolag aktualiserar därför frågor om ändring avlagar och stedgar samt avtelsrätteliga dispositioner Övergångentill att driva bankrörelse i bankaktiebolagsform rymmer flera genomgripande ochsvåra sfellningsteganden. Olika intressen måste beaktes och i vissa avseendenvägas mot varandra. Föreningsbankensjuridiska form ändras genom ombildningen från en personsammanslutning till enkapitelsammanslutning. Den kooperafiva grundidén frångås och medlemmaraaövergår från att ha varit medlemmar till att bli aktieägare. I dennaombildningsprocess är det därför väsentligt att beakte medlemmamas ekonomiskaoch ideologiska intressen. Ombildningsprocessen bör ske på ett sådant sätt attmedlemmen inte kommer i ett sämre läge i fråga om inflytande på det avgörandebeslutet och i fråga om det ekonomiska utbytet än som varit fellet omförenings-banksrörelsen likviderats i enlighet med gällande bestämmelser i lagoch stedgar Naturligtvis skall också andra intressen tos tillvara, nämligeninsättoraas, borgenäreraas och övriga investerares intressen. Tillskillnad från andra ombildningsförferanden på det fmansiella området är detdock i förevarande fell uppenbart att medlemskapet i föreningsbankema ger rätttill anspråk på den samlade föreningsbanksrörelsens förmögenhet. Vad som börbeaktos vid utskiftningen av tillgångar i form av aktier ibankaktiebolaget är vilka regler som skall styra en sådan utekiftning och hurfördelningen skall ske mellan medlemmaraa bl.a. beroende på omfettningen ocharten av det insatskapitol som medlemmen har i banken. Detövergripande syftet med ombildningen till aktiebolag är att föreningsbankernagenom den nya associationsformen skall ges möjlighet att på kort och lång siktklara sin kapitelförsörjning. Medlemmaraa som även är insättere och låntegaremåste ha ett självklart intresse av att verksamheten bedrivs på ett för demgynnsamt sätt. För allmänheten torde även en säker och sammanhållenföreningsbanksrörelse vara av betydelse för stebiliteten och konkurrensen påden svenska bankmarknaden. Det är därför av stor vikt att ombildningen sker påett sådant sätt att ges föratsättningar att uppnå dessa mål.Att skapa dessa nödvändiga föratsättningar kan i sig innebära att andraintressen till viss del får vika. För att en framgångsrikombildningsprocess skall kunna genomföras Prop. 1992/93:69 fordrasnaturligtvis att den samlade föreningsbanksrörelsen verkar för en Bilaga 1gemensam sak. Andra betydelsefulla förateättningar är att själva ombildningsförferandetföratom säkert och rättvist även blir så enkelt och rationellt som möjligt.För att uppnå detto bör eftersträvas ett sammanhållet ombildningsförferandesom centreras kring en besluteinstans. Närmasttas följande frågor upp för diskussion, nämligen vem som skall fetto beslut omombildning, valet av ombildningsförferande och genomförandet av detfe samtproblematiken kring utekiftningen av föreningsbankeraas förmögenhet tillmedlemmaraa. Föreningsbanksgrappenbedrivs numera i en tvåledsorganisation den centrala och ettanfel lokala föreningsbanker Det är väsentligt att det kapitol som byggts uppunder årens lopp inom föreningsbankeraa hålls samman och tas tillvara i detnya bankaktiebolaget. Inte ininst administrativt och lagtekniskt skulle detdärför vara en stor fördel om föreningsbankeraa i ombildningsprocessen kunde behandlassom en enhet företrädd av sfåmman i den centrala . Beslut omombildning skulle därmed inte vara nödvändiga i varje lokal föreningsbank. Föratt bedöma möjligheteraa till ett sådant sammanhållet beslutefettande skallföljande bakgrund först ges.