prop · GG03225 · 1992-12-31 00:00:00 — f) I artikel 9.2 skall "gemenskapen"ersättas med "de avtalsslutande parterna". g) Artikel 9.3 skall lyda: "och övervakningsmyndighet skall övervaka tillämpningen av bestämmelserna i denna artikeloch skall meddela de stater som ligger inom deras respektive behörighetsområdende föreskrifter som kan behövas för detta ändamål." Lag om ändring i lagen (1992:1776) om samordning avsystemen för social trygghet när personer flyttar inom Europeiska ekonomiskasamarbetsområdet (EES) Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1992:1776) om samordning av systemen för socialtrygghet när personer flyttar inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) dels att 2 och 4 §§,ikraftträdandebestämmelsen samt bilaga 10 skaU ha följande lydelse, dels att det i lagen skaUinföras en ny bilaga, bilaga 11, av följande lydelse. Reglema skaU gälla med denanpassning som firamgår av bUaga VI tiU . Reglema skaU gälla medde anpassningar som framgår av bUaga VI tiUEES-avtalet och av protokollet med justeringar av (EES-protokollet). Som bUaga l-IO tiU dennalag finns den svenska texten tiU 1. de rättsakter som angesi 2. bUaga VI tiUEES-avtalet. Sombilaga ]-]! tiU denna lag finns den svenska texten tiU 1. de rättsakter som anges i 1 §, 2. bUaga VI tiU , 3. den del av EES-protokollet som gäller bilaga VI till . Protokoll 1 tillEES-avtalet och de protokoll som anges i 3 § finns intagna i lagen (1992:1317)om ett europeiskt ekorwmiskt samarbetsområde (EES). Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. Denna lag träder i kraft den Denna lag träder ikraft den dag dag regeringen bestämmer. Regeringen får sätta lagen i kraft iförhållande tillLiechtenstein än iförhållande till andra avtalsslutandeparter. Förteckning enligt artikel 29 Anpassning för detta område I Trots vad som sägs i protokoU 1 skaU termen"medlemsstat(er)" i de rättsakter som förtecknas i denna bUaga,fömtom den innebörd den har i de relevanta EG-rättsaktema, även avse ,, , , , och . Rättsakter som det hänvisas tiU Rådets förordning (EEG) 574/72 av den 21 mars 1972om tiUämpning av förordning (EEG) 1408/71 om tiUämpningen avsystemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eUer derasfamUjemedlemmar flyttar inom gemenskapen uppdaterad genom -383 R 2001:Rådets förordning (EEG) 2001/83 av (EGT m- L 230, 22.8.1983, s.6) och senare ändrad genom -385 R 1660:Rådets förordning (EEG) 1660/85 av (EGT nr L 160, 20.6.85, s.1) - 391 R 2195: Rådets förordning (EEG) 2195/91 av den 25juni 1991 (EGT nr L 206, 29.7.91, s. 2) Bestämmelsema iförordningen skaU, inom ramen för detta avtal, tillämpas med följandeanpassning: Prop.1992/93:225 Bilaga 10 Rättsakter som de avtalsslutande parterna skaU tavederbörUg hänsyn tiU Rättssakter som de avtalsslutande parterna skaU beakta Förfarande för EFTA-staternas deltagande i denadministrativa kommissionen för social trygghet för migrerande arbetare och iden tiU denna kommission knutna revisionskommittén enUgt artikel 101.1 iavtalet Prop.1992/93:225 Bilaga 10 1992/93:225 Bilaga 11 A. Anpassningför detta område - punkt I "," skaU utgå. Rådetsförordning (EEG) nr 1408/71: anpassningarnag), h), i), j), m) och n) anteckningen"S. ", inklusive bestämmelsen, skaU utgå, -anpassningarna k) och 1) mbrikemaoch bestämmelsema tiU de följande textema skaU ut,..å: 84,101, 117, 132, 146, 159, 160, 161, 162, 163, 164, 165, 166, 167, 168, 169, 170,171, punkten"16. ", inklusive bestämmelsen skaU utgå. Rådetsförordning (EEG) nr 574/72: anpassningarnaa), b), c), d), e), f), g), h) och k) anteckningen"S. ", inklusive bestämmelsen, skaU utgå. 383Y 0017: Beslut nr 117 och 383Y 1112(02): Beslut nr 118: anteckningen "", inklusive bestämmelsen,skaU utgå. C/281/88/s. 7: Beslut nr 135: anpassning a) anteckningen "s)", inklusive bestämmelsen, skaUutgå. C/64/88/S, 7: Beslut nr 136 anteckningen "S. ", inklusivebestämmelsen, skaU utgå. FÖRFARANDE FÖR EFTA-STATERNAS DELTAGANDE I DENADMINISTRATIVA KOMMISSIONEN FÖR SOCIAL TRYGGHET FÖR MIGRERANDE ARBETARE OCH KOMMISSION KNUTNA REVISIONSKOMMITTÉN ENLIGT ARTIKEL 101.1 IAVTALET Ordet "," skaU utgå. Prop.1992/93:225 Bilaga 11 3 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1992:1163) om arbetskraftens friarörlighet inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) Härigenomföreskrivs att bilaga 3 och ikraftträdandebestämmelsen tiU lagen (1992:1163) omarbetskraftens fria rörUghet inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES)skaU ha följande lydelse. Dennalag träder i kraft den Denna lag träder i kraft den dag dag regeringen bestämmer. Regeringen får sätta lagen i kraft i förhållande till Liechtensteinvid en senare tidpunkt än i förhållande till andra avtalsslutande parter 1992/93:225 Bilaga 3 Närde rättsakter som anges i denna bilaga innehåller begrepp eUer hänvisar tiUförfaranden som är utmärkande för gemenskapens rätts-ordrung, som t.ex. - adressatema för gemenskapemas rättsakter, - hänvisningar tiU territorier eUer språk inom EG, - hänvisningar tiU inbördes rättigheter ochskyldigheter för EG-medlemsstatema samt offentUga organ, företag och enskUdapersoner i dessa stater, - hänvisningartiU informations- och anmälningsförfaranden, skaU protokoU 1 om övergripande anpassning tiUämpas om inte annatföreskrivs i denna bilaga. Trotsvad som sägs i protokoU 1 skaU termen "medlemsstat(er)" i derättsakter som förtecknas i derma bUaga, fömtom den innebörd den har i derelevanta EG-aktema, även avse , , , , Sverigeoch .' RÄTTSAKTERSOM DET HÄNVISAS TILL 364 L 0221: Rådets direktiv /21/EEG av om samordning avsärskUda åtgärder som gäUer utländska medborgares rörUghet och bosättning ochsom är berättigade med hänsyn tiU allmän ordning, säkerhet eUer hälsa (EGT nr56, , s. 850/64). 1Ändringama innebär att ordet "' har uteslutits. Bestämmelsemai dirketivet skaU, inom ramen för detta avtal, tiUämpas med följandeanpassning: Artikel 4.3 skaU inte tillämpas. 368 R 1612: Rådetsförordning (EEG) nr 1612/68 av om arbetskraftens fria rörUghet inom gemenskapen (EGT nr L 257, 19.10.1968, s. 2) i dess lydelse enUgt -376 R 0312: Rådets förordning (EEG) nr 312/76 av (EGT nr L39, , s. 2). Bestämmelsemai förordningen skaU, inom ramen för detta avtal, tillämpas med följandeanpassning: a) I artikel 15.2 skaU tidsangivelsen "efter detatt denna förordning har trätt i kraft" inte tillämpas. b) Artikel 40 skaU inte tiUämpas. c) Artikel 41 skaU inte tiUämpas. d) Artikel42.1 skaU inte tiUämpas. e) IArtUcel 42.2 skaU hänvisningen tiU artUcel 51 i ersättas av en hänvisning tiU artikel 29 i det nu träffade avtalet. f) Artikel48 skaU inte tiUämpas. 368L 0360: Rådets direktiv /360/EEG av om avskaffande av restriktioner för rörUghet och bosättning inom gemenskapen för medlemsstatemas arbetstagare och deras famUjer (EGT nr L 257, 19.10.1968, s. 13). Bestämmelsemai direktivet skaU, inom ramen för detta avtal, tUlämpas med följandeanpassning: a) I artUcel 4.2 skaU uttrycket "uppehåUstiUständför en medborgare i en medlemsstat i EEG" ersättas av"uppehåUstiiUstånd". b) I artikel 4.3 skaU uttrycket "uppehållstUlstånd för en medborgarei en av EEG:s medlemsstater" ersättas av "uppehåUstiUstånd". c) Artikel 11 skaU inte tiUämpas. d) Artikel13 skaU inte tiUämpas. e) Ibilagan skaU i)första stycket av förklaringen ersättas av följande: "Detta tiUstånduttärdas enUgt förordning (EEG) nr 1612/68 av och i enUghetmed de beslut som har fattats som ett led i genomförandet av direktiv68/360/EEG med de anpassningar som har gjorts vid mförandet iEES-avtalet." ii)fotnoten ersätts enUgt följande: "Belgiskt/-a, brittiskt/-a, danskt/-a,finskt/-a, franskt/-a, grekiskt/-a, irländskt/-a, isländskt/-a, itaUenskt/-a,Uechtenstemskt/-a, luxem-burgskt/-a, nederländskt/-a, norskt/-a,protugisiskt/-a, spanskt/-a, svenskt/-a, tyskt/-a eUer österrikiskt/-a beroendepå vUket 1992/93:225Bilaga 3 1992/93:225 Bilaga 3 landsom utfärdar tiUståndet." 370R 1251: Kommissionens förordning (EEG) nr 1251/70 av om arbetstagares rätt att stanna kvar inom en medlems stats territorium efter att ha varit anstäUda där (EGT nr L 142, 30.6.1970, s. 24). Bestämmelsemai förordningen skaU, inom ramen för detta avtal, tillämpas med följandeanpassning: ArtUcel 9 skaU inte tillämpas. 372 L 0194: Rådets du-ektiv 72/194/EEG av den 18maj 1972 om utvidgning av tiUämpningsområdet för direktiv /221/EEG om samordningav de särskUda åtgärder som gäUer uUändska medborgares rörUghet och bosätöiingoch som är berättigade med hänsyn tiU allmän ordning, säkerhet och hälsa, tiUatt även omfatta arbetstagare som begagnar sig av rätten att stanna kvar inomen medlemsstats territorium efter att ha varit anstäUda i den staten (EGT nr L121, 26.5.1972, s. 32). 377 L 0486: Rådets direktiv /486AEEG av den 25juU 1977 om undervisningen av bam tiU migrerande arbetstagare (nr L 199,, s. 32). 2Ändringama innebär att ordet 'schweiziskt/-a" har uteslutits. Utdragur protokoU vid regeringssammanträde Närvarande:Statsministem BUdt, ordförande, och statsråden . , ,, , , , , , Thurdui, HeUsvUc,, , , , , , P. , Proposition om godkännande av protokoll med justeringar avavtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) m.m. AvtaletmeUan Europeiska ekonomiska gemenskapen (EEG) och Europeiska kol- ochstålgemenskapen (EKSG) och deras medlemsstater samt medlemsstatema i denEuropeiska frihandelssammanslutningen (EFTA) om Europeiska ekonomiskasamarbetsområdet () undertecknades i , , den 2 maj1992. undertecknades två avtal mellan EFTA-ländema, nämUgen dels ettom upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (övervakningsavtalet),dels ett om en ständig kommitté för EFTA-statema (kommittéavtalet). Den 20 maj1992 undertecknade EFTA-ländema dämtöver ett avtal om en kommitté med ledamöterfrån EFTA-statemas parlament (parlamentarikeravtalet). Regeringenföreslog i propositionen 1991/92:170 om Europeiska ekonomiska samarbetsområdetatt skuUe godkänna avtalen samt anta en lag om ett europeisktekonomiskt samarbetsområde (EES-lagen) med gmndläggande bestämmelser ominförUvande av avtalsåtagandena med svensk rätt. Vidare föreslogs att riksdagenskuUe anta viss annan lagstiftning om införUvande av andra delar avEES-avtalets bestämmelser med svensk rätt. 3 1992/93. RUcsdagen beslöt den 18november 1992 att godkänna avtalen och EES- Prop. 1992/93:225 lagen jämteannan lagstiftning (bet. 1992/93 :EU1, rskr. 1992/93:18). , liksomde inbördes EFTA-avtalen, har ratificerats. AvsUctenhar varit att skuUe träda i kraft sedan deavtalsslutande partema ratiftcerat eUer godkänt avtalet i enUghet med derasresp. I artikel 129 i föreskrivsdärför att avtalet ttäder i kraft , under fömtsättning attalla avtalsslutande parter har deponerat sina ratiiikations-eUer gcxlkäimandeinstmmentföre detta datum. Efter den dagen skaU, enUgt artikeln, avtalet träda i kraftden i efter den sista anmälan om ratifikationeUer godkäimande. Sista dag för en sådan aiunälan är enUgt artikeln den 30 juni1993. Partemahar emeUertid oclcså kommit överens om förfårandet för det &U nägon avavtalspartema inte ratificerar avtalet. EnUgt en protokoUsan-teckning tiUartikel 129 skaU de övriga avtalspartema bl.a. undersöka möjUghetema att antaett protokoU med de ändringar som föraiUeds av att inte alla parter anslutersig tiU EES. Föriårandet enUgt protokoUsanteck-ningen skaU vidtas så snart detstår klart att någon av partema inte konuner att ratificera avtalet. Enfolkomröstning om ägde mm i . Resultatetav folkomröstningen innebar ett nej tiU avtalet. Efter folkomröstningen stoddet sålunda klart att samtUga avtalsslutande parter inte skuUe komma attratificera i enUghet med bestämmelserna i artikel 129 i avtalet. Ocksåi höUs en folkomröstning om . Enmajoritet av de röstande stäUde sig därvid bakom avtalet. ingåremeUertid enUgt ett fördrag i en tuUunion med Schweiz.Liechtenstein har genom fördraget bl.a. överlåtit sui kompetens att ingå vissaintemationeUa överenskommelser tiU . Mot bakgmnd därav kan Liechtensteininte ratificera förrän de båda statema utrett sitt firamtidasamarbete. Vissa specieUa ft-ågor rörande deltagande iEES-samarbetet har därför aktuaUserats. ,, , , och har tiUsammans med EG ochdess medlemsländer utarbetat ett protokoU med de nödvändiga justeringama avEES-avtalet med anledrung av den utebUvna schweiziska ratifikationen(EES-protokoUet). ProtokoUet har undertecknats i . ProtokoUetinnebär att med de justeringar som görs i protokoUet sätts i kraftmellan den Europeiska ekonomiska gemenskapen. Kol- och stålgemenskapen ochderas medlemsstater samt , , , och . FörLiechtenstein gäUer att med ändringar skaU träda i kraft . IEES-protokoUet görs de justeringar i som erfordras på gmnd avSchweiz utebUvna ratifikation. ProtokoUet innebär i korthet att hänvisningartiU utgår ur avtalet samt dess protokoU och bilagor. förhandlingsuppgörelse som resulterat i protokoUet ingår ytterUgare två moment, nämUgen dels en justering av EFTA-ländemas 34 finansieUabidrag tiU EG, dels en separat skriftväxUng meUan EEG och Prop. 1992/93:225varje EFTA-stat om en provisorisk tiUämpning av de i samband med EES-avtaletundertecknade bilaterala jordbmksöverenskorrunelsema. DenUtebUvna schweiziska ratifikationen av får även tiU följd attSchweiz inte kommer att ratificera övervakningsavtalet, kommittéavtalet ochparlamentarikeravtalet (EFTA-avtalen). Nödvändiga justeringar måste därförgöras även i dessa avtal. De övriga EFTA-ländema, dvs. , ,, , och , har med anledning därav den 17mars 1993 i undertecknat protokoU också tiU EFTA-avtalen(EFTA-protokoUen). Dessa protokoU, tre tUl antalet, lägger i aUt väsentUgt&st ett nytt datum för EFTA-avtalens ikraftträdande, vUket datum knyts tiUEES-avtalets ikraftträdande. Övriga justeringar i dessa avtal innebär ihuvudsak en minskning av antalet ledamöter i övervakningsmyndigheten ochdomstolen och en omfördelning tiU andra EFTA-stater av det antalparlamentariker som avsågs delta från och - fram tiU tidpunkten förLiechtensteins inträde i EES - från i kommittén med ledamöterfrån EFTA-statemas parlament. ProtokoUetmed justeringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet liksomprotokoUen tiU övervakningsavtalet och kommittéavtalet bör i svensk och engelsktext fogas tiU protokoUet i detta ärende som bilagorna 1-3. ProtokoUet omparlamentarikeravtalet bör i sin engelska text med svensk översätttiing fogastUl protokoUet i detta ärende som bilaga 4. I fråga om ochEFTA-avtalens nuvarande lydelse på svenska och engelska hänvisas tiUregeringens proposition om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (prop.1991/92:170 del IV, V och VI) och tiU EES-utskottetsbetänkande /93:EU1 (del m, bU. Jagämnar i det följande lämna en bakgmnd tiU och ge en närmare beskrivning avprotokoUen (avsnitt 2). Därefter kommer jag att redogöra för konsekvensema avett EES med färre parter (avsnitt 3). Jag konuner sedan att redovisa minaöverväganden i fråga om gcxlkännande av protokoUen (avsnitt 4). Därefter tarjag upp firågan om bidrag tiU EFTA:s fond för ekonomisk och social utjämning(avsnitt 5). SlutUgen kommer jag in på behovet av att ändra EES-lagen och övriglagstiftning med anledning av protokoUen (avsnitt 6). Chefenför Jordbmksdepartementet kommer senare denna dag att föreslå regeringen attbesluta en proposition om godkännande av en skriftväxling mellan ochEEG om provisorisk tiUämpning av det bilaterala jordbmksavtalet meUan Sverigeoch EEG. EES-avtaletom&ttar en huvuddel med 129 artiklar, 49 prptokoU och 22 bilagor. I bUagomagörs hänvisning tiU ca 1500 EG-rättsakter som med nödvändiga anpassningar harintegrerats i avtalet. TiU avtalet är fogat ett antal protokoUsanteckningar ochförklaringar jämte viss brevväxling. EES-avtaletär väsentUgen ett vanUgt foUcrättsUgt avtal men har särdrag som sammanhängermed dess nära samband med det EG-rättsUga systemet. Avtalet betecknas som ettassociationsavtal, vars syfte är att främja ett fortgående och balanseratstärkande av handeln och de ekonomiska förbindelsema mellan de avtalsslutandepartema. Genom avtalet upprättar de avtalsslutande partema mellan sig ettekonomiskt samarbetsomräde, inom vilket lika konkurrensvillkor och gemensammaregler skaU gälla. I avtalets huvuddel finns bestämmelser om fri rörUghet förvaror, personer, tjänster och kapital, som nära svarar mot bestämmelser i och företag inom EFTA-ländema ges genom dessa regler tiUträde tiU EG:sinre marknad på samma vUUcor som enskUda och företag inom gemenskapen. tillämpningsområde är aU diskriminering på gmnd av nationaUtetförbjuden. Vidare upprättas ett system som skaU säkerstäUa att konkurrenseninom EES inte snedvrids och att reglema därom respekteras lika. Avtalet innebäremeUertid också ett närmare samarbete mellan de avtalsslutande partema på andraområden, såsom forskning och utveckling, mUjö, utbUdning och socialpoUtik.Genom avtalet upprättar de avtalsslutande partema även ett antal gemensammainstitutioner. En mera fuUständig beskrivning av avtalet finns i propositionenom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (prop. 1991/92: 170 bU. Artikel129 i behandlar, som angetts inledningsvis, bl.a. frågor omavtalets ikraftträdande. I artikel 129.2 föreskrivs också att avtalet skaUratificeras eUer godkännas av de avtalsslutande partema i enUghet med derasresp. Vidare föreskrivs i artikel 129.3följande. Dettaavtal träder i kraft , under fömtsättning att allaavtalsslutande parter har deponerat sina ratifUcations- eUergodkännandein-stmment före . Efter nämnda dag träder detta avtal ikraft i som följer efter den sista anmälan.Den slutUga tidpunkten för en sådan anmälan skaU vara . Efterden dagen skaU de avtalsslutande partema sammankalla en diplomaUconferens för attbedöma läget. fiiuis också fogade tvä protokoUsanteckningar om tillämpningen av artikel 129. Dessa beskriver närmare förferandet för det feU att det redan före skuUe stå klart att en avtalsslutan de part inte kommer att ratificera eUer godkäima avtalet. I den förstaprotokoUsanteckningen anges att de avtalsslutande partema Prop. 1992/93:225skaU ompröva läget för det M att någon av dem i ett tidigt skede inte är bereddatt ratificera avtalet. Den andra protokoUsanteckningen har följande lydelse. Omnågon av de avtalsslutande partema inte ratificerar avtalet, skaU övrigafördragsslutande parter sammankalla en diplomatisk konferens för att bedömaföljdema for avtalet av den utebUvna ratifikationen och undersöka möjUgheten avatt anta ett protokoU innehåUande ändringar vilka skaU vara föremål förnödvändiga intema procedurer. En sådan konferens skaU sammankaUas så snart detbUvit klart att en avtalsslutande part inte kommer att ratificera avtalet eUersenast om tidpunkten för avtalets Ucraftträdande inte beaktas. Somjag sagt kommer tiU följd av utgången av den schweiziskafoUcomröstiungen mte att ratificera . Av artikel 129 och tiUartikehi fogade protokoUsanteckningar framgår att en diplomatkonferens skaUsammankaUas så snart det bUvit klarlagt att en avtalsslutande part inte kommeratt ratificera avtalet. Vidare anges att övriga fördragsslutande parter skaUundersöka möjUgheten att anta ett protokoU innehåUande erforderUga ändringar iavtalet. Detta protokoU skaU sedan vara föremål för nödvändiga uitemaprocedurer. Somjag inledningsvis redovisat har de kvarvarande partema kommit överens om ettsådant protokoU. fömtsätts att EFTA-statema i ett avtal dem emeUan skaU upprätta enoberoende övervakningsmyndighet samt skapa förferanden som överensstämmer meddem som finns mom EG för att säkerstäUa att förpUktelsema såväl enUgtEES-avtalet som enUgt EFTA-avtalen efterlevs. E>etta iiuiebär attövervakningsmyndigheten ges uppgifter motsvarande när detgäller dess övervakning av att medlemsländema fiiUgör sina åtaganden. fömtsätts vidare att EFTA-ländema upprättar en medkompetens bl.a. att döma i feU som gäUer EFTA-ländemas efterlevnad avEES-avtalet, att överpröva beslut av övervakningsmyndigheten i konkurrensfrågorsamt att avgöra tvister mellan EFTA-ländema. I övervakningsavtalet reglerasnärmare övervakmngsmyndighetens och samman-sättnmg, uppgifteroch verksamhet. har EFTA-statema fegt fest att denna kommitté bl.a. skaU varaett fomm där EFTA-statema samråder inför beslutsfettande i den gemensammaEES-kommitté som upprättas enUgt . skaU dämtöverhandha beslutsfettande, administtation och konsultationer meUan EFTA-ländema. anges bl.a. fördehiingen av antaletparlamenta-rikerpfetser meUan EFTA-ländema. En kommitté med ledamöter frånEFTA-ländemas parlament skaU vara ett rådgivande organ tiU EFTA-ländema ifrågor som rör EES. En närmare beskrivrung avde nu nämnda tre avtalen finns i pro- Prop. 1992/93:225 positionen om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (prop. 1991/92:170 bU. Övervakningsavtaletomfettar en huvuddel med 53 artUclar, sju protokoU och två bifegor.Kommittéavtalet omfettar likaså en huvuddel med 14 artiklar samt dämtöver tvåprotokoU och en bUaga med tillhörande bihang. Även tiU dessa avtal är fogadeprotokoUsanteckningar m.m. omfettar 16 artiklar. ,kommittéavtalet och parlamentarikeravtalet innehåUer likalydandeikraftträdandebestämmelser. I dessa föreskrivs att de skaU träda i kraft den 1januari 1993, om träder i kraft den (fegen och under fömtsättningatt ratifikationsinstmmenten deponerats av alfe EFTA-stater. Om inteEES-avtalet skuUe ttäda i kraft den dagen, träder EFTA-avtalen i kraft den dagdå träder i kraft eUer när aUa ratifikationsinstmment för resp.EFTA-avtal har deponerats av aUa EFTA-stater, beroende på vilken dag sominttäffar senast. Somframgår av bestänunelsema har EFTA-avtalens ikraftträdande knutits tUlEES-avtalets Ucraftträdande. Genom försening kommer således ävenEFTA-avtalens Ucraftttädande att fördröjas. Resultatet av den schweiziskafoUcomröstningen innebär, som sagts, att mte heUer kommer attratificera EFTA-avtalen. SanunatiUvägagångssätt som tiUämpats i fråga om justering av har valtsmed avseende på EFTA-avtalen, dvs. regeringama i de kvarvarande EFTA-ländemahar nått en överenskommelse om tre protokoU där avtalen justeras som en följdav den utebUvna schweiziska ratifikationen. 2.3 Den svenska riksdagsbehandlingen m.m. Regeringensproposition om godkännande av såväl och EFTA-avtalen (prop.1991/92:170) beslutades . Ärendetbereddes i av det särskUt inrättade . SamtUga övrigautskott gavs därvid tiUfäUe att inkomma med yttrande. I EES-utskottetsbetänkande /93 :EU1 föreslogs att skuUe godkänna ochEFTA-avtalen samt anta de i propositionen framfegda fegförsfegen. Vidareanfördes i betäiUcandet (s. 31) bl.a. följande. Föratt EES-samarbetet skaU kunna komma tiU stånd krävs det således att samtUga parter tiUträder avtalet. Visar det sig att något EFTA-land inte kan eUer kommer att kunna ratificera det nu framförhandfede avtalet, anser utskottet det angeläget att en överenskommelse ändock kommer till stånd med så bred anslutning som mUgt bland EFTA-ländema. Vid UtebUven ratificering bör regeringen därför - möjUgt och i samråd med de EFTA-länder som ratificerat - ta upp förhandlingar med EG om en överenskommelse med samma innehåU som . Denna fråga bör enUgt utskottets bedömande kunna aktuaUseras sä snart det står klart att ratifikation eUer godkännande inte kan påräknas firån något av EFTA-ländema, dvs. redan före den i stipulerade 38 slutUgatidpunkten för godkännande eUer ratifikation av avtalet. överenskommelsei enUghet med innehåU men med fårre Prop. 1992/93:225 parter påEFTA-sidan bhr formeUt sett att betrakta som ett nytt avtal och måsteföreläggas för godkännande. Den18 biföU med sådan kvaUficerad majoritet, somföreskrivs i 10 kap. 5 § tredje stycket regeringsformen i fråga om överlåtelseav myndighetsutövning i vissa feU, utskottets hemstäUan om bl.a. godkännande avEES-avtalet och EFTA-avtalen (rskr.l992/93:18). 2.4 Protokollen med justeringar av ochEFTA-avtalen 2.4.1ProtokoUet med justeringar av ProtokoUetbestår av en ingress, 22 artiklar och en bUaga. TUl protokoUet är fogat enslutakt med två protokoUsanteckningar och en gemensam förklaring jämte enförklaring firån . I anslutning tiU undertecknandet av protokoUet harvarje EFTA-land som är avtalspart tiU protokoUet slutit överenskommelse med EGom en provisorisk tiUämpning av de bifeterafe jordbmksöverenskommelser somundertecknats i samband med .