prop · GF03142 · 1992-01-01 00:00:00 — I propositionen föreslås att godkänner ett frihandelsavtal och ett avtal om handeln med jordbruksvaror mellan och . syfte är att avskaffa alla tullar och kvantitativa restriktioner för handeln med industrivaror mellan och . Vissa restriktioner -- främst vad avser export av råvaror från -- kommer dock att kvarstå . Avtalet om handeln med jordbruksvaror innebär att vissa tullar och kvantitativa restriktioner avskaffas för handeln med jordbruksprodukter, bearbetade jordbruksprodukter och fisk. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , , , P. , Proposition om godkännande av frihandelsavtal mellan och , m.m. 1 Inledning inledde förhandlingar om frihandel med de baltiska staterna . Förhandlingarna har förts bilateralt till skillnad från de frihandelsförhandlingar som förts inom Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA) med , och . Även inledde bilaterala förhandlingar med de tre baltiska staterna, och gjorde detsamma . mellan och undertecknades av de båda ländernas regeringschefer i . Avtalet träder i kraft först efter det att parterna notifierat varandra om att de konstitutionella kraven för avtalets ikraftträdande uppfyllts. Under förhandlingarna har parterna sagt sig sträva mot att avtalet skall träda i kraft . Avtalet gäller i princip . Det måste emellertid sägas upp om blir medlem av de Europeiska Gemenskaperna (EG), eftersom då automatiskt övertar EG:s handelsregim gentemot länder utanför gemenskapen. Att regeringen ändå beslutat ingå frihandelsavtal med de baltiska staterna hänger samman med att marknadstillträde för dessa stater är särskilt viktigt . etablerar redan från början ett gott konkurrensläge i . Förhoppningen är att även EG skall hinna komma överens om frihandel med innan inträder i gemenskapen. EG har inledningsvis förhandlat om icke- preferentiella handels- och samarbetsavtal, omfattande i första hand tillerkännande av status som mest gynnad nation. Därtill har de baltiska staterna beviljats speciella tullpreferenser inom GSP-systemet. i engelsk originaltext och i svensk översättning bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. Vissa tillämpnings- och tolkningsregler har avtalats och utgör en del av frihandelsavtalet. Dessa bör bifogas som bilaga 2. Parallella förhandlingar har förts om ett särskilt jordbruksavtal. Detta bör fogas till protokollet som bilaga 3. Under förberedelsearbetet har kommerskollegium genomfört ett antal utredningar och avgivit yttranden. Representanter för kommerskollegium och har deltagit i förhandlingarna. Kollegiet och jordbruksverket har i förekommande fall konsulterat berörda näringslivsorganisationer. Den bakgrund till förhandlingarna som jag tecknar i avsnitt 3 berör, i syfte att ge en helhetsbild, förhandlingarna med alla tre baltiska stater. Det finns fortfarande inga tillförlitliga siffror över den svensk-lettiska handelns omfattning. Svårigheterna hänger bl.a. samman med att en betydande del av handeln med fortfarande torde registreras som handel med /Oberoende Staters Samvälde. Även om svenska företags aktiviteter i inte varit lika omfattande som i förefaller vara näst största handelspartner utanför f.d. (efter ). På kort sikt torde import från vara av större intresse för svenska företag än export, inte minst med tanke på svårigheterna att finansiera exporten. Innan produktionen i de lettiska företagen moderniseras kommer importen sannolikt att domineras av varor som legotillverkas enligt svenska specifikationer och av råvaror. viktigaste råvarutillgångar utgörs av skog och kalksten. kommer dock att behålla vissa restriktioner på exporten av viktiga råvaror, åtminstone till dess prisnivån i landet anpassats till världsmarknaden. De svenska direktinvesteringarna i är ännu av begränsad omfattning. har svenska företag bildat 25- 30 samriskföretag med lettiska partner. En stor del av dessa arbetar med legotillverkning för export till och andra länder i väst. Legotillverkning har främst förekommit inom textilindustrin, den lätta verkstadsindustrin och byggnadsmaterielindustrin. Denna typ av verksamhet gynnas av att svenska tullar på import från avskaffas. Möjligheterna för svensk export är beroende av den fortsatta ekonomiska utvecklingen i . Trots att köpkraften på den lettiska marknaden och finansieringsmöjligheterna utgör starkt begränsande faktorer är intresset från svenskt näringsliv relativt starkt. har ett kontor i . har inga införseltullar som begränsar svenska företags tillträde till den lettiska marknaden. skyddar svenska exportföretag för det fall sådana tullar skulle införas . återfick, i likhet med de övriga baltiska staterna, sin självständighet . Detta innebar att man kunde börja utveckla kontakter västerut efter en 50-årig isolering från västvärlden. befann sig i detta avseende, liksom och , i en helt annan situation än de centraleuropeiska staterna. Dels hade de baltiska republikernas handel med västvärlden i stort sett upphört, dels fanns i dessa stater varken institutioner eller kunskap inom handelsområdet. Av dessa skäl stod det klart att det skulle bli svårare att länka in de baltiska staterna än de centraleuropeiska i det internationella handelssystemet. var behovet av en utvidgning av förbindelserna västerut större i de baltiska staterna, både vad avser tekniskt bistånd och vad avser marknadstillträde. Det framstod som särskilt viktigt att se till att dessa stater inte skulle komma att diskrimineras i förhållande till de centraleuropeiska länderna. Den inledde i ett tidigt skede efter de baltiska staternas självständighet en dialog med de tre staternas regeringar om möjligheten att etablera frihandel. De bilaterala handelsavtal, som undertecknades , pekade på frihandel som ett mål i de bilaterala handelsförbindelserna. Dessa avtal innebar i övrigt att de baltiska staterna tillerkändes status som mest gynnad nation. Förhandlingar om frihandelsavtal inleddes med de baltiska staterna . Eftersom regeringen ansett det vara angeläget att liberalisera handeln med har förhandlingarna förts bilateralt och i ett högt tempo. Frihandelsavtal undertecknades med alla tre staterna under loppet av mars månad 1992. Den viktigaste utgångspunkten för förhandlingarna har varit att så snabbt som möjligt erbjuda de baltiska staterna en liberal handelspolitisk regim som så långt som möjligt överensstämmer med de avtal som varit föremål för förhandlingar mellan och , respektive . Av denna anledning har avtalstexterna utarbetats med EFTA-avtalen som modell. I några avseenden är avtalen med de baltiska staterna enklare än EFTA-avtalen, främst vad avser regler om konkurrens, statsstöd och immaterialrätt. Orsaken till detta är att de baltiska staterna ännu saknar institutioner för att tillämpa sådana regler. I andra avseenden går avtal med de baltiska staterna något längre än EFTA-avtalen, då avtalen med i princip innebär en omedelbar ömsesidig tullavveckling för alla industrivaror. Vidare har en utgångspunkt varit att se till att konkurrenssituation i inte blir sämre än något annat lands. Detta är knappast något problem på kort sikt, eftersom de baltiska staterna har ett mycket lågt tullskydd, men kan bli en viktig fråga i ett längre perspektiv. Avskaffandet av svenska importtullar på varor från medför också att klimatet för svenska investeringar i blir gynnsammare, då legotillverkning för export till och andra marknader är den viktigaste typen av direktinvestering i . Det har också varit en strävan av få de svensk-baltiska frihandelsavtalen att sinsemellan överensstämma så långt som möjligt. Dels har det inte ansetts möjligt att behandla något av länderna sämre än de andra, dels har det i vissa fall -- framför allt inom tullområdet -- av praktiska skäl visat sig motiverat att sträva efter identiska bestämmelser. Vid utarbetandet av avtalen har bestämmelserna i tull- och handelsavtalet () beaktats. Ett frihandelsavtal (bildandet av ett frihandelsområde) förutsätter, enligt artikel XXIV, att tullar och andra handelshinder skall avskaffas på i stort sett all handel mellan de deltagande områdena med varor som härrör från dessa områden. Handelshindren får inte skärpas gentemot icke-medlemmar. Beslutet av ingå frihandelsavtal med -- liksom med de övriga baltiska staterna -- kommer att notifieras i . Genom avtalet med skapas ett frihandelsområde mellan och . I och med att liknande frihandelsavtal förutses träda i kraft med och ungefär och med tanke på att de baltiska staterna sinsemellan kommit överens om frihandel kommer alla industrivaror -- med vissa undantag -- att kunna röra sig fritt mellan och samtliga baltiska stater. Detta förhållande förenklar ursprungsbevisningen. Utöver avvecklingen av handelshinder innehåller avtalet bl.a. bestämmelser om utarbetande av konkurrensregler, föreskrifter om statsstöd och immaterialrättsliga bestämmelser. Skyddsklausulerna omfattar bl.a. dumpning, men också uppfostringstullar (skydd av ``infant industries''''''''), reexport (transitering via en av avtalsparternas territorium), allvarliga bristsituationer och betalningsbalanssvårigheter. omfattar sammanlagt 25 artiklar, två bilagor och ett protokoll om ursprungsregler jämte underbilagor. Dessutom har vissa tillämpnings- och tolkningsregler (``Memorandum of Understanding'''''''') avtalats och bilagts avtalet. I dessa regler fastslås bl.a. att kommer att bibehålla vissa exporttullar på skogsråvara, att restriktioner i handeln mellan parterna -- även sådana som införs med hänvisning till skyddsklausulerna -- inte får tillämpas på ett diskriminerande sätt, samt att handelsregimen mellan länderna måste anpassas till EG:s handelsregim vid inträde i EG. Dessutom anges här vissa övergångsbestämmelser i fråga om ursprungsreglerna. Avtalet kompletteras av det svensk-lettiska handelsavtalet , vilket förblir i kraft. bestämmelse om ömsesidigt tillerkännande av status som mest gynnad nation är betydelsefull så länge inte anslutit sig till . Denna bestämmelse har ingen motsvarighet i frihandelsavtalet. innehåll sammanfattas i det följande: Avtalets inledning (ingress) I ingressen hänvisas bl.a. till den samarbetsdeklaration som undertecknades med EFTA . Av de samarbetsområden som angavs där har några -- främst vad avser tullområdet -- stor betydelse för tillämpningen av avtalet. Vidare fastslås att ingen föreskrift i avtalet får tolkas så att någon av parterna befrias från förpliktelser enligt andra internationella överenskommelser. Avtalets syfte är att genom utvidgning av den ömsesidiga handeln befordra en harmonisk utveckling av de ekonomiska förbindelserna mellan och . Rättvisa konkurrensvillkor skall eftersträvas. Avtalet omfattar samtliga industrivaror med ursprung i eller . Som villkor för tullförmånerna gäller att varorna skall ha ursprung i en av de avtalsslutande parternas territorium. Kumulation tillåts emellertid även med varor från och . har tecknat frihandelsavtal även med dessa stater, och de baltiska staterna har sinsemellan kommit överens om frihandel. Regler för ursprungsbestämningen fastställs i protokoll A. Dessa regler överensstämmer i princip med de ursprungsregler som gäller i och övriga EFTA- länders frihandelsavtal med EG samt mellan EFTA- länderna och andra länder med vilka dessa har frihandelsavtal. Vissa övergångsregler ges i de tolknings- och tillämpningsbestämmelser som bifogas avtalet. Eftersom lettiska exportörer saknar erfarenhet av ursprungsreglernas tillämpning kommer vissa förenklade procedurer inte att tillämpas i ett inledningsskede. Vidare återstår det att fastställa vilken lettisk myndighet som skall ha ansvar för att utfärda ursprungsbevis (EUR.1-certifikat). Enligt ursprungsreglerna i liknande frihandelsavtal är detta ett åliggande för tullmyndigheten. kan dock acceptera den lettiska handelskammaren som utfärdande myndighet, om detta är ett lettiskt önskemål. Slutligen förutsätter reglerna om komulation att de baltiska staterna i handeln sinsemellan kommer överens om att tillämpa samma ursprungsregler som i handeln med . Vissa mindre tekniska problem återstår att lösa och har delegerats till den undergrupp till den gemensamma kommittén, som skall behandla tullfrågor. Parterna är medvetna om att inledningsvis kommer att stöta på svårigheter vid tillämpningen av ursprungsreglerna. Av denna anledning har förklarat sig redo att ge visst tekniskt bistånd inom tullområdet. I första hand avses detta bistånd ske inom EFTA:s ram, eftersom tullfrågor är ett av de prioriterade områdena för EFTA:s samarbete med de baltiska staterna. torde flera bilaterala insatser av mera operativt slag bli nödvändiga. Problemen består dels i ovana vid de nya tullprocedurerna, dels i avsaknaden av en effektiv tullgräns gentemot övriga f.d. sovjetrepubliker, vilket medför svårigheter att kontrollera varors ursprung. Ingen ny import- eller exporttull eller avgift med motsvarande verkan får införas i handeln mellan parterna. Redan existerande tullar och avgifter med motsvarande verkan skall avskaffas vid avtalets ikraftträdande. Dessa bestämmelser skall även gälla fiskaltullar. Avtalet innehåller alltså ett krav på ömsesidig omedelbar avveckling av tullar m.m. Att någon asymmetrisk avveckling inte diskuterats hänger samman med att ännu inte infört skyddstullar. Vad gäller importtullar kommer således i praktiken endast svenska tullar för import från att avskaffas, medan läget för varor som importeras till från inte förändras. I tolknings- och tillämpningsreglerna medges emellertid ett undantag från bestämmelserna i artikel 4 för lettisk del i vad avser redan existerande tullar vid export av trä och skogsråvara. Dessa tullar har införts av den lettiska regeringen i syfte att skydda de inhemska skogstillgångarna. Listan över varor som omfattas av exporttull skall fastställas vid den gemensamma kommitténs första möte i samband med att avtalet träder i kraft. Kommissionen skall regelbundet granska tullarna i syfte att eliminera dem. Tillämpningen av tullarna får inte innebära att diskrimineras i förhållande till något annat land. Inga nya kvantitativa restriktioner eller åtgärder med motsvarande verkan får införas i handeln mellan parterna. Redan existerande kvantitativa restriktioner skall avvecklas. Vissa undantag framgår av avtalets bilaga I. bibehåller exportrestriktioner vad avser bl.a. järnskrot, medan förbehåller sig rätten att införa exportrestriktioner på en rad specificerade varor: gipssten, kalksten, oberedda hudar, järnskrot och fartygsskrov. Av tolknings- och tillämpningsreglerna framgår att införandet av restriktioner på dessa varor måste föregås av konsultationer i den gemensamma kommittén. Parterna förbinder sig att inte vidta någon åtgärd av intern fiskal natur som innebär att varor med ursprung i en avtalsslutande part diskrimineras vid import till den andra parten. En förutsättning för att frihandelsavtalet skall vara meningsfullt är att betalningar som avser varuutbytet kan ske utan hinder. I avtalet föreskrivs att transaktioner av denna typ inte skall vara underkastade några restriktioner. Vidare skall parterna avhålla sig från restriktioner i fråga om krediter för kommersiella transaktioner. Bestämmelserna ansluter sig till vad som redan gäller i . Handeln med jordbruksprodukter m.m. omfattar i princip endast industrivaror, men förklarar de avtalsslutande parterna att de skall främja en harmonisk utveckling av handeln med jordbruksvaror. I syfte att åstadkomma detta har parterna slutit ett särskilt avtal om handeln med jordbruksprodukter och fisk. Detta avtal redovisas under avsnitt 5. Ett frihandelsavtal förutsätter normalt att parterna åtar sig att säkerställa konkurrens på lika villkor och att införa regler för statsstöd och offentlig upphandling i syfte att förhindra diskriminering. Avsaknaden av lagstiftning och institutioner i har dock medfört att det inte varit möjligt att i samband med avtalets ikraftträdande göra några specifika ömsesidiga åtaganden inom dessa områden. Parterna förbinder sig endast att söka säkerställa konkurrens på lika villkor i handeln. Detaljerade regler skall utarbetas och införas före . Avtalet förbjuder redan från ikraftträdandet direkt exportstöd. En lista över vilka typer av stöd som åsyftas återges i bilaga 2 till avtalet. Motsvarande lista finns även i . Om någon av parterna anser att den andra parten inte iakttar förbudet mot direkt exportstöd finns möjlighet att tillgripa skyddsåtgärder. Det är vanligt att frihandelsavtal och andra avtal om handel mellan stater innehåller bestämmelser om skydd för immateriella rättigheter, bl.a. upphovsrätt. Även på denna punkt saknar de institutionella förutsättningarna för att göra mera långtgående åtaganden. Parterna skall istället samarbeta för att gradvis förbättra skyddet för sådana rättigheter samt utarbeta och införa regler på området före . Dessa regler skall då motsvara den skyddsnivå som gäller inom EG och EFTA. Främjande av handel och ekonomiskt samarbete samt utvecklingsklausul Parterna åtar sig att främja handel och ekonomiskt samarbete. Häri innefattas explicit även förbättringar av investeringsklimatet. Parterna skall verka för att utvidga och fördjupa samarbetet till områden som inte inledningsvis täcks av avtalet. Det ligger nära till hands att tjänstehandel och investeringar blir föremål för diskussioner . Avtalets bestämmelser hindrar inte parterna att tillämpa sådana förbud eller restriktioner i handeln som motiveras av bl.a. hänsyn till allmän moral eller säkerhet, intresset att skydda människors och djurs liv och hälsa, miljöskydd, skydd av nationella konstnärliga och historiska skatter, eller regler avseende guld och silver. Sådana åtgärder får dock inte utgöra ett medel för godtycklig diskriminering eller förtäckt begränsning av handeln. Avtalet skall inte hindra en part från att vidta åtgärder som den anser vara nödvändiga med hänsyn till väsentliga säkerhetsintressen. Detta gäller även internationella förpliktelser eller nationell politik, som avser handel med krigsmateriel eller icke-spridning av biologiska eller kemiska vapen eller kärnvapen, eller som tillkommer i krig eller internationella krissituationer. Vid dumpning kan lämpliga skyddsåtgärder vidtas i enlighet med artikel VI i och därtill knutna regler samt enligt procedurbestämmelserna i artikel 19. Vid förhandlingarna har överenskommits att GATT-bestämmelserna om dumpning skall tillämpas trots att ännu inte är medlem av . Om en ökning av importen av en viss vara med ursprung i eller orsakar eller hotar att orsaka allvarlig skada för tillverkare av liknande varor hos den importerande parten kan denna vidta lämpliga åtgärder i enlighet med procedurbestämmelserna i artikel 19. Detsamma gäller om en ökning av importen av en viss vara orsakar allvarliga störningar i en relaterad sektor av näringslivet eller en allvarlig försämring av det ekonomiska läget i en region. Avtalet ger möjlighet att införa temporära skyddstullar i vissa fall. Detta gäller i synnerhet uppbyggnaden av nya industrigrenar (infant industries), men också i fall där industrigrenar drabbas av särskilda svårigheter, i synnerhet om svårigheterna medför sociala problem. Möjligheten att införa sådana skyddstullar motiveras av av den omfattande strukturomvandling som står inför. Tullar av detta slag får endast införas efter avtalets ikraftträdande, och de får inte tillämpas för än . Avtalet anger även maximinivåer för tullarna, vilka inte får tillämpas på ett för diskriminerande sätt. Införandet av skyddstullar skall föregås av konsultationer i den gemensamma kommittén. Skulle avvecklingen av handelshindren leda till en allvarlig bristsituation och detta orsakar betydande svårigheter för den exporterande parten får denna vidta lämpliga skyddsåtgärder i enlighet med procedurbestämmelserna i artikel 19. Detsamma gäller vid betydande svårigheter som orsakas av reexport av en vara från den importerande parten. Det senare fallet kan bli aktuellt om varan i fråga röner efterfrågan i ett land mot vilket den exporterande parten fortsätter att tillämpa exportrestriktioner. I händelse av allvarliga betalningsbalanssvårigheter eller inför hot om sådana svårigheter får lämpliga skyddsåtgärder vidtas i enlighet med procedurreglerna i artikel 19. Åtgärderna skall vara av tillfälligt slag och skall notifieras till den gemensamma kommittén. Om en part anser att den andra parten försummat att fullgöra någon förpliktelse enligt avtalet kan lämpliga skyddsåtgärder vidtas i enlighet med förfarandet i artikel 19. Huvudregeln för tillgripande av skyddsåtgärder är att överläggningar först skall äga rum i den gemensamma kommittén. Om dessa överläggningar inte skulle leda till resultat kan skyddsåtgärder tillgripas vad avser artiklarna 14, 15 och 17, annars . I vissa exceptionella fall har en part rätt att vidta skyddsåtgärder utan föregående överläggningar. Skyddsåtgärderna skall begränsas till vad som är strikt nödvändigt för att rätta till situationen, och de skall regelbundet granskas av den gemensamma kommittén för att elimineras. För att administrera och övervaka tillämpningen av avtalet upprättas en gemensam kommitté med representanter för båda parterna. Kommittén har rätt att besluta om ändringar i avtalets bilagor. I andra frågor får den gemensamma kommittén göra rekommendationer. I syfte att behandla särskilda frågor kan kommittén besluta om att bilda underkommittéer eller arbetsgrupper. Parterna har redan kommit överens om att bilda en underkommitté för tull- och ursprungsfrågor. Den gemensamma kommittén skall mötas minst en gång samt när någon av parterna begär ett möte. Dess beslut skall vara enhälliga. Vid förhandlingarna har parterna underhand kommit överens om att kommittén normalt skall sammanträda på tjänstemannanivå. Det första mötet med den gemensamma kommittén kommer, enligt överenskommelse vid förhandlingarna om avtalet, att äga rum i samband med att avtalet träder i kraft. Vid detta möte skall vissa utestående frågor lösas, främst en specificering av de exporttullar på trä och skogsråvara som även fortsättningsvis kommer att tillämpas av . Avtalet gäller och träder i kraft efter det att parterna underrättat varandra om att de nationella kraven för ikraftträdande uppfyllts. Parterna har vid förhandlingarna sagt sig sträva mot ett ikraftträdande . Avtalets uppsägningstid är . Jordbruksförhandlingarna har resulterat i en skriftväxling om en bilateral överenskommelse om handeln med jordbruksvaror. I det bilaterala jordbruksavtalet ger tullförmåner inom trädgårdsområdet samt för vissa bearbetade livsmedelsprodukter och fiskprodukter. har i sin tur erbjudit att inte tillämpa några tullar eller liknande avgifter för ett antal bearbetade livsmedelsprodukter, t.ex. margarin, soppor, viss barnmat, knäckebröd, skorpor, konfektyr och chokladprodukter. I jordbruksavtalet ges även möjlighet till framtida tekniskt- vetenskapligt samarbete. Till jordbruksavtalet har fogats särskilda ursprungsregler. Beträffande giltighetstid och ikraftträdande är jordbruksavtalet kopplat till bestämmelserna i frihandelsavtalet. kan dock sägas upp separat från frihandelsavtalet. 6 Godkännande av överenskommelserna Mitt förslag:Riksdagen bör godkänna frihandelsavtalet mellan och och avtalet om handeln med jordbruksprodukter mellan och . Skälen för mitt förslag: Den lettiska ekonomin befinner sig i ett omvandlingsskede. I många avseenden är den ekonomiska och institutionella basen i -- liksom i de övriga baltiska staterna -- svagare än i de centraleuropeiska staterna. Det är därför angeläget att snabbt erbjuda och de övriga baltiska staterna marknadstillträde och en handelspolitisk regim på åtminstone samma villkor som de centraleuropeiska staterna. är den lettiska marknaden av betydelse för svenskt näringsliv. Det är därför viktigt att se till att svenska exportörer inte drabbas av tullbarriärer på denna marknad samt att de inte kommer att behandlas sämre än företag från andra länder.