prop · GG034 · 1992-12-31 00:00:00 — Utfallerbedömningen sä att påtaglig risk för äterfall i likartadbrottslighet inte bedöms föreligga, skall nämnden ta ställning till om detfinns skäl för en senareläggning enligt 26 kap. 7 §. Skulle riskbedömningen istället utfalla så att pätaglig risk för återfall i brottslighet av samma slagbedöms föreligga, saknas det normalt anledning för nämnden att ta ställningtill om det dämtöver finns skäl för senareläggning enligt 26 kap. 7 §. Nämndenbör säledes i dessa fall normalt besluta om rvättedjedelsfrigivning. Det fårförutsättas att kriminalvärden uppmärksammar nämnden på om det därefter kanantas finnas skäl för en ytterligare senareläggning. Lagrådethar föreslagit en omformulering av andra stycket som har samband med dessförslag bettäffande 6 och 7 §§ i de delar som jag inte ansett mig böra följa.Mot den bakgmnden är det naturligt att jag inte heller kan ställa mig bakomlagrådets förslag I denna del. Andrastycket reglerar hur frägan om senareläggning skall prövas i andra fall än demsom avses i första stycket, dvs. bettäffande intagna som inte har dömts tillfängelse i minst t\ å är. Säsom framgår av allmänmotiveringen skallkriminalvärden I dessa fa'! påkalla prövning om det kanantas finnas skäl för att senarelägga den villkorliga frigivningen. Ct dendömde begär att tidpunkten för villkorlig frigivning skall ske senare än dentidigast möjliga tidpunkten, fär det ankomma pä kriminalvärden att initiera enprövning av frägan hos . Detär inte möjligt att ange en viss tidpunkt då prövningen av frågan om villkorligfrigivning bör ske. Normalt bör emellertid prövningpåkallas senast en månad före den tidigaste tidpunkten för frigivning. Ommöjligt bör dock detta ske tidigare. Tredjestycket är oförändrat cx;h motsvarar det tidigare andra stycket. Paragrafenbehandlar övervakning efter vilUcorlig frigivning. Frägan är kommenterad iavsnitt 3.5. Ändringen innebär endast att övervakning efter villkorlig frigivningfrån sttaff som inte överstiger tvä månader inte kan komma i fräga. Övergångsbestämmelsernatill förslaget till lag om ändring i Denya regleraa om när villkorlig frigivning tidigast kan komma i fråga innebären skärpning för dem som avtjänar sttaff upp till tvä är samt för 2 demsom kommer att omfattas av särregleringen i nya 26 kap. Prop.1992/93:4 6 a §. Reglema om möjlighet att senarelägga den villkorliga frigivningenkommer också att verka i skärpande riktning för alla intagna. De nya reglema ommöjlighet till villkorllj frigivning frän fängelsesttaff från en månad innebären lindring för dem som avtjänar korta fängelsesttaff Bestämmelseni punkt 2 har utformats sä att den nya kvalifikationstiden på en månad gälleromedelbart medan den i anstalt innan villkorlig frigivning kankomma i fråga inte skall gälla dem som har dömts före ikraftttädandet. Gmndtankenbakom detta är - i linje med gmndema för bestämmelserna om retroaktiv verkanav straffbestämmelser i regeringsformen och BrB:s promulgationslag - att desom har dömts innan de nya reglerna har trätt i kraft inte genom dessa skalldrabbas av en förlängd anstaltsvistelse men däremot komma i åtnjutande av enförkortad sädan. Dennya regeln om kortare kvalifikationstid för vilUcoriig frigivning gäller säledesäven tidigare dömda. Det kan dcx;k inte anses rimligt att den som skall avtjänafängelsesttaff pä de korta tider där minimitiden nu har betydelse på gmnd avdomar som meddelats före ikraftträdandet skall kunna dra nytta av attminimitiden avskaffas utan att påverkas av övergängen till tvåttedjedelsfrigivnlng.1 stället bör den ordningen gäUa att den dömde skall avtjäna den sttafftid somenligt de gamla eller nya reglema är mest förmånlig för honom, dvs. antingenhelt enligt de nuvarande reglema eller enligt de nya reglema i deras helhetdvs. med kortare kvalifikationstid och rvättedjedelsfrigivning. Detta innebäratt för den som skall avtjäna fängelsesttaff pä än tte månader dennya regleringen skall gälla medan för den som skall avtjäna mer än tte månaderden gamla ordningen är örmänligast och skall ha förettäde. För den som avtjänarexakt tte månader £- det likgiltigt vilken ordning som tillämpas. Formelltskall dä de nya reglema gälla. För att inte villkorlig frigivning s' ill kommai fräga för gamla sttaff som understiger en månad, föreskrivs det särskilt. Förekommerefter ikraftttädandet gemensamt till verkställighet både gammalt och nytt sttaff,skall de nu beskrivna övergångsbestämmelserna tillämpas endast bettäffande detgamla sttaffet. 5.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:202) om beräkningav strafftid m.m. Systemetmed sttafftidsresolutioner och tidpunkter som anges i dessa kan i huvudsakbehällas oförändrat. Det bör i sttfftidsresolutionema även angestidpunkt för villkorlig frigivning. Den fär dä avse tidigaste tidpunkt ochdärmed bettaktas som preliminär. 1andra stycket har endast ordet "fär" byns till "skall". Paragrafenhar justerats med hänsyn till att 33 kap. 7 § upphävts (SFS 1987:761). 5.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:203)om Prop. 1992/93:4 kriminalvård i anstalt Vidbedömning av senareläggning av den villkorliga frigivningen pä gmnd av bristeri frigivningsförhållandena skall frägan om frigivningspermission alltid prövas.Det är fräga om relativt allvarliga brister i frigivningssitttatio-nen när denvillkorliga frigivningen senareläggs. Beslutet om frigivning innebär att dendömde inte kan ätertas i anstalt med mindre än att den villkorliga frihetenförverkas, f bland kan det vara av värde att ha kvar möjligheten att återföraden dömde till anstalt. Om det finns utrymme för att anta att den intagne på nägotsätt kommer att kunna medverka till att ordna sin frigivningssituation, kan hanbeviljas frigivningspermission. f samband med beslut om frigivningspermissionfattar principbeslut om villkorlig frigivning. Ärendet omvillkorlig frigivning bordläggs och tas upp för slutligt avgörande i lämpligtid före den dag som principbeslutet anger som dag för villkorlig frigivning. Beslutatt avbryta frigivningspermission for ätertagning i anstalt fattas av nämndenefter anmälan av anstalten. Tillföljd av att det är som kan besluta om senareläggning avvillkorlig frigivning och därmed frigivningspermission har ingen ändring gjortsi beslutsordningen pä gmnd av att frigivningspermission blir möjlig för allasom friges villkorligt. 5.5 Förslaget till lag om ändring i passlagen (1978:302) 19 § 1paragrafen anges att passtillständ fordras för den som undergårkriminalvård i anstalt, utom när påföljden är fängelse pä sä attvillkorlig frigivning inte kan komma i fräga. Framdeleskommer alla som dömts till ett tidsbestämt fängelsesttaff i en månad eller meratt kunna fä vilUcorlig frigivning. Böter som förvandlas till fängelse ellerfängelse i kombination med skyddstillsyn är dcx;k fortfarande undantagna. Nufordras passtillständ om villkorlig frigivning kan komma i fråga. Det innebäratt den som avtjänar sttaff som överstiger tvä månader skall ha passtillständ.Samma tidsgräns har behållits. Övervakning kan inte komma i fräga för personersom frigeS från sttaff som inte överstiger . Nägon anledning attkräva passtillständ för denna kategori finns därmed inte. 5.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1972:260)om Prop. 1992/93:4 intemationellt samarbete rörande verkställighet avbrottmålsdom mening införs iförsta stycket. Saken har behandlats i avsnitt 3.8. Genomtillägget blir det möjligt för och i förekommande fallSocialstyrelsen att låta regeringen pröva ärenden enligt brottmälsdomskonventionenom överflyttning av verkställighet till annat land. Ett nyustycke införs före sista stycket. Saken har behandlats i avsnitt 3.8. Genomtillägget blir det möjligt för och i förekommande fallSocialstyrelsen att låta regeringen pröva ärenden enligt överförandekonventionenom överflyttning av verkställighet till annat land. Innehålleti nuvarande ttedje stycket tas upp i ett nytt Qärde stycke. Medhänvisning till det anförda hemställer jag att regeringen föreslär riksdagenatt anta förslagen till 1. lag om ändring i , 2. lag om ändring i , 3. lag om änching i lagen (1974:202) om beräkning av strafftid m.m., 4. lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvärd i anstalt, 5. lag om ändring i passlagen (1978:302), 6. lag om ändring i lagen (1972:260) om internationellt samarbete rörandeverkställighet av brottmälsdom. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden cx;h beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden lagt fram. Lag om ändring i 1992/93:4 Bilaga I Härigenomföreskrivs att 48 kap. 2 och 4 §§ räftegångsbalken skall ha följande lydelse. Föreläggande enligt detta kapitel innebär att denmisstänkte till godkännande eller förelägges ett bötesstrafffastställt vid strafföreläggande efter vad åklagaren anser brottet/ö/-5A.>7/aoch vid föreläggande av ordningsbot efter vad som bestämts enligt 14 §. Föreläggande enligt detta kapitel innebär att denmisstänkte till godkännande eller föreläggs ett bötessttafffastställt vid strafföreläggande efter vad åklagaren anser att brottet börföranleda och vid föreläggande av ordningsbot efter vad som bestämts enligt 14 §. Är brottet förenat med egendoms förverkande eller annan sädansärskild rättsverkan, skall ocksä enna föreläggas den misstänkte tillgodkännande. Sttafföreläggandefår utfärdas för brott, för vilket inte föreskrivs svårare straff än böter,dock ej normerade böter, och beträffande brott, för vilket föreskrivs bötereller fängelse . Om dagsböter skall användas som påföljdför brottet, får dock straffföreläggande utfärdas endast när brottet ensamteller tillsammans med annat sådant brott som har nämnts/o>-skylter högst etthundraättiodagsböter. Sttafföreläggandefår utfärdas för brott, för vilket inte föreskrivs svårare sttaff än böter,dock ej normerade böter, och beträffande brott, för vilket föreskrivs bötereller fängelse . Om dagsböter skall användas som påföljdför brottet, fär dock sttaffföre-läggande utfärdas endast när brottet ensamteller tillsammans med annat sädant brott som har nämnts bör föranleda högst etthundraättiodagsböter Det finns särskilda bestämmelser om sttafföreläggande förbrott som har begåtts av någon som är . Dennalag ttäder i kraft . ' Sena.stelydelse 1968:193. - Sena.stc lydelse 1968:193. Lag om ändring i Prop.1992/93:4 BUaga 1 Härigenomföreskrivs i fräga om delsatt det i 26 kap. skall införas en ny paragraf, 6 a §, av följande lydelse, deb att 25 kap. 1och 6 §§ samt 26 kap. 6-9 och 11 §§ skall ha följande lydelse. 25 kap. 1 §' Böter skall dömas ut,enligt vad som är föreskrivet för brottet i fräga, i dagsböter, penningbötereller normerade böter. Är viss bötesform inte föreskriven för brottet, dömsböter ut i dagsböter eller, om brottet/ör-skyller lägre sttaff än ttettio dagsböter,i penningböter. Böter skall dömas ut,enligt vad som är föreskrivet för brottet i fråga, i dagsböter, penningbötereller normerade böter. Är viss bötesform inte föreskriven för brottet, dömsböter ut i dagsböter eller, om brottet bör föranleda lägre sttaff än ttettiodagsböter, i penningböter. Böter som gemensamt sttaff för flera brott döms ut i dagsböter, om nägot av hT-:>iien förskyller dagsböter. Bötersom gemensamt sttaff för flera brott döms ut i dagsböter, om nägot av brottenbör föranleda dagsböter. Som gemensamt sttaff färdagsböter bestämmas tiU ett antal av högst tvåhundra och penningböter rill ettbelopp av högst . -Om det för nägot avbrotten är föreskrivet ett visst lägsta bötesstraff, fär detta inteunderskridas. Den som undergårfängelse pä skall, om inte annat följer av andra stycket eller 7 §, villkorligtfriges sedan halva tiden har avtjänats. Frigivning får dock inte ske förränverkställigheten har pågått . Inte heller får villkorlig frigivningske från fängelse som har ådömts enligt 28 kap. 3 § eller från ett förvandlingsstraffför böter. Den som undergårfängelse , dock minst en månad, får medges villkorlig frigivning.Sådan frigivning får, om inte annat följer av andra eller tredje stycket, inteske förrän två tredjedelar av strafftiden har avtjänats. Årstraffet mer ån men mindre än får frigivning tidigast ske jämte en wedjedel av den tid som översti- ' Senaste lydelse1991:240. Senaste lydelse 1991:240. 3 Senaste lydelse 1983:240. Omden dömde begär det, kan frigivningen uppskjutas tiU senare tidpunkt än somföljer av första stycket. gerett år har avtjänats. Ärstrafftiden får, om inte annat följer av 6 a §, frigivningtidigast ske när halva strafftiden har avtjänats. VillkorUg frigivningfår inte ske från fängelse som har dömts ut enUgt 28 kap. 3 § eller från euförvandlingsstraff för böter. 1992/93:4 Bilaga 1 Har någon dömts till fängelse i lägst för särskilt allvarlig brottslighetsom har riktat sig mot eller medfört fara för Uv eller hälsa eller som ingåttsom ett led i en yrkesmässig eller organiserad brottslighet får han intevillkorligt friges förrän två tredjedelar av den i domen bestämda strafftidenhar avtjänats, om det bedöms föreligga en påtaglig risk att han efter frigivningenåterfaller i brottslighet av samma slag. Vad som föreskrivs i första stycket gäller även om domen omfattarockså annan brottslighet än som avses där. Verkställs ett annatfängelsestraff, skall, vid prövning av frågan om villkorlig frigivning frånden sammanlagda strafftiden, 6 § tUlämpas med avseende på det straffet. Om någon har dömts tiUfängelse i lägst rvå år för särskiU allvarUg brottslighet som har riktat sigmot eller medfört fara för liv eller hälsa och påtagUg risk bedöms föreligga föratt han efter frigiv ningen fortsätter brottslighet av samma slag, får haninte viUkorligt friges förrän två tredjedelar av den i domen bestämda strafftidenhar avtjänats. Vid prövning av frågan om villkorUg frigiv- Vid prövning av fråganom den villkorliga frigivningen bör senareläggas skall särskiU beaktas omförutsättningarnaför den intagnes anpassning i samhållet framstår som speciellt ogynnsamma medhänsyn till frigivningsförhållandena, hans uppförande under anstaltstvistelsen ellerandra särskilda omständigheter. ning efter denna tidpunkt skall förutom äterfallsriskenbeaktas verkningarna av fortsatt frihetsföriust för den dömde ochförutsättningarna för hans anpassning i samhället med hänsyn till deförhållanden i vilka han skulle komma att försättas efter frigivningen. Vad som föreskrivs i första stycket gäller även om domenavser också annan brottsUghet än som avses där. Verkställs ett annatfängelsestraff, skall, vid prövning av frågan om villkorUg frigivning frånden sammanlagda strafftiden, 6 § tillämpas med avseende på det straffet. Prop.1992/93:4 Bilaga 1 Verkställssamtidigt flera fängelsestraff skall vid tillämpning av 6 § hänsyn tas tillden sammanlagda fängelsetiden. Som fängelse anses härvid även förvandlingsstraffför böter. Ingår bland de straff som verkställs sådant straff somavses i 6 § tredje meningen får villkorUg frigivning inle ske förrän verkstälUghetenhar pågått minst den tid som svarar mot detta straff. Såsom avtjänad tid räknas även tid varunder straffet skallanses verkställt pä gmnd av domstols förordnande som i 33 kap. 5-7 §§ sägs. Verkställssamtidigt flera fängelsesttaff för vilka villkorlig frigivning kan kommaifråga, skall vid tillämpning av 6 § hänsyn tas till den sammanlagdafängelseriden. Säsom avtjänad tid räknas även tid varunder straffet skallanses verkställt på grand av domstols förordnande som i 33 kap. 5 eller 6 §sägs. Befräffandeden som har dömts till fängelse i lägst tvä är prövar kriminalvärdsnämnden fräganom villkorlig frigivning frän sttaffet eller, om annat sttaff verkställs,frän den sammanlagda sttafftiden. / annat fall fastställs tidpunkten för vUlkorligfrigivning av eller tjänsteman som styrelsen bestämmer. Bettäffandeden som har dömts till fängelse i lägst tvä år prövar fräganom villkorlig frigivning frän sttaffet eller, om annat sttaff verkställs,från den sammanlagda sttafftiden. 5 Senasielydelse 1982:363. 6 Senasielydelse 1983:240. 4 1992/93. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. Bilaga 1 Kriminalvårcbstyreben eller tjänsteman somstyrelsen efter regeringens bemyndigande föreskriver får påkaUa auKriminalvårdsnämnden även i annat faU prövar av frågan om villkorlig frigivning.PåkaUas inte prövning skall den dömde friges sedan han avtjänat tvåtredjedelar av tiden eller den efter vilken villkorlig frigivningtidigast kan ske. Beslut om villkorlig frigivning som inte har gått iverkställighet kan ändras, om den dömde begär att frigivningen skalluppskjutas eller det annars föranleds av ändrade förhållanden. I anslutning till att villkorlig fri- 1 anslutning till att villkoriig fri givning äger rum eller senare kan givningäger ram eller senare kan ' beslutas att den frigivne skall stä un- beslutas att den som friges frånett der övervakning, om det bedöms fängelsestraffpå mer än som påkallat. Sådant beslut medde- skall stä under övervakning, om det las av frivårdsmyndighet inom kri- bedömssom påkallat. Beslut om minalvärdsverket. Har övervakning övervakning meddelas av frivärds- beslutats men bedöms därefter att myndighet inom Kriminalvärdsver- övervakning är påkallad, ket. Har övervakning beslutats men fär övervakningsnämnden besluta att bedöms därefter att övervakningInte övervakningen skall upphöra. Över- längre är påkallad, fär övervaknings- vakningen skall utan nägot särskilt nämnden besluta att övervakningen beslut upphöra av prö- skall upphöra. Övervakningen skall votiden har förflutit, om inte annat utannägot särskilt beslut upphöra följer av 18 §. sedan ett är av prövotiden har för flutit, om inte annat följer av 18 §. Denna lag ttäder i kraft den 1 juli1993. Bestämmelsema i 26 kap. 6-9 §§ ideras äldre lydelse skall fortfarande gälla bettäffande den som före ikraftttädandetdömts till fängelse pä eller ålagts förvandlingssttaff för böter. Vadnu sagts gäller dcx;k inte bestämmelsen i 26 kap. 6 § andra meningen omminimitiden för villkorlig frigivning. Villkorlig frigivning från fängelsesttaffsom uppgår till en månad men understiger tte månader skall ske först när två ttedjedelarav sttafftiden har avtjänats. Villkorlig frigivning fär inte ske frän straffsom understiger en månad. Verkställs gemensamt efter ikraftttädandet fängelse som ådömtsdessförinnan och fängelse som ädömts därefter skall vad i första stycket sägstillämpas bettäffande det förra straffet. Omdet i en lag eller annan författning hänvisas till en föreskrift som har ersatts genom en föreskrift i denna lag, tillämpas i stället den nya föreskrif ten. Senasie lydelse 1988:942. Lag om ändring i lagen (1974:202) om beräkning av strafftid Prop.1992/93:4 Bilaga 1 Härigenom föreskrivsatt 20 och 22 §§ lagen (1974:202) om beräkning av strafftid skall ha följandelydelse. För den som börjat undergåfängelse pä skall kriminal-värdsstyrelsen sä snart det kan ske fastställadagen för sttafftidens slut. Överstiger strafftiden , skallstyrelsen därvid även fastställa tidpunkten for villkorlig frigivning och för prövotidensutgång eller, om det är fråga om ett sädant fall som avses i 26 kap. 9 § förstastycket första meningen , ange den eller de dagar, som är avbetydelse för tillämpningen av bestämmelserna om sädan frigivning, samt den sttafftidsom dä återstår. Näromständighetema ger anledning till det, får ett beslut enligt första stycketändras. För den som börjat undergåfängelse pä skall så snart det kan skefastställa dagen för sttafftidens slut. Uppgår eller överstiger strafftiden enmånad, skall styrelsen därvid även fastställa den tidigaste tidpunkt dåvillkorlig frigivning kan komma i fråga saml tidpunkten för prövotidensutgång. Är det är fräga om ett sädant fall som avses i 26 kap. 9 § förstastycket första meningen , skall i stället anges den eller de dagar,som är av betydelse för tillämpningen av bestämmelsema om sädan frigivning,samt den Sttafftid som då återstår. När omständighetemager anledning till det, skall ett beslut enligt första stycket ändras. Hardomstol enligt 33 kap. 5-7 §§ förordnat att fängelse skall ansesverkställt till visst antal dagar, skall först beräknas slutdag utan avseende därpäoch avdraget beröknas . Detsamma gäller i fräga om tid som enligt19 § andra stycket skall räknas som tid varunder sttaffet verkställs. Hardomstol enligt 33 kap. 5 eUer 6 § förordnat att fängelse skallanses verkställt till visst antal dagar, skall först beräknas slutdag utanavseende därpå och avdraget beröknas . Detsamma gäller i fräga omtid som enligt 19 § andra stycket skall räknas som tid varunder straffet verkställs. Denna lag ttäder ikraft . 4 Förslag till Prop. Bilaga I Lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvårdi anstalt Härigenom föreskrivs att 33 § lagen (1974:203) om kriminalvärdi anstalt' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydebe Föreslagen lydelse Till förberedande av frigivning Till förberedande av frigivning kan en intagen som avses i 26 kap. kan en intagen beviljaspermission 7 § beviljas permission under viss (frigivnings-underviss (frigivnings- permission). Sädan permission får permission). Sädanpermission fär inte beviljas för tid före den dag dä inte beviljas för tid föreden dag dä villkorlig frigivning tidigast kan två tredjedelar av straffet har avtjä-komma ifråga, näts. För frigivningspermission får ställas de villkor som anseserforderliga bettäffande vistelseort, anmälningsskyldighet eller annat Denna lag ttäder i kraft . ' Lagen omuyckt 1990:1011. 5 Förslag till Prop. Bilaga 1 Lag om ändring i passlagen (1978:302) Härigenomföreskrivs att 19 § passlagen (1978:302)' skall ha följande lydelse. 19§Passtillständ fordras för den som 1. undergår kriminalvård i an- 1.undergår kriminalvärd i anstalt, utom när påföljden är fängelse stalt, utomnär påföljden är fängelse på så att villkorlig fri- ifall därvillkorlig frigivning inte givning ej kan komma i fråga, kan kommai fråga, 2. står under övervakning efter dom pä skyddstillsyneller villkorlig frigivning från fängelse. Dennalag ttäder i kraft den . 'Senaste lydelse 1981:221. 5Riksdagen 1992/93. Lag om ändring i Prop.1992/93:4 Bilaga 2 Härigenomföreskrivs att 48 kap. 2 och 4 §§ skall ha följande lydelse. Föreläggande enligt detta kapitel innebär att denmisstänkte till godkännande eller inom viss t\å förelägges ettbötesstraff, fastställt vid Sttafföreläggande efter vad åklagaren anser brottet/ö>sÄ:y//acx;h vid föreläggande av ordningsbot efter vad som bestämts enligt 14 §. Föreläggande enligt detta kapitel innebär att denmisstänkte till godkännande eller föreläggs ett bötessttafffastställt vid Sttafföreläggande efter vad åklagaren anser att brottet börföranleda och vid föreläggande av ordningsbot efter vad som bestämts enligt 14 §. Är brott förenat med egendoms förverkande eller annan sädansärskild rättsverkan, skall också denna föreläggas den misstänkte rillgodkännande. Strafföreläggandefär utfärdas bettäffande brott, för viUcet inte föreskrivs svårare sttaff änböter, d(x;k ej normerade böter, cx;h bettäffande brott, för vilket föreskrivsböter eller fängelse . Om dagsböter skall användas som påföljdför brottet, fär dock sttafföreläggande utfärdas endast när brottet ensamteller tillsammans med annat sädant brott som har nämnts/ö>-skyller högstetthundratjugo dagsböter. Strafföreläggandefår utfärdas bettäffande brott, för vilket inte föreskrivs svårare sttaff änböter, dock inte normerade böter, och beträffande brott, för vilket föreskrivsböter eller fängelse i högs. Om dagsböter skall användas sompåföljd för brottet, får dock Sttafföreläggande utfärdas endast när brottetensamt eller tillsammans med annat sädant brott som har nämnts bör föranledahögst ett-huncU-atjugo dagsböter. Det finns särskilda bestämmelser om sttafföreläggande förbrott som har begåtts av nägon som är under arton är. Dennalag träder i kraft . 1 Senasielydelse 1968:193. 2 Senastelydelse 1991:241. Lag om ändring i Prop.1992/93:4 Bilaga 2 Härigenom föreskrivs i fråga om dels att det i 26 kap. skall införas en ny paragraf 6 a §,av följande lydelse, deb att 25 kap. 1 och 6 §§ samt 26 kap. 6-9 och 11 §§brottsbalken skall ha följande lydelse. 25 kap. 1§'