prop · GF0392 · 1992-01-01 00:00:00 — 4 § skall antalet fondandelar på det premiegrundande kontot vara minst 2 400 dividerat med den genomsnittliga anskaffningskostnaden av samtliga andelar som anskaffats . Uttag från det premiegrundande kontot till den tidpunkt då premien tillgodoförs kontot får inte medföra att antalet andelar på kontot understiger det minsta antal som anges i första stycket. 5 § Om sparandet uppfyller de villkor som anges i 2-4 §§ skall till det premiegrundande kontot föras en premie, uttryckt som andelar i den allemansfond i vilken sparandet har skett. Premien skall motsvara en andel i de tillgångar som enligt övergångsbe- stämmelserna till lagen (1991:000) om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden förvaltas av avvecklingsstyrelsen. Premiens storlek skall beräknas genom att värdet av de tillgångar som förvaltas av avveck- lingsstyrelsen divideras med det antal personer som är berättigade att ansluta sig till det premiegrundande allemanssparandet. Värderingen av tillgångarna skall ske då premien tillgodoförs det premiegrundande kontot. Premiens värde får uppgå till högst . Premien skall föras till det premiegrundande kontot genom att motsvarande tillgångar tillförs den allemansfond där sparandet har skett. 6 § Sker uttag från det premiegrundande kontot från den tidpunkt då premien tillgodoförs kontot till och med så att antalet fondandelar understiger summan av antalet andelar som anges i 4 § och det antal som har erhållits genom premien, skall en avgift betalas till staten. Avgift skall dock inte betalas om behållningen på kontot har betalats ut med anledning av kontohavarens död. Avgiften skall uppgå till ett belopp som svarar mot värdet av det antal fondandelar som erhållits genom premien. Denna lag träder i kraft . 2 Förslag till Lag om ändring i lagen (1983:890) om allemanssparande Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1983:890) om allemanssparande1 dels att 11 § skall upphöra att gälla, dels att i 12, 14-16 samt 23 §§ ordet "bankinspektionen" skall bytas ut mot "finansinspektionen", dels att 4 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Varje sparare får sätta in Varje sparare får sätta in högst i högst i allemanssparandet. - och - får en sparare, utöver insättningar enligt första stycket, sätta in sammanlagt högst per period i allemanssparandet. Spararens insättningar, i förekommande fall minskade med uttag, får sammanlagt inte överstiga . Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 11 § 1989:510 12 § 1986:522 14 § 1986:522 15 § 1991:991 16 § 1986:522 23 § 1990:1116. 2Senaste lydelse 1991:185. Förteckning över remissinstanserna och sammanställning av remissyttranden över promemorian (Ds 1991:85) Premiegrundande allemanssparande Efter remiss har yttranden avgetts av finansinspektionen, , , , , , fullmäktige i riksbank, , , styrelsen för , i (LO), (), (), Företagarnas Riks- organisation, , , , (), , Stiftelsen , , (). och har inkommit med gemensamt yttrande. Föreningsbank har deltagit i Svenska Bankföreningens handläggning av remissärendet och delar de i bankföreningens remissyttrande framförda synpunkterna. Dessutom har yttranden inkommit från Handelskammaren i , (), och . Allmänna pensionsfonden, första-tredje fondstyrelserna, allmänna pensionsfonden, fjärde fondstyrelsen, Stadshypotekskassa, Centralorganisationen /SR, , och har förklarat sig avstå från att yttra sig. /SR har överlämnat inkomna remissvar från och . 1 har varit representerad i den arbetsgrupp som inom utarbetat den remitterade promemorian och har löpande under hand lämnat synpunkter på utformningen och innehållet i departementspromemorian. har utifrån de synpunkter inspektionen har att beakta inte någonting att invända mot de i promemorian framlagda förslagen. I förslaget har inte redovisats hur förvärv av premie och betalning av avgift skall behandlas skattemässigt. Beskattningsfrågan bör regleras. RSV har i övrigt ingen erinran mot förslaget. 3 () har vid sin bedömning av förslaget inriktat sig på de administrativa och kostnadsmässiga aspekterna. RRV konstaterar att förslaget, jämfört med det reguljära allemanssparandet, innebär ett mer komplicerat administrativt förfarande och ställer krav på en mer omfattande och detaljerad rapportering. Det gäller bl a anmälningsförfarandet, registrering av uttag och behållning på premiegrundande konto samt avgiftsgrundande uttag . En ur kontrollteknisk synpunkt väsentlig fråga är hur rapporteringen mellan fondbolagen och anordnas och förutsättningarna för att därvid upprätthålla en god informationskvalitet. Därutöver behöver utveckla rutiner och teknikstöd för att ta om hand och bearbeta informationen. Mot den bakgrunden anser RRV att en närmare genomgång av för- slagets kostnadsmässiga och administrativa konsekvenser, inbegripet ADB-konsekvenser, bör göras. Vad anfört beträffande de befintliga datasystemen och behovet av omprogrammering understryker, enligt verkets mening, behovet av en sådan genomgång. Promemorian föreslår ett system för utskiftning av en del av löntagarfondsmedlen. Avsikten är att åstadkomma denna utskiftning utan att rubba balansen på aktiemarknaden som genom sparpremier en viss riskvillig kapitalbildning stimuleras och ett ökat individuellt ägande etableras. Selektiva sparstimulanser har nackdelar, vilka fullmäktige tidigare uppmärksammat. Likväl anvisar promemorian en metod att nå det övergripande målet att utskifta löntagarfondsmedel. 5 5.1 Generella eller selektiva sparstimulanser? Hushållens finansiella sparande ökar snabbt. Från ett bottenläge med ett finansiellt sparandeunderskott på av disponibelinkomsten har hushållens sparande ökat kraftigt till ett ungefär lika stort finansiellt sparandeöverskott. Denna utveckling är beroende av många faktorer, men en av de viktigaste torde vara skatte- reformen med sänkt skatt på sparande och minskade avdrag för lån. De generellt verkande åtgärderna för att öka sparandet har således lett till ett resultat som är över förväntan. Det är mot denna bakgrund olämpligt att nu införa en sparform som innefattar kraftiga selektiva sparstimulanser . Erfarenheterna av denna typ av åtgärder är att de inte befrämjar nysparande i någon större omfattning utan i stället leder till omplaceringar inom ett totalt sett givet sparande. I det här fallet är sparstimulansen så hög att det sannolikt är lönsamt att lånefinansiera insättningarna i allemansfond. 5.2 Utförsäljning eller utskiftning? Förutom att öka sparandet syftar förslaget till att öka spridningen av ägandet i företagen. Vidare får avvecklingen inte medföra att aktiebörsen utsätts för kraftig kurspress. Eftersom aktierna enligt förslaget utskiftas till allemansfonderna uppstår ingen prispress på aktierna. Förfarandet medför dock att aktierna inte kommer i direkt individuell ägo. Förslaget kommer därför inte att motverka det ökade institutionella ägandet utan snarare förstärka detta. Frågan är därför hur betydelsefullt det är att genom utskiftningsförfarandet undvika direkta utförsäljningar. Enligt uppfattning innebär det höga hushållssparandet och den ökade internationaliseringen av aktiemarknaden att problemet med utförsäljningars kurspressande effekt är betydligt mindre . Utförsäljningstekniken planeras vidare, såvitt nu är känt, att användas när statliga företag skall privatiseras. Även i detta fall kan tendenser till kursfall på andra aktier uppstå. Dessa effekter är dock sannolikt små. anser att många skäl talar för att de tillgångar som i promemorian föreslås utskiftas i stället säljs ut till allmänheten. Därmed skulle dels det individuella aktieägandet öka, dels de medel som därvid erhålls (eller egentligen räntan på dessa medel) kunna användas för generella sparstimulerande åtgärder eller för andra ändamål. - - - - - - I promemorian konstateras att det är angeläget att allmänheten snabbt får information om att ett premiegrundande allemanssparande har införts och att det i första hand bör ankomma på fondbolagen och bankerna att svara för informationen. ifrågasätter om detta räcker och om inte en viss grundinformation bör tillhandahållas av staten. I så fall måste särskilda medel anvisas. utgår från att avsikten är att tillförandet av sparpremien till ett premiegrundande konto inte skall bli föremål för inkomstbeskattning. Det bör dock uttryckligen klargöras att någon sådan beskattning inte skall ske. Av 3 § i lagförslaget framgår att det är avsett att den som vill delta i det premiegrundande allemanssparandet skall göra en anmälan om detta. Det bör emellertid framgå av lagtexten att en sådan anmälan skall göras innan det premiegrundande sparandet påbörjas. I annat fall skulle en sparare i efterhand kunna göra gällande att hans sparande har varit premiegrundande. I promemorian föreslås att det premiegrundande sparandet skall kunna påbörjas . bedömer att kontoret och dess kontrollorgan (DAFA) kommer att hinna med de nödvändiga Däremot har fondbolagen uttryckt att de troligen inte hinner klara av alla ändringar, vilket i så fall kan försvåra rapporteringen till och de efterföljande kontrollerna. Mot denna bakgrund kan det vara lämpligt att uppskjuta starten några månader (och därmed korta sparperioden) eller att förskjuta hela sparperioden. I allemanssparandet får man spara valfritt belopp från 0 /mån. Genom det nya premiegrundande sparandet kan man anta att antalet insättningar på små belopp kommer att öka. Av administrativa och kostnadsmässiga skäl kan det vara önskvärt att det för både premiegrundande och annat allemanssparande införs en nedre gräns på t.ex. för månadsinsättningar. De nya kontroller som skall göra förutsätter troligen att kontoret behöver upprätta ett register över de sparare som deltar i det premiegrundande sparandet. Regeringen bör därför besluta att får upprätta ett sådant register. Som framgår av promemorian behöver befintliga datoriserade kontrollsystem ändras och kompletteras. Då systemen är relativt gamla och ändrade tidigare beräknas omprogrammeringen bli så omfattande att en s.k. rekonditionering av hela datasystemet blir nödvändig för att kontroller och administrativt efterarbete skall kunna ske rationellt. uppskattar preliminärt dessa utvecklingskostnader till ca . De årliga driftskostnaderna beräknas öka med ca . Därtill behöver 2 personer anställas för kontroll, kontakt med banker och allmänhet etc. Löner och andra kostnader för detta beräknas till ca . Om förslaget genomförs måste medel för detta anvisas till på tilläggsbudget för innevarande budgetår och i kompletteringspropositionen för /93. 6 6.1 Avveckling av löntagarfonderna (Kapitel 1.1) principiella ståndpunkter anser det viktigt att löntagarfondernas avveckling blir definitiv och att deras medel används på sådant sätt att fonderna inte kan återskapas. Löntagarfondmedlen borde rätteligen återbetalas till de företag som har betalat in dem. Om detta av administrativa och tekniska skäl inte är möjligt - bankföreningen saknar kännedom om i vad mån detta utretts - bör fondmedlen användas på sådant sätt att man stimulerar lång- siktigt hushållssparande och ekonomisk tillväxt i den svenska ekonomin. En sådan utveckling är till nytta för alla medborgare. Förslaget att använda en del av löntagarfondmedlen som sparpremier för allemansfondsparare syftar till att öka hushållssparandet och ekonomisk tillväxt. I den mån sparpremierna är ägnade att tillgodose dessa syften - omfattningen härav är dock svår att överblicka - har bankföre- ningen ingen erinran mot förslaget. Ett alternativt sätt att använda löntagarfondmedlen som stimulans av långsiktigt hushållssparande och ekonomisk tillväxt är att medlen överförs som "startbelopp" eller "bonus" i form av individuella sparpremier till personliga pensionskonton, vilka enligt bankföreningens uppfattning bör utgöra en viktig beståndsdel vid en reformering av pensionssystemet. Häri bör även ingå konton för pensionssparande i bank. Även unitlinked- pensionsförsäkringar bör kunna omfattas av ett sådant system. ATP-systemets tilltagande otillräcklighet kan antas alltmera öka insikten hos medborgarna om behovet av privata kompletteringar av pensionsskyddet. Benägenheten att öka hushållens nettosparande kan därför antas förstärkas, om sparstimulansen knyts till olika former av pensionssparande. En fördel härmed är att på detta område redan finns vissa skatteregler avseende insättningar och uttag. anser att detta alternativ bör övervägas. övergår härefter till synpunkter på promemorians förslag att en del av löntagarfondmedlen skall användas i allemansfondsparandet. 6.2 Allmänna utgångspunkter för ett premiegrundande allemans- sparande (Kapitel 2) I promemorian anges att det bör i första hand ankomma på fondbolagen och bankerna att se till att information om ett premiegrundande allemanssparande och dess villkor sprids till allmänheten på ett tillfredsställande sätt. anser det viktigt att viss grundinformation om beslut om den nya sparformen och dess villkor tillhandahålls av statsmakterna, t ex genom försorg. Detta bör uttalas i propositionen och särskilda medel bör anslås härtill. - För att informationen om sparformen skall uppfattas korrekt och positivt av medborgarna, är det givetvis viktigt att sparstimulansen och sparformens övriga regler utformas så enkelt och lättförståeligt som möjligt. Detta behandlas närmare i det följande. 6.3 Sparpremien (Kapitel 3.1) Enligt promemorian skall sparpremien utgöras av en andel av de förutvarande löntagarfondernas sammanlagda tillgångar. Det maximala sparpremiebeloppet föreslås vara . Den definitiva storleken på sparpremien kommer enligt förslaget dock att fastställas först då sparpremien skall överföras till spararna, dvs i mitten av 1994. anser att den definitiva storleken på sparpremien bör vara fastställd redan inför den informationskampanj som skall föregå den kvalificerande sparperioden. Detta är en förutsättning för att man skall uppnå en omfattande anslutning till det premiegrundande allemanssparandet. För att locka människor att ansluta sig räcker det ej att anta att sparpremien sannolikt kommer att svara mot det föreslagna maximala beloppet om , utan det bör klart framgå att de andelar som spararen erhåller på utskiftningsdagen skall vara värda exakt . I promemorian har frågan om beskattningskonsekvenser av förslaget inte alls berörts. utgår givetvis från att premien inte skall utlösa beskattning hos andelsinnehavaren. Risken är annars stor för att det premiegrundande allemanssparandet uppfattas som mindre attraktivt bland spararna och syftet med denna sparform därmed förfelas. Överföringen av tillgångar till allemansfonderna bör självfallet inte heller utlösa beskattning hos fonderna. Enligt bankföreningens uppfattning krävs det särskilda lagregler för att beskattning skall undvikas. 6.4 Sparformen (Kapitel 3.3) I promemorian behandlas i mycket ringa utsträckning konsekvenserna av förslaget vad beträffar administrativt och tekniskt arbete för bankerna och de därmed följande kostnaderna. Det nämns kort att administrationskostnaderna begränsas genom att spararen skall kunna anmäla att hans pågående allemansfondsparande fortsättningsvis avser det premiegrundande sparandet. konstaterar att förslaget kommer att medföra krav på nya administrativa och systemtekniska rutiner för bankerna. Förändringar kommer att krävas av nuvarande data- och redovisningsrutiner. Rapporteringen till måste ändras och det kommer att ställas nya krav på rådgivningen och rapporteringen till kunderna. Allt detta medför ökade kostnader för bankerna. 6.5 Den kvalificerande sparperioden och sparbeloppets storlek m m (Kapitel 3.4) Enligt promemorian skall sparandet för att berättiga till sparpremien ske - . vill påpeka att om ett riksdagsbeslut om ett premiegrundande allemanssparande fattas exempelvis först , har berörda institut till förberedelser. En rimlig förberedelseperiod, efter det att tagit ett beslut i frågan, vore . Med den snäva tidsmarginal som föreslås i promemorian skulle bankerna behöva påbörja det mycket kostsamma förberedelsearbetet långt innan riksdagsbeslut fattats om ett premiegrundande allemanssparande. Det innebär höga administrativa kostnader som helt går förlorade om det premiegrundande allemanssparandet ej införs. anser det därför vara en absolut förutsättning för sparformens införande att man utsträcker den snäva förberedelsetid som föreslås i promemorian. För att möjliggöra det nödvändiga förberedelsearbetet samt minska den andel av de administrativa kostnader, som skulle krävas före beslut, erfordras följande åtgärder: - Riksdagsbeslut om ett premiegrundande allemansfondsparande senast före utgången av skulle ge bankerna tre månaders förbere delsetid om också kvalificeringsperiodens början senareläggs till . En tung och kostnadskrävande arbetsinsats från bankernas sida skulle underlättas genom vetskapen om att förberedelsearbetet ej är förgäves. - Tiden för erforderligt förberedelsearbete i bankerna förlängs genom att man enligt förslaget ovan ändrar kvalificeringsperioden från promemorians förslag - till - . Utskiftningen av tillgångarna bör kunna ske senast efter kvalificeringsperiodens slut, dvs i detta fall . 6.6 Kravet på initiativ från spararen (Kapitel 3.5) anser det viktigt att det i lagtexten framgår att kvalificeringstiden för att erhålla sparpremien inte börjar gälla förrän spararen anmält att han vill delta i det premiegrundande sparandet. På detta sätt undviker man missförstånd hos dem som redan deltar i allemansfondsparande om från vilken tidpunkt de kan tillgodoräkna sig sitt premie- grundande sparande. 6.7 Begränsning av insättningarna i allemanssparandet (Kapitel 6.1) I promemorian föreslås en höjning av högsta tillåtna insättning från 1.200 till så att de sparare som redan nu sätter in maximalt tillåtna ej tvingas att minska sitt övriga allemanssparande. instämmer i att det är viktigt att spararna ej tvingas minska sitt övriga allemanssparande. Eftersom det enligt promemorian skall vara möjligt att spara , dvs , bör dock höjningen göras till . 6.8 Antalet andelsägare i en allemansfond (Kapitel 6.2) tillstyrker förslaget att gränsen för högsta tillåtna antal andelsägare i en allemansfond slopas. Sparbanksgruppen tar här inte närmare ställning i frågan om hur löntagarfondmedlen lämpligast bör användas. I andra sammanhang har Sparbanksgruppen framhållit den samhällsekonomiska vikten av ett ökat hushållssparande, varför Sparbanksgruppen anser att det är positivt att viss del av medlen används för sparstimulerande åtgärder. Dock bör även andra sparstimulerande metoder än den föreslagna diskuteras, t ex enskilt pensionssparande i bank. Nedan kommenterar enbart det i promemorian framlagda förslaget. Enligt uppfattning bör metoden med en sparpremie vara av intresse för dem som inte sparar, varför förslaget kan få en positiv effekt på det totala sparandet. Genom att sparpremien förutsätter att sparandet sker , kan förslaget också medföra att en regelbunden sparvana grundläggs. Utifrån denna aspekt har Spar banksgruppen inte något att invända mot förslaget. Förslaget innebär dock att nya rutiner, såväl av administrativ som av systemteknisk karaktär måste utvecklas hos bankerna. Även rådgivningssituationen gentemot kunderna kommer att ändras. Överhuvud innebär förslaget en resurskrävande hantering, vilket kommer att medföra ökade kostnader för bankerna. 7.1 Information Enligt promemorian är det angeläget att allmänheten snabbt får korrekt information om den nya sparformen och villkoren härför. Informationsplikten skall i första hand åligga banker och fondbolag. Sparbanksgruppen anser att även staten, t ex genom , åtminstone i ett initialt skede bör tillhandahålla allmänheten viss grundläggande information. Detta särskilt i syfte att nå nya sparare. Sparpremien, som således utgör en del av löntagarfondernas tillgångar, får uppgå till maximalt . Enligt förslaget skall dock den definitiva storleken på premien bestämmas först när denna skall överföras på spararna, dvs . Sparbanksgruppen anser att premiens storlek skall fastställas redan i och med att den kvalificerande sparperioden börjar löpa. Detta är nödvändigt dels för att informationen om sparandet skall vara korrekt, dels för att göra sparformen attraktiv. 7.3 Anmälan Förslaget innebär att spararen själv skall anmäla sitt deltagande i det premiegrundande sparandet. Sparbanksgruppen anser att det bör framgå av lagtexten, att den premiegrundande kvalificeringstiden börjar löpa först efter anmälan. Härigenom undviks missförstånd gentemot dem som redan sparar i allemansfond om från vilken tidpunkt de kan tillgodoräkna sig det premiegrundande sparandet. I promemorian berörs inte frågan om ev skatteeffekter. För att kunna lämna korrekt information måste skattekonsekvenserna klargöras. Sparbanksgruppen anser att varken premien eller utskiftningsbeloppet bör utlösa beskattning hos andelsägarna resp allemansfonderna. Skulle beskattning utlösas föreligger risk för att sparformen uppfattas som mindre intressant av spararna. 7.5 Ikraftträdande I promemorian anges att den premiegrundande sparperioden skall löpa 1/5 1992 - 30/4 1994, dvs i princip efter riksdagsbeslutet. Förslaget innebär således att bankerna skulle behöva påbörja de system- och rutinändringar som förslaget kräver, före det att fattat beslut i frågan, eftersom tiden härför annars skulle bli för kort. Sparbanksgruppen har i andra sammanhang framfört att man anser det vara uteslutet att påbörja denna typ av investeringar före riksdagsbeslutet, såväl av kostnads- som av resursskäl. Enligt uppfattning kan sparperioden inte börja löpa förrän tidigast efter ev riksdagsbeslut. I promemorian föreslås att det månatliga sparbeloppet skall höjas till . Med hänsyn till att förslaget utformats så att det skall vara möjligt att spara ihop enbart , bör gränsen för det månatliga sparandet höjas till . Detta för att inte de som redan sparar maximalt skall behöva minska sitt övriga allemanssparande. 7.7 Övriga frågor Sparbanksgruppen har inte något att invända mot att maximigränsen för de samlade nettoinsättningarna resp gränsen för antalet andelsägare slopas. 8.1 Allmänna utgångspunkter delar uppfattningen att löntagarfonderna skall avvecklas. Rent principiellt borde detta ske i den formen att medlen återförs till de företag, från vilka de förts över till löntagarfonderna. Om detta inte sker kan föreningen acceptera den modell som innebär att medlen tillförs en bred allmänhet. Det skulle kunna ske t ex i den form som föreslås i promemorian eller genom att medlen tillförs individuellt pensionssparande. Det enda utförliga förslag i frågan som föreligger är det som finns i den remitterade promemorian. Med hänvisning till vad som sagts kan fondhandlareföreningen godta huvuddragen i den ordning för en del av avvecklingen av löntagarfonderna, som beskrivs i promemorian. Ett ökat sparande i allemansfonder som detta skulle medföra kan bidra till en angelägen ökning av börsomsättningen och en stärkning av aktiemarknaden, som till följd av bl a skattereformen fått konkurrens av bl a marknaden för räntebärande instrument. Vid en avveckling av löntagarfonderna är det ytterst väsentligt att tillvägagångssättet blir sådant att fondtillgångarna inte säljs ut så att den svenska aktiemarknaden tar skada därav. Det framlagda promemorieförslaget torde åtminstone tillgodose detta krav. Det ger ett tillskott till aktiemarknaden, som kan ha betydelse för att balansera de krav på marknaden som en privatisering av statliga företag kommer att aktualisera . godtar alltså mot angiven bakgrund principerna för avveckling av löntagarfonderna såsom de läggs fram i promemorian. Det hindrar såsom redan framgått inte att föreningen skulle kunna acceptera också andra former för detta, t ex en ordning där medlen överförs till personligt pensionssparande som ett led i en nödvändig omläggning av det svenska pensionssystemet. Även sådana skulle kunna anordnas så att för marknaden besvärande utförsäljningar av de hittills- varande löntagarfondernas värdepappersinnehav skulle kunna undvikas.