prop · GG03154 · 1992-12-31 00:00:00 — MissileTechnology Controi Regime (MTCR), Australiengruppen och (). Dessa länder tillämpar exportkontrollbestämmelser som motsvarar desvenska. När det är fråga om export till ett land som deltar irelevant internationellt samarbete och som har tillfredsställande nationellexportkontroll bör regeringen, i sådana fall där någon risk för militäranvändning inte bedöms föreligga, kunna medge ett företag ett generellt tillståndtill utförsel eller förmedling för vissa produkter och . I sådana fallkan regeringen inte avkräva mottagaren ett slutanvändarintyg. Däremot bör ettsådant tillstånd kringgärdas med villkor och kontrollbestämmelser. Ett sådant villkor kan vara att vidareexport kräverregeringens tillstånd. Som kontrollbestämmelse kan föreskrivas att exportören iefterhand skall redovisa vilka produkter som har nått vilken mottagare elleratt exportören skall lämna in ett slutanvändaråtagande från mottagarna. Kriterier för tittstånd för kämtekniska produkter De kriterier som bör ligga till grund för regeringenstillståndsprövning avseende kärntekniska produkter bör utformas på ett sådantsätt att de motsvarar de kriterier för tillståndsgivning som tillämpas vidandra beslut enligt massförstörelselagen. De riktlinjer som länderna som deltari kommer att tillämpa bör beaktas. De faktorer som regeringen enligt min mening främst börväga in i sin bedömning är: -om mottagarstatenär part i nägot internationellt bindande icke-sprid-ningsavtal och ärunderkastad () kontroll genom ettsärskilt avtal med lAEA, täckande all kärnteknikverksamhet i landet -om mottagarstateninte är part i ett sådant avtal och har anläggningar eller installationer somvarken är eller kommer att bli underkastade kontroll -om produktensuppgivna användning är trovärdig och rimlig -om ansökanavser något som har samband med forskning, utveckling, utformning,konstruktion, användning eller underhåll av en anrikningsanläggning, en upparbetningsanläggningeller en anläggning för framställning av tungt vatten -om statenagerar i enlighet med sina intemationella åligganden inom det nukleära omrädet. På samma sätt som tillämpas beträffande deövriga produkt- 20 gruppernabör det ankomma på regeringen att göra en totalbedönining av samtliga relevantaomständigheter. Regeringen bör också kunna införskaffa de ytterligareskriftliga försäkringar beträffande produkternas användning som kan ansespåkallade. Sådana försäkringar skall kunna inhämtas antingen från köparlandetsregering eller det köpande företaget. Ävenbeträffande kärnteknikrelaterade dual use-produkter bör regeringen kunnameddela ett företag ett generellt tillstånd avseende vissa produkter och visstid. 2.3.3 Utförsel av programvara Mitt förslag: Överföring av programvara till utlandetgenom telekommunikation eller på annat liknande sätt likställs med utförsel.Nuvarande 4 § i lagen skall därför upphävas. Skälen för mitt förslag: I massförstörelselagen finns ettförbud mot utförsel i 3 §. I den nu gällande 4 § förbjuds överföring avprogramvara avseende missilprodukter till mottagare i utlandet genomtelekommunikation eller på annat liknande sätt. Programvara avseende utrustningsom kan användas för tillverkning av biologiska eller kemiska vapen omfattasdäremot inte. Som jag har anfört bör exportkontrollenäven omfatta viss programvara för tillverkningsutrustning. I propositionen (1991/92:174) med förslag till ny lag omkrigsmateriel likställs med utförsel överföring av programvara till någon iutlandet genom telekommunikation eller på annat liknande sätt. I enlighet medsyftet att skapa harmoni mellan de båda regelkomplexen föreslårjag att fråganskall behandlas på samma sätt i massförstörelselagen, att det sakligainnehållet i 4§ skall överflyttas till 3 § med de utvidgningar jag tidigareförordat och att nuvarande 4§ därför skall upphävas. 2.3.4 Upplåtelse och överlåtelse av tillverkningsrätt Mitt förslag: Förbudet mot att utan regeringens tillståndhär i landet ingå avtal som innebär upplåtelse eller överlåtelse avtillverkningsrätt avseende missilprodukter utvidgas till att också gällabiologiska agenser som kan användas i biologiska vapen och kemiska prekursorersamt utrustning som kan användas för tillverkning av biologiska vapen, kemiskavapen, biologiska agenser som kan användas i biologiska vapen och kemiska prekursorersamt utrustning eller material som är av väsentlig betydelse för framställningav kärnladdningar. Svenskamyndigheter, svenska företag och den som är bosatt eller stadigvarande vistashär fär inte heller utom landet ingå sådant avtal utan tillstånd av regeringen. Skälen förmitt förslag: 1 5 § massförstörelselagen finns ett förbud motatt utan tillstånd ingå avtal som innebär upplåtelse eller överlåtelse tillnågon i utlandet av rätt att tillverka missilprodukter. Vid lagens införandeansågs det inte föreligga något behov av ett motsvarande förbud avseendeutrustning som kan användas för framställning av biologiska eller kemiskastridsmedel eller kemiska prekursorer. Ipropositionen till massförstörelselagen anförde föredraganden (prop. 1990/91:97s.26) att upplåtelse och överlåtelse av tillverkningsrätt kan betraktas somsom ett alternativ till utförsel. Föredraganden anförde vidare att det intefinns något svenskt säkerhetspolitiskt intresse som talar för att svenskteknologi som riskerar att bli använd för tillverkning av missiler m.m. görstillgänglig i utlandet varför denna form av kunskapsöverföring borde omfattasav regleringen. Enligt minuppfattning kan vad som anfördes i den propositionen jämväl utgöra skäl att nureglera upplåtelse och överlåtelse av tillverkningsrätt avseende biologiska agensersom kan användas i biologiska vapen och kemiska prekursorer samt sådanutrustning m.m. som föreslås omfattas av regleringen. Detta innebär atttillverkningsutrustning som kan användas för framställning av biologiskavapen, kemiska vapen, biologiska agenser som kan användas i biologiska vapeneller kemiska prekursorer eller utrustning och material som är av väsentligbetydelse för framställning av kärnladdningar omfattas av förbudet mot upplåtelseeller överlåtelse av tillverkningsrätt. Härför talar allmännasäkerhetspolitiska skäl men också, med en allt mer internationellt omfattandeexportkontroll, strävan att undvika att på nägot sätt utnyttjas för attkringgå bestämmelser som syftar till icke-spridning i andra länder. Som jagtidigare har redovisat i avsnittet om kriterier för regeringsbeslut (avsnitt2.3.2) bör något olika riktlinjer tillämpas beträffande missilprodukter,tillverkningsutrustning och kärntekniska produkter. Motsvarande skillnad måstegöras vid en ansökan om upplåtelse eller överlåtelse av tillverkningsrätt.Samma riktlinjer bör tillämpas vid upplåtelse eller överlåtelse avtillverkningsrätt som vid utförsel av motsvarande produkt. 2.3.5 Avtal om tillägg till eller ändring av avtal Mkt förslag: Avtal om tillägg till eller ändring av avtalav det slag som kräver tillstånd enligt 5 § får inte ingås utan tillstånd avregeringen om ändringen eller tillägget avser 1.de produktersom omfattas av avtalet, 2.vidareupplåtelseeller vidareöverlåtelse av rätt enligt avtalet, 3.rätt atttillhandahålla produkt till mottagare som inte angivits tidigare, eller 4. förlängning av avtaletsgiltighetstid. Skälen förmitt förslag: Bestämmelser med krav på regeringens tillstånd för ingående avavtal om upplåtelse eller överlåtelse av tUlverkningsrätt finns i 5 § massförstörelselagen.Lagen innehåller däremot inte några bestämmel- ser omkrav på regeringens tillstånd för ändring av ett redan ingånget avtal. Fråganbehandlas inte heller i propositionen med förslag till införande av massförstörelselagen(prop. 1991/91:97). I lagen (1988:558)om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m.m. krävs regeringens tillstånd förändring av avtal om upplåtelse eller överlåtelse av tillverkningsrätt avseendekrigsmateriel. Denna paragraf återfinns i något förändrad form i förslaget tillny krigsmateriellag. I propositionen (1991/92:174 s. 78) har jag anfört att motbakgrund av de faktorer som tillmäts stor betydelse vid ansökan om tillståndatt ingå ett avtal, bl.a. rätten till vidareexport av tillverkade produkter ochmöjligheten till vidareupplåtelse eller vidareöverlåtelse avtillverkningsrätten, är det naturligt att ändringar härav skall kräva tillståndav regeringen. På samma sätt som beträffande krigsmateriel anserjag attde faktorer som tillmäts betydelse vid regeringens beslut om tillstånd att ingåavtal också mäste beaktas vid senare ändringar av ett avtal. De ändringar i och tillägg till avtal som bör underställasregeringens prövning är enligt min mening sådana som berör de produkter som omfattasav avtalet, vidareupplåtelse eller vidareöverlåtelse av tillverkningsrätt, rättatt tillhandahålla produkt till mottagare som inte angivits tidigare ochförlängning av avtalets giltighetstid. Vidprövningen av om en ändring av ett avtal skall tillåtas skall regeringen beaktasamma riktlinjer som vid den ursprungliga bedömningen. 2.3.6 Tillhandahållande av produkter som finns i utlandet Mittförslag: Förbudet mot att utan regeringens tillstånd här i landettillhandahålla tillverkningsutrustning och kemiska prekursorer som finns iutlandet utvidgas till att gälla alla produkter som omfattas av lagen och somskall tillhandahållas någon i utlandet. Likaså utvidgas förbudet för svenskamyndigheter, svenska företag samt den som är bosatt eller stadigvarande vistashär mot att i utlandet utan tillstånd av regeringen få tillhandahålla dessaprodukter till att gälla alla produkter enligt lagen. Skälen förmitt förslag: I 6 § massförstörelselagen förbjuds tillhandahållande avtillverkningsutrustning och kemiska prekursorer som finns i utlandet. Vidinförandet av bestämmelsen anförde föredraganden bl.a. att det finns skäl attfrån svensk sida se till att sådana produkter inte sprids genom svensk försorg,även om det inte är fråga om utförsel från . Föredraganden anfördevidare att det är angeläget att förhindra att någon här i landet utan kontroll t.ex.köper upp tillverkningsutrustning som finns i utlandet och säljer den vidareutan att den passerar svenskt territorium eller förmedlar sådan utrustning somfinns i utlandet till ett annat land. Ett sådant handlande skulle stå i direktmotsats till de svenska nedrustningssträvandena (prop. 1990/91:97 s.30). Sedan massförstörelselagen infördes den Ijuli 1991 har deinternationella förhållandensom rör produkter som kan användas förstörelsesyfte ändrats. Utvidgadeinternationella kontrollregimer försvårar anskaffningen för nationer som villbygga upp en arsenal av massförstörelsevapen eller bibehålla en befintligsådan. Å andra sidan finns det uppgifter om internationell handel med t.ex.plutonium som kommer från länder med mindre effektiva exportkontrollsystem ändet svenska. Skälen att hindra s.k. förmedling är därför starkare än vidmassförstörelselagens införande. De skälsom anfördes vid införandet av förbudet mot förmedling av tillverkningsutrustningoch prekursorer gör sig enligt min mening gällande även beträffande detproduktområde som rör luftburna vapenbärare. Jag hartidigare (avsnitt 2.3.1) föreslagit att lagens tillämpningsområde skallutvidgas till att gälla även tillverkningsutrustning som kan användas för attframställa biologiska eller kemiska vapen och utrustning eller material som ärav väsentlig betydelse för framställning av kärnladdningar och som inteomfattas av lagen om kämteknisk verksamhet. Enligt min uppfattning bör det s.k.förmedlingsförbudet omfatta också dessa produkter. De skäl som anfördes avföredraganden i den föregående propositionen utgör enligt min mening ocksåanledning att förbjuda förmedling och annat tillhandahållande av missiler ochmissilprodukter, biologiska agenser som kan användas i biologiska vapen ochkemiska prekursorer som finns i utlandet. Det finns skäl att se till attprodukterna inte sprids genom svensk försorg, ett handlande som skulle stridamed de svenska nedrustningssträvandena. Vidbedömning av om tillständ skall ges att tillhandahålla en produkt som finns iutlandet bör de kriterier som jag har nämnt (avsnitt 2.3.2) tillämpas. 2.3.7 Återkallelse av tillstånd Mitt förslag: Regeringens rätt att återkalla ett tillståndom tillståndshavaren har åsidosatt föreskrift i lagen eller förekrift, villkoreller bestämmelse som har meddelats med stöd av lagen eller om det finns andrasärskilda skäl till återkallelse utvidgas till att också omfatta tillstånd attingå avtal. Enåterkallelse får inte avse tillstånd till avtal enligt 5§ eller 5a § sedanavtalet har ingåtts. Skälen förmitt förslag: Återkallelse av tillstånd regleras i 8 § massförstörelselagenoch omfattar tillstånd till utförsel och tillstånd att tillhandahålla enprodukt som finns i utlandet. Ett tillstånd att ingå avtal om upplåtelse elleröverlåtelse av tillverkningsrätt kan däremot inte återkallas. Vidbestämmelsens införande anförde föredragande statsrådet (prop. 1990/91:97 s.36)bl.a. att regeringens tillstånd att upplåta eller överlåta entillverkningsrätt avser avtalets ingående och att ett återkallande av ett sädanttillständ skulle kunna få effekt enbart mellan regeringens tillståndsgivningoch avtalets ingående. Föredraganden anförde vidare att ett tillstånd kanåterkallas utan några särskilda föreskrifter om vilseledande är för handen samt att en återkallelse torde varaverkningslös om avtalet re- Prop. 1992/93:154 dan är ingånget. Hon menadedärför att en bestämmelse om återkallelse av tillstånd till ingående av avtalavseende tillverkningsrätter inte skulle tas in i lagen. Regeringen inhämtade Lagrådets yttrande överförslaget till ny lag om krigsmateriel (prop. 1991/92:174). 1 lagrådsremissenfanns en bestämmelse motsvarande 8§ massförstörelselagen. Tillstånd enligtlagen skulle enligt remissen kunna återkallas av regeringen. Detta skulle dockinte gälla tillstånd att ingå avtal eller ändra ett tidigare avtal. Enligtremissprotokollet skulle regeringen emellertid utan särskild föreskrift häromkunna återkalla ett tillstånd även i dessa fall om vilseledande är för handen,vilket skulle följa av allmänna förvaltningsrättsliga principer. Lagrådetanförde härom: "Eftersom den föreslagna bestämmelsen innebär att återkallelsemöjlighetenreglerats för vissa sådana fall där samma principer eljest skulle ha kunnattillämpas, kan tveksamhet uppkomma om tillämpningen av principen för icke regleradefall. Om det inte anses tillräckligt att återfalla på den i remissprotokolletangivna möjligheten att avslå en ansökan om eller återkalla ett tillstånd tillutförsel som har samband med sådana avtal som avses..., synes det därför böraövervägas att i förvarande paragraf reglera också återkallelse av tillståndtill nämnda avtal, även om fall där sådan återkaUelse kan komma i fråga tordevara av ren undantagskaraktär." Vidare anförde Lagrådet att en bestämmelseom återkallelse av tillstånd att ingå avtal endast bör gälla tillstånd tillavtal som ännu inte träffats, eftersom en återkallelse endast kan få effektunder tiden mellan regeringens tillståndsgivning och avtalets ingående (prop.1991/92:174 s. 186). I propositionen beaktade regeringen synpunkteroch föreslog att alla tillstånd enligt lagen skall kunna återkallas, tillståndatt ingå avtal dock inte sedan avtal ingåtts. Somjag har nämnt bl.a. i inledningen tangerar krigsmateriellagstiftningenoch massförstörelselagstiftningen varandra. Redan vid införandet av massförstörelselagenvar det därför en målsättning att bestämmelserna i de båda regelkomplexenskulle ges harmoniserade utformningar. Jag anser därför att de synpunkter somLagrådet framfört vid behandlingen av förslaget till ny lag om krigsmaterielbör beaktas även vid motsvarande bestämmelses utformning i massförstörelselagen.Även ett tillstånd att ingå avtal om upplåtelse eller överlåtelse avtillverkningsrätt bör därför kunna återkallas så länge avtalet inte har ingåtts. 2.4 Ikraftträdande, övergångsbestämmelser och kostnader Jag föreslår att lagen om ändring i lagen (1991:341) omförbud mot utförsel av vissa produkter som kan användas i massförstörelsesyfte,m.m. och lagen om ändring i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet skallträda i kraft . Den nya lagens bestämmelser bör tillämpas även förtillstånd som har meddelats med stöd av äldre bestämmelser. Bestämmelserna i 5a§ lagen (1991:341) om förbud motutförsel av vissa produkter som kan användas i massförstörelsesyfte m.m., skall tillämpas på 25 avtalav det slag som avses i 5 §, även om avtalet på grund av äldre bestäm- Prop.1992/93:154 melser inte krävt tillstånd. Handläggningenav de ytterligare ärenden som blir en följd av den föreslagna utvidgningen kanhanteras inom ramen för tillgängliga resurser och kommer således inte attföranleda ytterligare kostnader för statsverket. Jag vill i detta sammanhangnämna att regeringen som har gått sedan lagen trädde i kraft den1 har prövat 41 ärenden. Jag gör bedömningen att den nu föreslagnautvidgningen av lagen inte kommer att leda till någon större ökning avärendevolymen. 1enlighet med det anförda har inom upprättats förslag till 1.lag om ändring i lagen(1991:341) om förbud mot utförsel av vissa produkter som kan användas i massförstörelsesyfte,m.m., 2.lag om ändring i lagen (1984:3)om kärnteknisk verksamhet. Detunder 2. avgivna förslaget har upprättats i samråd med f-hefen för ochnaturresursdepartementet. Deupprättade lagförslagen har inte granskats av Lagrådet. Förslaget innebär ihuvudsak en harmonisering av reglerna i propositionen 1991/92:174 med förslagtill lag om krigsmateriel. Dessa bestämmelser har granskats av Lagrådet. De nuupprättade lagförslagen är således i dessa delar av sådan beskaffenhet attLagrådets hörande skulle sakna betydelse. Också övriga förslag är av sådanbeskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 4.1 Förslaget till ändring i lagen (1991:341) om förbudmot utförsel av vissa produkter som kan användas i massförstörelsesyfte, m.m. Paragrafenanger i punktform de olika huvudgrupper inom vilka regeringen har att bestämmalagens tillämpningsområde. I denna paragraf har flera ändringar gjorts. Fördet första skall lagen enligtförsta punkten till-lämpas på allafullständiga robot- och raketsystem och andra obemannade luftfakoster som kanutnyttjas som bärare av massförstörelsevapen. Den tidigare begränsningen vadavser lastförmåga och räckvidd har tagits bort. Enligtandra punkten skall delsystem, komponenter och konstruktionsmaterial försystem som avses i första punkten omfattas av lagen, om systemet kan uppnå enräckvidd av . Även detta är en utvidgning i förhållande tillde gällande bestämmelserna som innebär en begränsning till system med enlastförmåga av och en räckvidd med minst Med system avses även sådana andra obemannade luftfarkos- Prop.1992/93:154 ter som nämns i första punkten. Denprovnings- och tillverkningsutrustning som regleras i tredje punkten skall intelängre behöva vara särskilt utformad för sådan system, delsystem ochkomponenter som avses i första och andra punkten för att kunna omfattas avlagen. Fjärde punkten avser biologiska agenser som kan användas i biologiskastridsmedel och kemiska prekursorer. Kemiska prekursorer regleras i dengällande lagen i 1 § 6 medan biologiska agenser inte regleras . Ifemte punkten utvidgas regleringen av tillverkningsutrustning som kan användasför framställning av biologiska eller kemiska stridsmedel till att dels omfattautrustning som kan användas för framställning av biologiska agenser som kananvändas i biologiska vapen eller kemiska prekursorer, dels utrustning som kananvändas för framställning av biologiska eUer kemiska vapen. I den nu gällandelagen används termen stridsmedel, vilken har bytts ut mot termen vapen. Dettainnebär inte någon annan saklig ändring än att i begreppet vapen inbegrips intebara den massförstörelsebringande substansen (stridsmedlet) utan också andraför vapnets funktion erforderliga komponenter. Den tillverkningsutrustning somkan komma i fråga i detta sammanhang är t.ex. utrustning som används för attöverföra den förstörelsebringande substansen i den behållare i vilken denskall inneslutas. Sjättepunkten reglerar i den gällande lagen kemiska prekursorer. Prekursorer skall ifortsättningen i stället ingå i fjärde punkten. I sjätte punkten införs ettnytt område, nämligen utrustning och material som är av väsentlig betydelse förframställning av kärnladdningar och inte omfattas av lagen (1984:3) omkärnteknisk verksamhet. Härmed avses s.k. dual use-produkter, dvs. produktersom kan ha såväl civil som militär användning. Isjunde punkten utvidgas regleringen av programvara till att avse programvarasärskilt utformad för alla produkter som omfattas av lagen utom biologiska agenseroch kemiska prekursorer. Iparagrafen definieras två termer som återkommer i lagen. Med tillverkningsrättavses således varje åtgärd varigenom en part ger en annan part rätt atttillverka en produkt som omfattas av lagen. Paragrafens/öwtamening motsvarar första meningen i 3 § i den nuvarande lagen. Programvara kanlagras på fast medium som databand, disketter och kretskort och omfattas därmedav utförselförbudet. Om emellertid överföringen sker t.ex. via telenätet kanutförselförbudet som sådant inte bli till-lämpligt, överföring av programvara isådana situationer regleras genom föreskriften i andra meningen varigenomöverföring av programvara genom telekommunikation eller på annat liknande sättjämställs med utförsel överföring. Bestämmelsen är tillämplig exempelvis fördet fall någon i konstruerar ett datorprogram för utrustning som skallanvändas vid tillverkning av biologiska vapen och överför programvaran till enuppdragsgivare i utlandet. Förbudetmot att ingå avtal om upplåtelse eller överlåtelse av tillverknings- Prop.1992/93:154 rätt utvidgas till att gälla alla produkter enligt lagen utomprogramvara. Paragrafen omfattar inte bara upplåtelse eller överlåtelse avrättighet som ånjuter legalt skydd, t.ex. i form av patent, utan varje sådanttillhandahällande av ett sädant tekniskt underlag eller dylikt som utgör enförutsättning för mottagaren att starta egen tillverkning. Med tillverkningsrätt avses sålunda det medgivande somgenom ett avtal lämnas en motpart att utnyttja viss rätt eller att i enlighetmed av upplåtaren eller överlåtaren tillhandahållna tekniska underlag, somritningar, beskrivningar o.d. tillverka en produkt som omfattas av lagen. I detekniska underlagen kan ingå upplysningar om uppfinningar och metoder, konstruktions-ochkontrollföreskrifter, beskrivningar av arbetsprocesser, dataprogram m.m. Mednågon i utlandet förstås såväl fysiska personer med hemvist utom landet somjuridiska personer som är bildade enligt lagen i en främmande stat liksomfrämmande stater och myndigheter i sådana stater. Paragrafen anger att avtal om tillägg till ett avtal genomvUket tillverkningsrätt upplåtits eller överlåtits till någon utom landeteller om ändring av sådant avtal inte får ingås utan tillstånd av regeringen.Sålunda skall varje till-lägg till eller ändring av tidigare avtal som rör deprodukter som omfattas av avtalet underkastas regeringens prövning. Detta kan t.ex vara fallet om parterna avser att utökaomfattningen av de produkter som får tillverkas eller precisera omfattningen aven tillverkningsrätt med avseende på produkten. Hit hör också ändringar eller tUläggsom avser att förse motparten med uppdaterad kunskap i fråga om produkten. Likaså skall tillägg eller ändring som innebär att en rättenligt avtalet vida-reupplåts eller vidareöverlåts till någon som inte tidigarehade denna rätt prövas av regeringen. Detsamma gäller en ändring eller utvidgning av klausulersom gäller rätten att försälja produkter till en mottagare som inte harangivits i tidigare avtal. Detta kan gälla export till ett annat land eller tUlen annan mottagare i tillverkningslandet. Också förlängning av ett avtalsgiltighet skall underkastas regeringens prövning.