prop · GG0333 · 1992-12-31 00:00:00 — Det föreslåsvidare i promemorian att den näringsidkare som medvetet lämnar oriktigauppgUter om textiliers innehåll av fibrer får åläggas att betala kostnader förprovtagning och analys. Konsumentverketanför att en effektiv tillsyn kräver stora resurser, dels till kostnader isamband med stickprovstagning och analys, dels till att upprätthålla entextUteknisk kompetens inom verket. Enligt verket kommer det inte att finnas beredskap för detta ändamål med nuvarande anslagsramar. Landsorganbationeni (LO) delar inte uppfattningen i promemorian att kanklara marknadsövervakningen och andra nya uppgifter med anledning avEES-avtalet genom en omfördelning av tillgängliga resurser. Enligt LO måsteytterligare medel ställas till förfogande och efterlyser därför en plan förförstärkt marknadsövervakning och ökade konsumentpolitiska insatser inom ramenför anpassningen till den gemensamma europeiska marknaden enligt . Tekoindustriemaanser angeläget att kostnaderna för tillsynsmyndighetens verksamhet inteövervältras på svensk tekoindustri eller näringslivet i övrigt. anser att det av lagtexten bör framgå att skyldigheten att betalakostnaderna är begränsad till näringsidkare som inte följt reglerna. anser det viktigt att reglera vem som skall betala kostnaderna för en eventuell tilkommande provning av en produkt som re dan finns på marknaden för att bedöma om produkten överensstämmer med EG-direktiven eller inte. Förbundet anser vidare att en första provning av 28 envara skall betalas av tillverkaren/importören som först för in produkten /93:33 på EES-marknaden, eftersom dessa är ansvariga för att produktenuppfyller Bilaga 2 bestämmelserna i direktiven. Om däremot tillsynsmyndigheteningriper mot en vara på marknaden som av myndigheten misstänks inte uppfyllabestämmelserna och det efter provning visar sig att produkten trots allt ärförenlig med direktiven, skall kostnaderna för provningen betalas avmyndigheten och skälig ersättning ges till näringsidkaren/detaljisten föråsamkad förlust t.ex. genom minskad försäljning under provningsfiden, dåligpublicUet och utebliven handelsvinst. tycker att det är rimligt att den näringsidkare sommedvetet lämnar felaktiga uppgifter om textiliers fibersammansättning bör kunnaåläggas att betala provtagnings- och analyskostnader. Tekoindustriemahemställer att skyldigheten att betala provtagnings- och analyskostnaderbegränsas till faU, då näringsidkare medvetet har lämnat felaktiga uppgifter. anser att det i preventivt syfte måste finnas en möjlighet attövervältra kostnaderna för provtagning och analys på den näringsidkare somlämnat felaktiga uppgifter om textiliers fibersammansättning. En sådanskyldighet gagnar enligt förbundet i första hand seriösa näringsidkare och isista hand konsumenten. Ipromemorian föreslås att den föreslagna lagen skall träda ikraft den dag somregeringen bestämmer. Innebörden härav är att lagen skall träda i kraft närEES-avtalet träder i kraft. föreslår att de nya reglerna om märkning av textilier träder ikraft tidigast efter ikraftträdande. Förbundet anför somskäl för detta förslag att det måste ges tillräcklig tid för informationsinsatseroch efterföljande anpassning. Tekoindustriemahemställer om en realistisk respittid för industri och näringsliv för anpassningtill och efterlevnad av de detaljföreskrifter som lagen föranleder. hemställer om en övergångstid från lagensikraftträdande. Anledningen härtill är enligt föreningen de specifikaförhållanden som gäller för postorderbranschen. Katalogerna hos de företag,vilka saluför ett sädant sortiment som berörs av promemorians förslag,utkommer i allmänhet två gånger per kalenderår som vår/sommar resp.höst/vinterkatalog. Upphandling görs före katalogernas distribution. har anfört principiella invändningar mot en ordning som innebär attKonsumentverket övervakar näringslivets efterlevnad av föreskrifter som verketsjälv har meddelat. Förbundet ifrågasätter om Kon- Prop. 1992/93:33sumentverkets dubbla roll är förenlig med grundlagen, t.ex när KO för talan Bilaga 2 hos i en fråga som regleras i en föreskrift sommeddelats av verket. Tekoindustriemaanför att föreskrifterna måste reglera också på vilket språk eller vilka språksom en godkänd märkning av textilier skall vara avfattad. framhåller att ett växande antal allergireaktionerpå i textilier ingående kemikalier, med ibland svårartade konsekvenser,motiverar en undersökning av och i förekommande fall förbud mot användning avvissa kemikalier. Förbundet anser därför att att använda kemikalier skalldeklareras. 1992/93:33 Bilaga3 Nr L185/16 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning ombenämningar på textilier (71/307/EEG) EUROPEISKAGEMENSKAPERNAS RAD HAR ANTAGIT DETfA DIREKTIV med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiskaekonomiska gemenskapen, särskilt artikel 100 i detta, med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av yttrande', med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande-, och med beaktande av följande: De flesta medlemsstatema har bindande bestämmelser förbenämning, sammansättning och märkning av textilprodukter. För att uppnå syftet med de nationella bestämmelsema påområdet bör märkning vara obligatorisk. Användningen av beskrivningar eller benämningar somåtnjuter särskild prestige bland användare och konsumenter bör underkastasvissa villkor. På ett senare stadium kommer det att bli nödvändigt attfa.stställa metoder för provundersökningar av textilier och analysmetoder föratt omöjliggöra alla invändningar mot de metoder som används. Det faktum provisoriskt behäller gällande nationella metoder hindrar emellertid inteatt man tillämpar enhetliga regler. Det vore inte tillrådligt att i ett särskilt direktiv förtextilprodukter harmonisera samtliga bestämmelser för sådana produkter. Dessa bestämmelser skiljer sig ät medlemsstalemaemellanoch utgör därför ett hinder för den gemensamma marknaden och hindrar den fränatt fungera pA rätt sätt. Dessa hinder kan undanröjas genom att man fastställerenhetliga regler för saluförande av textilprodukter på den gemensammamarknaden. Man måste därför harmonisera de olika benämningarna på lextilfibreroch de beskrivningar på etiketter, märken och dokument som åtföljertextilprodukter på olika nivåer i produktionen, beredningen och distributionen. Bestämmelser bör också finnas för vissa produkter som inteär tillverkade av enbart textila inaterial, men där textilier ingår som enväsentlig del eller där tillverkaren, beredaren eller försäljaren av varansärskilt framhäver det textila inslaget. EGTnr C 2, , s. 41. ■ EGTnr C 10. HÄRIGENOM FORESKRIVS FÖUANDE. Textilprodukter får marknadsföras inom gemenskapen endastnär sädana produkter följer bestämmelsema i detta direktiv. Detta gäller föreeller under tillverkningsprocessen eller vid varje annat distributionssteg. I delta direktiv avses med textilprodukter: alla varori obearbetat, halvbearbetat, bearbetat, halvförädlat, förädlat,halvkonfektionerateller konfektionerat tillstånd som uteslutan de består avtextila fibrer, oavsett vilket förfarande som använts för deras blandning ellersammansättning. I detta direktiv avses med lextiljiber: en enhetmateria som utmärks av alt den är flexibel och tunn samt lång i förhållandelill sin tjocklek, vilket gör den lämpad för textil användning. Europeiska gemenskapernas officiella tidning Prop.1992/93:33 Bilaga 3 Följande artiklar skall behandlas som lexlilproduktcr och skall falla underbestämmelserna i detta direktiv: Produkter sombestir av minst 80 viktprocent textilfibrer. Möbel-,paraply- och markistyg som består av minst 80 viktprocent textila inslag; äventextila inslag i flerlagrade golvbeläggningar, i madrasser och icampingartiklar samt i värmande foder i fotbeklädnader, handskar, vantar ochhalvvantar, förutsatt att sådana delar eller foder utgör minst 80 viktprocentav hela artikeln. Textilier somingår i andra produkter som en väsentlig del i de fall deras sammansättningdeklareras. 1.Namn ochbeskrivning pä fibrer enligt artikel 2 återfmns i bilaga 1, Benämningarna i bilaga 1 skallanvändas enbart för fibrer som motsvarar beskrivningen vid resp. benämning itabellen i bilaga 1. Ingen av dessa benämningar fåranvändas på nägon annan fiber, vare sig fristående eller som ordförbindelsc ellersom egenskapsnamn oavsett vilket språk som används. 4.Ordet"silke" får inte användas för att beteckna att en fiber till sin formeller sitt särskilda utförande är ett ändlöst filament. Ingen textil produkt får beskrivassom "ren" (pure) eller "hel-" (all) om den intebestår av ett och samma fiberslag; inget liknande ord lär användas. En textil produkt fär innehålla upptill 2 viktprocent andra fibrer, förutsatt att denna kvantitet är befogad avtekniska skäl och inte är rutinmässigt iblandad. För kardgarnsvaror kantolereras en avvikelse pä . Anilcel 5 1. En ullprodukt får beskrivas som "laincvierge" eller "laine de tonte" "lånavirgine" eller "låna di tosa" endast omden uteslutande består av fiber som tidigare aldrig ingått i en färdigvara ochsom varken genomgått någon annan än den for framstäUningenerforderliga spinn-och/eller filtningsprocessen eller någon fiberskadande behandlingeller användning. Utan hinder av punkt 1 får beteckningen "nyull" även användas pä den i fiberblandningen ingående ullen om a)all ull somingär i blandningen uppfyller kraven i punkt 1, b)denna ullsvarar för av blandningens hela vikt, c)ifråga omgrovkardad blandning, ullen är blandad med endast en annan fiber. Hela den procentuella sammansättningen måste anges i ovanstående fall. En avvikelse berättigad av tekniska skäl i samband medtillverkningen skall inte översliga fiberorenheter för produkter sombeskrivs med något av uttrycken i punkt 1 och 2, inklusive ullprodukler somgenomgått en kardningsprocess. En textilprodukt där två eller fiera fibrer ingår ochdär den ena står för av lolalviklcn, skall benämnas med den senarefiberns namn följt av uppgift om viktprocenten, eller den senarefiberns namn följt av orden "", eller produktensfullständiga procentuella sammansättning. En textil produkt som består av tvä eller flera fibrer,varav ingen ingår med så mycket som av totalvikten, skall namnges medbeteckningarna på alla de viktigaste fibrerna och dessas viktprocent, följt avnamnen på övriga ingäende fibrer i fallande ordning efter vikt med elJer utanangivande av deras viktprocent. Dock gäller följande: a)Fibrer som varoch en står för av en produkts totalvikt kan kollektivtbetecknas med termen "övriga fibrer" följt av den totalaviktprocenten. b)Om namnet pä enfiber som står för av en produkts totalvikt anges, skallproduktens fullständiga Europeiska gemenskapemas officiella tidning Prop.1992/93:33 Bilaga 3 3.Produkter medvarp av ren bomuU och väft av rent lin, där procentandelen lin är avtotalvikten av den obehandlade (till ytan specificerade) vävnaden, färbetecknas som "halvlinnc" åtföljt av "varp av ren bomull - väflav rent lin". 4.I fråga omtextila produkter avsedda för en slutanvändare skall en awikelse på 3 %tillåtas mellan den deklarerade och den verkliga viktprocentandelen fibrer iförhållande till fibremas lotalvikt i den färdiga produkten i de procentuellablandningar som fastställs genom denna artikel, om inte tillverkningsprocessenför en speciell produkt är sådan att en större avvikelse måste tolereras. Beteckningarna "omarbetat material" eller"varor med obestämd sammansättning" får användas för sädana produktervars sammansättning inte utan svårighet kan bestämmas, oavsett beständsdclamasprocentandelar efter vikt. Närmarebeskrivningaroch upplysningar, utöver dem som faller under detta direktiv,skall presenteras separat. Denna bestämmelse gäller inte ett varumärke ellernamn pä ett företag, som kan stå före eller efter despecificeringärna, föreskrivna i detta direktiv. Om emellertid en textilproduktutbjuds till försäljning eller säljs till en slutanvändare enligt punkt 2 a,och ett varumärke eller ett företagsnamn, vare sig fristående eller somordförbindelse eller som egenskapsnamn, innehåller ett av namnen som räknas uppi bilaga 1 eller ett namn som lätt kan förväxlas med dctXa, måste varumärketeller företagets namn föregås eller följas av namn, beskrivning ochspecifikationer om fiberinnehållet enligt artikel 3-6 eller bilaga 1, trycktamed lättläsliga och tydliga bokstäver. När textilprodukter utbjuds till försäljning eller säljstill en slutanvändare inom medlem.sstatemas territorium får dessa kräva attäven det egna språket används på de etiketter och märken som krävs enligt dennaartikel. Utöver avvikelserna angivna i artikel 4.3. artikel 5.4 ochartikel 6.4 medges en ytterligare tolerans av uteslutande för synliga,urskiljbara fibrer av rent dekorativ karaktär. Medlemsstaternafär inte förbjuda användning av beskrivningar eller specifikationer om olikaprodukters egenskaper utöver de som nämns i artikel 3 - 5, när sädanabeskrivningar eller specifikationer överensstämmer med god affärssed i detlandet. Textila produkter i detla direktivs mening skall försesmed etikett eller märkas så snart de släpps ut på marknaden i produktions-eller kommersiellt syfte; denna etikettering eller märkning kan ersättas ellerkompletteras med åtföljande affärshandlingar, när produkterna inte utbjuds lilJförsäljning till slutanvändaren, eller när de levereras för att tillgodose cnbeställning från staten eller från annanoffentligrättslig juridisk person. Alla textilprodukter som består avtvå eller flera komponenter med olika fiberinnehåll skall vara försedda med enetikett som anger fiberinnehållet i varje komponent. En sådan etikett skallinte vara obligatorisk för komponenter som ingår med avproduktens totalvikt, exklusive fodret. Två eller flera textilprodukter somhar samma fibcrinne-håll och normalt bildar en enhet behöver bara ha enetikett. 2. a) Namn, beskrivningaroch specifikationerom fiberinnehålletenligt anikel 3 - 6 och bilaga 2 skall klart och tydligt framgå avaflarshandlingama. Detta krav skall göra det omöjligt ati använda förkortningari försäljningsavtal, på räkningar och fakturor; en mekaniserad processkod fåremellertid användas, förutsatt att koden förklaras i handlingen ifråga. b) Namn, beskrivningaroch specifikationer om fiberinnehålletenligt artikel 3 - 6 och bilaga I skall klart framgå i JättJäslig och enhetligtryckstil, när textilprodukter utbjuds försäljning eller säljs lillslutanvändare. Detta gäller i synnerhet för kataloger och annan reklam, förförpackningar, eiiketler och märken. Utan hinder av bestämmelsema i artikel 8 och 9 gällerföljande: a) I fråga om de textilprodukter som räknas upp i bilaga 3och som befinner sig i något av de stadier som namns i artikel 2.1 behövermedlemsstatema inte kräva någon etikett eller något märke med namn ellersammansättning. Bestämmelsema i artiklama 8 och 9 skall dock gälla när sädanaprodukter har en etikett eller märkning med namn eller sammansättning eller ellvarumärke eller namn på ett företag, som fristående elfcr som ordförbindelsceller som cgenskapsnamn, innehåller antingen en av benämningarna i bilaga 1 elleren benämning som lätt kan förväxlas med Europeiska gemenskapernas officiella tidning Prop,1992/93:33 Bilaga 3 b) Om de textilprodukter som räknas upp i bilaga 4 är avsamma typ och sammansättning kan de utbjudas till försäljning gemensamt,försedda med samma etiketter med detaljerade upplysningar om sammansättningfastställda i della direktiv. Medlemsstatema skall vidta alla nödvändiga åtgärder föratt säkerställa att ingen information som ges när textilprodukter släpps ut påmarknaden kan förväxlas med benämningarna och specifikationerna fastställda idelta direktiv. 1.De i artiklama5 och 6 angivna procenttalen för fibrerna skall beräknas med användning av de ibilaga 2 nämnda och överenskomna fukllilläggen på torrviktcn av respektivefiberslag. 2.Vid beräkningav procentsatserna för textilfibrer skall följande delar först borträknas: a)Förslyvningar,förstärkningar, mellanfoder och mellanlägg av canvas, förbindelsetrådar,sytrådar, slädkanter, etiketter och märken, kantband, knappar och gameringarsom inte är beståndsdelar av varan, överdrag, tillbehör, dekorationsbesättningar,resårband och band samt, om inte annat följer av bestämmelsema i artikel 9,foder. b)Bindevarp och-väft i liltar, binde- och fylliiaJ.svarp och väft i golvbeläggningar,möbeltyger och handknutna mattor. c)Grundlagren ityger med lugg och flerlagrade golvbeläggningar om dessa baksidor inte harsamma fibersammansättning som luggen. d) Fetter. bindemedel, förtyngningsmedcl och andratextila appreturmedel samt färg- och tryckhjälpmedel och andra textilbcarbetningsprodukler. Medlemsstatema skall vidta alla nödvändiga åtgärderför att säkerställa att de detaljer som räknas upp i punkt 2 d inle finns med i mängder som kan vilseleda konsumenten. Separata direktiv kommer att specificera de prov- ochanalysmetoder som skall användas av alla medlemsstater för att bestämmafibersammansättningtin i de produkter som omfattas av detu direktiv. Ingen medlemsstat får förbjuda eller hindrautsläppandet på marknaden av textila produkter som följer bestämmelserna i detta direktiv av orsaker som har samband medbenämningar eller specifikationer av sammansättning. Bestämmelserna i detta direktiv utesluter inte att mantillämpar gällande bestämmelser i de olika medlemsstatema om skydd avindustriell och kommersiell egendom, om uppgifter beträffande ursprung,ursprungsmärkning och förhindrande av otillbörlig konkurrens. Bestämmelsema i delta direktiv skall inte gällatextilprodukter som 1. är avsedda för export till tredjeland, 2.förs in imedlemsländema i gemenskapen efter tullkontroll för vidare transitering, 3.importeras fråntredje land för beredning inom marknaden, 4.läggs ut påentreprenad till personer som arbetar i hemmet eller till fristående företagsom framställer produkter från tillhandahållet material utan att detta överlåtsmot betalning. Medlcmssiaterna skall besluta om de åtgärder som ärnöd vändiga för att följa detta direktiv efter dagen för anmälan och skall gcnasl underrätta kommmissioncn om delta. Varje medlemsstat får bestämma alt nationellabestämmel ser som gäller innan nationella åtgärder vidtas för att följa detta direktiv fortfarande får gälla efter det att sädana åtgärder trätt i kraft för texlilprodukler som inle uppfyller kraven i detla direktiv. Medlemsstaterna skall se till att lill kommissionenÖver lämna texterna till centrala besiämmelser i nationell lagstift ning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv. Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. Pä rådets vägnar A. Prop.1992/93:33 Bilaga 3 fiber frän fär- eller lammfällar (aries) alpacka, lama, kamel, kash-mir, mohair, angöra, vicuna. jak, guanaco', följt eller icke följt av ordet "ull" eller "hår" hår från följande djur: alpacka, lama, kamel, kashmirget, angoraget, angorakanin, vicuna, jak, guanaco djur- eller hästhår, med eller utan medgivande av djurslag (t ex nöthår, vanligt gethär, hästhår) hår från olika djur, ej omnämnda under 1 eller 2 fiber som uteslutande utvunnits ur kokongen frän silkeavsöndrande insekter fiber från bomullsplantans frökapslar (Gossypinm) fiber från insidan av kapockfrukten (Ceiba peniandra) bastfiber från stjälken pä lin (Linitm itsitatissiinuin) bastfiber från stjälken på hampa (Cannabis sativa) bastfiber frän stjälken på Corciioriis oliiorius och Corclinnts capsiilaris abaea (Manillahampa) .fiber från skyddsbladet på Miisa textilis fiber från bladen på Slipa lenacissitna fiber från Cocos niiciferas' frukt bastfiber frän stjälken på Cytisiis scoparitts och/eller Spartium Jitnceiun kenaf (Hiblscushampa) bastfiber från stjälken pä Hibisciis cannabinus bastfiber frän stjälken pä Bochmeria nivea och Boch-ineria lenacissitna fiber från bladen pä Agave sisalana cellulosaaceutfiber i vilken men av hydroxylgruppema är acetylerade fiber från metalliska salter i alginicsyra Europeiska gemenskapemas officiella tidning Prop.1992/93:33 Bilaga 3 cupro (cuprammoniumrayon) regenererad cellulosafiber framtagen med hjälp av cuprammoniumprocessen regenererad cellulosafiber framtagen genom processer som ger hög hållfasthet och hög elasticitet i vått tillstånd. Dessa fibrer skall i vått tillstånd kunna stå emot en belastning av 22,5 k per tex. Vid denna belastning skall sträckningen inte överskrida fiber frän naturliga proteinsubstanser som regenere-rats och stabiliserats på kemisk väg ccllulosaacetatfiber i vilken av hydrox-ylgruppema är acetylerade regenererad cellulosafiber framtagen med hjälp av viskosproccs.sen för fintrådig och diskontinuerlig fiber fiber bildad av linjära makromolekyler som omfattar minst 85 7c volymprocent i kedjan i det akrylonitriliska mönstret fiber bildad av linjära makromolekyler som i kedjan har mer än 50 volymprocent vinylenheler eller klori-ncradc vinylmonomeriska enheter fiber bildad av linjära makromolekyler, gjorda av fiuorkarlionalifaiiska monomerer fiber bildad av linjära makromolekyler som i kedjan har mer an och mindre än 85 volymprocent av det akrylonitriliska mönstret fiber bildad av linjära makromolekyler som i kedjan har den återkommande amid-funktionella gruppen fiber bildad av linjära makromolekyler som omfattar minst 85 volymprocent i kedjan av en ester av en diol- och tercilalisk syra fiber bildad av icke-substituerade alifatiska mättade hydrokarboniska linjära makromolekyler fiber bildad av cn alifatisk mättad hydrokarbonUnjär makromolekyl där en kolatom av två har en metylsi-dokedja i isotaktisk dispostion och utan vidare substitution fiber bildad av linjära makromolekyler som i kedjan har den återkommande urea-funktionsgruppen fiber bildad av linjära makromolekyler bestående av kedjor med den återkommande uretan-funktionsgruppen fiber bildad av linjära makromolekyler vars kedja utgörs av poly(vinylalkohol) med olika niväer av acetalisation Europeiska gemenskapernas officiella tidning Prop.1992/93:33 Bilaga 3 fiber bildad av akrylonitril lerpolymer, en klorinerad vinylmonomer och en tredje vinylmonomer av vilken ingen utgör sä mycket som av lolalvolymen elastisk fiber som består av naturlig eller syntetisk polyisopren eller som består av en eller diener, polymerade med eller utan en eller vinylmono-merer och som, när den sträcks till sin ursprungliga längd och när den sedan släpps, snabbt och i stort sett återtar sin ursprungliga längd elastisk fiber som består av minst 85 volymprocent segmenterad polyuretan och som, nar den sträcks till sin ursprungliga längd och när den sedan släpps, snabbt och i stort sett återtar sin ursprungliga längd fiber ord av glas beteckning som motsvarar material som fibrema består av, t ex metall (metallisk, metalliserad), asbest, papper, följt eller icke följt av ordet "tråd" eller "fiber" fibrer från diverse eller nya material som inte är medtagna på ovanstående lista lifÖlj» » iiuKhllbdcUi rinl diurMr nch ribrcr (rin fir dkr lmjljMar (it dcs*aspeciella heniiriuntar cnliBt ArtiVcl 6.1 dkr 6.:. Urvkrcn period iv rctn år cflcr arvniltn om delta din del sr fiip cm riluiKnleleller 'supelrtyon* ifrix* a liv rirTibem >oni faller unkr puikt 23 (visko*) även kallas 'nycn' : ändlö* nber;cndel 'viskoa' Hr läuu till i bätfc fallefi. Ordet'fiber' it underfönUti. Europeiska gemenskapernas officiella tidning Prop.1992/93:33 Bilaga 3 KONVENTIONELLA AtERVINNINCSFAKTORERANVÄNDA FÖR ATT BERÄKNA FIBERVOLYMEN I EN TEXTILPRODUKT och djurhär: kammade fibrer kardade fibrer kammade fibrer kardade fibrer kammade fibrer kardade fibrer (blekt fiber) Polyamid (6-6): stapelfiber filament Europeiska gemcn.skapcrnas officiella tidning Prop.1992/93:33 Bilaga 3 Polyamid 6: stapelfiber filament Polyamid 11: stapelfiber filament Polyuretan: stapcifiber filament filament med en diameter över 5 mikron filament med en diameter på 5 mikron eller mindre 1992/93:33 Bilaga 3 Europeiska gemenskapernas officiella tidning 703 PRODUKTER FÖR VILKA INTE KAN F()RF.SKRIVAS ETIKETTERINGELLER (ArllkrI K) a) 3. etiketteroch emblem 4.vadderadegrytlappar av textila material 8.muffar, ej avplysch 12.vävda tyger forstoffcring och mellanlägg