prop · GG0388 · 1992-12-31 00:00:00 — Det i praktiken vanligaste fallet kan förraodasbli att en ansökan ora rättelse görs redan när man riskerar att lida skada.Avsikten bakom besferaraelsen är nämligen att man skall kunna angripa en feltillärapningpå så tidigt stodium att det skall vara raöjligt för domstol att ingripa innannågon fektisk skada uppkoraraer. Domstolen får förordna ora åtgärder enligt 2 §. Iandra stycket anges sisto tidpunkt för prövning av en ansökan om åtgärd under ettpågående upphandlingsförfarande, nämligen den cfe beslut ora leverantör fattots. Anledningentill att en frarasfelhiing inte får prövas efter näranda tidpunkt är att detinte vore en tillfredssfellande ordning att ett civilrättsligt bindande kontraktsom sluts efter det att beslut om leverantör fattots skall kunna upphävas iadministrativ ordning. Om domstolen inte prövar en frarasfellning före nämncfetidpunkt kan den inte vidto några åtgärder raot den upphandlande enheten inora raraenför det nu beskrivna överpröv-ningsförfarandet. Den sora är missnöjd har dåendast skadeståndsvägen att gå. Besferaraelseraai försto stycket raotsvarar art. 1.3 i 89/665/EEG och i 92/13/EEG. Besferaraelseni andra stycket är en tillärapning av art. 2.3, 2.4 och 2.6 i båda direktiven. Paragrafeninnehåller i första stycket de möjligheter som domstolen har att välja raellannär det gäller att säkersfella sökandens rätt. I andra meningen anges ettsärskilt "vitesföreläggande" som domstolen kan tillgripa vidprövning av upphandling som avses i 4 kap. Storleken av beloppet i fråga fåravvägas i förhållande till den avhållande effekt det skall uppnå. I tidigareförslag till det nu aktuella direktivet gällde att detto belopp skulle fastsfeUastill minst en procent av upphandlingens värde. Denna enprocentsregel återfinnsnu inte längre i direktivtext och har inte heller överförts till lagtext.Emellertid fraragår det av bakgrands- materialet tiU direktivtexten (dvs. "explanatory memorandum") att Prop.1992/93: beloppet inte borde understiga en procent av kontraktsvärdet. Iandra stycket finns besferaraelser ora en kostnadsawägning. De åtgärder sorakan övervägas raåste avvägas i förhållande till den skacfe sora görs gällandeoch de kostnader sora en rättelse kan raedföra för upphandlingen i fråga. Deintressen sora dorastolen kan väga in i bedöraningen av den skadan får avseäven det allraännas intresse. Deåtgärder som dorastolen beslufer om för att säkersfella sökandens rätt skallalltså även vara lämpliga raed hänsyn till kostnader och andra men som åtgärderaaför raed sig i den pågående upphandlingen. Därigenom uppfylls direktivets kravpå proportionalitet i åtgärdema. Domstolen kan alltså konsfetera att ett felhar begåtts, men att den skada sora föranletts av detto fel är mindre än de ekonoraiskaföljderaa av att ingripa i ett pågående förferande. Domstolen får alltså i ensådan situation avslå frarasfellningen. Avtredje stycket framgår att domstolen har rätt att ingripa interimistiskt. Besfemmelseraai försfe stycket motsvarar art. 2.1 i 89/665/EEG och i 92/13/EEG. Besfemmelsen oravitesföreläggandet raotsvarar 92/13/EEG art. 2.1 (c). Besfemmelsen i andrastycket motsvarar art. 2.4 i båcfe direktiven. Besfemmelsen i tredje stycketmotsvarar 89/665/EEG art. 2.1 (a) och 92/13/EEG art. 2.1 (a) och (c). I3 § anges att ett mål inte får avgöras slutligt så länge medlingsförfarandepågår enligt 10-11 §§. Ett sådant förfarande kan inledas encfest inora försörjningssektoreraa.Innebörden av besferaraelsen är att ora domstolen har ett mål ora en vissupphandling och i sararaa upphandling en procedur om raedling har inletts skalldomstolen avvakte resultetet av medlingen Besfemmelsen motsvarar 92/13/EEG art11.2 (b). Iparagrafen anges att en ansökan enligt 1 § skall göras hos den länsrätt i varsdomkrets den upphandlande enheten har sitt hemvist. återfinns det förbud mot överklagande av kommunala upphandlingsbeslut genomlaglighetsprövning, sora diskuterades i den allraänna, raotiveringen (avsnitt2.5). I besferaraelsenslås fäst att en upphandlande enhet skall ersätfe skada för leverantör omskadan har uppkommit på grand av att besfemmelsema i lageninte har följts. Med "uppkommen skada" avses inte bara onödiga Prop.1992/93:88 utan även det positiva kontraktsintresset. ersättmngär bevisskyldig för skadan. För att det skall anses att en leverantördrabbats av skada på grand av felet skall han i princip ha förloratkontraktet till följd därav. Ett undanteg från denna huvudprincip Stodgasdock i 7 § (se Lagrådets yttrande). Med"leverantör" avses detsamma sora i 1 kap. 5 §, dvs. den sora tillhandahålleren vara m.ra. Begreppet avser även leverantörer som inte deltogit iupphandlingen. Allraäntbeträffande skadesfendets funktion kan noteras från den nämnda "explanatorymeraorandum" att syftet bakora direktivets regler är att åstodkomma etttryck på de upphandlande enhetema att ha korrekto förfaranden. En leverantörbör kunna utgå ifrån att ett anbud sora han lägger ned möda och kostnader påkommer att beaktos på ett rättvist sätt. Besfemmelsenraotsvarar 89/665/EEG art. 1 (c) och 92/13/EEG art. 2(d). I besferaraelsenanges en särskild regel för yrkanden om kostnader för att förbereda anbud och iövrigt delfe i upphandlingen. Regeln gäller endast för upphandling som görsenligt 4 kap. och är hämfed från direktivtext. Ijäraförelse raed 6 § mildras föratsättningaraa för skadestånd såvitt gällerkostnader vid upphandling enligt 4 kap. Leverantören behöver cfe inte visa, somgäller beträffande andra upphandlingar och alltid i fråga om förloradhandelsvinst, att han förlorat kontraktet på grund av att den upphandlandeenheten har åsidosatt besfemmelseraa. Det räcker ora han kan visa att hansmöjligheter att erhålla kontraktet påverkats menligt av felet (se Lagrådetsyttrande). Ävenora felet kan ha haft en viss betydelse för anbudsprövningen i allmänhet börersättning inte utgå i de fall att den upphandlande enheten å sin sida kan visaatt leverantören av andra skäl inte skulle ha haft en möjlighet att fåkontraktet, t.ex. på grand av att han saknar de tekniska föratsättningaraa föratt klara de villkor som gällde för upphandlingen. Densom inte delfegit i en upphandling kan inte ha haft några kostnader för deltogande.Däreraot kan han i vissa fall ha förlorat en handelsvinst. Ett yrkande om sådanersättning skall göras enligt 6 §. Besferaraelsenraotsvarar 92/13/EEG art. 2.7. Lagrådethar påpekat att tillärapningen av denna besferaraelse är oklar med hänsyn tilldess saraband med den föregående paragrafen. Sora Lagrådet antyder förtjänar besferaraelsendock sin plats raed hänsyn till att den är direkt härafed från direktivtexten.Det kan inte klart konsfe-teras att den är obehövlig. Enligtbesfemmelsen skall felan om skadestånd väckas vid allmän dorastol, dvs.tingsrätt i försfe instans. Detto är den normala ordningen för Det är att märka att skaderegleringskungörelsen Prop. (SFS1972:416) inte är tillämplig, varför anspråk inte skall framsfellas Fristen för väckande av tolan skall räknas dåbeslut om leverantör fatfets. Arbetsgrappen föreslog en ytterligare föratsättning,nämligen att felan skulle väckas inom skälig tid dock senast Jag anser eraellertid inte att det är lämpligt att införa en sådanregel, som i praktiken blir svårtillärapad. Den urspnmgliga regeln, medendast den absolufe tidsgränsen, är att föredra. Tidsfristenbörjar löpa "då beslut om leverantör fetfets". Det kan därvid interäcka att beslutet är klart i praktiken t.ex. cferför att de som avgör saken faktiskthar besfemt sig. Beslutet raåste ha komrait till formellt uttryck för attfristen skall börja löpa. Iandra meningen anges att rätten till skadestånd går förlorad ora felan inteväcks . Det innebär att leverantören inte ens har någon s.k. naturligfordran att åberopa exerapelvis för kvittning. Besferaraelseraai 9-12 §§ ora granskning och raedling avser endast upphandling enligt 4 kap. Enupphandlande enhet inora försörjningssektorema kan begära att få sina upphandlingsratinerinora de sektoreraa granskade enligt P § av en oberoende granskningsman. Idirektivtexten föratsätts att gransknings-raannen skall utses på det sätt soravarje raedlemsstet själv besfemmer, med iaktfegande av vissa kvalitetskravavseende granskarens utbildning och övrig kompetens. Granskningen avser encfest upphandlingsrutineraa.Det skall alltså inte vara fråga ora något slags revision eller övrigfullständig granskning av enhetens räkenskaper och övriga handlingar. Eftersomdet här är fråga ora ett frivilligt förfarande, dvs. en granskning som utförspå begäran av den upphandlande enheten fmns det ingen anledning att även granskningsmannenfår en författningsreglerad rätt att to del av nämnda handlingar på det sättjag diskuterade vad gäller nämndens tillsyn av upphandlLagar. Granskarenskall utfärda ett intyg ora han försäkrat sig ora att eventuella bristerrätfets till. En upphandlande enhet fär nämna intyget i sina annonser. Detfeär en helt frivillig ordning för enhetema. Granskaren kan inte ålägga någon atträtfe till brister. Det påtryckningsmedel han har mot enheten i fråga är endastatt han inte utfärdar ett intyg. Kostnaderna för granskningen skall bäras avden upphandlande enhet sora begär granskningen. Granskningenssyfte är att ge upphandlande enheter raöjlighet att få en oberoende granskningav sina ratiner. Enheten kan sedan i sina annonser om upphandling hänvisa tillatt så har skett. Därigenora kan leverantöreraa i förväg få en viss garantiför att deras anbud behandlas rättvist. Skulle en leverantör eraellertid ändåfinna att en viss upphandling inte sköttspå ett korrekt sätt innebär granskningsintyget inte något hinder för Prop.1992/93:88 honom att klandra upphandlingen. Besfemmelsen raotsvarar 92/13/EEGart. Idessa besferaraelser anges att en anbudsgivare eller anbudssökande lår begära raedlinggenom en hänvändelse till . frarasfellningen görs till Nämnden föroffentlig upphandling skall frarasfellningen överlämnas till . Enraedling kan koraraa i fråga endast vad avser upphandling inom försörjningssektoreraa.En medling skall kunna begäras utan hinder av att förfarande enligt 1 § sattsigång. Om så är fallet skall domstolen avvakfe resulfetet av medlingen (jfr 3 §).En misslyckad medling innebär att ett vilande domstolsförfarande kan tas upp pånytt. IartUcel 10.6 i direktivet anges att den som begärt medling också skall ha rättatt närsorahelst avbryfe förfarandet. En raotsvarande besferaraelse behövs intei lagtexten. Det får anses ingå i allmänna föratsättningar för förferandet attden sora begärt medling när som helst har rätt att avbryfe förfarandet. Föratt en medling i vanlig mening skall utföras bör vanligen de tvistande parteraaha försökt att själva först ha rett ut sina menings-skilj aktigheter ochmisslyckats. Det ligger därför i sakens natur att den som känner sig missgynnadpå egen hand fer kontakt raed den upphandlande enheten och anmäler sittmissnöje cfer. Han bör i det sammanhanget också nämna för enheten att han ev. komraeratt lärana La en frarasfellning till länsrätten och ev. en begäran ora medling.I direktivtexten anges en regel om att alla förfaranden sora överprövningskapitleterbjuder bör föregås av en kontakt raed upphandlaren. Min bedömning är attsådana kontakter rimligen kommer att fes även utan en särskild lagregel därom. I77 § anges att den upphandlande enhet sora vill delfe i medlingen skall meddelaESA detfe. Saratidigt skall enheten meddela om någon ansökan enligt 1 § gjortseller tolan om skadestånd väckts. Besfemmelsemai 10 § motsvarar 92/13/EEG art. 9 och besfemmelseraa i 11 § art. 10.1 inäranda direktiv. Idenna besfemmelse anges hur kostnaderaa för medlingen skall fördelas. Varje deltogarebär sina egna kostnader. Övriga kostnader, varmed avses gemensamma kostnader,bärs av deltogaraa i lUca delar. Besferaraelsen motsvarar 92/13/EEG art. 10.7. Ibilagan anges de tjänster som avses i 5 kap. 1992/93: Ibesfemmelsen anges att lagen träder i Icraft den dag regeringen besfemmer.Anledningen till dette är att motsvarande regel föreslagits i EES-propositionen(prop. 1991/92:170 del 1 sid. 234 och 190 ff). Övergångsregelninnebär att upphandlingslagen inte gäller för upphandlingar sora påbörjats föreikraftträdandet. Pågående upphandlingar får sålunda ftiUföljas med tillämpningav äldre besfemmelser. En tilläggsleverans på grand av en sådan äldreupphandling bör inte ses sora en fortsättning av den äldre upphandlingen, utanbör betraktas sora en ny upphandling och sålunda behandlas enligt regleraa ilagen om offentlig upphandling. Vidarebör betonas att den lagtext sora innebär införlivande av tjänstedirektiv, dvs.5 kap., inte bör sättes i kraft med övrig lagtext, eftersom den textsom införlivats genora det föreslagna 5 kap. grandas på direktiv sora inteträder i kraft inora EG förrän . Regeringen koraraer för övrigtatt under försto föreslå korapletteringar till 5 kap. ocheventuellt också i 4 kap. enligt vad jag anfört i den allmänna motiveringen. 4.2 Lagen om ändring i lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar Paragrafenreglerar länsrätteraas målområde. Tillägget av punkten 6 innebär att alla länsrätteraablir behöriga att pröva mål om överprövning enligt 6 kap. 1-4 §§ lagen oraoffentlig upphandling. Jagherasfeller att regeringen föreslår att anto förslagen till 1. lag ora offentlig upphandling, 2. lag om ändring i lagen om ändring i lagen(1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslufer att genomproposition föreslå rikscfegen att anto de förslag sora föredraganden lagtfram. Förteckning över remissinstanser Pop. Bilaga1 Ds 1992:4 Offentligupphandling och EES - ett lagförslag Remissinstansersom anmocfets avge yttrande: KomraerskoUegiura, , . , , , , ,, , , , , ,, , Stotens (numera ), Hovrätten över och , Kammarrätten iJönköping. Remissinstansersom beretts tillfålle avge yttrande: Landstingen i , , , län, , och län.Följande kommuner: , , , , , , ,, , , och Örasköldsvik. Dessutora: Byggentreprenöreraa,vid , ,läns kommunförbund. , iSverige, , , , , Församlings-och pastoratsförbimd. , SverigesAkademikers , Allmännyttiga Bosfedsföretog ,, , , och högskolor. Däratöverhar yttranden kommit in från , ,, . Ds 1992:62 Offentlig upphandling och EES - del II, tjänsteupphandling m.m. Remissinstansersom anmodats avge yttrande: , , . , , , , ,, , , , , ,, , , Hovrätten över Skåneoch , Kammarrätten i . Reraissinstansersora beretto tillfålle avge yttrande: Landstingen i , , , län, , och län.Följande kommuner: , , , , , ,, , , , och Örasköldsvik. Dessutom: Byggentreprenöreraa,vid , GrossistförbundetSvensk Handel, , läns kommunförbund. , i , , Stockholras Handelskara-mare,, , , , Svenska Prop. 1992/93:88 . Svenska Sjukvårdsleveran- Bilaga 1 törersFörening, , Akademikers , Allmännyttiga Bosfedsföretog , ,, , föruniversitet och högskolor (yttrande lämnades av Verket för högskoleservice),. Däratöver har yttrande kommit in från . Lagrådsremissens lagförslag P''°p- 1992/93:88 Bilaga2 1 Förslag tillLag om offentlig upphandling . Lagenstillämpningsområde m. m. 1 §Denna lag innehåller allmänna besfemmelser om offentlig upp handling (1 kap.), särskilda besferaraelser om offentlig upphandling av varor (2 kap.), byggentreprenad (3 kap.), inom vatten-, energi-, transport- och telekommunikationsområdena (4 kap.) och tjänster (5 kap.) samt bestämmelser om överprövning, skadesfend, ra.ra. (6 kap.). Lagenansluter till de direktiv om detfe som gäller inom Europeiska gemenskaperaa(EG). 2 §Denna lag gäller vid upphandling som görs av sfeten, kommuner, landsting, kyrkliga korarauner och sådana andra upphandlande enheter och offentliga företog sora avses i 5 och 6 §§. Förupphandling sora görs av en myndighet eller beslutande församling och somunderstiger de tröskelvärden som anges i 2-5 kap. gäller dock endast bestämmelseraai I kap. 4 §, 22 § och 23 § försto stycket, 2 kap. 7 §, 3 kap. 11 §, 5 kap. 13§ samt 6 kap. 1-8 och 13 §§. 3 §Denna lag gäller inte 1. upphandling som orafattos av sekretess eller andrasärskilda begränsningar med hänsyn till rikets säkerhet, 2. upphandling av försvarsprodukter och tjänster sominte har civil användning, 3. upphandlingsförfaranden som överenskommits iinternationella avtol för ett gemensamt projekt mellan stoteraa inom Europeiskaekonoiniska samarbetsområdet (EES), 4. upphandlingsförfaranden som överenskommits i ett avtolbeträffande stotionering av railifer personal, eller 5. upphandlingsförfaranden som överenskommits i en interaationellorganisation. 4 §Upphandling skall göras med utnyttjande av de konkurrensmöjlig heter som finns och även i övrigt genomföras affårsraässigt. Anbuds givare, anbudssökande och anbud skall behandlas utan ovidkommande hänsyn. Kravenpå kvalitet och prestanda skall inte sfellas högre än vad som behövs i varjesärskilt fall. 5 § I denna lag användsföljande termer raed den betydelse som här Upphandling:köp, leasing, hyra eller hyrköp av varor, byggentreprenader eller tjänster. Upphandlandeenhet: sfetiiga, kommunala och andra rayndigheter, beslutande församlingar ikommuner, landsting och kyrkliga komrauner, sådana bolag, föreningar, samfålligheteroch stiftelser som anges i 6 § samt, såvitt avser upphandling inom vatten-,energi-, transport- och telekommunikationsområdena, sådana enheter som avses i4 kap. 3 § andra stycket. Upphandlingskontrakt:skriftliga avtol sora en upphandlande enhet ingår avseende upphandling enligtdenna lag. Byggentreprenad:ett bygg- eller anläggningsarbete i sin helhet, sora har en självständigfunktion. Koncession:ett upphandlingskontrakt avseende entreprenad cfer ersättning utgår i förra aven rätt att utnyttja anläggningen eller i form av dels en sådan rätt, delskontant betolning. Leverantör:den sora tillhandahåller en vara eller utför ett arbete eller tillhandahålleren tjänst. Ramavtal:avtol sora ingås raellan en upphandlande enhet och en eller flera leverantöreri syfte att fastsfeUa samtliga villkor för avrop sora görs . Förfrågningsunderiag:underlag för anbud, sora en upphandlande enhet tillhandahåller en leverantör. Anbudsgivare:den som lämnar anbud. Anbudssökande:den som ansöker om att få lämna anbud vid selektiv eller förhandladupphandling. Öppenupphandling: upphandling där alla leverantörer får lämna anbud. Selektivupphandling: upphandling där en upphandlande enhet inbjuder vissa leverantöreratt lärana anbud. Förhandladupphandling: upphandling där en upphandlande enhet inbjuder vissa leverantöreratt lämna anbud och tor upp förhandling med en eller flera av dem. 6 §Termen "upphandlande enhet" innefattor sådana bolag, föreningar, samfålligheter och stiftelser som har bildats för att fullgöra uppgifter i det allmännas Latresse och inte har en industriell eller kommersiell karakfer och 1. vars kapitol huvudsakligen har tillskjutits av stoten,en kommun, ett landsting eller en kyrklig koraraun, eller 2. som sfer under sfetlig eller tillsyn,eller 3. vars styrelse till större delen utses av sfeten, enkommun, ett landsting eller en kyrklig koraraun, eller 4. varsstyrelseordförande utses av stoten, en kommun, ett landsting eller en kyrklig kommun. 7 § En upphandlande enhet skall annonsera upphandlingar under de föratsättningarsora anges i 2-5 kap. 8 § En annons ora upphandling skall på lärapligt sätt sändas till Byrånför Europeiska gemenskapemas officiella publikationer. Om upphandling skerenligt reglema för påskyndat förfarande skall annonsen sändas med telex, telegraraeller telefax. 9 § En annons ora upphandling skall skrivas på något av de språk som ärofficiella inom Europeiska gemenskapema. 10 §En annons om upphandling får inte publiceras före dagen för avsändandet till officiella publikationer. Den skall innehålla uppgift för avsändandet. Annonsenom upphandling får inte innehålla annan infonnation än den som publiceras iEuropeiska gemenskaperaas officiella publikationer. 11 §En enhet som avslutot en upphandling erdigt besferaraelseraa i 2, 3 och 5 kap. skall sända en annons till officiella publikationer hur upphandlingen har avslutots. Annonsen får inte innehålla uppgifter vars publicering skulle strida mot något allmänt intresse eller motverka befogade affårs- UpphandUngmed hänvisning till tekniska standarder, m.m. 12 § Om förfrågningsunderlaget innehåller en tekniskbeskrivning av föremålet för upphandlingen skall beskrivningen göras medhänvisning till europeiska tekniska specifikationer när sådana finns. 13 § En upphandlande enhet får utforma den tekniskabeskrivningen på annat sätt än som anges i 12 § om 1. det är tekniskt omöjligt att på ett tillfredssfellandesätt fkstsfella om föremålet för upphandlingen överenssfemmer med europeiskatekniska specifikationer, 2. tillämpning av sådana tekniska specifikationer somavses i 12 § inte skulle göra det möjligt för den upphandlande enheten attupphandla utrastning m.m. som är tekniskt förenlig med utrastning som redananvänds av enheten eller skulle medföra orimliga kostnader eller orimligatekniska svårigheter, dock endast under föratsättning att den upphandlandeenheten har beslufet att inom en angiven tidsperiod gå över till sådanatekniska specifikationer, 3. vad som skall upphandlas är av sådan nyskapande karakferatt gällande standarder inte är lämpliga, eller 4. det fmns särskilt föreskriva tekniska krav. Förenheter som avses i 4 kap. gäller inte kravet på en angiven tidsperiod förövergången till tekniska specifikationer. 14 §En upphandlande enhet som tillämpar bestämmelseraa i 13 § skall i annonsen om upphandling ange skälen till det och skall vidare i fråga omupphandling enligt 2, 3 och 5 kap. på begäran av EFTA:s övervak- Prop.1992/93:88 ningsmyndighet tillhandahålla myndigheten skälen för sitt beslut. 15 §Om europeiska tekniska specifikationer som avses i 12 § inte finns får den tekniska beskrivningen göras med tillämpning av 1. svensk standard som överenssfemmer med godtogen interaationellstandard eller, ora sådan stancferd inte finns, 2. annan svensk standard eller, ora inte heller sådanstandard finns, 3. annan stancferd. 16 §En upphandlande enhet får varken i förfrågningsunderiaget eller i annat underlag för upphandlingen beskriva föremålet för upphandlingen på ett sådant sätt att endast en viss vara eller process kan komma i fråga. Enhetenfår hänvisa till ett visst märke eller fabrikat ora det finns särskilda skäl.En sådan hänvisning skall utformas sä att även likvärdiga varor och processerkan komma i fråga. Kravsom får ställas på leverantören 17 §En leverantör kan uteslutos från deltogande i upphandling encfest om han 1. är i konkurs eller likvidation, undertvångsförvaltning eller ingått ackord eller tills vicfere har insfellt sina betolningareller har näringsförbud, 2. är föremål för ansökan om konkurs, tvångslikvicfetion,tvångsför-valtning, ackord eller annat liknande förferande, 3. är dömd för brott avseende yrkesutövningen enligt lagakraftvunnendom, 4. har gjort sig skyldig till allvarligt fel iyrkesutövningen, 5. inte har fullgjort sina åligganden avseende socialförsäkringsavgifter eller skatt i det egna landet eller i det land därupphandlingen sker, 6. i väsentligt hänseende har underlåtit att lämnasådana uppgifter som han varit skyldig att lämna till en upphandlande enhet. Enupphandlande enhet får begära ytterligare upplysningar om leverantörs tekniskaförmåga och kapacitet och om hans fmansiella sfeUning. Enheten skall i annonsenom upphandling ange vilka upplysningar om sådana förhållanden som enheten villha. 18 §En upphandlande enhet skall i annonsen eller inbjudan till an budsgivning ange på vilket sätt leverantören kan visa att han uppfyller de krav som följer av 17 §. Formerför anbud och ansökningar om deltagande i anbucbgivning 19 §Anbud och ansökningar om deltogande i anbudsgivning skall avges skriftligt. Ansökningar får göras muntligt eller genom telegrara eller telefax om de bekräftos genom en egenhändigt undertecknad handling. Bekräftelsen skall lämnas omgående eller i vissa fall som anges i komma upphandlande enhet till hända inom frister sora anges Prop.1992/93:88 där. Ettanbud får inte innehålla en hänvisning till ett annat anbud.