prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Ersäuning till postverket m.m. Av tabellen nedan framgår anslagets konstraktionoch storleken på de ingående postema. Utgifter 4 722 920 000 Inkomster 601 103 000 -avgiftsinkomster 3 300 000 -Allmänna pensionsfonden 182803 000 -arbetsskadeförsäkringen 415000 000 Summa 4 121 817 000 Vad jag nu har anfört avser att ge information omförsäkringskassornas samlade resursbehov. Anslaget för försäkringskassoraa har budgeteratsutan hänsyn till de tekniska justeringar som måste göras till följd avändringen av nivån på arbetsgivaravgifteraa. Det disponibla beloppet kan därförkomma att avvika från det nu budgeterade beloppet. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Allmänna försäkringskassor för /94 anvisa ett ramanslag på 4 . 1991/92 Utgift 212 716 181 1992/93 Anslag 205 744 000 1993/94 Förslag 316 395 000' 'Anslaget omfattar det tidigare anslaget samt hela/delar avanslagen Insatser mot aids. Epidemiberedskap m.m.. Specialistutbildning avläkare m.m.. Bidrag till barnomsorg. Utvecklingsmedel m.m. samt Utvecklings-ochförsöksverksamhet. är central expert- ochtillsynsmyndighet inom socialtjänst, hälso- och sjukvård, tandvård,hälsoskydd, smittskydd, särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda samtfrågor som rör alkohol och andra missbraksmedel. skall utövatUlsyn, följa upp och utvärdera verksamheter samt utveckla och förmedla kunskapinom dessa områden. Detta skall ske gentemot av statsmaktema fastställda mål.De övergripande målen är att verka för en god hälsa och social välfärd samtomsorg och vård av hög kvalitet på lika villkor för hela befolkningen.Socialstyrelsens närmare arbetsuppgifter och organisation regleras iförordningen (1988:1236) med instraktion för . Socialstyrelsenhar i sin fördjupade anslagsframställning för /94 bl.a.hemställt -att anslaget E 1.Socialstyrelsen utformas som ett ramanslag vari ingår hela/delar av anslagen E1. , A 6. Insatser mot aids, . Epidemiberedskap m.m., E 14.Specialistutbildning av läkare m.m., . Bidrag tUl baraomsorg, G 15.Utvecklingsmedel m.m., samt H 4. Utvecklings- och försöksverksamhet, -att den medicinska tillsynenförstärks, -att tillsynen, uppföljningenoch utvärderingen inom och omsorgerna förstärks, -att genom omfördelning inom detföreslagna ramanslaget tillföra Epidemiologiskt centmm (EPC) och Centram förutvärdering av metoder i socialt arbete (CUS) ytterligare medel, -att genom omfördelning inomramanslaget tillföra medel för inköp av statistik, -att övertar denmedicinska tillsynen över skolhälsovården från , -att genom omfördelning inomramanslaget tiUföra Nordiskt utbildningsprogram för utveckling av socialservice (NOPUS) ytterligare medel, -att ytterligare medel tillförsför specialistutbildning av läkare m.m., -att vissa uppgifter avhuvudsakligen utbetalande karaktär och/eller tillståndskaraktär avvecklas frånSocialstyrelsen, - att anslaget tiU uppförs medsammanlagt . har i sin fördjupade anslagsframställning redovisat verksamheterna inom verksamhetsområdena hälso- och sjukvård, I resultatanalysen avseende den gångna treårsperiodenredovisar Bil. 6 ett flertal posUiva effekter av verksamheten.Som exempel kan nämnas den inledda länsvisa aktiva uppföljningsom myndigheten genomfört i ett flertal län. visar i analysenatt det samlade grepp som här har tagUs på förhållanden inom såväl hälso- ochsjukvård som socialtjänst bl.a. har skapat incitament för ansvariga huvudmänatt påbörja aktiviteter i syfte att komma tillrätta med påvisade brister. Av analysen framgår att tillkomsten av en regionaltillsynsorganisation med ansvar för hälso- och sjukvården och tandvården harinneburit att ärendehandläggning, inspektioner och annan förekommande tillsynsverksamhetkommit att bedrivas mer målinriktat, systematiskt och effektivt samt med ettstörre inslag av förebyggande insatser . Genom att vissatillsynsuppgifter har kommit att koncentreras till den regionalatillsynsorganisationen har verksamheten på central nivå mera kunnat inriktasmot uppföljning och utvärdering av olika förhållanden inom hälso- ochsjukvården. Uppbyggnaden av den regionalatillsynsorganisationen har - enligt - bl.a. medfört atthandläggningstiden för kuimat nedbringas betydligt underperioden. Detta som ärendevolymen kraftigt ökat. Inom socialtjänstsektora har Socialstyrelsengenomfört uppföljnings-och utvärderingsinsatser inom ett flertal områden.Socialstyrelsen påvisar bl.a. att olika insatser inom bam- och äldreomsorgeraasamt när det gäller missbraksfrågor medfört att kommuneraa prioriterat målet omförskola för alla bam, vidtagit åtgärder för att förbättra äldreboendet, samtinitierat olika typer av narkomanvårdsprojekt. arbetsuppgifter inom områdetfolkhälsa har successivt förändrats bl.a. till följd avdels överföringen av det förebyggande aids-arbetet till Aids-delegationen, delsöverföringen av framför allt det sektorsövergripandefolkhälsoarbetet och den utåtriktade informationsverksamheten till Folkhälsoinstitutet.Under den senare delen av resultatperioden har , till följd avbl.a. dessa förändringar, lagt tyngdpunkten av verksamheten i dethälsobefrämjande arbetet där huvuduppgiftema har varit att svara för den aktivauppföljningen av folkhälsoarbetet inom hela socialsektom samt social ochepidemiologisk analys av folkhälsorapporteringen. visar ianalysen att folkhälsoarbetet bl.a. har resulterat i ökade kunskaper om hälsansvillkor, vetenskaplig konsensus i vissa frågor, ökad uppmärksamhet på risker ipersonligt beteende och miljö, ökad användning av epidemiologiska data samtförbättrad miljö- och samhällsmedicinsk kompetens i regional och lokalplanering. omvärlds- och framtidsanalys visarpå ett ökat behov av tillsyn, uppföljning och utvärdering av förekommandetjänster inom framför allt hälso- och sjukvård och socialtjänst. en förväntad tilltagande resursbrist inom dessa sektorer, krav på ökadproduktivitet i tjänsteproduktionen, samt behov av en skärpt kvalitets- bevakningmed anledning av ett eventuellt framtida svenskt EG-med- Prop. 1992/93:100 lemsskap. I resursanalysen beräknar ett istort sett oförändrat resursbehov inom den centrala organisationen underkommande treårsperiod. Som ett resultat av bl.a. bedönmingaraa i omvärlds- ochframtidsanalysen utgår emellertid från att behovet av resurserinom den regionala tillsynsorganisationen kommer att öka. Mot bakgrand av de olika verksamhetsanalyserna görSocialstyrelsen bedömningen att den framtida verksamheten ytterligare börinriktas mot de s.k. kärnområdena, dvs. hälso- och sjukvård, socialtjänst samtfolkhälsa. Inom den förstnämnda sektom görs bedömningen att verksamheten framförallt bör inriktas mot en ökad medicinsk tillsyn och inom de båda andrasektorema bedömer att insatseraa i första hand bör inriktas påatt åstadkomma en förbättrad uppföljning och utvärdering. Inom områdetfolkhälsa ser det också som sin huvuduppgift att utvecklaverksamheten vid det epidemiologiska centret. har i resultatanalysen - i enlighetmed rikUinjer i de myndighetsspecifika direktiven - genomfört en redovisning avhur tilldelade resurser har använts . Av denna redovisningkan bl.a. utläsas hur många årsarbetskrafter som olika budgetår fördelats påoperativ respektive icke-operativ verksamhet, på operativ verksamhet inom olikaverksamhetsgrenar samt på operativa verksamheter fördelade på huvuduppgifter. Analysen visar bl.a. att andelen årsarbetskrafter ioperativ verksamhet minskat från 71 till 66 procentsamtidigt som andelen årsarbetskrafter i icke-operativ verksamhet ökat från 29till . Detta resultat förklaras av bero på att storaresurser har avsatts för olika förändringsarbeten med anledningav den genomförda omorganisationen och avvecklingen. Av analysen framgår även att resursfördelningenmellan olika verksamhetsgrenar är i stort sett oförändrad ,vilket iimebär att andelen årsarbetskrafter inom hälso- och sjukvård,socialtjänst och folkhälsoarbete uppgått till ca 50, . Fördelningen av resurser inom den operativt inriktadeverksamheten visar att andelen årsarbetskrafter med uppgifter inomtillsynsfunktionen ökat från vid periodens början till 30 procentvid periodens slut, vilket till stor del förklaras av tillkomsten av denregionala tiU synsorganisationen. Också andelen årsarbetskrafter med uppgifterinom ftinktionen kunskapsutveckling ökar något - från medanandelen årsarbetskrafter med författningsbundna uppgifter har varit i stortsett oförändrad - . Övrig operativ verksainhetminskar från till . Bl.a.på grand av den genomförda omorganisationen framhåller Socialstyrelsenatt resultaten med avseende på resursanvändningen är behäftade med vissaosäkerheter och avråder därför från alltför långtgående tolkningar avmaterialet. Riksdagen1992/93. 1992/93:100 BU. Socialstyrelsensövergripande mål för den kommande treårsperioden skall vara att verka för engod hälsa och social välfärd samt omsorg och vård av hög kvalUet på likavillkor för hela befolkningen. huvuduppgifter skall vara attbedriva kvalificerad tillsyn, uppföljning, utvärdering och kunskapsförmedlinginom framför allt onuådena hälso- och sjukvård, socialtjänst och folkhälsa.Verksamheten skall bedrivas gentemot av statsmakteraa fastställda mål. Resurser:Ramanslag 1993/94 Socialstyrelsensfunktion skall utvecklas bl.a. genom att ratiner införs för en till regeringenregelbundet återkommande rapportering av förhållanden inom socialtjänstenrespektive hälso- och sjukvården. Jagbedömer att satsningen på en regional tillsynsorganisation har gett positivaresultat med avseende på såväl verksamhetens innehåll som dess kvalitet ocheffektivitet. Den högre ambitionsnivån inom tillsynsverksamheten har inneburitatt tidigare icke kända missförhållanden inom hälso- och sjukvården blottlagts.Tillkomsten av den regionala tillsynsorganisationen har också ökatuppmärksamheten på kvalitetsaspektema inom vården såväl inom den medicinskaprofessionen som bland allmänheten, vilket inneburit att antalet anmälningar ombl.a. misstänkta felbehandlingar ökat. Jag noterar emellertid att såvälJönköpings- som Malmöenheten tUlkommit efter resultatperiodens slut. Det kommerdärför att dröja ytterligare innan en heltäckande bild av verksamhetenkan ges. Också insatser inom hälso- ochsjukvårdsområdet på den centrala nivån har enligt min bedömning fallit väl ut.Jag noterar särskilt att samarbetet mellan , inom projektet 50 - en kartläggning och analys avresursutnyttjande och tillgänglighet vid 400 kliniker i svenska sjukhus -hargett ett positivt resultat med avseende på de föratsättningar till bätt- re resursutnyttjande inomvården som har skapats. Jag bedömer Prop. 1992/93:100 också att det brettupplagda arbetet inom aktiv uppföljning har gett Bil. 6 viktig kunskap ochimpulser för bl.a. planering och utveckling av olika insatser och stmkturerinom hälso- och sjukvården. Den aktiva uppföljningen inom socialtjänstsektomomfattar en kontroll av verksamheter vad avser bl.a. resursanvändning, kvalitetoch möjligheter till självevaluering. Kontrollen omfattar också verksamhetemaslagenlighet samt deras relevans i förhållande till av regering och riksdagformulerade mål. Jag bedömer att denna uppläggning av uppföljningen harbidragit till att påvisade brister i vissa fall har kunnat undanröjas. Somexempel på verksamheter och förhållanden inom som varit föremålför uppföljning kan nämnas företeelser inom bamomsorgen, äldreboendet,samt vården av narkotikamissbrakare. Den aktiva uppföljningen har - utöver vad jag härhar redovisat -gett regering och riksdag värdefullt kunskapsunderlag omregionspecifika förhållanden inom såväl hälso- och sjukvården somsocialtjänsten, vilka tidigare ftmnits att tillgå endast i begränsadutsträckning. Emellertid noterar jag att den länsvis genomförda aktivauppföljningen inte i tillräcklig grad tillgodoser regeringens behov av rikstäckandeoch regelbundet återkommande rapportering från hälso- och sjukvårds- respektivesocialtjänstsektom. När det gäller förhållanden inom har jagdock erfarit att planerar att utge en regelbundet återkommandepublikation - en statusbeskrivning - där åtminstone delar avdetta behov bör kunna tiUgodoses. En del av arbetsuppgifter inomområdet folkhälsa har - som jag tidigare redovisat - övergått till andramyndigheter. roll har i samband härmed kommit att merainriktas mot uppföljning och utvärdering av förebyggande verksamheter, registerverksamhetsamt folkhälsorapportering. Det är ännu för tidigt att bedöma hur välSocialstyrelsen uppfyller denna delvis nya roll. Genom verksamheten vid detepidemiologiska centret kommer emellertid att - på ett heltannat sätt än tidigare - kunna följa, analysera och rapportera hur bl.a.folkhälsoproblem, sjukdomar och sociala problem utvecklas samt även kunna följaupp effektivitets- och kvalitetsarbetet inom hälso- och sjukvården ochsocialtjänsten. Mot denna bakgrand bedömer jag att underplaneringsperioden bör ha goda föratsättningar att åstadkomma positivaresultat i arbetet med folkhälsofrågoraa. Parallellt med de verksamhetsmässiga förändringaraainom området folkhälsa som jag här har redogjort för har Socialstyrelsengenomfört ett flertal olika hälsofrämjande insatser. Bl.a. kan nänmas arbetetmed Folkhälsorapport . Rapporten har sannolikt bidragit till att man påregional och lokal nivå nu beaktar epidemiologiska fakta i högre utsträckningän tidigare t.ex. vid planering av hälso- och sjukvården och . Oaktat de osäkerheter som den tidigare presenteraderesursredovisningen är behäftad med, bl.a. på grand av omorganisationen, drarjag ändåslutsatsen att myndigheten prioriterat ar- Prop.1992/93:100 betet med tillsyn och uppföljning inom käraområdena, vilket liggeri Bil. 6 linje med de direktiv och rikflinjer för verksamheten som utgått frånregering och riksdag. Det förhållandet att den icke-operativa verksamhetenökat på bekostnad av den operativt inriktade verksamheten är naturligt medtanke på den neddragning och omorganisering av verksamheten som ägt ram undersenare år. Jag bedömer att - när myndigheten hunnit anpassaverksamheten efter rådande föratsättningar - bör kunna uppvisa en meroperativt inriktad verksamhet än vad som är fallet . Vad jag här har anfört om resultatet avSocialstyrelsens verksamhet den senaste treårsperioden måste vägas mot detförhållandet att myndighetens uppföljnings- och utvärderingssystem ännu inteär tillräckligt utvecklade för att effekterna av den bedrivna verksamhetenfullt ut skall kunna värderas. Vidare finns fortfarande brister i detekonomiska redovisningssystemet som innebär att prestationer och effekter ivissa fall inte kan relateras till resursåtgången. Svårigheter föreliggerdärför att bedöma verksamhetens produktivitet och effektivitet. Socialstyrelsenhar inte heller hunnit utveckla lämpliga resursmått som kan användas iresultatanalysen. Jag har emellertid noterat att - i syfte attkomma tillrätta med dessa brister - genomför en översyn ochutveckling av såväl uppföljnings- och redovisningssystem som de olikaresursmått som skall användas i resultatanalysen. att under kommande resultatperiod utveckla resultatanalysen sominstrament i budgetprövningen samt som underlag för den egnaverksamhetsuppföljningen. Av bl.a. dessa skäl föreligger i vissa fallsvårigheter att bedöma resultatet av verksamhet den gångnatreårsperioden, vilket statsrådet redogjort för under anslagetD 3. Funktionen Hälso- och sjukvård m.m. i krig. Socialstyrelsensverksamhet under den gångna resultatperioden visar att såväl genomfördaprestationer som resultatet av desamma i huvudsak gett ett positivt resultat,dvs. bidragit till den övergripande målsättningen med verksamheten. Jagnoterar också att har följt de direktiv och riktlinjer förverksamheten som regering och riksdag utfärdat med anledning av den beslutadeomorganisationen. Mot bakgmnd härav gör jag bedömningen att underkommande resultatperiod bör erbjudas möjlighet att bedriva verksaniheten meden högre grad av finansiell frihet än vad som varit fallet under föregåenderesultatperiod. Jag föreslår därför att tilldelas ett ramanslagmed planeringsram för treårsperioden /94 -1995/96. bör under kommande resultatperiodfortsätta arbetet på den inslagna vägen, dvs. ytterligare inrikta verksamhetenmot tillsyn, uppföljning, utvärdering och kunskapsförmedling inom framför allt områdena hälso- ochsjukvård, socialtjänst samt folkhälsa. Inom social- Prop. 1992/93:100tjänsten ingår här även arbetet med utvecklings- och försöksverksam- Bil. I konsekvens härmed bör arbetsuppgifter av förvaltandekaraktär så långt möjligt avvecklas eller överföras till andra myndigheter.Socialstyrelsen bör vidare driva det inledda arbetet med kompetensutvecklingvidare. Mot bakgrand av vad jag sagt omverksamheten vid de regionala tillsynsenhetema samt med beaktande av deeffekter som ett eventuellt EG-medlemsskap samt pågående strakturförändringarinom den nationella hälso- och sjukvården kan ge på hälso- och sjukvårdens kvaliteti framtiden anser jag det angeläget att en hög beredskap upprätthålls inomSocialstyrelsen för att möta redan påvisade samt eventuellt ytterligareuppkommande behov av medicinsk tillsyn. Jag beräknar därför 10 miljoner kronorför en förstärkning av den medicinska tillsynen. Medlen bör användas dels förstärkning av den hittillsvarande organisationen, dels till en etableringav en tillsynsenhet i . Tillsynen över västkustregionen täcks i dagfrån den regionala enheten i som, med nuvaranderesursdimensionering, inte har möjlighet att fullt ut tillgodose de tillsynsbehovsom finns i den starkt befolkade västkustregionen. roll som kunskapsförmedlandemyndighet bör utvecklas. Kunskapsutveckling och kunskapsförmedling skall iförsta hand utgå från resultatet av styrelsens tillsyn, uppföljning och utvärderingsamt reformer inom sektora och även belysa framtida strakturella förändringar.Bl.a. anser jag det angeläget att ratiner för en till regeringen regelbundetåterkommande rapportering från verksamhetsområden arbetasfram. Detta bör ske senast under /94. bör - isamråd med - utveckla redskapen i den nya mål- ochresultatstyrningen. Häri inbegrips att utforma verksamhetsmål och resultatkravoch andra förekonunande styrinstrament för verksamheten, utveckla uppföljnings-,utvärderings-, och redovisningssystem i syfte att förbättraresultatredovisningen, samt, i anslutning härtill, utveckla resurs- ochresultatmått för verksamheten. Motbakgrand av bl.a. genomförda neddragningar och rationaliseringar avSocialstyrelsens verksamhet gör jag bedömningen att myndigheten bör undantasfrån långtgående besparingskrav. Jag beräknar därför besparingen påSocialstyrelsens anslag till . Deima besparing bör i förstahand tas ut på sådan verksamhet som är av icke-operativ karaktär. finns medel för förvaltningsändamål beräknadepå ett flertal av de sakanslag som disponerar. Bl.a. i syfteatt underlätta verksamhetsmässiga prioriteringar samt en långsiktig verksamhetsplaneringbör emellertid dessa medel nu föras samman under ram- anslaget.Förvaltningsmedel från följande på statsbudgeten för budget- Prop.1992/93:100 /93 upptagna anslag föreslås överföras till det nya ram- Bil. A 6.Insatser mot aids E 14.SpecialistutbUdning av läkare m.m. F I. Bidragtill bamomsorg H 4.Utvecklings- och försöksverksamhet Detta förslag till ramanslagskonstraktionöverensstämmer i huvudsak med det förslag som lämnat i sinfördjupade anslagsframställning. De förvaltningsmedel som föreslås ingå i det nyaramanslaget är samtliga beräknade för specifika ändamål. Det strideremellertid mot innebörden i mål- och resultatstymingen att öronmärkaförvaltningsmedel för olika ändamål. Det ankommer på myndighetens ledning attutifrån övergripande mål och resultatkrav göra verksamhetsmässiga prioriteringar.Socialstyrelsens verksamhet är dock av så skiftande karaktär och omfattar såmånga olika verksamhetsområden att jag har bedömt det som nödvändigt att i enövergångsperiod tillämpa viss finansiell styraing av verksamheten. Uppgiften att bedriva tillsyn över skolhälsovårdensmedicinska del bör fr.o.m. /94 övergå från tillSocialstyrelsen. I samband härmed bör överföras från åttondehuvudtiteln till ramanslag. Jag har i denna fråga samrått medstatsrådet . I ramanslaget bör även medel beräknas förverksamheter vid Epidemiologiskt centram (EPC), Centram för utvärdering avmetoder i socialt arbete (CUS), missbrakarvården(IKM) och Nordiskt utbildningsprogram för utveckling av social service (NOPUS).Dessa verksamheter finansieras /93 bl.a. genom överskridande avSocialstyrelsens myndighetsanslag samt från anslag som inte föreslås ingå idet nya ramanslaget. Statsrådet har tidigare under avsnittetEkonomisk trygghet vid sjukdom, handikapp och ålderdom redogjort för enförsöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring och hälso-och sjukvård. Syftet är att sammanföra resurser från de båda områdena för att därigenomskapa incitament för samordnade bedönmingar och åtgärder som bidrar tillförbättrad hälsa och minskad belastning på samhällsekonomin. Försöken skallföljas upp och utvärderas på såväl nationell som lokal nivå. Uppföljningen ochutvärderingen handhas gemensamt av och Socialstyrelsen.För del i dessa uppföljnings- och utvärderingsinsatserberäknar jag under ramanslaget. Statskontoret har på regeringens uppdrag utrettSocialstyrelsens framtida roll inom hälsoskyddet. Regeringen avser att pågrandval av det betänkandesom Statskontoret lagt fram med anledning av Prop. 1992/93:100detta uppdrag lägga fram en proposition om bl.a. ansvarsfördelningen Bil. 6mellan olika myndigheter vad gäller uppgifter inom hälsoskyddet. I sambandhärmed bör även förslag om överföring av tillståndsprövningenavseende användningen av bekämpningsmedel för åtgärder mot ohyra och skadedjurtill Kemikalieinspektionen prövas. Jag avser att i samband med regleringsbrevet ta uppfrågan om viss avgiftsfinansiering av kurser för vidareutbildning av läkare. När träder i kraft kommer.den regionalatillsynsenheten i att åläggas de myndighetsuppgifter som följer avavtalet i fråga om ömsesidigt erkäimande av kompetensbevis för hälso- ochsjukvårdspersonal. En proposition om kontroll av medicintekniskaprodukter avses föreläggas . att fr.o.m. den skall utföra denna kontroll.TiUs vidare beräknar jag 2 mUjoner kronor under ramanslaget för myndighetsuppgifteri samband med kontrollen. Som jag redogjort för under anslaget D 4.Bidrag till Spri beräknar jag under ramanslaget för uppdragtill Spri. Planeringsramen för perioden /94 - 1995/96beräknar jag fill per budgetår. Chefen för har tidigare i dagredovisat ett förslag om generell räntebeläggning av statliga medelsflöden samtpresenterat den modell som bör tillämpas. kommer fr.o.m. budgetåret1993/94 att tillämpa denna modell. Styrelsen kommer därför att tilldelas etträntekonto med kredit i . Medlen under ramanslagetSocialstyrelsen förs till detta konto. Anslaget för har budgeterats utanhänsyn till de tekniska justeringar som måste göras till följd av ändringen avnivån på lönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen för Statshälsan,övergången till lån i RGK samt de nya principema för budgeteringen av anslagen.Rikflinjeraa för dessa förändringar har tidigare derma dag redovisats av chefenför (bilaga 1, Statsbudgeten och särskilda frågor, avsnitt2.2). Det belopp som kommer att ställas till styrelsens disposition kommerslufligt att fastställas enligt de nu redovisade riktlinjema och kan därföravvika från det nu budgeterade beloppet. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna att den övergripande målsättningen förverksam heten inom ansvarsområde skall vara i enlighet med vad jag förordat i avsnittet Slutsatser, 2. till för /94anvisa ett ram anslag på . 6 1991/92 Utgift 12 803 773 1992/93 Anslag 106 883 000 1993/94 Förslag 136 555 000 är ett nationellt organ meduppgift att förebygga sjukdomar och annan ohälsa och främja en god hälsa föralla. Institutets verksamhet syftar till att för alla skapa likvärdigafömtsättningar för god hälsa. Särskild vikt skall fästas vid sådanaförhållanden som främjar hälsan hos de grapper som är utsatta för de störstahälsoriskerna. Verksamheten skall vara vetenskapligt förankrad.