prop · GF0385 · 1992-01-01 00:00:00 — Den i regeringsskrivelsen föreslagna kopplingen till det kyrkliga ämbetet kan enligt utskottets mening då utgå. I förslaget till ändring av 36 kap. 5 § och till ändring av 1 kap. 10 § sekretesslagen bör motsvarande ändring göras. Motion 31 tillstyrks således i huvudsak. Enligt utskottets mening är det angeläget att den tystnadsplikt som gäller för präster inom inte begränsas genom att kyrkolag upphävs utan att det införs någon motsvarighet till de bestämmelser i lagens 7 kap. 3 § som hindrar röjande av den som planerar vissa allvarliga brott. därför att bestämmelser i detta avseende införs i 33 kap. kyrkolagen. Allmänt om biskops- och prästtjänster (kap. 34) Biskops- och prästtjänster Regeringens skrivelse I kapitlets 2 § andra stycke föreslås en bestämmelse med lydelsen "I stift är ärkebiskopen biskop. I det stiftet får det också finnas en tjänst som biträdande biskop". I skrivelsen föreslås beträffande prästtjänster att nuvarande bestämmelser i prästanställningslagen avseende bl.a. tjänsteorganisation, inrättande och tillsättande av tjänster, vakanthållning och indragning av tjänster samt behörighetsprövning tas in i den nya kyrkolagens 34 kap. I kapitlet har beaktats de ändringar som blir följden av om förslaget till ändring av prästanställningslagen träder i kraft. Det senare förslaget innebär att det inte längre skall vara regeringen och som beslutar om antalet prästtjänster i landet eller i varje stift. Det bör i stället ankomma på stiftsstyrelserna att själva bestämma antalet prästtjänster, genom att inrätta inte bara tjänster som kyrkoherde, komminister och pastorsadjunkt, utan även tjänster som stifts- och kontraktsadjunkt. På stiftsstyrelsen bör enligt förslaget också ankomma att dra in eller besluta om att hålla sistnämnda tjänster vakanta. Förslaget innebär att 2 § prästanställningslagen kan upphävas och att 24 § tredje stycket, 26 § och 58 § samma lag ändras. Ändringarna föreslås träda i kraft . Det föreslås vidare att stiftsstyrelserna skall få tillsätta personliga prästtjänster antingen som stifts- eller kontraktsadjunktstjänster enligt de bestämmelser som gäller för stiftstjänster eller i undantagsfall som komministertjänster genom förflyttning enligt bestämmelserna i 10--11 §§ prästanställningslagen. Den nuvarande lagregleringen om personliga tjänster anses obehövlig och upphävs. Förslaget avseende personliga tjänster motiveras med bl.a. att stiftsstyrelsen har ett ansvar för den prästerliga organisationen i stiftet samt att den genom sin närhet till verksamheten bör ha bättre möjligheter än centralstyrelsen att i det enskilda fallet pröva möjligheterna till rehabilitering eller andra åtgärder innan behovet av att inrätta en personlig tjänst eventuellt uppstår. De ändrade reglerna om personliga tjänster har sin grund i ett förslag års kyrkomöte. Kyrkomötet föreslog då att ansvaret för dessa tjänster skulle ligga på stiftsnivå och att kostnadsansvaret för avlöningsförmånerna skulle läggas på stiftssamfälligheterna. Enligt 34 kap. 24 § i kyrkolagsförslaget skall, liksom enligt 22 § prästanställningslagen, gälla att en tjänst som biskop eller biträdande biskop tillsätts med fullmakt. I prästanställningslagen används begreppet prästtjänster i betydelsen biskops- och prästtjänter. I förslag till ny kyrkolag används i stället begreppen biskopstjänster och prästtjänster. Begreppet biskopstjänster omfattar tjänsterna som ärkebiskop, biskop och biträdande biskop. framhåller i sitt yttrande Ln 1991: 13 att biskop i vigs till ett uppdrag som i princip är livsvaraktigt. Att biskopstjänsten är en i princip livsvaraktig tjänst kan enligt läronämnden också ses som ett utryck för vad som brukar kallas den dubbla ansvarslinjen och som är en grundläggande princip för (bilaga 5). Motioner I motion 37 (yrkande 2) av föreslås att formuleringen av 34 kap. 2 § andra stycket i stället skall lyda "Biskopen i stift är ärkebiskop. I det stiftet får det också finnas en tjänst som biträdande biskop". Motion 36 av och tar i likhet med motion 41 av upp frågan om pastoratsadjuktstjänster. I båda motionerna framhålls att det är en brist att stiftsledningarna numera inte har möjlighet att inrätta sådana tjänster. I motion 36 uppges att behov att inrätta pastoratsadjunktstjänster kan uppkomma för vissa projektliknande uppgifter, för placering av pastorsadjunkter efter introduktionsåret och för kyrkoherdar som beviljats delpension. I motion 41 framhålls att pastoratsadjunktstjänster behövs i de fall en präst inte kan erhålla en pastoratsprästtjänst, vid omplacering och som reserv. Enligt motion 36 bör lönekostnaderna bestridas av stiftsbidrag ur kykofonden. I två motioner -- 18 av m.fl. och 22 av -- begärs att biskopstjänsterna skall tillsättas med tidsbegränsade förordnanden. I motion 18 framhålls att detta skulle motverka "utbrändhet" och avdramatisera tillsättningsförfarandet. Dessutom skulle fler personer ges möjlighet att vara biskop. Enligt motion 22 skulle tidsbegränsning medföra en vitalisering av verksamheten i stiften. I motion 84 av biskop och framhålls att det är angeläget att personliga tjänster kan inrättas i undantagsfall och att regeringen meddelar föreskrifter som säkerställer att tjänsterna inte behöver kungöras lediga oavsett om det är en stiftsprästtjänst eller en komministertjänst. Det är vidare angeläget att stiftsbidrag kan utgå för kostnaderna samt att det inte uppstår någon lucka mellan upphävandet av nu gällande regler och ikraftträdandet av de nya. Motionärerna vill att kyrkomötet som sin mening ger regeringen detta till känna. Utskottet Enligt utskottets mening är formuleringen i kapitlets 2 § andra stycket inte helt tillfredsställande. Även om den kan ha valts för att det inte skall uppstå missförstånd rörande det särskilda ärkebiskopsvalet anser utskottet att den i motionen föreslagna lydelsen är en bättre lösning. Motion 37 yrkande 2 tillstyrks därför. Utskottet avstyrker således regeringsförslaget i denna del och förordar att 34 kap. 2 § andra stycket kyrkolagen ges följande lydelse: Biskopen i stift är ärkebiskop. I det stiftet får det också finnas en tjänst som biträdande biskop. Beträffande frågan om tidsbegränsade förordnanden för biskopar anser utskottet att en sådan ordning framför allt strider mot kyrkans traditionella uppfattning om biskopsämbetets karaktär och även har praktiska nackdelar. Det kan bl.a. finnas risk för att biskoparna får en mindre självständig ställning. Dessutom uppkommer frågor kring biskoparnas fortsatta tjänstgöring och anställningförhållanden om ett tidsbegränsat förordnande inte förlängs. Avgörande skäl talar enligt utskottets mening för att den nuvarande ordningen med fullmaktstjänster behålls. Motionerna 18 och 22 avstyrks därför. Genom prästanställningslagens tillkomst förenklades den prästerliga tjänsteorganisationen. En av de tjänstetyper som utmönstrades var pastoratsadjunkt. Som en övergångslösning fick dock tjänsterna finnas kvar till utgången av . I motionerna 36 och 41 pekas på att pastoraten i vissa situationer kan ha behov av att tillsätta tjänster i annan ordning än den som gäller. Enligt utskottets mening bör det dock vara möjligt att lösa de problem som kan uppkomma inom ramen för nuvarande system. På de platser där särskilda förhållanden råder kan t.ex. strukturbidrag vara en lösning. Den föreslagna beslutsordningen vad gäller inrättandet av prästtjänster torde dessutom skapa en större flexibilitet vid tillsättandet av tjänster. Stiftsstyrelserna kommer själva att, förutom pastorsadjunktstjänster för nyprästvigda, kunna inrätta stifts- och kontraktsadjunktstjänster. Stiftsstyrelserna kommer även att kunna inrätta personliga tjänster. I sammanhanget kan påpekas att det inte är länge sedan den nuvarande tjänsteorganisationen infördes. Det är därför, enligt utskottets mening, för tidigt att göra några ändringar. När den nuvarande organisationen har varit i funktion kan det däremot finnas anledning att utvärdera den. Utskottet kan därför inte tillstyrka motionerna 36 och 41. Beträffande personliga tjänster vill utskottet understryka att det är angeläget att sådana i undantagsfall kan inrättas och att regeringen genom de föreskrifter den avser att meddela säkerställer att tjänsten inte behöver kungöras ledig oavsett om tjänten inrättas som stiftsprästtjänst eller komministertjänst. Utskottet vill också framhålla att det är mycket viktigt att kostnaderna för tjänsterna kan täckas genom stiftsbidrag samt att lagändringarna görs på sådant sätt att ingen lucka uppstår mellan nya och gamla bestämmelser. Utskottet anser att detta bör ges regeringen till känna. Motion 84 tillstyrks således. Behörighet Regeringens skrivelse I skrivelsen föreslås att prästanställningslagens regler om behörighet skall tas in i den nya kyrkolagen. Motioner I motion 25 av biskop pekas på de problem som kan uppstå genom att numera kan förklara en pastorsadjunkt behörig till tjänst som komminister, kontraktsadjunkt eller stiftsadjunkt om det kan antas att sökanden för beslutet att tillsätta tjänsten har tjänstgjort som präst i under . Det föreslås därför att det är tidpunkten för tillträdet som skall vara avgörande för behörigheten och inte tidpunkten för beslutet om tillsättning. Motion 26 av biskop behandlar frågan om EFS- pastorernas möjligheter att erhålla prästtjänst i . I motionen föreslås att den som är prästvigd för tjänst inom efter dispens från föreskriven utbildning, inte får komma i fråga för tillsättning på prästtjänst inom utan särskilt tillstånd av . I motion 19 av hävdas att många församlingar är dåliga arbetsplatser på grund av att kyrkoherden saknar ledarkompetens. Det föreslås därför att det skall krävas att den som söker en kyrkoherdetjänst skall visa sin lämplighet som ledare samt ha genomgått ledarskapsutbildning. I motion 60 av framhålls att det är angeläget att kyrkan ser och uppskattar det värde som finns i att de anställda har språkfärdigheter. Kriterier för när en person har uppnått status av tvåspråkighet och hur denna skall bedömas behöver utredas närmare. Utskottet Utskottet utgår från att 34 kap. 7 § i förslaget till kyrkolag får den lydelse 17 § prästanställningslagen har , då orden " som präst. Detta gäller inte för tjänster som biskop eller biträdande biskop" tillfogades. I prästanställningslagen (och nya kyrkolagen) finns vissa grundläggande behörighetsvillkor intagna. De villkor som i övrigt skall gälla meddelas av regeringen. Det är alltså riksdag och regering som reglerar frågor om behörighet till statligt reglerade prästtjänster. Frågan om behörighet att söka präststjänst behandlades av kyrkomöte (2KL 1990: 2 s. 6 f.). Kyrkomötet hemställde då att regeringen skulle ändra prästanställningsförordningen på sådant sätt att det blev möjligt att kunna söka en tjänst innan utbildningsåret var fullgjort. Regeringen ändrade bestämmelsen så att detta blev möjligt. Behörighetsprövningen knöts dock till tidpunkten för beslutet att tillsätta tjänsten. Detta har skapat problem för pastoraten och oro hos adjunkterna. Utskottet delar motionärens uppfattning att det är en bättre ordning att knyta behörigheten till tidpunkten för tillträdet. 19 § i prästanställningsförordningen bör därför ändras så att den sökande som vid ansökningstidens utgång har tjänstgjort , inte skall förklaras obehörig till en tjänst som komminister, kontraktsadjunkt eller stiftsadjunkt, om det kan antas att sökanden för tillträdet på den sökta tjänsten har tjänstgjort under . Utskottet tillstyrker motion 25. Beträffande EFS-pastorernas möjlighet att erhålla prästtjänster i vill utskottet framhålla att den överkommelse som slöts mellan och centralstyrelsen utgick från att det för dessa präster skall gälla särskilda förhållanden. Överenskommelsen godkändes av kyrkomöte. Centralstyrelsen har avgivit ett yttrande till regeringen i denna fråga (jfr. CsSkr 1991: 3 s. 13). I skrivelsen framhåller centralstyrelsen behovet av en reglering . Utskottet vill understryka vikten av att frågan regleras. Det bör härvid framgå att den som har prästvigts för tjänst inom () efter dispens från föreskriven prästutbildning, inte får utan särskilt tillstånd från komma i fråga för tillsättning på prästtjänst inom . Utskottet förutsätter att denna fråga genom regeringens försorg blir föremål för reglering. Frågan om särskilda behörighetskrav för kyrkoherdar behandlades utförligt i förarbetena till prästanställningslagen (prop. 1987/88: 31 s. 148). Det framhölls att det borde införas krav på att de sökande till vissa kyrkoherdetjänster har genomgått arbetsledarutbildning med godkänt resultat eller att den sökande på annat sätt visat sig lämpad för arbetsledande arbete. Utskottet delar helt den i motion 19 framförda uppfattningen att det är viktigt att en kyrkoherde har ledarkompetens. Frågan är dock hur detta skall uppnås. har det inom pågått arbete med att förbättra utbildningen för kyrkoherdar. Utbildningsinsatser har gjorts både av utbildningsnämnden och av domkapitlen. Det tar dock tid att bygga upp en fungerande modell för utbildningen. Det finns inte en gemensam arbetsledarutbildning, utan varje stift har sin egen. finns det således ingen möjlighet att kräva arbetsledarutbildning för innehav av kyrkoherdetjänst. Frågan kan dock komma i ett annat läge när pågående utbildningsinsatser har funnit sin form. Med hänsyn härtill kan inte utskottet tillstyrka motion 19. Beträffande värderingen av tvåspråkighet anser utskottet att det är värdefullt att normer för bedömning utarbetas. Med anledning av motionen bör detta ges centralstyrelsen till känna. Beträffande begreppet biskop och biträdande biskop anser utskottet att det bortsett från 2 § inte bör göras någon åtskillnad dem emellan i kapitlet. I övrigt tillstyrks regeringsskrivelsens förslag till 34 kap. kyrkolagen. Tillsättning av biskops- och prästtjänster (35 kap.) Regeringens skrivelse I skrivelsen föreslås att nuvarande regler i prästanställningslagen om bl.a. tillsättningsförfarandet tas in i 35 kap. En nyhet är förslaget att bestämmelserna om prästanställningar i sin helhet skall gälla även för präster anställda i andra icke-territoriella pastorat än hovförsamlingen. Tillsättningsförfarandet skall således vara detsamma, dvs. att en gång av tre tillsätter kyrkoherdetjänsten i pastoratet. I skrivelsen motiveras detta med att det är värdefullt att får samma roll i fråga om de arbetsledande tjänsterna i de icke-territoriella pastoraten som det har för övriga pastorat. skall dessutom oavsett detta i varje prästanställningsärende pröva den sökandes behörighet. Förslaget är inte avsett att hindra att kyrkoråden i församlingarna aktivt deltar i arbetet med rekryteringen av nya präster. I övrigt föreslås ingen annan ändring än att tillsättningsnämndernas sammansättning ändras så att kyrkoherden skall ingå som självskriven ledamot i tillsättningsnämnden. Detta medför att 7 § prästanställningslagen ändras. Motioner Motionerna 10, 63 och 81 tar upp vissa problem, som kan uppkomma i ett genom pastoratsreglering nybildat pastorat, bl.a. tillsättning av kyrkoherde. I motion 10 av m.fl. framhålls att bildandet av en tillsättningsnämnd inte kan ske förrän pastoratet har bildats. Det är väsentligt att en kyrkoherde kan utses och komma i tjänst redan under förberedelserna till en indelningsändring eller i vart fall att saken är klar när indelningsändringen träder i kraft. Det föreslås därför att 7 § prästanställningslagen ändras så att det blir möjligt att inrätta interimistiska tillsättningsnämnder i blivande pastorat och att dessa nämnder skall bestå av ledamöter från de församlingskyrkoråd som kommer att ingå i det nya pastoratet. I motion 81 av föreslås att om prästtjänster skall tillsättas innan en beslutad pastoratsindelning har trätt i kraft, skall församlingarna i det nybildade pastoratet gemensamt utse en tillfällig tillsättningsnämnd. Samma regler som finns i prästanställningslagen skall gälla, dock att vad som sägs om kyrkoråd skall avse indelningsdelegerades arbetsutskott i en nybildad församling. Frågan om tillsättning av kyrkoherde i nybildat pastorat tas också upp i motion 63 av biskop m.fl. (yrkande 1). I motionen framhålls att det är angeläget att den nye kyrkoherden bereds tillfälle att delta i uppbyggnadsarbetet i ett nybildat pastorat. I motion 16 av och tas frågan om tillsättningsförfarande av komministertjänster i samarbetskyrka upp. Tillsättning av präst i samarbetskyrka och icke-territoriella församlingar hör enligt motionärerna ihop. Det finns därför inte skäl att behålla regeringsutnämning av komminister i samarbetskyrka. Tjänsterna bör i stället tillsättas av domkapitel efter hörande av församlingskyrkoråd och samfundets styrelse. I motion 27 av behandlas frågan om tillsättningsförfarandet av kyrkoherdetjänster i de nationella icke-territoriella församlingarna. Det föreslås att kyrkoherdetjänsten i sådana församlingar alltid skall tillsättas av kyrkorådet, eftersom särskilda krav måste ställas på kyrkoherdetjänsten i dessa församlingar. I motion 64 av framhålls att utnämningsrätten av domprostar och biskopar bör överföras till kyrkliga organ. Som ett första steg i den riktningen föreslås att domkapitel skall få utnämna domprost. understryker i sitt yttrande (Ln 1991: 5) med anledning av bl.a. motionerna 10 och 63 vikten av att den prästerliga ämbetslinjen finns företrädd i uppbyggnadsarbetet av ett nytt pastorat. Yttrandet bifogas som bilaga 6. Utskottet Genom prästanställningslagen (1988: 184) ändrades formerna för tillsättning av prästtjänster. tillsattes prästtjänster genom domkapitelbeslut med eller utan föregående prästval i församlingarna. förekommer inte prästval. För kyrkoherdetjänst gäller att första och en sådan tjänst är ledig skall först pröva vilka sökanden som är behöriga. lämnar därefter med eget yttrande över ärendet till det kyrkoråd eller den tillsättningsnämnd som skall tillsätta tjänsten. Tredje gången tjänsten är ledig tillsätts den av efter yttrande från berörda församlingars kyrkoråd. Komministertjänster tillsätts av kyrkorådet eller tillsättningsnämnden. prövar vilka sökande som är behöriga till tjänsten och avger yttrande till pastorat. Domprosttjänst tillsätts av regeringen efter yttrande av , som skall ha gett samtliga församlingskyrkoråd i pastoratet tillfälle att yttra sig. Motionerna 10, 63, yrkande 1, och 81 tar alla upp problemet med hur en kyrkoherde i nybildat pastorat skall tillsättas. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är angeläget att den nye kyrkoherden får tillfälle att delta i uppbyggnadsarbetet i ett nybildat pastorat. Frågan om tillsättningsförfarandet måste därför lösas. Ett sätt att lösa problemet är att domkapitel tillsätter kyrkoherdetjänsten. Utskottet anser dock att församlingarna i det nybildade pastoratet bör ha det avgörande inflytandet vid tillsättningen. Utskottet anser att det är en fördel om något befintligt organ kan ges befogenhet att besluta om tillsättning av prästtjänster. Under förutsättning att kyrkomötet bifaller det i motion 63 framställda yrkandet om att den prästerliga ämbetslinjen skall vara representerad i indelningsdelegerade och dess arbetsutskott (yrkande 2), anser utskottet att det är lämpligt att indelningsdelegerades arbetsutskott ges befogenhet att tillsätta prästtjänster. Vid beslutet om tillsättning bör berörda församlingar finnas representerade. Vad utskottet anfört bör med anledning av motionerna 10, 63 och 81 ges regeringen till känna. Beträffande förfarandet vid tillsättning av tjänst som komminister i samarbetskyrka anser utskottet i likhet med motion 16 att det är som skall ha denna befogenhet. Före tillsättningsbeslutet skall höra församlingskyrkoråd och berörd samfundsstyrelse. Detta innebär att 35 kap. 13 § förslag till kyrkolag bör ändras. Utskottet, som utgår från att motionsyrkandet rätteligen avser denna bestämmelse, tillstyrker bifall till motion 16. När det gäller frågan om förfarandet vid tillsättning av tjänst som kyrkoherde i de icke-territoriella församlingarna delar utskottet de överväganden som har gjorts i regeringsskrivelsen. Utskottet avstyrker därför motion 27. I motion 64 tas frågan om tillsättningsförfarandet för domprost upp. Förfarandet ändrades i samband med att prästanställningslagen infördes. Valförfarandet slopades och ersattes av yttranden över de behöriga sökandena av berörda församlingars kyrkoråd. lämnar sedan med eget yttrande över ärendet till regeringen, som tillsätter tjänsten. Domprosten uppträder i många situationer som ersättare för biskopen, bl.a. som ordförande i . Med hänsyn härtill anser utskottet att tjänsten som domprost bör tillsättas av samma myndighet som tillsätter biskopstjänsten. Utskottet avstyrker motion 64. Befordringsgrunder Regeringens skrivelse I skrivelsen föreslås att nuvarande regler om befordringsgrunder i prästanställningslagen tas in i den nya kyrkolagen. att vid tillsättning av en prästtjänst skall avseende endast fästas vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet. Bland de grunder som skall beaktas skall skickligheten sättas främst, om det inte finns särskilda skäl för något annat. Motionen I motion 5 av behandlas frågan huruvida det har förekommit att ovidkommande faktorer har tillmätts betydelse vid prästtillsättningar. Motionären anser att det både för de enskilda befattningshavarnas och församlingarnas skull är angeläget med en utvärdering och analys av prästanställningslagen. Utskottet kyrkomöte avslog en motion (1990: 1) om ändrad tillsättningsordning beträffande prästtjänster. I motionen hade framförts vissa farhågor om tillsättningsnämndernas möjligheter att på ett korrekt sätt tillämpa den nya lagstiftningen. Det föreslogs därför att tillsättningsförfarandet skulle ändras. Andra kyrkolagsutskottet (2KL 1990: 3 s. 3) ansåg att frågan var för tidigt väckt samt framhöll att den nya ordningen innebär att domkapitlen dels skall avge yttrande över de sökande till kyrkorådet eller tillsättningsnämnden, dels stå till tjänst med rådgivning i tillsättningsärenden. Utskottet anser att det inte finns anledning att utvärdera tillämpningen av prästanställningslagens regler om tjänstetillsättningar. Utskottet avstyrker motion 5. I övrigt tillstyrker utskottet regeringsförslaget till 35 kap. kyrkolagen. Dock bör som tidigare framhållits inte göras någon åtskillnad mellan biskop och biträdande biskop. Anställning som präst m.m. (kap. 36) Regeringens skrivelse I kapitlet har tagits in bestämmelser om skyldighet för präst att utöva andra prästtjänster, tjänstebostäder, bisysslor m.m. samt arbetskonflikter och skadestånd. Bestämmelserna finns i förordningen med vissa bestämmelser om anställning som präst, lagen om offentlig anställning, prästanställningslagen och prästanställningsförordningen. Utskottet Utskottet tillstyrker regeringsförslaget till 36 kap. kyrkolagen. Prästanställningens upphörande m.m. (kap. 37) Regeringens skrivelse I kapitlet finns bestämmelser om bl.a. uppsägning, entledigande, anställningens upphörande vid ny anställning, turordning vid uppsägning på grund av arbetsbrist, företrädesrätt till återanställning, disciplinansvar, avskedande, åtalsanmälan, avstängning och läkarundersökning. Bestämmelserna finns i förordningen med vissa bestämmelser om anställning som präst, lagen om offentlig anställning och prästanställningslagen. Genom en ny bestämmelse (40 §) uppnås överensstämmelse mellan prästtjänster och andra statlig reglerade tjänster i fråga om verkställighetsförbud omfattande beslut om löneavdrag som disciplinpåföljd och om avgångsskyldighet vid uppnådd pensionsålder. Utskottet Även i detta kapitel används begreppen biskop och biträdande biskop. Enligt utskottet bör en gemensam beteckning användas. I övrigt tillstyrker utskottet regeringsförslaget till 37 kap. 16. Upplåtelse av kyrka (40 kap.) Regeringens skrivelse De föreslagna bestämmelserna är delvis nya men innebär enligt skrivelsen väsentligen inte några sakliga förändringar i förhållande till vad som gäller enligt sedvanerätt.