prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — 187) för /94 föreslagit ett ramanslag om 5 470 000 kr.Därutöver föreslår regeringen att medel avseende bidrag tillinstitutets nordiska forskargrupp tilldelas över anslaget C 1. Bidrag tillinternationella biståndsprogram. 1992/93:170Utrikesdep. 3.3 Forskning motiverad från utrikeshandelssynpunkt m.m. Somtidigare framhållits är forskning om ekonomiska förbindelser medandra länder av stor betydelse, inte minst för näringslivets utveckling. Deteuropeiska närområdet är därvid av särskild betydelse. Undersenare år har stora delar av EG:s ramprogram på forskningsområdet öppnats försvenskt deltagande på projekt- eller programnivå. innebär attytterligare betydelsefulla steg tas i detta samarbete. EES-avtaletinnebär, förutom, fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital,också samarbete på en rad s.k. angränsande områden, däribland forskning. Påforskniingsområdet innebär avtalet att EFTA-länderna får tillträde tillhuvuddelen av EG:s s.k. tredje ramprogram och dess olika forskningsprogram.Totalt omfattas 13 av de 15 delprogrammen. Den totala budgeten för de 13programmen är ca som fördelas över . De tvåprogram som berör forskning inom ramen för Euroatom ingår ej. EFTA-ländernasdeltagande inleds vid ikraftträdande. Detsvenska samhället står inför stora förändringar i och med och ettmedlemskap i . Detta kommer i ökad utsträckning att motivera forskning inteminst på de juridiska, ekonomiska och samhäUsvetenskapUga områdena. Sådanforskning kommer att ingå som en naturlig del i svenska institutionersforskning. 1992/93:100 bil. 4 har regeringen föreslagit att, i avvaktanpå särskild proposition i ämnet, för budgetårel 1993/94 under angivnaanslagsrubriker beräkna följande belopp. Bidrag till Sfiftelsen Ostekonomiska Inslitutet Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Forskningsverksamhet för rustningsbegränsning och nedrustning Regeringentar nu upp dessa frågor. Prop.1992/93:170 Utrikesdep. E Utrikeshandel och exportfrämjande E 5.Bidrag till Stiftelsen bUdades sedan avtal träffats mellanstaten och ett antal intressenter från näringslivet. Stiftelsen har som syfteatt främja kunnandet i om de ekonomiska förhållandena i Central- ochÖsteuropa saml OSS-staterna. Genomdet nämnda avtalet ålar sig staten och övriga stifiare all under enfemårsperiod lämna årliga bidrag till täckande av stiftelsens kostnader.Därmed ges garanti för stabilitet och långsiklighet i verksamheten. Bidragenskall uppgå till penningvärde frånvardera staten och övriga intressenter (näringslivet). Beloppen skall räknasupp med hänsyn till pris- och löneutvecklingen vilket gjorts med ett avregeringen fastställt omräkningstal. För /94, som är det sistaåret i ovannämnda femårsperiod, har detta faststäUts till O % varför anslagetbör vara oförändrat . Frågan om den fortsatta finansieringen kommerall diskuteras . attriksdagen till Bidrag till för budgetåret1993/94 anvisar ett ansiag på . F Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor m.m. Bidrag till () () upprättades som en oberoendeinternationell stiftelse 1966. Stiftelsen har till ändamål att i enlighet medde grunder för bidrag som godkänt (prop. 1966:76, bet. 1966:SU88,rskr. 1966:203, prop. 1979/80:106, bet. 1979/80:UU21, bet. 1979/80:SkU48, rskr.1979/80:304) bedriva forskning i konflikt- och samarbetsfrågor av betydelse förinternationell fred och säkerhet. Stiftelsen leds av en internationelltsammansatt styrelse. Styrelsens sammanträden är förlagda till . SIPRIbedriver en opartisk och tillförlitlig forskning, främst baserad påkvantitativa analyser om vapenhandel, vapenutveckling och militärutgifter.Denna kvantitativa forskning har, inte minst efter ochWarszawa-paktens upplösning, kommit alt kompletteras med analyser av orsakernatill olika konflikter. Institutet har ca 50 anställda, av vilka knappt hälftenär forskare. Flertalet av forskarna kommer från andra länder än Sverige.Pågående forskning inriktas på europeisk säkerhet och rustningskontroll,militär teknologi och rustningskontroll, miUtärutgifter och utveckling i iredjevärlden, kemisk och biologisk krigföring samt vapenhandel och vapenproduktion. SIPRIhar ansökt om för /94. Beloppet beräknas medge enviss breddning av verksamheten till att utöver pågående forskning ocksåstudera stabilitet och instabilitet i Cenlral- och . avser ocksåägna större uppmärksamhet åt utvecklingen i och åt kopplingarnamellan kapprustning, utveckling och miljöskydd. Målet medforskningsverksamheten är att dels informera och därigenom påverka den allmännaopinionen, dels direkt utöva inflytande på beslutsfattare i regeringar och iinlernalionella organisationer. publikationsverksamhet utnyttjas över hela värl- Prop.1992/93:170 den av regeringar, förtroendevalda, akademiker, studenter och massme- Utrikesdep. Institutet har fåll utmärkelser i form avAmerican för årets mest värdefulla akademiska publikation ochpris från . SIPRImodemiserar nu sitt omfattande bibliotek och sin dokumenla-tionsavdelning bl.a.genom inköp av nya datorer som kommer att medverka till en effektivaredatabas. Institutet erhöll under anslaget . Utredningar inom detnedrustnings- och säkerhetspolitiska området /iextra anslag för detta ändamål. En fortsatt modernisering av SIPRLs utrustningskulle också medge bättre lay-out för institutets omfattandepublikalionsverksamhel. SIPRIframhåller även att inslitutet drabbas av väsentliga merkostnader eftersom detär beroende av den internationella löneutvecklingen för forskare. SIPRIhar i sin forskning och publikationsverksamhet på ett värdefullt sätt bidragittill att öka kunskapen om omfattning och tendenser rörande rustningsnivåer,globalt sett och i enskilda regioner. SIPRIhar ansökt om medel fdr de tre budgetåren 1993/94 - 1995/96. Regeringenföreslår, med anledning av att inle är någon myndighet, att medel nuanvisas endast för /94. Det är dock regeringens ambition attför budgetåren 1994/95 och 1995/96 kunna bidra till verksamheten på oförändradnivå. För nästa budgetår beräknar regeringen anslaget Bidrag till till . attriksdagen till Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut() för /94 anvisar etl reservationsanslag på 21 810 000kr. Forskningsverksamhet för rustningsbegränsning ochnedrustning Anslagetbekostar ett verksamhetsprogram vid () somsyftar till att stödja arbete i internalionellaförhandlingar för ruslningsbegränsning och nedrustning. Av följande tabell framgårfördelningen av anslaget på olika programdelar för /93. 1992/93:170Utrikesdep. 1.1Seismologisk multipelstationoch internationell datacentral 1.2Insamling och analys avluftburen radioaktivitet 5.Allmänt underhåll, studier Försvaretsforskningsanstalt, FOA, erhåller via anslaget under budgetåret1992/93 för forskning rörande nedrustning och rustningskontroll. 1 sinframställan för budgetåren 1993/94 - 1995/96 ansöker FOA om två alternativa anslagsnivåer,antingen vardera året för en i huvudsak bibehållenambitionsnivå, eller för att medge ökade insatser bl.a.för minskade risker av spridning av massförstörelsevapen och andra vapen fråndet före detta . Dettaanslag finansierar av FOA:s verksamhet. Det innebär kostnadstäckning för22 personår av vilka cirka hälften inriktas på kämvapenområdet. Denunder anslaget finansierade verksamheten bör även fortsättningsvis inriktas påcentrala områden för nedrustning och icke-spridning av massförstörelsevapen(med viss förskjutning mot biologiska och kemiska vapen), europeisk säkerhetsamt insatser i före detta rörande nedrustning ochicke-spridning. Anslagetbör med indikativa planeringssiffror fördelas enligt tabellen nedan. Prop.1992/93:170 Utrikesdep. 1.2insamling och analys avluft-baserad radioaktivitet 4.Rymdområdet/Open Skies icke-spridning, bl.a. iOSS och 1700 000 1 105 000 Kärnvapenområdet harvarit det mest resurskrävande. Inom detta delområde, som tagit i anspråk 2/3 av anslaget, har tyngdpunkten lagts på övervakning av provstopp. Avsikten med över vakningen är att kunna kontrollera vilka testsprängningar av kärnva penladdningar som görs och övervaka att gällande internationella avtal följs. medverkar som ett av fyra länder i elt internationellt utby te av seismiska data. Arbetet bedrivs inom ramen för en expertgrupp under . Iraksupprustning och aktiva kärnvapenprogram är ett av flera exempel på attseismisk övervakning inte är tillräcklig för att upptäcka ökade risker förspridning av kärnvapen. Även andra insatser krävs således för att minskaspridningsriskerna. Inom kärnvapenområdet fårockså FOA medel för analys av luftburen radioaktivitet. Kontroll av förekomstav luftburen radioaktivitet har intresse långt utanför kämvapenområdet eftersomden även kan avslöja radioaktivitet som orsakas av kärnkraflsolyckor. Vidarefinansieras verksamhet som rör internationella förhandlingar om att minskariskerna för spridning av kärnvapen. En viss ökning föreslås för dessa insatser. På B- ochC-vapenområdet erhåller FOA nära för bl.a. kontroll av export av kemiska produkter och förbättrade undersökningsmetoder vid påstådd C-vapenanvändning. FOA skall ock så ställa experter och tekniskt underlag till förfogande för uppföljning rörande den konvention om kemiska vapen som undertecknade . Beträffande biologiskavapen krävs fortsatta insatser av FOA bl.a. för att stärka konventionom sådana vapen. På delområdeteuropeisk säkerhet erhåller FOA nära för fortsatta forskningsinsatser kring konventionella rustningsbe gränsningar. Forskningen avser bl.a. studier av den militära utveckling en i . 4.Rymdområdet inriktas bl.a. påatt upprätta en databas omfattande satellitscener från Landsat och SPÖT samtsatsningar på Open Skies inom ESK:s ram. En viss minskning av verksamheten ärmotiverad med hänsyn till resursbehoven på övriga delområden. 5.I enlighet med vad som tidigarediskuterats mellan och bör insatserna öka vad gällericke-spridning av massförstörelsevapen i Oberoende staternas samvälde (OSS)och . har UD ochFOA gemensamt diskuterat behovet av förändringar av den verksamhet somfinansierats under anslaget. Diskussionen har koncentrerats på den del avverksamheten som inte rör ren forskning utan insamling, analys och internalionelllutbyte av seismiska data. De förhållandevis höga kostnaderna för den seismiskaverksamhelen måste sällas i relation lill hur effektiv metoden är för all kontrolleraspridningsrisker på kärnvapenområdet. Den seismiska verksamheten måste ocksårelateras till andra s.k. verifikationsmeloder som ger möjlighet att begränsariskerna lör spridning av kärnvapen. FOA har med sina resurserpå nedrustningsområdet kunnat bygga upp en kvalificerad teknisk kompetens ochhar därigenom bl.a. kunnat läinna ett viktigt underlag för det svenskaförhandlingsarbetet på nedrustningsområdet. Med hänsyn lill vad som anförtsovan och behovet av besparingar inom statsverksamheten föreslås dock enminskning med av FOA:s anslag innebärande bl.a. all FOA:s seismiskaverksamhet skärs ner väsentligt. Denna lägre nivå bedöms vara tillräcklig föratt möjliggöra fortsatt svensk medverkan i det internationella arbetet med attinhämta, analysera och vidarebefordra seismiska data för övervakning avgällande provstoppsavtal. FOA har i sinanslagsframstäUan ansökt om medel för de tre budgetåren 1993/94 - 1995/96.Regeringen föreslår att medel endast anvisas för /94. Det ärdock regeringens ambition att för budgetåren 1994/95 och 1995/96 kunna bidratill verksamheten på oförändrad nivå. Medlen bör av anvisas som ellobeiecknat anslag i fortsättningen. Prop.1992/93:170 Utrikesdep. attriksdagen till Forskningsverksamhet för rustningsbegränsning och nedrustningför /94 anvisar ett anslag på . UtrikespolitiskaInstitutet, som drivs av , har enUgt stadgarna tilluppgift att främja intresset för internationella frågor samt att vidgakunskaperna och stödja forskning om sådana frågor. sker genom att UIpublicerar tidskrifter, böcker, skrifter och broschyrer om aktuellautrikespolitiska frågor, anordnar seminarier och föreläsningar samt försermassmedia med information och dokumentation. UtrikespolitiskaInstitutet vänder sig till en vid målgrupp, från specialister till allmänhet.Publikationer och programverksamhet sprids via bibliotek, universitet ochvetenskapliga institutioner, skolor, tidningar, bildningsförbund samt enskildaprenumeranter. I nära anslutning till forskningsverksamheten arbetarstudiegrupper med all genomföra kortsiktiga projekt kring avgränsade teman.Seminarie- och konferensverksamheten spelar en viktig roll inom UI:sforskningsverksamhet. Den samordnas också med den övriga program- ochföreläsningsverksamheten. Institutet bedriver vidare en omfattandeinternationell kontaktverksamhet. Genomföredrag, seminarier och konferenser, och genom sin centrala belägenhet i , kan institutet ofta utnyttjas i anslutning tiU utländska besök på bl.a.Utrikesdepartementet, och . 1992/93:170Utrikesdep. UtrikespolitiskaInstitutets verksamhet är av stor vikt, både vad avser forskning om utrikes-och säkerhetspoUtik, vilken beräknas ta i anspråk cirka hätften av institutetsresurser, samt informationsverksamheten som har en bred intressentkrets. UI har ansökt om medel förde tre budgetåren 1993/94 - 1995/96. Regeringen föreslår, med anledning av attUI inte är någon myndighet, att medel nu anvisas endast för /94.Det är dock regeringens ambition att för budgetåren 1994/95 och 1995/96 kunnabidra till verksamhelen på oförändrad nivå. För nästa budgetår bör anslagetvara oförändrat i förhållande lill innevarande budgetår. Del bör av riksdagenanvisas som ett obetecknat anslag i fortsättningen. Regeringen avser också attbidra med särskilda medel till en säkerhetspolitisk forskargrupp vid UI underanslaget Forskningsverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitiskbetydelse. att till för /94anvisar ett anslag på . F 6.Forskningsverksamhet av särskild utrikes- och Prop. säkerhetspolitiskbetydelse* Utrikesdep. 1993/94 Nyttanslag (förslag) 3 500 000 Utredningar inom det nedrustnings- och säkerhetspolitiskaområdet ingår /93 en post för forskningsverksamhet av särskildutrikes- och säkerhetspolitisk betydelse. Dessa medel har utnyttjats bl.a. förforskning om säkerhetsfrågor i och , försvar i , Nordenoch det nya , legala frågor rörande samt massmedias bevakningav svensk utrikes- och säkerhetspolitik. I budgetpropositionen 1992/93:100bil. 4 s. 218 föreslås att anslaget från och med /94 skallbenämnas Utredningar och andra insatser på det utrikespolitiska områdei. Regeringenföreslår att ett särskilt anslag inrättas, som uteslutande skall användas förforskning. Det nya anslaget föreslås få benämningen Forskningsverksamhet avsärskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse. Regeringenhar i det föregående mot bakgrund av de dramatiska omvärldsförändringar sompågår och uttalande, framhållit behovet av att stärka denlångsikliga forskning som har särskild betydelse för svensk utrikes- ochsäkerhetspolitik. För att snabbast möjligt uppnå den nödvändiga kritiskastorlek som kvalificerad forskning kräver, bör resurserna koncentreras.Regeringen avser därför att medverka till att en forskargrupp kan etableras vidUtrikespolitiska institutets forskningsavdelning. Forskargruppen bör erhållastatliga bidrag . De närmare formerna förresursanvändningen kommer att formuleras i ett avtal. Forsluiingen bör ledas aven särskild grupp med företrädare för , universitet, högskolor ochutrikesförvaltning. Årskostnaden beräknas till . Forskargruppenskall tillsättas enligt de sedvanliga principer som gäller för vetenskapligverksamhet, dvs. efter öppen ansökan och sakkunnig granskning. Detär angeläget att forskningen vid UI fungerar i nära samverkan med universitetoch högskolor. Det gäller såväl forskning och forskarutbildning som dengrundläggande utbildningen. Forskargruppens kompetens bör kunna utnyttjas förhandledning och utbildning inom en rad discipliner. Möjligheterna att kjiytaforskarstuderande liksom utländska gästforskare till verksamheten skall sålångl möjligt utnyttjas. *Medel har tidigare beräknats under anslaget . Utredningar inom detnedrustnings- och säkerhetspoUtiska området. övrigamedel under anslaget F 6. Forskningsverksamhet av särskild Prop.1992/93:170 utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse bör som fördelastill oii- Utrikesdep. ka forskningsprojekt inom området. attriksdagen till Forskningsverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitbkbetydebe för /94 anvisar ett reservationsanslag på 3 500 000kr. 97 7 1992/93. 1 samL Nr 170 4Försvarsdepartementets verksamhetsområde 4.1Allmän inledning Prop.1992/93:170 Avsnitt 4 Försvarsdep. Forskningoch utveckling för flärsvarssektom syftar bl.a. till att göra försvaret meraeffektivt. används av försvarsanslagen till forskningoch utveciding. En väsentlig del av denna satsning utgörs f.n. av utvecklingenav flygplanssystemet JAS 39 -Gripen. Degrundläggande motiven för försvarets forskning står att finna i den internationellaoch krigshistoriska erfarenheten. Kvaliteten hos de i krig deltagande förbandenoch systemen, och förmågan att taktiskt utnyttja dem och exploatera nyatekniska möjligheter, har ofla varit avgörande för utgången och förmöjlighetema att begränsa egna förluster. Som en del av den svenskasäkerhetspolitiken har vi genom att satsa på forskning,utveckling och en inhemsk försvarsindustri velat säkerställa en självständigförmåga att skapa ett slagkraftigt och effektivt totalförsvar. /91 användes inom totalförsvaret ca för forskningoch utveckling. Ca två ttedjedelar av detta belopp avsåg direkt utveckling avförsvjusmateriel vid svenska systemsammanhållande industrier, s.k.objektbunden utveckling. Staten, den enda inhemska kunden, beställer () och finansierar, i regel separat överförsvarsmaktens materielanslag, produktutveckling av försvarsmateriel. Inom deflesta andra sektorer i samhället finansierar industrin själv sinaulA'ecklingsprojekt och får sina kosbiader täckta genom ett högre pris påprodukten. Huvuddelenav försvarets forskmng och utveckling är således knuten till konkretamaterielprojekt. Den resterande ttedjedelen tas i anspråk för forskning ochannan verksamhet som syftar till att skapa kunskap om egna, och andra länders,möjUgheter att använda ny teknik för utveckling av försvarsmateriel. Vidareingåir verksamhet med syfte att uttöna hur nya lösningar kan umyttjas taktisktoch operativt samt att göra totalförsvaret effektivt i annat än materiellthänseende. Dessamera generella satsningajr sker genom FMV, ()och myndigheter inom totalförsvarets civila del, ftämst Överstyrelsen för civilberedskap (ÖCB) och (). Inomramen för försvarsmaktens materielanslag ger FMV uppdrag till främst industrinavseende teknilcutveckling omfattande påfirämst industrin. Den försvarsinriktade verksamheten vid Flygtekniskaförsöksanstalten (FFA) finansieras till stor del genom sådana uppdrag, och mindre del över FFA:s myndighetsanslag, som f.n. omfattar ca 10 miljonerkronor per är. FOA ansvarar förtotalförsvarsprogrammet Gemensam försvarsforskning. Det omfattar knappt en halvmiljard kronor . Dessa resurser används till största delen inom detmiUtära försvarets funktioner för konventioneU krigföring, men omfattar ocksåskydd mot icke-konven-tionella stridsmedel, det samlade totalförsvarets och detcivila försvarets fiinktion samt totalförsvarets verksamhet i fred. 1992/93:170 Avsnitt4 Försvarsdep. Detcivila försvarets myndigheter lägger därutöver själva ut uppdrag på forskningoch utveckling omfattande ca . Detbör i sammanhanget vidare noteras att försvarsindustrin gör storaegenfinansierade strategiska satsningar på kompetensutveckling, ny teknik ochnya processer. Utöveratt avdela resurser för att genomföra forskning och utveckling satsar försvaretavsevärda medel pä att kunna styra utveckling, anskaffiiing ochvidareutveckling av materiel och därtill knuten forskning och teknikutvecklinggenom att ha egen teknisk kompetens för att vara en kompetent köpare. Denårliga kosmaden för den kvaUficerade tekniska personal som FMV har förändamålet uppgår tiU . FMV köper också överförsvarsgrenamas materielanslag tekniska konsulttjänster för över 200 miljonerkronor som ett led i materielanskaffningen. Den del av dessa tjänstersom avser forskning och utveckling finansieras inom ramen för angivnabelopp för objektbunden utveckling och teknikuppdrag. FoU och teknisk kompetens '. .' Ukr 1990/91 2 3 4 5 2Ej objektbundenteknikutveckling (FMVI A övrig FoU (MHS, FFA, Civilt totalförsvar) 5FMV f egentekniska kompetens 4.2 Forskning för totalförsvaret Regeringenbemyndigade (dir. 1991:43) chefen för atttillkalla en särskild uttedare med uppdrag att göra en översyn av forskning ochutvecklingsarbete för totalförsvaret. Som uttedare förordnades teknologieUcentiaten . Uttedningen tog namnet 1991 årsförsvarsforskningsuttning (FFU 91). Uttedningenredovisade delbetänkandet (SOU 1991:91) Forskning och utvecklingför totalförsvaret - kartläggning och probleminventering. Med anledning avdelbetänkandet beslutade regeringen ändrade direktiv (dir.1992:6) för uttedningen. Ändringen innebar främst att översynen även skuUeomfatta den tekniska kompetens och kapacitet i övrigt som stödjer försvaretsmaterielanskaffningsprocess. Ettunderlag för uttedningen har varit betänkandet (SOU 1991:53) Forskning ochteknik för flyget - granskning av verksamheten vid flygtekniskaförsöksanstalten. Uttedningenlade fram sitt slutbetänkande (SOU 1992:62) Forskning ochutveckling för totalförsvaret - förslag tiU åtgärder. En remissammanställning finns tillgänglig i Försvarsdepartementet. Idet följande redovisas först kortfattat uttedningens bedömningar och förslagoch därefter regeringens ställningstaganden tiU förslagen i de frågor som böravgöras nu och som det ankommer på eUer regeringen att besluta om.Vissa av uttedningens förslag rör frågor som bör avgöras av berördamyndigheter, eUer efter vidare överväganden av uttedningen om lednings- ochmyndighetsorganisationen för försvaret (LEMO). Förslagen har i de delamaöverlämnats till dem. 4.2.2 Utredningensbedömningar och förslag Uttedningenbedömer att materielanskaffningen i den nya säkerhetspoUtiska situationenaUtmer kommer att ske i samarbete med andra länder. Försvarets tekniska myndigheterfår med tiden sannolikt minskad anledning att specificera utvecklingsuppdragtill svensk industri som det finns ökad anledning att samarbeta medandra länder om forskning och teknikutveckling. Storakrav ställs nu på totalförsvarets möjUgheter att anpassa organisation,utrustiiing och förmåga att uppttäda till förändrade uppgifter och tillförändrade förhåUanden i omvärlden. Ledningsorganens kunskapsförsörjning måsteanpassas härtiU. Prop.1992/93:170 Avsnitt 4 Försvarsdep. Försvarssystemenkommer även i fortsättningen att vara komplexa. 1992/93:170 Försvaretsmyndigheter behöver främst kunna specificera och värdera Avsnitt 4ftinktionella egenskaper. Industrin behöver kunna ta till sig och utnyttja Försvarsdep. ett brett spektrum av teknologier och delsystem vid sinproduktutveckling. RoUema förändras därigenom i förhåUande tiU udigare, när försvarets myndigheter tog en mera aktiv del i ochkonttoUerade utvecklingsarbetet. För grundläggande kunskaper får universitetoch högskolor och civil verksamhet ökande betydelse. Försvaretsledningssystem utvecklas mot ökat bruk av uppdragsstyming. Det kräver iledningsorganen kompetens för att styra och bör för försvarets tekniskamyndigheter kunna medföra att insatsema kan koncentteras mot vad som är viktigtför försvaret. Detfinns ett starkt behov av att åstadkomma besparingar inom den offentUga sektom.För att skapa en rationeU verksamhet är det angeläget med ÖverbUck överförsvarssektoms tekniska och vetenskapliga kompetenser och att styrautvecklingen på dessa områden. Motbakgrund av bl.a. dessa faktorer prioriterar uttedningen insatser inomforskning och teknikutveckling för att ge underlag tiU statsmaktemas,försvarsmaktens och det civila försvarets ledning av totalförsvaretsutveckling. Begränsningar bör i första hand ske inom sådan verksamhet somstödjer materielanskaffningen.