prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — JäraO begär ibåda altemativen ökade resurser för kompetensutveckling inora detintemationella området Dämtöver yrkas tiUskort av medel för ert ökat löneutrymme,för information och rådgivning inom utbildningsområdet samt för ett nytttelefonsystem. Prop.1992/93:100 Bil. Jämställdhetsnärandensuppgifter fraragår av järastäUdhetslagen (1991:433) och av förordningen(1991:1437) med instmktion för . Nämndens resursbehovtorde enligt JämO inte koraraa art öka järafört raed anslaget för innevarandebudgetår. JämO beräknar nämndens kostnader till för denkoraraande tteårsperioden. Förden kommande treårsperioden skall de mäl som framgår av jämställdhetslagen(1991:433) och av förordningen (1991:1438) med instruktion förJämställdhetsombudsmannen samt förordningen (1991:1437) med insttuktion förJämställdhetsnämnden gälla. Ramanslag1993/94: Planeringsram: 1993/94 1994/95 1995/96 JämO:sfördjupade anslagsfraraställning visar, enligt min mening, att verksarahetenbedrivs raed en sådan inriktning art verksamhetsmålen har uppfyllts. EmeUertidsaknas underlag för att tUl fullo kunna bedöraa effektiviteten i arbetet inomde oUka verksamhetsorarådena eftersora kostnaderaa inte särredovisas. Därtillkoraraer art resultaten av arbetet raed art förverkliga de Övergripande målenför jämstäUdhet i arbetslivet inte på ett enkelt särt låter sig mätas i ettkort perspektiv. JämO;s resultatanalys visar att antaleldiskrimineringsärenden minskat och atttendensen är att fackliga organisationer tar över allt fler ärenden. Resultatanalysenvisar vidare art myndighetens inforraationsinsatser ochövriga insatser pä området aktiva ätgärder ökat un- Prop. 1992/93: IOO der perioden. Resultattedovisningen är i huvudsak kvantitativ.Att bedöraa kvaliteten och härleda fraragångar i samhället påjämställdhetsorarädet till just JäraO:s insatser är, enligt rain mening,förenat med stora svärigheter eftersom det finns raånga aktörer i arbetet föratt fräraja jämställdhet mellan kvinnor och män. Övergripandemål enligt jämställdhetslagen (1991:433) och förordningen (1991:1438) medinstnUction för järaställdhetsombudsraannen skall fortsätta att gälla förJäraO:s vericsamhet. Mälen för jämstäUdhetsnärandens verksamhet framgår avförordningen (1991:1437) med instraktion för JärastäUdhetsnäranden. Jag anser inte att det föreligger skäl att föreslåändringar i myndighetens aUmänna verksamhetsinrikming. Jag har tidigare i dagredovisat rain syn pä järastäUdhetslagen sora en instmment i arbetet med attförbättta kvinnors vUlkor i arbetslivet Genora den nya lagen har JäraO fått ett ökaltillsynsansvar när det gäller art bevaka ora lagens regler om aktiva åtgärderefterievs. Jag bedömer att JämO:s resurser behöver förstärkas på delta orarådeunder den koraraande tte-årspe-rioden. /94 bör det i första hand skegenora oraprioriteringar inora rayndighetens befintliga resurser. Jag föreslårdock att tillförs JämO för inköp av extema tjänster för utredningaroch undersökningar som JämO själv utför. Syftet är att frigöra en del avde fasta resursema för del ökade tillsynsansvaret Jag har också beräknat ökademedel för kompetensutveckling och ett nytt telefonsystem. Genora en ändring i JämO:s instruktion åladesrayndigheten ansvar för inforraation och rådgivning också påutbildningsorarådet För /92 ökades JämO:s resurser väsentiigtBland annal tillfördes myndigheten medel för tvä tjänster. JämO fick också för sin informationsoch rådgivningsverksamhet varav utgjordeen engångsanvisning. Jag är inte nu beredd att tiUskjuta ytterligare medel förinformations- och rådgivningsverksamheten. Jag tar inte heller ställning tillJämO:s förslag enligt altemativ 2 eftersom en saralad bedömning av resultatenav regeringens femåriga handlingsplan koraraer att göras under budgetåret1993/94. För JärastäUdhetsnäranden har jag beräknat medelutifrån ett oförändrat resursbehov. JämO:s behov av låneram under /94uppgår tiU , varav avser ADB och ert nytttelefonsystem. Medelsbehovet har beräknats raed utgångspunkt i enreal minskning av utgiftema ora i enlighet raed den princip sora tillämpasgenerellt i årets budgetförslag. Chefen för har tidigare i dagredovisat ett förslag om generell räntebeläggning av statUga medelsflöden särat presenterat den raodeU 295 sora bör tillämpas. JäraOkommer fr.o.m. /94 att tillärapa Prop. 1992/93:100 dennamodell. Myndigheten kommer därför an tilldelas ett räntekonto med Bil. 12kredit i Riksgäidskontoret och medlen under anslaget El. förs tUl detta konto. Anslaget för JäraO har budgeterats utan hänsyn tillde tekniska justeringar sora raåste göras till följd av ändringen av nivån pålönekostaadspälägget, den ändrade finansieringsformen för Statshälsan,övergången till lån i samt de nya principema förbudgeteringen av anslagen. Riktlinjema för dessa förändringar har tidigaredenna dag redovisats av chefen för (bilaga 1, Statsbudgetenoch särskilda frågor, avsnin 2.2). Det belopp som kommer an ställas tillmyndighetens disposition kommer an slutiigt fastställas enligt de redovisaderUctiinjema och kan därför avvika från det nu budgeterade beloppet Planeringsramen för perioden /94-1995/96 harmot denna bakgrand beräknats till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till m.m. /94 anvisa ett ramanslag på . 1991/92 Utgift 12 501454 Reservation 12 150 505 1992/93 Anslag 10 556 000 1993/94 Förslag 10 556 000 Från anslaget betalas kostaader för särskildajärasiälldhetsålgärder som syftar tiU att främja jämstäUdhet mellan kvinnor ochmän. Inora ramen för den projektverksamhet som bedrivsmed stöd av anslaget prövas nya metoder och modeUer i jämstäUdhetsarbetet Under /92 och andra halvåret 1992har bl.a. 5 mUjoner kronor beviljats till projekt m.m. för att motverka våldmot kvinnor särat ca till projekt för att motverka sexuellattakasserier i arbetslivet. Övriga prioriterade områden har varit kvinnor ochden europeiska gemenskapen samt löneskillnader raellan kvinnor och män. För /94 bör inrikmingen varafortsatt satsning på utvecklings- och förändringsarbete som syftar till attfrämja jämställdhet meUan kvinnor och raän. För denna verksamhet beräknarjag . Jag hemställer att regeringen föreslår Bil. 12 att nu Särskilda jämställdhetsåtgärder för /93 anvisa ett reservationsanslag på . Bilaga 12.1 Prop. 1992/93:100 Bil. Sammanfatming av rapporter m.m. från omett vidgat deltagande i kulturlivet Genombeslut av regeringen fick Statens kulturtåd i uppdrag attsamla och analysera erfarenheter sora vunnits i arbetet för att aktivera nyagmpper i kultarverksamheten. överlämnade rådet tillregeringen rapporten vidga deltagandet i kulturlivet. Ett diskussionsunderlag(Rapport frän Statens kulturtåd 1990:4). Den utgör rådets huvudrapport ochbeskriver vanor, erfarenheter och förändringsbehov i ell helhetsperspektiv.Regeringen gav Kulturtådet i uppdrag att genom remisser ochandra åtgärder som rådet fann lämpliga fortsätta beredningen av den redovisningsora rädet gjort i sin huvudrapport. har Kulturtådet pubUceratföljande fyra delrapporter, nämligen 1991:1 Teater, , Film - 1991:2 MusUc- 1991:3 Bildkonst, Museer, Kulturmiljövård, Arkiv - 1991:4 Litteratur,Folkbildning, Insatser i olUca mUjöer. Rapportema har utarbetats avKiUturrådets kansli. och har svarat för sina resp. ansvarsområden. TiUgängligaforskningsresultat om kullurvanor har utnyttjats. En fördjupad undersökninghar vidare beställts frän . publicerades en sararaanfattning avsaratiiga rapporter med titeln för vidgat deltagande i kulturiivet(1991:8). Kulturtådet har i en skrivelse till regeringen den24 redovisat de svar Kulturtådet fått genom att sända ut rapportemaom vidgat deltagande pä remiss till samtiiga koramuner, landsting,kulturinstitutioner, universitet och högskolor. 1 skrivelsen sammanfallasmycket översiktiigt svaren och redovisas Kulturtådets bedömningar och planerför fortsatt bearbetning. , och har deltagit i utformningen av skrivelsen. I denna bilaga redovisas kortfattat innehållet iKulturtådets skrivelse avseende dels remissinstansemas allmänna synpunkter pårapportema dels Kulturtådets bedömning och planering. I övrigt hänvisas tillKulturtådets olika rapporter. Remissinstansemasallmänna synpimkter på rapportema Remissvarensora komrait in är raycket olUca. Många är utförliga med detaljeraderedovisningar av egna erfarenheter och koraraentarer till rapportema. /ndra ärraer kortfattade. Man säger ofta att man tagit del av rapporteraa och avser attanvända dem i sitt eget fortsatta arbete. Helt naturiigt har det varit lättareför institutioner med ett mer avgränsat ansvarsområdet att ge konkreta svar änför kommuner med sitt breda ansvar. Följande remissvar från kulturförvalmingen iLaholms kommun speglar väl hur en klar majoritet av remissinstansema ser pärapportema som helhet. "Kulmmämnden har med stort intresse tagit del av defyra delrapporterna 'Alt vidga deltagandet i kulturiivet'. Nämnden finner demambitiösa, innehåUsrika I detframlida arbetet med att planera en utveckling av Prop. 1992/93-100nämndens verksamhetsområden komraer rapportema all vara en vUctigdel." De positiva synpunktema överväger i förhällandetill de negativa. Framför allt komrauner, museer och andra kulturinstitutionerunderstyrker rapporternas användbarhet som underlag för fortsattadiskussioner, vilket ocksä varit ert av huvudsyftena. Många visar med exerapelhur de redan har eller kommer att främja deltagandet i kulturlivet inom detegna ansvarsområdet i överensstämmelse med tankegängama i rapportema. Även om flertalet av remissinstansema välkomnar attKulturtådet på regeringens uppdrag fokuserar deltagandet och publUcarbetetfinns en och annan som menar att andra problera inom kulturpolitiken ärangelägnare just , tex. Några ifrågasätter också den delav regeringens direktiv som gick ut på att uppdraget inte fick leda till någonökning av de offentliga utgifteraa för kultur. En huvudfråga som ställts ärhur raan bedriver kul-turverksarahei raed hög kvalitet i en kryrapande ekonomi.Slutligen förekomraer art reraissinstanser anser att uppdraget ochKulturtådets arbete inneburit en för stark centtalstyming av ett orarådet soraraåste bettaktas sora en angelägenhet för den enskUde eUer att ett centtallorgan inte kan ge uppdrag åt etl regionalt eller lokalt organ i dessa frågor. I övrigt kan de kritiska röstema raot rapportema iett helhetsperspektiv saramanfattas i tte huvudpunkter: Rapportema bekräftar bara det sora redan är känt -det finns en brist på framtidsperspektiv och nya idéer. Vissa raålgmpper t.ex. bam, saraer, invandrare ochfunktionshindrade har inte tillräckUgt uppraärksararaats i analysen. Vissa verksarahetsområden har försuraraats eUertilldelats en aUtför undan-skyrad roU i analysen, tex. körsäng, arkitektur ochheraslöjd. beklagar att rapportemautarbetats utan kontakter raed representanter för den regionalakuUurverksaraheten för att fä en bild av den fömyelseverksamhet som bedrivsdär. Ett mindre antal remissmstanser har i aUmännaordalag avfärdat den raodeU sora Kulturtådet haft som utgångspunkt föranalysen. Som gmnd för detta har då i allraänhet anförts att den undersökningsom gjordes av , och vars uppgift var att ge empiriskt underlag förmodellen, kritiserats i mass-raedier. Ingen av dessa kritiker har emellertidpresenterat några altemativa modeller sora skulle kunna vara mer ändamålsenligaför att systeraaiisera en korapUcerad verklighet I gengäld har någrareraissinstanser framhälUt att just denna modeU inneburit ett nytänkande, soramöjliggjort en överblick över problemorarådet Endast har pä ett seriöst sättkunnat sätta fingret på några svagheter i modellen sora handlar orasvårighetema att överföra idealtypiska gmpjjer tiU identifierbara raålgmpperför aktivt publUcarbete. En konsekvens av de vetenskapliga utgångspunktemahar uppraärksararaats av Malraö koraraun, sora påpekar att förklaringar tillraänniskors deltagande i kulturlivet främst sökts hos människoraa själva - itermer av motivationer och raöjligheter - inte i verksamhetemas innehåll elleri konsten sora Detts skulle innebäraatt analysen koraraii att överbetona publikarbete Prop. 1992/93:100 påbekostnad av versamhetsförändringar i försöken att vidga deltagandet i gjjj2 kulturlivet YtterUgare ett antal remissinstanser har framhållit att deinnehållsliga och kvalitativa aspektema kommit i skymundan. De menar därmedatt bara verksamhetema har tiUräckligt hög kvaUtet kommer publiken att infinnasig. En annan förekommande synpunkt är att analysen avdeltagandet fått en för stark kvantitativ slagsida - dvs. analysen bygger i förstor utsttäckning pä statistiska data. Därmed skulle de kvalitativa aspektemaav deltagandet - t.ex. vUka värden som skapas och vilka upplevelser som kanframkallas - åsidosättas. Det finns å andra sidan ett flertal remisser sombetonar värdet av att få statistiken ora kulturvanoma i befolkningen och iolika delgmpper sammanfattade på det sätt som rapportema redovisar. Sammanfattaingar av remissinstansemas synpunkterinom olika konstora-råden redovisas inte här men kan erhållas av Kulmrtådet EttvUctigt syfte med remissomgången var att få en överblick över insatser påcenttal nivå som kan vidtas för att främja syftet att vidga publiken. I det avseendethar det åsyftade resultatet nåtts. En lång rad förslag och uppslag harredovisats. För Kulturtådet liksom för och Riksarkivetblir den naturliga platsen för an redovisa sina stäUningstaganden i de fördjupadeanslagsframställningama. Iförsta hand gäller det för kulturmyndighetema attse vad sora kan göras inora raraen för de raedel för stöd tiU bl.a. forskning,utvecklingsarbete och information man redan disponerar. I andra hand kommer förslag och uppslag att arbetasin i de fördjupade anslagsframställningama i vad avser rayndighetemas egna förvaltaings-,utveckUngs- och forskningsanslag lUcsora stöden tiU institutionema och organisationema. I tredje hand kommer Kulturtådet och övrigakulturmyndigheter att systematiskt analysera vilka förslag sora bör kunna tasom hand av andra rayndigheter eUer av orgamsationer. Med utgångspunkt i erfarenheter saralade irapportema om och bearbetning av förslag och synpunkter som kommit in ireraissema har arbetat fram en preliminär plan för fortsatt arbetemed vidgat deltagande. TUl gmnd för planen Ugger också svaren på till kultarinstitutionema angående deras bam- och ungdomsverksamhetInnehållet i planen redovisas i bilaga 12.3. Bilaga 12.2 Prop. 1992/93:100 Bil. Sammanfattning av uppdrag till omkulturinstitutionemas verksamhet för barn och ungdom Genombeslut uppdrog regeringen åt Kulmrtådet att ta uppdiskussioner med statiiga och statsunderstödda kulturinstitutioner om derasinsatser för bam och ungdora. I den till uppdraget bifogade proraeraorianforraulerades ett antal frågeställningar sora skulle beaktas i diskussionemamed kiUtarinstitationema: - attgöra en redovisning av kulturinstimtionemas insatser för bam och ung dom, ~ alt redovisainstitutionemas syn på sma uppgifter, - att beskrivaerfarenheter av arbetet raed bam- och ungdomskultur, ~an redovisa planer för att omfördela insatsema till förmån för bam och ungdora. Det insaralade raaterialet skulle ligga till gmndför en samlad bedömning av Kultartådet när det gäUer kulturinstimtionemasnuvarande och framtida insatser för bam och ungdora. Eventuella förslag skulleryraraas inom nuvarande ekonoraiska ramar. skickade i raaj 1991 en skrivelse tillsamtUga statiiga och statsunderstödda kulturinstitutioner. Svaren har fördelatsig enligt följande: 20 av 24 tillfrågade länsbibUotek har lämnat svar, 3 av 4centtala rausUc- och teaterinstitutioner, 20 av 32 regionalamusikinstitutioner, 16 av 23 regionala och lokala teater- ochdansinstitutioner, 23 av 25 centrala rauseer ra.fl. och 17 av 26 regionalarauseer. Med utgångspunkt från de inkorana svaren har redovisat ensammanfattande bedömning av simationen. Altverksamheten för bam i förskola och skola generellt skulle ha minskat vidinstitutionema stämmer inte vad bettäffar den period enkäten omfattar, dvs.to.m. Publikantalet pä verksamheter som avser bam i skol-och förskoleåldem har sora helhet inte påtagligt förändrats pä teater-,konsert- och museUnstitu-tionema . Med undantag för att antaletskoUconserter halverats har utbudet inte genoragått några störte förändrmgar.Detta gäller landet som helhet. EnskUda institutioner uppvisar dcx;k betydandeuppgångar eller nedgångar i verksaraheten. Det finns också stora skillnader raellan olUca delar av landet raed avseende på hur raånga bam och ungdoraar sora i en region bUr delak tiga i institutionemas utbud i förhållande lUl det totala underiaget av bam och ungdoraar. Ifråga om folkbibliotekens utiåning av litteratur för bam och ungdom har Prop. 1992/93:100 en tydlig minskning skett under senare hälften av 80-talethelt parallellt med gjj j2 utiånmgen av vuxenUtteramr. Den mekanism som beskrivits avteaterkostaadsutredningen, dvs. att kostnadema inom en personalintensivverksamhet ökar snabbare än inflationen, torde gälla även pä andrakulturområden. Minskad verksamhet och minskade publiksiffror för vissa kulturinstitutioneravspeglas också i verksamheten för bam och ungdora. Många kulturinstitutionerär beroende av att exempelvis föreställningar köps av skolor och förskolor.Dessa har i sin tur fån sämre möjligheter att köpa. Detdecentraliserade budgetansvaret inora skolväsende och baraomsorg har inteinneburit ökade resurser för teater, konserter och museibesök utan snararetvärtom. En annan förklaring tiU minskad verksamhet vidvissa institutioner är att raan där kan ana en konkurrens mellan konstaärUgverksamhet för vuxna och arbete med bam och ungdom. YtterUgare en förklaring är ungdomamas minskadeintresse för kuUurinsti-tutionemas verksamhet. Deras uppmärksamhet riktas istället raot kulmmtbu-det i raediema - särskilt bild- och ljudmedier. Här harkulturinstitutionema inte alltid lyckats finna former att möte ungdomamas behovoch inttessen. Detta gäUer speciellt för teatem och museema. Satsiungenpå barnkultur i är väl känd och sannolUct mer ambitiös än på många andrahåU i världen. Det understtöks också av examinatorer när dekonstaterade "att bam länge varit den vUctigaste målgmppen när det gäUtatt bygga upp en ny publUc". De ansåg det "tydligt an den svenskakultursatsningen på bam lagt granden till en allraän förtrogenhet raed kulturlivet,sora blir kvar i vuxen ålder och sprids allteftersom generationema avlöservarandra. Olyckligtvis står det också klart all ungdomen upphör med en stor delav sina ktUturaktiviteter när de slutar skolan". Denna sammanfattningbeskriver några av de ambitioner som raan haft på detta oraråde raen ocksåprobleraet raed ungdomamas minskade intresse för kulturinstitutionemasverksamheter. Detdominerande intrycket av enkätsvaren är ett bibehållet stort engagemang förbamverksaraheten. Institutionemas raålsättaing och syn på den verksamhet soravänder sig till förskolebam och skolbara visar en hög ambitionsnivå inom allaområden, vilket är utomordentiigt glädjande. När det gäller verksarahet förungdomar, i den mån sådan finns, är raånga av institutionema vUl-rådiga ochosäkra. Man har inte hittat forraer och metoder för att nå dessa gmpper. Detbekräftar den kritUc som framförts när det gäller institutionemas bristandeinsatser för ungdomsgmppema, framför allt för de ungdomar sora lämnat skolan. Bristande framförhållning Prop j 992/93:100 Fåinstitutioner tycks enligt svaren ha någon aktiv framförhållning inför de"'- '■ förändringar somkulturlivet kan stå inför. Sedan enkäten besvarats har den ekonoraiska krisenskärpts i raånga korarauner raed neddragningar av verksaraheter som följdeller överhängande hot om sådana. Folkbiblioteken tiUhör det område som nudirekt drabbas av förändringama. Flera institutioner hänvisar när det gällerdessa frågor till Kulturtådet och framhåller behovet av stöd och hjälp med attutveckla sti-ategier inför en osäker framtid. Kulturinstitutionernassyn på barn- och ungdomsverksamheten Institutionemahar genomgående en positiv syn på bam- och ungdomsverk-saraheten. Någrafrarahåller dock att det finns en konkurtens mellan verksamheter för bam ochverksamheter för vuxna och därav följer svårigheter att hävda satsningar påbam- och ungdomsorarådet Anledningarna kan vara ekonoraiska - kommunema ansersig inte ha råd att låta bam och ungdom få del av kulturen. Men det kan ocksåhandla ora bristen på raotivation eller inttesse inora verksarahet för bam och ungdora. Några kulturinstitutioner framhållervikten av att ha chefer med ett genuint intresse att utveckla speciellt bam-och ungdomsverksamheten. Formulerade mål eller handlingsprograra för bam-och ungdomsverksamheten finns framför aUt hos bibliotek, teattar och rausikinstitutioner/stiftelser.Inora rauseiorarådet är det inte lika vanligt, på sina håll är raan pä gångraed ett sådant arbete. Kulturinstitutionema anser överlag att bara ochungdora är vUctiga raål-grapper. Bland dessa är förskolebara och skolbara prioriterade.Invandrarbarn och handUcappade bam uppges vara angelägna gmpper för flera avinstitutionema, främst biblioteken. Verksamheter för äldre tmgdomar,exempelvis gymnasister och de ungdomar som lämnat skolan kräver särskildainsatser. De flesta mstitutioner frarahåller dock inte specieUtungdorasgmppema. Överhuvud taget redovisas mestadels positiva erfarenheter av bam- ochung-domsverksaraheten. Misslyckanden finns knappast nämnda i materialet Det ärmånga erfarenheter som är gemensamma för samtiiga konstområden, exempelvissvårighetema att hitta bra samverkansformer med skolan. Den ekonomiskasituationen i korarauneraa sora innebär rainskad efterfrågan blir ett aUtraeröverskuggande problem. Ungdomamas rainskade intresse för kulturinstitutionemasverksamheter är likaså ett problem för mänga av institutioneraa. Metoderaa skiljer sig när det gäller raålgrapper(förskolebara, skolbara och ungdom) och för olika konstområden. Det går inte att ge en generell be skrivning av alla metoder sora praktiseras. Varje konstomräde utvecklar sina metoder. Samverkanmed barnorasorg, skola och fritidsverksarahet är ett mäste för /93- IOO institutionema på lokal nivå. Men man återkommer ständigt inomalla områ- gjj 12 den lUl svårighetema att hitta mgångar till skolan,specieUt i den simation som råder i kommunema. Få institutioner uppgersamarbete med föreningsliv och folkbildning. Samverkan på regional nivå sker mestadels iforraella eUer informella sam-arbetsgrapper. För att utveckla kvalitetkompetens och för erfarenhetsutbyte finns saraarbete mellan institutionernainom det egna konslområdei och mellan olUca konstområden. Många uppger attenskilda konstaärer och fria grapper är vUctiga för an utveckla den egnaverksaraheten. Internationella kontakter eller behovet av sådana närans överhuvud taget inte i svaren från institationema. Bilaga 12.3 pj-Qp 1992/93:100 Bil. Sammanfattning av Statens kulturråds plan för vidgatdeltagande i kulturiivet samt , och bedömningar inom sina resp. verksamhetsområden Medutgångspunkt i erfarenheter samlade i rapporteraa ora och bearbetaing avförslag och synpunkter sora koramit in i reraissema har Kulturtådet arbetatfrara en preliminär plan för fortsatt arbete med vidgat deltagande. TUl gmndför planen ligger också svaren på Kulturtådets enkät till kultarinstitutionemaangående deras bam- och ungdomsverksamhet Syftet raed planen är att fräraja publikarbetelinora kultarinstitationer och organisationer och att underlätta deras samverkanmed förskolan, skolan, högskolan och folkbildningen samt raed olUcaintresseorganisationer t.ex. invandrarorganisationer, handikapporganisationeroch taristfrämjande organisationer. Grandvalen för planen är forskning,kunskapsspridning och erfarenhetsutbyte samt art utveckla metoder för artstimulera tiU vidgat deltagande i kulturlivet. En viktig del är också relevantutbUdning för ändamålet. Planensammanfattas i följande huvudpunkter. Förstärktsamverkan mellan kultarliv och skola Skolanshela regelsystem häller på att göras ora. störte ansvar läggs pä lokalnivå. Kulturliv och skola behöver finna forraer för kontakter i den nya situationen.Nya samverkansformcr behöver utvecklas.