prop · GG0356 · 1992-12-31 00:00:00 — Inom EG gäUer motsvarande ordning vad avser förhållandet mellanEG:s övemationelfe konkurrensregler och medlemsländemas nationellakonkunensregler. Att beslut med stöd avkonkunenslagen skall vara förenliga med EES-lagens konkunensregler tordeinnebära bl.a. följande. Konkurrenslagen kantillämpas fullt ut beträffande avtal etc. eller förfaranden som inte omfattasav förbuden i artikel 53.1 eUer 54 i . SkuUe avtalen eUerförfarandena vara förbjudna enUgt 6 eUer 19 § kan aUlså ingripanden mot dem skeenligt konlcurrenslagen. Om avtal etc. eUerförfaranden är förbjudna enligt artikel 53.1 eller 54, cxh undantag enUgtartikel 53.3 inte gäller, skall förbudet gälla fullt ut. Avtalen ellerförfarandena får inte godkännas enligt konkurrenslagen, även om de skulle varatiUåtna enligt den lagen. Skulle ett avtal etc.omfettas av förbudet i artikel 53.1 men undantag har meddelats genom ettsärskilt beslut av en övervakningsmyndighet skall avtalet gälla cxh inte kunnalecfe till ingripanden enligt konkunenslagen, även om avtalet skulle varaförbjudet enligt den lagen. EES-avtaletskonkunensregler innehåller också bestämmelser om prövning av företogsförvärv(artikel 57). På detta område uppkommer inget problemmed dubbel kompetens meUan övemationelfe (xh nationeUa regler. Har ettföretagsförvärv en gemenskaps- eUer EFTA-cUmension i mening skaUdet enbart prövas enUgt förvärvsreglema i avtalet cxh nationeUa regler är intetUlämpliga. MöjUghet finns dcxk för övervakningsorganen att under vissafömtsättningar överfeto prövningen av ett företagsförvärv som har gemenskaps-eUer EFTA-dimension tiU nationeUa myndigheter. Prövningen skall dä ske enligtnationella förvärvsprövningsregler. Paragrafens andra styckehai överförts frän 10 § CECA-lagen, vilken paragraf föresläs bU upphävd (seavsnitt 9.4). 6i Om nägot annat inte följer av beslut enligt 8 eUer 15 § eUer av 13 eUer 17 §,är avtal mellan företog förbjudna om de har tiU syfte att hindra, begränsaeller snedvricfe konkurrensen på den svenska marknaden pä ett märkbart sätteiier om de ger ett sådant resultot. Detto gäUer särskilt sådana avtol sominndiär att 1.inköps- ellerförsäljningspriser eller andra affärsvUlkor direkt eUer indirekt fastställs, 2.prcxluktion, marknader, tekniskutveckling eller investeringar begränsas eller konttolleras, 3.marknader eller inköpskällordelas upp, 4.olika villkor tillämpas förlikvärdiga transaktioner, varigenom vissa handelspartner får enkonkunensnackdel, eller 5.det StäUs som villkor för attingå ett avtal att den andra parten åtar sig ytterligare förpliktelser somvarken tiU sin natur eller enUgt handelsbruk har något samband med föremåletför avtalet. EnUgtpaiagrafens första stycke råder som huvudregel förbud mot avtal mellan företagsom syftar till att på ett märkbart sätt hindra, begränsa eUer snedvridakonkunensen på den svenska marknaden eUer som fär detto resultot. Vad som sägsom avtal skall enligt 3 § tredje stycket ocksä tiUlämpas pä beslut av ensammansluming av företag cxh samordnade förfaranden. Om ett avtal etc. hämmareller syftar tiU att hämma konkunensen är det föibjudet. Det behöver alltsåinte uttedas i det enskUda faUet om avtalet etc. frän aUmän synpunkt ärskadligt eller inte. Det kan sägas hämma kon-Icurrensen, om det på något sättinskränker ett eller flera företags möjUgheter att agera oberoende av andraföretog. Det kan vara firåga om företag som är faktiska eUer potentiellakonkunenter med varandra, vare sig det är fråga om parterna iavtalsförhållandet eller företog som står utanför av-talsförhåUandet. Om ettföretog som står utanför ett avtalsförhåUande hindras att få tiUgång till varoreller teknologi, diskrimineras bettäffande aöarsvillkor eUer på något annatsätt undandras möjUgheter att konkurrera är avtalet konkunenshämmande. Undantagfirän förbudet kan erhäUas, om de i 8 § angivna fömtsättning- Prop.1992/93:56 ama är för handen. Det kan ske antingen genom ett beslut omindividueUt undantag eUer genom att avtalet etc. omfattas av s.k gmppundantagenUgt 17 §. Undantag kan också erhållas om enUgt 13 §underlåter att fatfe beslut med anledning av en anmälan. Fördet fifdl osäkerhet råder humvida ett avtal etc. faUer under förbudet eUerinte, finns det enUgt 20 § möjUghet att hos ansöka om s.k.icke-ingripande besked, dvs. en förklaring att inte anser attavtalet etc. faUer under förbudet. Avbestämmelsen, Uksom av övriga gmncUäggande materieUa bestämmelser om förbjudnakonkurrensbegränsningar i lagen (8 (xh 19 §§), följer att andra aUmännaintressen än rent konkurrenspoUtiska inte skaU beaktas vid tillämpningen avlagen. Närriksdagen efter avvägning mellan olika aUmänna intressen genom lag beslutot omoffentliga regleringar som medför konkunenshämmande verkningar kan däremot densituationen uppkomma att konkunenslagen inte aUs skall tillämpas. Företagen kandä vara rättsUgt förpliktade att handla på visst sätt. Konkunensbegränsandeavtal eUer avtalsvillkor vUka sålunda inte ger uttryck för den friapartsviljan, utan är en direkt cxh avsedd effekt av lagstiftning eller enofrånkomlig följd av denna, kan säledes inte angripas med stöd av denna lag. Immaterialrättema,exempelvis patenträtt, vammärkesrätt cxh upphovsrätt, har Stor betydelse förkonkunensfömtsättningama på marknaden och utgör ofta viktiga konkunensmedel.Det skydd för rättigheteraa som finns i form av ensamrätt bidrar till att drivapå utvecklingen inom respektive område cxh verkar därför konkunensfrämjande.Samtidigt utgör emellertid ensamrättema i viss män ett slags rättsUga monopolsom innebär konkurrensbegränsningar. Denimmaterialrättsliga lagstiftningen är väsentiigen inriictad pä frågor som rörensamrätternas uppkomst, räckvidd cxh innebörd. När det gäller möjUgheten attförfoga över rättigheteraa genom överfetelser eUer upplåtelser harrättighetshavama inom ramen för avtalsfrihetens aUmänna gränser stor firihet. Ensamrättensom sädan gmndar sig inte pä avtal cxh omfattas därför inte av denna paragraf.Om däremot ensamrätten överläts eUer upplåts tiU någon annan änrättighetshavaren, föreUgger ett avtalsförhåUande i paragrafens mening. Ettavtal om överlåtelse eller upplåtelse av en imntoterialrättighet faUeremeUertid inte automatiskt under förbudet i denna paragraf, om det bara ärfråga om att överlåfe eller upplåfe rättigheten mot betalning av royalties.Fråga om förbud kan dock uppkomma om avtalet cxkså innehåUer viUkor som gärlängre än vad som är nödvändigt för att trygga utnyttjandet av rättigheten somsädan. InnehåUerexempelvis exklusiva patentiicensavtal villkor om absolut områdesskydd, dvs.Ucenstagaraa får bara sälja prcxlukten inom ett bestämt angivet omräde, tordedet lecfe till en uppdelning av marknaden som kan vara skadUg för konlcunensenoch därför förbjuden. MöjUgheter torde dock här finnas att i vissa faU fåundantag enUgt 8 §, framför aUt om omrädesskyddetär absolut nödvändigt för att introducera nya produkter på Prop. 1992/93:56marknaden. Vidden konkurrensrättsUga bedömningen av ett avtal avseende en immaterialrättighetmäste de positiva verkningama av avtalet vägas mot de negativa effekter avtaletkan ha frän konkurrenssynpunkt. Ett avtal kanske inte kommer tiU stånd om intevissa konkunensbegränsningar tiUåts. När det exempelvis gäUer ettpatentUcensavtal kan Ucenstagaren anse det väsentiigt att få en vissexklusivitet med hänsyn tiU de kostttoder och risker som är förenade medavtalet. Patentinnehavaren kan ä andra sidan vara mer viUig att bevUja enlicens, om Ucenstogaren är beredd att accq)tera vissa begränsningar i sin rättatt uttiyttja patentet. Kommer ett patentiicensavtal inte tUl stånd kan dettoha negativa effekter pä konkurrensen, eftersom ett sädant avtal leder tillspridande av ny teknik, ökad innovation cxh bättre utnyttjande av patenteradeuppfinningar. KonflUctermeUan konkunenslagen cxh den immaterialrättsUga lagstiftningen fär ytterstlösas med beaktande av de skilda regleringamas syften. Det fär som hittillsankomma på rättsutvecklingen att närmare dra upp de gränser som bör gälla i dethär avseendet. Strävan bör vara ett närmande tiU EG-rätten även i det häravseendet, även om fuU överenstämmelse kanske inte kan uppnäs på gmnd avRomfördragets överordnade ställning i förhåUande till den nationellaimmateriallagstiflningen. Ettavtal kan ha formen av inte bara formeUt bindande muntiiga eller skriftligaöverenskommelser mellan två eller fiera företag, utan cxkså arrangemang där ettföretog gentemot ett annat friviUigt åtar sig att begränsa sin firihet attagera på marknaden. Även s.k. gentiemen's agreements kan höra hit liksominformella muntUga överenskommelser. Beslutav sammanslutning avföretag avser beslut av exempelvis branschföreningar varsstadgar ger föreningen möjligheter att faststäUa eUer ändra företagens agerandepå marknaden. Det enskilda företoget behöver i detto faU inte vara med ombeslutet men ändå vara bunden av det. Även beslut som innebär rekommendationer attagera på visst sätt hör hit. Samordnatförfarande innebär att två eller flera företag utan direkt avtal tiUämpar ettvisst förfarande i samförstånd. För att ett samordnat förfarande skaU föreUggakrävs det att direkto eller indirekto kontakter mellan företagen harförekommit. Kontaktema kan t.ex. avse att påverka en konkurrents eUer enpotentiell konkunents handlande på marknaden eUer att avslöja för en sädankonkunent ätgärder som ett företag självt beslutot att genomföra eUer övervägeratt genomföra. TiUsamordnat förfarande hör inte vad som endast är ett naturUgt s.k. paraUeUtuppträdande, dvs. en sitiiation dä ett antal företag på gmnd av prcxluktensbeskaffenhet eller annat uppträder pä samma sätt ttots att företagensmarknadspoUcy besfems helt individueUt. Åtgärdervidtagna av ett företog utan att det föreUgger något avtal eUer handlande isamförstånd omfattos inte av förbudet i denna paragraf. Om företagel har endominerande ställning pä marknaden kan dock en åtgärd omfattas av förbudet i 19§. Ettvid försfe påseende ensidigt handlande, exempelvis en leveransvägran av ettföretag som tillämpar ett selektivt distiibutionssystem, kan emeUertid omfattasav föibudet i denna paragraf, om handlandet är ett resultat av ett Prop.1992/93:56 samförstånd, tyst eUer uttryckUgt, mellan leverantören cxh deföretag som ingär i distributionssystemet om att utesluto vissa företag firänleveranser. FörsäljningspoUcyn hos en leverantör som tiUämpar ett selektivtdistributionssystem kan pä Uknande sätt vara underförstått accq}terat avleverantörens kunder så, att man kan säga att det är fräga om ett avtal iparagrafens mening. Om det finns flera leverantörer som alla vägrar attleverera tiU ett företag kan detto ha sin gmnd i ett avtal mellan dem eUer iett samordnat för&rande. IkonkurrensrättsUga sammanhang betraktas företag inom en koncera som en ekonombkenhet. Koncerninterna transaktioner mellan exempelvis ett moderföretag cxh dessdotterföretag anses därför inte som konkunenshämmande förfaranden, om företogenbUdar en ekonomisk enhet där dotterföretaget inte har någon verkUg frihet attbestämma sitt handlande och åtgärderna bara rör fördelningen intemt avuppgifter inom enheten. Har däremot dotterföretaget en sådan ekonomisk eUerbeslutsmässig frihet att det i det särskUda fallet inte är bundet av direktivfrån moderföretaget, kan ett avtal mellan ett sädant företog och dessmoderbolag omfattas av förbudet. Föratt betraktas som en ekonomisk enhet är det emeUertid inte nödvändigt att detär fråga om en koncera. Exempelvis är en kommissionärs eller handelsagentsuppgift normall att mot provision förhandla, förmedla cxh eventueUt sluto avtalför sin huvudmans räkning. Kommissionärens eUer agentens roU är ofto såosjälvständig att man kan hävda att det i själva verket är huvudmannen somagerar pä marknaden. I sådana faU kan huvudmannen och kommissionären elleragenten betraktas som en ekonomisk enhet cxh avtal mellan dem inte anses somsådana avtal som omfattas av paragrafen. Uppträder emellertid kommissionäreneUer agenten pä ett sädant sätt att han mer är att betrakto som exempelvis ensjälvständig återförsäljare gäUer inte principen om den ekonomiska enheten. Dennärmare gränsdragningen får överlämnas tUl rättstUlämpningen. Här liksomeljest bör EG-rätten vara vägledande. Föratt ett avtal, beslut eller samordnat förfarande skaU vara förbjudet krävsantingen att avtalet etc. har till syfte att hindra, begränsa eUer snedvridakonkurrensen eUer ger detto resultat. Det krävs inget uppsåt från de deltagandeföretagens sicfe att hämma konkurrensen, utan det räcker att avtalet fär deneflfekten. Det är därvid tillräckUgt att det är firäga om ett potentieUthämmande av konkunensen. Kan man konstetera ett konkunenshämmande syftebehöver man inte göra ett s.k. konkurrenstesl, dvs. en bedömning avförfarandets negativa påverkan pä konkurrensen. Man kommer dcxk inte ifrån attgöra en analys av om avtalets effekter päverkar konkurrensen pä ett märkbartsätt (se nedan). SomframhålUts i avsnitt 5.1.1 torde det konkurrenstest som görs enUgt EG-rättenhär vara av mer schablonmässig karaktär. Det är vid tiUämpningen avundantagsreglema som bedömningen görs djupare och bredare. Detär inte nödvändigt att det verkligen föreligger en konkunenssitua-tion näravtalet träflfas för att avtalet skall omfattas av förbudet i denna paragraf.Skulle det kunna förekomma konkurrens men möjligheten för dennaatt ttäda i funktion begränsas genom avtalet kan detta vara tillräck- Prop.1992/93:56 Ugt. EnytterUgare fömtsättning för att ett konkurrensbegränsande avtal etc. skaU faUaunder förbudet är att det hindrar, begränsar eUer snedvrider konkurrensen päett märkbart sätt, dvs. har ekonomiska verkningar av nä-gcm betydelse.Samaibete mellan mindre eUer medelstora företag där av-talsprcxjukterna, eUerprcxlukter som av konsumentema uppfattas som likvärdiga cxh som tiUverkas eUersäljs av avtalsparterna, omfattar en mindre del av den relevanfe marknaden -- torde normalt sakna betydelse för konkunensen. Är detenbart firäga om mycket små företag - företag med en ärsomsätttung under tiomUjoner kr - som samarbeter torde marknadsandelen kunna vara nägot högre än tioprocent utan att samarbetet faUer under föibudet. Ingår däremot större foretagi samarbetet torde det i aUmänhet inte kunna hävdas att konkurrensen intepåverkas pä ett märkbart sätt, även om avtalsprodukterna omfattar en mindre delav den relevanfe marknaden. Detavgörande för om ett avtal etc. skall anses påverka konkurrensen pä ettmärkbart sätt är alltså storleken pä de samartxtande företagen cxhmarknadsandelen för avtalsproduktema. Ingenting hindrar attefter mcxleU frän tillkännagivanden pä detfe område utfärdaaUmänna råd och riktiinjer om verkets syn på frågan. Begreppetrelevant marknad är ett vedertaget och centralt begrepp inom konkunensrätten.Det är konkunensen pä den marknad som är relevant i det enskUcfe fall somprövas som skaU bedömas. Begreppet behandlas i motiven tiU 19 §. Föratt förbud skall räda för avtal etc. krävs slutUgen att konkurrensen pä densvenska marknaden berörs. Det saknar därvid betydelse om de inblandandeföretagen har sitt säte i eUer utomlands. Det avgörande är att effektenav det konkurrensbegränsande avtalet etc. mäste inträda pä den svenskamarknaden. Den närmare avgränsningen av lagens tillämpningsområde i det häravseendet får överlämnas till rättstillämpningen. Praktiskacxh folkrättsliga regler sätter en gräns för extraterritorieU tUl-lämpning avnationell feg. Iandra stycket räknas ett antal typer av avtal etc. upp som är förbjudna, om dehindrar, begränsar eUer snedvrider konlcurrensen pä den svenska marknaden päett märkbart sätt. Uppräkningen är inte uttömmande utan utgör endast exempel. Prisöverenskommelserinnebär tUl sin natur ett hämmande av konkurrensen, eftersom priset är detviktigaste medlet när det gäUer att konkurrera. Det finns därför anledning attse särskilt sttängt på sådant samartxte. Av lagtexten framgår detta av att ävenöverenskommelser som indirekt faststäUer priser kan faUa under förbudet idenna paragraf. Punktenomfattar tiU en början horisonteU prissamverkan, dvs. prissamarbete mellanföretag i samma försäljnings- eller inköpsled. Samverkan kan gälfe hefe priseteUer bara en del av det. Det kan cxkså gäUa sam- aibetei fräga om rabatter eUer andra affärsvillkor. Konkunensen kan Prop.1992/93:56 också hämmas om samarbetet bara avser vissa basvärden frän vilkaindividueUa priser sedan beräknas. Detsaknar betydelse om samverkan mellan företagen sker direkt mellan dem eUer i ensäljorganisation, inköpsorganisation eller motsvarande. Samverkanmellan konkunenter eUer potentieUa konkurrenter kan även ske i enbranschförening och därvid komma tiU uttryck i föreningens stadgar eUer päannat sätt. behöver inte vara bindande på sä sätt att företagen måste häUa ett visstpris för att fiiUa under förbudet. Även rekommendationer om priset - s.k.cirkaprisUstor - kan vara förbjudna. Ocksären information om priser meUan konkunenter kan vara förbjudet. Det kan gäUaäven om informationen endast avser kostnader, framför aUt om man kan sluto sigtill att det underUggande syftet är att försvaga priskonkunensen. Andratyper av avtal som direkt eUer indirekt kan begränsa priskonkurrensen är t.ex.avtal om att inte avvika från pubUcerade priser, inte ge aUmänheten kännedom omavvUcelser från pubUcerade priser, inte ge annat än kostnadsrelaterade rabattereUer att inte sälja 'under kostnaderna". Samaibetemellan företog i samband med anbudsfevUng i fräga om anbudssumma, förskotteller kreditvillkor (s.k. anbudskarteUer) omfattas cxkså av denna punkt, lUcsomavtal om att konsultotioner skaU ske innan anbud lämnas. TiUförfaranden som kan vara förbjudna enligt punkten hör även vertikafe avtal iform av s.k. bmtloprissätming. Produktionenkan begränsas eller kontrolleras genom flera olika typer av avtal. Här kannämnas avtal enligt vilka berörda företag endast fär prcxlucera en viss nfengdav en produkt, s.k. kvoter. Sådana avtal kan ofta innehåUa kfeusuler omskyldighet att betala vite vid överproduktion eUer att få kompensation vidunderproduktion. GenomspeciaUserings- cxh rationaliseringsavtal, varigenom en avtalspart åtar sig attproducera vissa prcxlukter medan den andra åtar sig att producera andraprodukter, kan prcxiuktionen konttolleras. Avtal om gemensam produktion kanleda tiU att produktionen begränsas eUer kontroUeras. EnrskUd typ av avtal som kan leda tiU begränsningar i produktionen är avtal om tekniskanormer. Sådana avtal kan hindra avtalspartema frän att sälja differentieradeprodukter. De kan ocksä begränsa teknisk utveckUng. Lämnas emellertidavtalsparterna frihet att avvika frän eUer att tiUverka eUer säljaprodukter som avviker frän denna torde avtalet normalt vara tiUåtet. Likaså omnormerna är objektivt försvarUga med hänsyn exempelvis tiU skyddet förkonsumentema. Ocksåmarknaden kan begränsas eller konttoUeras pä mänga sätt. Genom exklusivavtal,varigenom vissa tUlverkare åtar sig att bara leverera tiU vissa grossister somi sin tur kan avtala att bara leverera tiU vissa återförsäljare, blir hefecUstributionskedjan konttoUerad. Vidarekan marknaden begränsas eUer kontroUeras genom patentUcens- Prop. 1992/93:56avtal eUer återförsäljaravtal som föreskriver inom vilka omräden UcenstogareneUer återförsäljaren fär sälja. VarumärkesUcensersom föreskriver för viUca typer av varor Ucenstagaren fär använda ettvamnferke eUer inom vilka geografiska områden han fär sälja de varor somvammärket avser, kan cxkså innä>ära att marknaden kontroUeras och begränsas.LUcaså kan koUektiva bojkottaktioner leda tiU att marknaden begränsas ochkonttt>Ueras, Avtalsom begränsar ett företags ftihet att marknadsföra produkter kan begränsa marknaden. Samaibetei form av utjämning av förluster nveUan företag vid expoitför-säljning kaninnebära en begränsning av marknaden. Ett sädant samaibete kan cxkså indirektpåverka prissättningen och därför faUa under punkten 1. Forskningoch utveckUng är viktiga faktorer i konkurrensen. Genom att företag kommeröverens om att slå samman sina forsknings- cxh utvecklingsaktiviteter i engemensam organisation kan forskning och utveckling kontroUeras och begränsas.Innebär överenskommelsen att parteraas frihet begränsas eUer att en parthindras att uppnä försteg framför andra avtalsparter beträffande forskning ochutveckling kan överenskommelsen vara förbjuden. En omständighet att beakto vidbedömningen är cxkså i vilken mån överenskommelsen i konkunenshänseendepåverkar andra än avlals-parteraa. Avtalom forskning och utveckling kan å andra sidan ofto lecfe till positivaeffekter så att undantog enligt 8 § kan bevUjas. Genomsammanslagning av produktionsenheter kan investeringar konttolleras. Underdeima punkt hör cxkså överenskommelser meUan två eller flera företag om attnågot av dem skall avsfe frän att länma anbud vid en anbudsfevUng. Överenskommelserom uppdelning av marknader är i aUmänhet av den naturen att de hindrar,begränsar eller snedvrider konkunensen. Enuppdelning bland företog av marknader innebär ofta en kontroU av prcxiuktioneneUer marknaden och faller därför under punkten 2. Om emeUertid tvä eUer fleraföretog startar ett gemensamt försäljningskontor cxh kommer överens om i vilkaproportioner försäljningen skaU delas upp mellan dem, sä behöver detto intealltid innebära att de konttoUerar eUer begränsar marknaden, även om de genomöverenskommelsen delar upp den mellan sig. Ett sädant förfarande kan därföromfattas av denna punkt. Motsvarande kan gälla ett avtal mellan företog därinköp av varor delas upp i kvoter, geografiska områden eller pä något annatsätt. Marknadsuppdelningkan också faktiskt uppsfe genom Ucensavtal avseende patent eUer vammärken. Enuppdelning av marknaden kan vara både horisonteU och vertikal. Typer avhorisonteUa avtal är sådana om uppdelning i kvoter, försäljningsområden eUerkundkretsar mellan konkurrenter. Exempel på vertikal mark- nadsuppdebungär begränsningar avseende produktion, det geografiska för- Prop. 1992/93:56såljningsområdet eUer kundkretsen i ett återförsäljaravtal mellan en tiUverkarecxh en grossist. Underdenna punkt faller aUa typer av diskriminerande ätgärder som är en följd avavtal, beslut eUer samordnat förfiarande där tvä eller fleia företag ärinblandade. Diskriminering kan ske pä mänga olika sätt Exempelvis kan ensäljare fe olika pris av oUka köpare eUer ge favörer tiU vissa köpare men intetiU andra, utan att detta motiveras av att köparna gör olika prestetioner iförhåUande tiU säljaren i samband med affärerna. Den ytterste formen avdislcriminering är leveransvägran. Underdenna punkt tas s.k. kopplingsförtxhåU upp. Sådant föreligger exempelvis om enköpare, eller återförsäljare för att få rätt att köpa en produktmåste acceptera även en annan prcxlukt eUer prestetion som han annars inteskulle vilja ha. Underfömtsättning att tilläggsprestetionen tiU sin natur eUer enUgt handelsbmk harnågot samband med föremålet för avtalet kan dcxk koppUngen vara tUfeten. Detkrävs då att gmnden som sådan för att rättfärdiga ett koppUngsförtehåU tiU sinnatur inte strider mot paragrafens förste stycke. Exempelvis kan ettkonkunensbegränsande handelsbmk inte tjäna som gmnd för att tiUåte ettkopplingsförtxhåll. I allmänhet bör endast starka kvaUtets- eUer tekniska skälkunna leda till att det skaU anses föreligga ett naturUgt samband mellanhuvudprodukten och den kopplade prcxlukten. Underdenna punkt faller liksom under övriga punkter såväl horisonteUa som vertikalaavtal. 7S Avtal eUer avtalsvillkor som är förbjudna enUgt 6 § är ogUtiga. EnUgtdenna paragraf är avtal eller avtalsvillkor som omfattes av förbudet i 6 §OgUtiga. Enligt3 § tredje stycket skall vad som sägs om avtal tillämpas ocksä pä beslut avföretagssammanslutiiingar cxh samordnade förfaranden av företag. Ett samordnatförfarande ger emeUertid inte upphov tUl sädana rättsUga verkningar attogUtighetsregeln i denna paragraf kan bU tUlämpUg. Motsvarande gäUer beslut sominte är rättsUgt bindande. Bestämmelsen i denna paragraf har därför betydelsebara när det gäUer avtal och rättsUgt bindande beslut. OgUtighetenfordrar inget föregående beslut om att avtalet eUer beslutet är förbjudet.