prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — Vad gäller forskningsulnyitjande och forskningsinformationkonstaterar att stor enighet tycks råda om alt erfarenheter frånforskning och forskningsresultat inte utnyttjas i den utsträckning som voreönskväri och möjligt. Ökade insatser krävs för alt skapa arenor och nätverkför kommunikation kring forskning och forskningsresultat. Beslut om medel för forskningsprojekt fattas avgeneraldirektören efter etl ansökningsförfarande som genomförs i två sieg. I ett första steg inbjuds inslilutionerna vid universiietoch högskolor all, inom ramen för verkets forskningsprogram, komma in med kortaidéskisser till forskningsprojekt. Bland dessa görs ett urval av skisser sombedöms ha hög vetenskaplig kvalitet och vara av stort intresse i för- De sökande som ansvarar för itlés-kisserna inbjudsdärefter att i elt andra steg inkomma med fullständiga ansökningar. Arbetet medalt utforma en fullständig ansökan kan stödjas ekonomiskt. Regeringenhar på ansökan av inrättat en forskningsnämnd med uppgift att vararådgivande organ för verket i frågor som rör bl.a. sektorsforskningen. Dennabedömer huvudsakligen den vetenskapliga kvaliteten i ansökningarna om bidragför forskningen. Regeringen utser ordförande och ledamöter i nämnden.Forskningens relevans för skolområdet bedöms av en av verket tillsaltarbetsgrupp. I denna ingår bl.a. företrädare för skolans personal samtföreträdare för elever och föräldrar. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. Forskningen bör enligt Skolverkels uppfattning inriktasmol en fortsatt uppbyggnad av långsiktiga satsningar. Ett utökat utrymme börges till forskning som syftar till utveckling av begrepp och begreppssystemsom, i skolväsendets olika delar, är användbara för all förstå och ge perspektivpå skolans verksamhet och förutsättningar. Forskningen skall också varainnehållsligt mera internationellt orienterad i ökad samverkan med utländskaforskare. förordar vidare en intensifierad satsning på forskning avjämförande art, i både tid och rum, samt på forskning med en fierdisciplinärbas. Resurserna bör koncentreras till ett begränsat antal forskningsmiljöereller nätverk av forskare och till ett mintlre antal kunskapsområden. Deförändringar som Skolverkel menar är motiverade mol bakgrund av gjordaerfarenheter och framtida behov tar sig uitryck i elt forskningsprogram med enstruktur bestående av följande fem delar: 1.Basprograminriktade mol vi.ssa kunskapsområden 2.Siudier ianslutning till basprogrammen 3.Kunskapsöversikteroch forskning om forskning 4.Forskning ulandirekt anknytning lill basprogram 5.Stödfunktioneroch åtgärder för alt effektivisera forskningsanvändning Resurserna föreslås disponeras så all de mot slutet avperioden fördelas på programmets delar ungefär i proportionerna 60, 15, 5, 15resp. Skolverkelmenar vidare att fem basprogram skall byggas upp . De fem basprogrammen har benämnts (1) Skolans verksamhet -ulbililningens innehåll, utformning och resultat, (2) Skolan som kultur- ocharbetsmiljö, (3) Styrning och ledning av utbildning - central, regional ochlokal utbildningsplanering, (4) Utbildningens effekter och effektivitet samt(5) Utbildning och utbildningspolitik i samhället. Skolverketanser all forskningen inom skolväsendet, finansierad genom detta anslag, undertreårsperioden /94-1995/96 i stort sett skall ges den omfattning som denför närvarande har. För all svara mot den inriktningoch organisationsprincip förordar, föreslås dock Prop.1992/93:170 enutökning av resurserna under periodens andra år med I miljon kro- AvsniU 8 nor ochytterligare del tredje årel. föreslår således att 25 miljoner kionor anslåstill forskning inom skolväsendel för budgetårel 1993/94 och en budgetramfastställs för de två därpå följande åren om'26 resp. iinnevarande (1992/93) budgetårs penningvärde. Med hänsyn till alt endast har fungerat underdrygt finns inte något underlag för att nu ta ställning till resultat avverkets insaLser för skolforskningen. Dessa kan, som verket framhåller, endastbedömas i ett längre lidsperspektiv. Den granskning av skolforskningen under1980-lalet som verket, på regeringens uppdrag, har redovisat, ger emellertid engod grund för bedömning av inriktningen för framtiden. Liknande granskningarbör göras regelbundet, vilket kan bidra Illl alt vitalisera debatten om hur denframtida skolforskningen skall inriktas så att den med ny och relevant kunskapbidrar lill en optimal utveckling av skolan. I det nya styrsystemet, med dess långtgåendedecentralisering, blir det allt viktigare att skolan fungerar som elt öppelsystem. Det är därför av avgörande betydelse för skolans framtida utvecklingatt skolpolitiker, skolledare, lärare och andra berörda verkligen förmårtillgodogöra sig en successivt ökad kunskap om skolans sätt att fungera i vidmening. Av särskild vikt är att man tillgodogör sig den samlade forskningen ochutvärderingen inom skolområdet. Detta ställer stora krav på skolan när detgäller att bedöma och värdera den mängd av undersökningar som görs inomsekiorn. Skolverkel har en nyckelroll i fråga om alt avpassa densekiorsforskning som verket svarar för meil hänsyn lill såväl de övergripandemålen för skolans utveckling som erfarenheterna från verketsui)pföljning.s-och utvärderingsverksamhet. Det föreligger en risk för alt skolans sekiorsforskninglill sitt innehåll blir för tidshunden, all den i allt för hög grad anslutertill dagens pedagogiska motleföreleel.ser och den just nu pågående debatten.En annan risk är au forskningen sprids på allt för många omräden och allt förmånga aktörer. Ln iredje risk är en övertro på att man med några lämpligaforskn i ngsi nsal.ser kan lösa allaproblem. Dessa risker är i viss mening sidor av samma sak och ilet gällerall ha dem för ögonen när forskningsmedel skall fördelas ochforskningsinriktning beslutas. Glädjande nog tycks förslag varautarbetade i medvetenhet om ilessa faror. En annan risk är att etl och samma organ får monopol påbesluisfat- Prop. 1992/93:170 landet inom ett sekiorsforskningsområde. 1någon mening blir det fallet Avsnitt 8 på skolområdet, eftersom där ihuvudsak finns endast ett sektorsforsk- Utbildningsdep. uppgifier är omfattande - utveckling,utvärdering, uppföljning och tillsyn. Det finns naturligtvis avsevärdakopplingar mellan dessa uppgifter och skolforskningen. Självfallet är dock skolforskning något mer än ett stödför i dess övriga uppgifter. Det är i själva verket viktigt att selill att också en genuint fri forskning kommer till stånd. Bara därigenomsäkras alt olika och motsatta perspektiv på skolan kommer fram. har föreslagit att drygt hälften av anslagetskall användas för en forskning organiserad i fem långsiktiga basprogram, ,somskäll växa fram i ett "förhandlingsspel" mellan ochberörda institutioner. ti,n invändning som kan riktas mot detta förslag är denskepsis som ligger i talesättet: "är det klokt att lägga alltför många äggi samma korg?" Det finns all anledning för den politiska nivån, regeringoch riksdag, alt vara observant på detta. Del är således viktigt all hållaögonen på att forskningsinsatserna på skolområdet har en pluralistisk prägel,att de inte används för alt verifiera endast vissa uppfattningar och all deinle ensidigt gynnar ell fåtal forskarmiljöer. Delta kan ses som etl inslag iden leaktiva styrning som är en grund för det nya styrsystemet för skolan överhuvud taget. I inledningen har regeringen understrukit värdet av altoffenlliga myndigheter genom stöd till forskning söker få viktiga aspekter avsina respeklive verksamhetsfält vetenskapligt belysta. Detla uttalande är i höggrad tillämpligt på skolans och vuxenutbildningens område. 1 anslutning till denna fråga har regeringen ifrågasatt omalla sektors-forskningsorgan är så sammansatta och fungerar på sådant sätt attden bästa kvaliteten i forskningen alltid främjas. 1'rågan om formerför beslut om medelsfördelning till forskningsändamål har diskuterats ianslutning till fördjupade anslagsframslällning för skolforskning. Som redovisades har endasl arbetat . Regeringen anser det för tidigt all nu vidta någon ändring i denordning för beslut om bidrag till sektorsforskningen som tiUlämpas. Skolverkel anser i sin fördjupade anslagsframslällning attnågon slutgiltig bestämning av angelägna kunskapsområilen inle låter siggöras, utan att del mesta ur någon synvinkel är angelägel. Del synsättet innebär,om det skulle renodlas, alt sektorsforskningen på skolområdet egentligen barakommer alt handla om all åstadkomma goda forskningsmiljöer och etl lämpligtsäll alt fördela sektorsforskningsmedlen. Del kan tyckas vara angeläget nog,men del innebär alt någon egentlig koppling lill skolpolitiska prioriteringareller övriga verksamhet inte skulle finnas. Skolforskningen sesdärmed som ett medel i skolans verksamhet, men inte .som något instrument för allförverkliga eller forma skolpolitik. beskriver Skolverkel sin roll på forskningsområdetsom betydligt mer aktiv än vad som gällt för den statligaskoladministrationen. ansökningsförfaranden kommer all kompletteras meden dialog med forskningen, varigenom verksamheten skall utformas så attsektorns kunskapsintressen kan förenas med den kompetens och detforskningsintresse som finns inom högskolor, Elt sådant mera målinriktatarbetssätt är i och för sig välmotiverat, men del vore det i än högre grail omskolforskningen i sig hade en tydligare målsättning än den redovisat. Vi anser att forskning av hög kvalitet är väsentlig i ellkunskapssamhälle. Den har en viktig roll som bidrag till att bygga u[)pkompetens och ett alltmer professionellt förhållningssätt i skolväsendet. Detär enligt vår mening angelägel alt forskningen bedrivs så att denna roll uppfylls.Detta kan dock inte vara det enda, eller kanske ens det dominerande syftet medjust sektorsforskningen på skolområdet. Emellertid är fördjupade anslagsframställninginle så renodlad som denna framställning kanske ger intryck av. Under rubrikenFramtidsanalys lämnar verket en redogörelse för den inriktning forskningenavses få . Vi har ändå här, relativt kraftigt,velat markera vårt syn.sätt all skolforskningen också måste sältas in i ettskolpolitiskt perspektiv och att det perspektivet är det väsentligaste för depolitiska instanserna regering och riksdag, för vilka den fördjupadeanslagsframställningen skall vara elt beslutsunderlag. Från politisk synpunkt är det således främst två aspekterpå skolforskningen som är av intresse: Dels dess inriktning, dels dessfunktion i vid mening. Skolverkel har på den senare punkten lämnat ettvälmotiverat ställningslagande, som vi instämmer i. Beträffande inriktningen borde analysen dock ha kunnatfördjupas. Det är för framliden angeläget att forskningens inriktning bygger påen medveten analys av skolväsendets styrdokument, dess problem och utvecklingsmöjligheteroch genomslagskraft och en bedömning av vad forskningen kan bidra med i dettaavseende. Forskningen på skolområdet ger i allmänhet inga färdigasvar, presenterar inte den slutliga lösningen på etl problem. I stället skallden bidra till förståel.sen av skola och utbiUining som samhälleliga ochindividuella fenomen och ge underlag för förändringar. I största korthet ärdet uppfattning om skolforskningens uppgift. Regeringen anslutersig i huvudsak till den uppfattningen. 1 fråga om skolarbetets bedrivandefinns inte några lösningar som "är bäst". Varje lärare måste självutforma sin undervisning efter sina egna och undervisningsgruppensförutsättningar. Del väsentliga, och det skolforskningen kan bidra med, är atthjälpa läraren med de professionella instrumenten för förståelse och analys,som är en förutsättning för en professionell lärarroll. Prop.1992/9-3:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. I självaverket innebär det synsättet också en slörre respekt för lärarnas Prop.1992/93:170 professionalitet. Detsammakan sägas på det samhälleliga planet. 1 allmänhet finns del Utbildningsdep.i skolans värld inte en enda möjlig och riktig väg utan fiera. Forskningensuppgift i det perspektivet - vid sidan om den deskriptiva - är alt analyseraoch utveckla analysmetoder. I tidigare avsnitt har regeringens förslag beträffandeforskning vid mindre och medelstora högskolor berörts. De av Skolverketaviserade möjligheterna lill uppbyggnad av nätverk bör kunna vara en väg attskapa ökade förutsättningar för forskning vid de.ssa högskolor. I den decentralisering som präglar det svenskaskolsystemet och dess utveckling mot en alltmer målslyrd verksamhet är detangeläget att markera den betydelse som lärarutbildningen inom högskolan ochsektorsforskningen sammantagna har för skolans verksamhet och utveckling.Skolverket har också betonat detta i sin fördjupade anslagsframställning. Huvudmotiven för decentraliseringen är att dels öka detdemokratiska inflytandet över skolan, dels närma beslutsnivå till.verkställighetsnivå. En mål- och resultatorienterad styrning innebär inte baraatt de nalionella målen för skolväsendet görs tydligare, utan också atthuvudansvaret för målens konkretisering och genomförande åläggs lärare ochskolledare. Denna förändring medför behov av forskning som kan stödjalärares och lärarutbildares yrkesfunktioner. Vid en ökad målstyrning får samlidigllärarutbildning och lärarfortbildning en viktigare roll än sominstrument för skolans utveckling. Behovet av att relatera frågeställningarför forskningen till skolans vaidag blir allt tydligare. Del är då viktigt att forskningen ger kunskaper om skolansom öppnar nya perspektiv och erbjuder nya synvinklar. I dessa avseenden erinrasom vad som redovisats i det inledande avsnittet om en ny forskningspolitik . Det som där anförs om mer direktnäringsrelevant, tillämpad forskning gäller också för här avseddsekiorsforskning. Regeringen delar uppfattning att forskningen iframliden i högre grad kommer att inriktas på intresseområden och gå j)å tvärenöver administrativa indelningar som huvudmannaskap eller skolform: Om inteannal torde del bli en följd av all de administrativa indelningarna både blirTärre och otydligare, åtminstone på nationell nivå, i takt med avregleringen. lyfter bl.a. fram forskningsinsatser som syftartill utveckling av begrepp och begrepjissystem, vilka skulle vara användbaraför förståelsen av och perspektivet på skolans verksamhet och förutsättningar.Regeringen vill betona betydelsen av sådana insatser framför allt i ett alltmerdecentraliserat och mångfaldigt skolsystem. Ln förutsättning för det nya styrsystemet är attjämförelser i en mängd olika avseenden skall kunna göras såväl över liden sommellan olika skolor/huvudmän och därvid även internationellt. 23 1992/93. 1 samL Nr 170 tvåangelägna upfigifter för forskningen. Den ena är givetvis jämförel- Prop,1992/93:170 serna i sig och analyserna av dem. Den andra är att finna meioderoch Avsnitt 8 arbetsformer som möjliggör sådana jämförelser. En svaghet ärt.ex. bearbetningen av omfattande forskningsmaterialtar så . jämförelserna blir då i huvudsak av historiskt intresse ochkommer bara att kunna utgöra en bräcklig grund för ställningstaganden. Dellaproblem bör dock förhoppningsvis kunna lösas i ,samverkan mellan forskare ochpraktiker. Vad beträffar de internationella jämförelserna ochsamverkan med utländska forskare delar vi uppfattning att ilessaaspekter bör ges större tyngd i den framtida forskningsinriktningen. Intressanta forskningsområden är de slora föränilringarsom genomförts på skolområdet . Från skolpolilisk utgångspunktär det främst följande frågor som gör sig gällande. -Harintentionerna bakom reformerna förverkligats? -Hardecentraliseringen lett till etl ökal kommunalpoliliskt -och över huvud tagetlokalt - engagemang i skolfrågorna? -Är denalionella styrdokumenten tillräckligt effektiva och tydliga? -Hardecentraliseringen förts vidare inom kommunerna eller har den stannat påkommunnivå? -Hur påverkasskolarbetet av elt ökal infiytande på skolnivån? -Vilka effekterfår förekomsten av fristående skolor på det kommunala skolväsendet? -Vilka utnyttjarden ökade valfriheten i skolan, med vilka effekter? -Haravregleringen lett till minskade kostnader, vad har man i så fall sjiarat påoch vilka följder har det fåll? -Haravregleringen påverkal kvalitelcn och lesultatcn i skolan? är endast ell axplock av de frågor det kan finnasanledning alt ställa meil anledning av skolreformerna. Fn hel del av dem ärsådana att de i mer eller mindre hög grad faller inom ramen för Skolverketsuppföljning och utvärdering, rnen i en mera fördjupad form kan de också bli föremålför forskning. Härvidlag är del också möjligt att forskningen kan bidra tillmetodutvecklingen inom upjiföljningen och utvärderingen. En fördel med attSkolverket ansvarar för såväl uppföljning och utvärdering somsektorsforskningen är för övrigt just all en samordning kan ske ochforskningen bidra lill uppföljningen och utvärderingen med båile analyser ochmetodutveckling. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. B 5.Forskning inom skolväsendet 1991/92 Utgift 27 221000 Reservation 2 086 615 1992/93 Anslag 24 812 000 1993/94 Förslag 26 117 000 Från anslaget bekostas forskning inom ungdomsskola ochvuxenutbildning saml informationsåtgärder i samband därmed. Statens skolverkansvarar för planering, samordning, utvärdering och spridning av informationom veik.samheten. skall ske i huvudsak med den inriktning som redovisats uniler avsnittet Slutsatser. Resurser: 1993/94 26 1 17 000 1, goilkänner vad regeringen förordat beträffande densektorsforskning som Skolverkel initierar, 2. lill Forskning inom skolväsendet för /94anvisar etl re- servalion.sanslag på 26 I 17 1). 9.1 Forskning om nyttjande av biologiska naturresurser Jordbruksdepartementethar ansvaret for högre utbildning och forskning inom det område som rör vårdoch umyttjande av biologiska naturresurser. I följande tabell redovisassammanfattningsvis resursema till Forskning och utveckling (FoU) på dettaomräde som föresläs i denna proposition. Beloppen kommer fw de kommandebudgetåren att omräknas fÖr vissa pris- och löneförändringar. 1992/93:170 Avsnitt9 Jordbruksdep. Anvisat 1992/93 Förslag 1993/94 Beräknat 1994/95 Beräknat 1995/96 Jordbruksdepartementetansvarar för forskning rörande skogsbruk, jordbruk, trädgårdsnäring,landskapsplanering, veterinärmedicin och djurskydd, fiske, rennäring,livsmedel, jakt och viltvård samt bioenergi. Skogsvetenskapligforskning bedrivs bl.a. av lantbruksuniversi-lei (SLU) och (Skogforsk). Viss forskmng nved anknyming tillskog och skogsbruk bedrivs även vid andra universitet. Skogsforskningenfinansieras för statens del huvudsakligen över Jordbruksdepartementetshuvudtitel både genom direkta anslag till SLU och genom forskningsanslag fränSkogs- och jordbrukets forskningsråd (). Även inom ramen för det nordiskasamarbetet finansieras forskning på skogsområdet. Jordbruksforskningeni är starkt koncentrerad till SLU. Viss tillämpad FoU bedrivs vidJordbrukstelmiska institutet (JTI). Omkring90 % av de stadiga FoU-medlen för jordbruks- och skogsforskning går till SLU.För del är organisationen av den offentligt finansieradejordbruksforskningen och skogsforskningen väl i linje med de allmännaforskningspolitiska principema att förlägga huvuddelen av verksamheten tilluniversiteten. Detta innebär att universitet och högskolor fär en huvudroll somforskningsutförande organisation inte bara for grundforskning utan även för mertillämpad forskning och försöksverksamhet. Livsmedelsforskningensroll är att ta fram ny kunskap och bearbeta problem som rör livsmedel i helakedjan från råvara till konsumtion. särskiltansvar for kopplingen mellan råvaruproduktion och livsmedelsförädling samt förfrågor rörande livsmedelskvalitet. har ansvaret för en särskiltforskningsprogram i vilket flera universitet och andra forskningsorganmedverkar. Huvuddelenav den statligt finansierade forskningen och försöksverksamheten inomträdgårdsområdet genomförs vid SLU. Genom integrering av olika kompetenser hartvärvetenskapliga forskningsprogram kunnat etableras. Ramprogrammen Miljöanpassatodlingssystem för växthuskulturer, Altemativa produktionsformer och Integreradproduktion är exempel härpå. Tätortemasandel av den svenska befolkningen fortsätter att öka. Forskning rörandelandskapsplanering och planering i tätorter utförs i huvudsak inom SLU. Detgäller sålunda bäde forskning för planering i det storskaliga landskapet ochfor planering av grönytor, parker och rekreationsmarker i txh i ansluming tilltätorter. Veterinärmedicinskforskning som utförs vid SLU är av betydelse för en rad områden i samhället,bl.a. animalieproduktion, livsmedelskontroll, miljöövervakning samt hälso- ochsjukvård for sällskapsdjur och sporthästar. SLU lämnar dessutom väsentiigabidrag till den allmänna biomedicinska forskningen. Bioenergiforskningenomfattar budgeläret 1992/93. Anslaget avser att täckakosmader for teknikområdena Bränsleteknik, Energi-relaterad transportforskningoch den del av teknikområdet Icke kämteknisk FoU vid Studsvik som rörförgasning och förbränning. Forskning och utveckling inom biobränsleområdetbedrivs även inom ramen för SLU:s verksainhet samt vid Skogforsk och JTI. Fiskeriverketadministrerar tillsammans med ett sammanhållet/orj<:-ningsprogram pdfiskets omräde. Ansvaret för programmet är fördelat så att skallfrämja forskning och bedriva utvecklingsverksamhet, medan S JFR:s huvudsakligaansvar är gmndforskning och tillämpad forskning. har tillsammansmed successivt utvärderat forskningsoch utvecklingsarbetet på fisketsområde. Utvärderingen av biologisk FoU visar bl.a. att programmet ifortsättningen i första hand bör inriktas på att stärka forskningen inomfackoinråden som fisksjukdomar, molekylärbiologi och fiskekologi samt attorganisera större tvärfackliga program med stark relevans för näringens behov.Forskning rörande arter av betydelse för svenskt fiske och vattenbruk börprioriteras. Vad beträffar teknisk FoU visar utvärderingen bl.a. att arbetethuvudsakligen varit inriktat mot praktiska frågeställningar som kan bidra tillatt öka lönsamheten och förbättra arbetsmiljön för fisket. Även inom ramen fördet nordiska samarbetet fmansieras forskning på fiskets område. I 1990 ärsforskningsproposition redovisade regeringen ett särskilt renforskningsprogram.SJFR fick ansvaret for att genomföra programmet. För programmet anvisades 1miljon kronor och regeringen gav dessutom i uppdrag att genomomprioriteringar tillföra programmet ytterligare medel. står ca2,till förfogande för verksamheten för- 1992/93:170 Avsnitt9 Jordbruksdep. utomde resurser hos olika universitet som kan umyttjas inom ramen for programmet.Regeringen har inrättat en forskningsrädsprofessur i renskötsel.Avsikten är att professuren skall vara placerad vid SLU. Vilrforskningen tillförsmedel ur viltskadereglerings- och jaktvårdsfond-ema efter beslut av regeringen.Medlen fördelas av Statens naturvårdsverks vetenskapliga kommitté förviltforskning, huvudsakligen i enlighet med ett samlat program förviltforskning. Regeringen har för innevarande budgetår ur de nämnda fondemaanvisat for älgforskning och för övrigviltforskning. erhåller också bidrag ur fondema for sinverksamhet. Förbundet har bl.a. en särskild forskningsavdelning. 1992/93:170 Avsnitt9 Jordbruksdep. Allforskning som bedrivs for att siikra en miljövänlig produktion och svenskkonkurrenskraft måste bygga pä en integrerat samarbete mellan gmndläggande ochtillämpad forskning. Den grundläggande forskningen är fömtsättningen for attpä ett systematiskt och långsiktigt sätt angripa problem inom produktionen ochatt skapa möjligheter for utveckling av nya metoder. Forskningeninom Jordbmksdepartementets ansvarsområde har ett särskilt ansvar för attkunskapen inom naturresursområdet utvecklas sä att kommande generationersfortlevnad säkras. Detta fömtsätter inte bara en hög vetenskaplig kompetens iden forskning som bedrivs, utan också samarbete och information mellanforskare inom olika berörda områden samt mellan forskama och de olikanäringssektorema.