prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Konsumentverketdisponerar 5 nuljoner kronor för arbetet med energideklarationer, m.m. Ett energianvändningsråd har inrättats. Rådetsuppgift är att svara för samordningen av sektorsmyndighetemas verksamhet förenergieff ektivisering. I ingår chefema för Transportforskningsberedningen,, , för byggnadsforskning och . Programmen för omställning (Kh utveckling avenergisystemet mnefattar också ett medelstiUskott tiU EnergiteknUcfonden genomanslag på 110 nuljoner kronor . Dämtöver tiUförs fonden,liksom tidigare, medel som motsvarar per kubikmeter olja av denallmänna energiskatten på oljeprcxiukter. Fondens inriktning har vidgats tiUatt omfatta stöd tiU bl.a. demonstration av energieffektiv teknik i lokaler ochbostäder samt mom industrin. SärskUd prioritet skaU ges tiU utveckUng av teknikrörande storskaUg vmdkraft ckU utveckUngs-(Kh demonstrationsprojekt rörande användning av motoralkoholer. Ett vUctigt mslag energipoUtiska beslutär att och regeringen skaU ha möjUghet att bedöma resultatet avinsatsema för energihushållning och för ny kraft- (Kh värmeproduktion. Detfömtsätts att de resultat som uppnås genom de energipoUtiska programmen årUgenskaU redovisas tiU i budgetpropositionen. Regeringen skaU samtidigtförelägga förslag om de ytterUgare åtgärder som är motiverade. Det ärdärför, enligt beslutet, nödvändigt att de energipoUtiska programmenfortlöpande följs upp (Kh utvärderas. har regeringens uppdrag att utvärderaprogrammen för omställning och utveckling av energisystemet, m.m. samt attårUgen redovisa resultatet av utvärderingen tiU regeringen. (1992:9) överlämnades den 1 september1992. Rapporten har remissbehandlats. En renussammanställning finns tiUgängUg iNäringsdepartementet. har inkommit med enredovisning av pågåen de msatser för en effektivare energianvändning. har i en sär skUd rapport () lämnat en redovisning av sektorsmyndig hetemas verksamhet avseende energUiushållning samt av resultat från överläggningar med större lokalförvaltare. har även överlämnat rapportema Vissa samordnings- och utvärderingsuppgifter på energi- 58 hushållnmgsområdet () och Balansprincipen (R 1992:25).Vidare har tiUsammans med in- Prop. 1992/93:100 kommitmed rapporten för maxunal elförbrukning i hushåUsap- Bil. 13 parater m.m(). har också, i samråd med och ,redovisat resultatet av ett regeringsuppdrag rörande lagar (Kh regler medbetydelse för utbyggnad (Kh drift av småskaUg vmdkraft i rapporten -JuridUc och ekonomi (1992:5). Även dessa rapporter harremissbehandlats. Remissammanställningar finns tiUgängUga iNäringsdepartementet. IEnergirapport redovisar dels den aktaella energisitaa-tionen iSverige och en bedömning av utvecklingen under 1990-taIet, dels resultatet avinsatsema inom de energipoUtiska programmen. Underde senaste årtiondena har energiförsörjning karakteriserats av enminskande oljeanvändning och en ökande användning av el för uppvärmning avbostäder och industrieUa behov. Inom transportsektom har dock användningen avoljeprcxiukter ökat. Är uppgick den totala energitUlförsehi tiU 442TWh, vilket är drygt lägre än tiUförseln . Omräknad tiUnormalårsför-bmkning i temperatarhänseende uppgår energianvändningsnivån debåda åren tiU ca . Utvecklingenav energitiUförseln framgår av följande tabeU. EnergitiUförselår 1970, 1980 och 1991 samt prognos för (TWh) 'Inkl.torv och avfall Källa: , Kraftsam ochWF av energianvändningens utveckling framgår av Prop. 1992/93:100 följande tabeU. Energianvändnmgår 1970, 1980 och 1991 samt prognos för (TWh) Bostäder, service m.m. 165 Källa:NUTEK 'Inkl. Elprcxluktionoch elanvändning redovisas i följande tabeUer. Elproduktion exkl. egenförbrukmng , 1980 och 1991 samt prognos för (TWh) Källa: , Kraftsam och WF Elanvändnmgår 1970, 1980 och 1992 samt prognos för (TWh) Prop. 1992/93:100 BU. Bostäder, service m.m. Källa: ,Kraftsam Elproduktionen i baseras på vattenkraft,kärnkraft och biobränsle- eUer fossUbränsleeldad värmekraft. Vattenkraften ochkämkraften svarar normalt för av elproduktionen. Samköming med denordiska grannländema utayttjas då det är tekniskt möjUgt och ekonomisktmotiverat. Elproduktioneni uppgick tiU ca . Härav svarade vattenkraft för 62,3TWh och kärnkraft för . Kämkraften svarade således för något av produktionen detta år. Prcxiuktionen från biobränsle- ochfossUbränsleeldad mottryckskraft och kraftvärme uppgick tiU ca . Ioljeeldad kondenskraft, dieselkraft och gastarbmer var produktionen endast 0,4TWh tiU följd av den mUda vintem och kämkraftens höga tUlgängUghet.Vmdkraftens produktion blev ca vUket är ungefär 0,1 promiUeav elproduktion. Kraftutbytet med de nordiska grannländema minskademed . Utbytet resulterade i en svensk nettcKxport om 1,3TWh. NUTEKgör följande bedömning av elproduktionens utveckling under 1990-taIet. Mednuvarande prcxluktionskapacitet kan ca el produceras med vattenkraftunder med normal nederbörd. Normalårsproduktionen antas öka tiU ca 65TWh . Kämkraftverkens tiUgängUghet har successivt ökat under senare år.NUTEK beräknar därför att normalårsprcxluktionen 2(X)0kan uppgå tiU ca med nuvarande tolv kämkraftsblock. Elproduktionskapaciteteni industriella mottrycksanläggningar beräknas förbU oförändrad fram tiU år2000, dvs. Den ekonomiskt tiUgängUgakraftvärmeproduktionen, dvs. samtidig prcxluktion av el och värme från dekommunala kraftvärmeverken, uppgår tiU el (Kh beräknas firam tiUår 2000 öka tiU drygt el. Den århga produktionskapaciteten i de svenskaoljekondenskraftverken uppgår tiU . Anläggningamautayttjas främst som reservkapacitet i elproduktionssystemet. 1993 och1995 uiförs skärpta mUjökrav för utsläpp av svavel och kväveföre- I de energibalansersom redovisas för har Prop. 1992/93:100 antagit attinvesteringar i reningsåtgärder m.m. görs i sådan omfattning BU. 13 attpr(xluktionslcapaciteten kommer att vara oförändrad. Är 1991 hade en nettoexport av eUcraft påca i form av tiUfäUig kraft. räknar med att det kankomma att behövas en nettounport av fast Icraft på för att fä leveranssäkerheti det svenslca systemet. I finns drygt 90vindkraftsaggregat i drift med en sammanlagd effekt på ca 17 MW, exkl.demonstrationsaggregaten i Maglarp (3 MW) och (3 MW). EnUgt ärdet svårt att bedöma utiDyggnadstakten för vmdkraft (Kh någonprognos för har därför mte gjorts. EnUgt var elanvändningen, inkl. överförings-(Kh distributionsförluster men exkl. kraftverkens egenförbmkning, knappt 142TWh . Därav svarade de avkoppUngsbara elpannorna för ca . Den s.k.prima elanvändningen uppgick således tiU ca eUer temperatarkorrigerattiU normalår ca . bedömning är att den prima elanvändningenkommer att öka tiU . Utsläppen av koldioxid från kraftproduktionenbedöms öka från ca 1,8 mUjoner ton tiU ca 4,4 mUjoner ton år 2000.Ökningen förklaras av en ökad användnmg av fossila bränslen i de befintUga kondenskraftverken. Elsystemet klarar med nuvarande dimensionering enförbmkning på ca . bedömer att det är möjligt att unportera5 TWh från grannländema, främst . Om hänsyn tas tiU denna unport uppgården s.k. tålda förbmkningen tiU . Den prima elanvändningen är såledesför närvarande lägre än den tålda förbmkningen. Denna elproduktionnyttjas dels för viss export, dels i avkopplmgsbara elpannor i bl.a.fjärrvärmesystem. Flertalet remissinstanser har inga synpunkter påden del av rapporten som rör den nuvarande energisitaationen ochenergibalansens utveckling fram tiU . Några remissinstanser bedömer dockatt elanvändningen kommer att öka långsammare än vad somanges i rapporten. DeenergipoUtiska programmen för omstäUning och utveckUng av energisystemetinfördes den 1 juU 1991. Det har funnits ett stort mtresse för stöd tiUbiobränsleeldad kraftvärme. beslutades om stödmotsvarande ett belopp på ca 400 mUjoner kronor Ansökningar om ytterligare 700nuljoner kronor har uikommit tiU . Detta innebär att anspråkenpå stöd från investeringsprogrammet uppgick tiU 1 100 mUjonerkronor. Efterfrågan på stöd tiU uivesteringar ivmdkraftverk har varit relativt Uten. bevUjade stödtiU 55 vmdkraftsagg-regat om totalt ca 11 MW. Den totala summan bevUjade medeluppgick tiU24 mUjoner kronor. Dämtöver fenns vid redovisnmgstiUfåUet fem Prop.1992/93:100 ansökningar om stöd, BU. Intresset för stöd tiU investeringar isolvärmeanläggningar i bostäder har varit stort. Efterfrågan på stöd försolvärmeanläggningar anslutna tiU gmppcentraler eUer Qärrvärmesystem hardäremot varit Uten. En förklaring kan, enhgt , vara att kostaadema för destora och medelstora systemen är höga jämfört med konventionellauppvärmnings-system. har inom ramen för programmet för effektivareenergianvändning bevUjat stöd för teknikupphandling m.m. tiU 225 projekt. Därigenomhar ca 268 mUjoner kronor tagits i anspråk av det totala belopp på 960 mUjonerkronor som disponerar mom programmet. De produkter som har utvecklatsgenom teknikupphandling har varit mer energieffektiva än marknadensdittiUs bästa prcxlukter. Underförsta ökade elanvändningen kraftigt för att sedanstagnera. uppgick den genomsnittUga ökningstakten tiUendast . har elanvändningen minskat. ElanvändningenUgger nu på i stort sett samma nivå som . har mte närmare analyserat de bakomliggandeorsakema tiU denna utveckling. Sannolikt har dock flera faktorer bidragit.Svensk ekonomi är nu mne i en mycket djup lågkonjunktar, vUket bl.a. medför endämpad efterfrågan på el. Vidare har en effektivare användning av energi momsåväl mdustri- som bostadssektom håUit tiUbaka förbmkningen. framtidsbedömningar baseras på antagandenom den ekononuska UtveckUngen. I stort överensstämmer denna med ett avlångtids-uttedningens (LU 92) scenarier på medelång sikt, den s.k. prognoskalkylen.NUTEK har antagit att BNP växer och att m-dustriproduktionenväxer . prognos mnebär en ökning av den primaelanvändningen . Den största ökningenUgger inom bostads- och servicesektom. framhåUer att för bedömningar av energi- ochelanvändningen är de gmndläggande antagandena om bl.a. den ekonomiskatiUväxten och bränsleprisutvecklingen av avgörande betydelse för resultaten.Jag viu även understryka beroendeförhållandena meUan prognosens antaganden,metod och resultat. En sådan faktor som påverkar modeUen är den svåraekonomiska sitaationen som präglar vilken har medförtbl.a. givetvisprognosen över firamtida elanvändning. 1992/93:100 måste natarUgtvis tolkas med hänsyn tagen tiU detta. har fem kämkraftsblock, Barsebäck1 och 2, 1 och 2 samt , varit avstäUda på gmnd av bristeri säkerhetssystemen. De fem reaktorema svarar för avkäm-kraftskapaciteten eUer av landets totala elproduktionskapacitet. har krävt ombyggnaderav säkerhetssystemen innan reaktorema tas i drift. TiUfälUga ombyggnader hargenomförts i syfte att reaktorema skaU kunna generera elenergi i normalomfattning. Permanenta ombyggnader kommer erUigt vad jag har erfarit attgenomföras vid den årUga revisionen tiU sommaren. Vattenkraften har utayttjats merän normalt vUket har medfört att nivån i de svenska vattenkraftmagasinensjunkit tiU för årstiden mycket låga nivåer. Under pericxlen importeradeskraft, dels vattenkraft från , dels fossUbränslebaserad kraft från Danmarkoch även från Fmland. Normalt exporteras Icraft tiUDanmark och . producerades elenergi i de svenskaoljekondensverken. Slutsatsen är att, bortsett från det tillfäUigabortfaUet av el från kämkraftsverken, energibalansen under de närmast kommandeåren är stark. Jagövergår nu tiU att redovisa min bedömning av resultaten av de energipoUtiskaprogrammen för omstäUning och utveckling av energisystemet. En stor del av programperioden återstår. Vissaiakttagelser kan dock göras när det gäUer resultaten av insatsema för nykraftproduktion och energihushåU-nuig. De hittiUsvarande erfarenhetema visar att uitressetär mycket stort för såväl stödsystemen för främjande av utveckling ochintroduktion av ny energiteknik som stöd inom ramen förenergieffektiviserings-programmet. Hela det belopp som avsattes för stöd tiUinvesteringar i nya anläggningar för kraftvärmeproduktion med biobränslen har intecknatsi form av ansökningar om stöd. har angett att stödet tiU kraftvärmedärmed kan komma att ge ett tiUskott av ny elproduktion motsvarande ca 1 TWhper år vid nuvarande stödsystem. Stöd tiU konvertering firånfossilbränsleeldning tiU biobränsleeldning i kraftvärmeanläggningar väntas geett kapacitetstiUskott på ungefar . Sammantaget väntas stödetmedföra en ökad efterfrågan på biobränsle med ca . Utbyggnaden av små och medelstora vmdkraftverk hargått långsammare än väntat. har angett att detta beror på bl.a. attmves-teringsbidraget tiU vmdkraftverk har varit aUtför lågt för att åstadkommainvesteringar som är företagsekonomiskt lönsamma. beslutat att höjainvesteringsbidraget tiU vmdkraft från högst tiU högst35 % av investeringskostnaden. De nya reglema gäUer från den 1 Prop.1992/93:100 januari 1993. Utredningar kring vindkraften har hittiUs indikeratatt utbyggnaden i huvudsak bör ske med stora vindkraftverk. Det har ansettsvara en förutsättning för att vindkraften skaU kunna ge ett betydande tiUskotttiU landets elenergiförsörjning. I har stora insatser gjorts förutvecklingen av den storskaUga vindkraften. Två prototypaggregat, Maglarp iSkåne och på Gotiand, har byggts och utvärderats. I aggregatet iNäsudden har rötor, tarbm m.m. nyhgen bytts ut mot nyutvecklade komponenter.Ett utvärderingsprogram avseende II harpåbörjats. har, i samverkan med bl.a. , mlett ett projekt förutveckling av den tredje generationen storskaUg vindkraft. Huvuddelen av det ekononuska stöd som utgår,lämnas tiU mindre (Kh medelstora vmdkraftverk. Dessa kan uppvisade lägsta kostaadema per prcxlucerad enhet elkraft. Det finns ett stort intresse för instaUation avsolvärmeanläggningar i bostäder. Det statUga investeringsstödet tiU sådanaanläggningar har hittiUs utayttjats främst i småhus. Stödet tiUsolvärmeanläggningar i bostäder höjdes från högst tiU högst av mvesteringskostaadenfrån den . Det är angeläget att även främja mtroduktion avstörte system för utnyttjande av solenergi, t.ex. i Qärrvärmesystem ochgmppcentraler. Det investeringsstöd som är tiUgängUgt för detta ändamål harhittUls mte efterfrågats i någon större utsträckning. Det finns också ett stort mtresse för de stöd somfinns mom programmet för effektivare energianvändning. Goda resultat haruppnåtts genom stöd tiU teknikupphandUng av energieffektiva produkter, främstvitvaror, fönster, belysning och kontorsutmstaing. Flera remissinstanser, däriblandRUcsrevisionsverket (RRV), Statskontoret, () ochSveriges , anser att i Energirapport inte har gettavsnitten om utvärdering av de energipolitiska programmen för omställning ochutveckling av energisystemet en tUlräckligt stor tyngd. RRV framhåUer bl.a. attNUTEK bör inta en mer kritisk hållning tiU dessa program för att kunnatillhandahåUa det av statsmaktema begärda underlaget. Statskontoret anser attansvarsfördehungen mellan och för rapporteringenav programmet för effektivare energianvändning är oklar. Jag kan i stort sett instämma i dessa synpunkter.MöjUgheten att göra meningsfuUa utvärderingar bör dock öka när programmen har pågått . Det är för fuUföljandet av de energipolitiska besluten vUctigt med ett gott beslutsunderlag. Jag viU därför i sammanhanget nämna att regeringen nyUgen har uppdragit ät att sammanstäUa och redovisa resultaten av de utvärderingar som har gjorts av de StatUga energipoUtiska insatsema samt utifrån de gjorda utvärde ringama ge en samlad bedömning av insatsema. Vidare skaU enhgt uppdraget redovisa sm plan utvärdering av 65 de energipoUtiskaprogrammen för omstäUning och utveckling av ener- 5 1992/93. Jag har ävenerfarit att förbereder en fördjupad Prop. 1992/93:100 utvärderinginför . Jag utgår från att statsmaktema därigenom BU. 13 kommer attfå ett tillfredställande underlag för en bedömning av programmens resultat. På gmndval av hittiUs gjorda utvärderingar kan jagdock konstatera att programmen löper i stort sett som planerat och attresultaten så här långt synes motsvara de mål som låg tiU gmnd årsenergipolitiska beslut. Inför finner jag därför att det intefinns anledning att göra några omfattande förändringar i den allmännamriköungen av programmen. Med ökat beslutsunderlag i firamtiden kommer detfinnas bättre möjUghet att avgöra vilka olika msatser beträffandehushållningen med el (Kh tillförseln av el från miljöacceptabelkraftpr(xiuktion som är motiverade. Ett omfattande utt-edningsmaterial har redovisatsunder . Jag kommer strax att ta upp vissa frågor som haraktaaUserats och därvid föreslå vissa ändringar i de löpande programmen. Chefenför Jordbmksdepartementet har tidigare denna dag anmält att han har för avsUctatt i annat sammanhang redovisa sina överväganden när det gäUerutveckUngsinsatsema för biobränslen, med särskild uirUcöung på teknUc förprcxluktion av el. 1.3.2Programmet för effektivare energianvändning Enalltmer effektiv energianvändning och en ökad energihushållning ärfömtsättauigar för att vUctiga energi- och miljöpolitiska mål skaU kunna nås.1991 års energipoUtiska beslut om ett program för effektivare användrung avenergi umebär ökade insatser från statens sida i syfte att öka kunskapen om ochstimulera marknadens intresse för ekonomiskt motiveradeenergieffektiviseringsåtgärder. Programmet omfattar och har en totalmedelsram på . TekiukupphandUng av energieffektiva produkter ochprocesser är det dominerande inslaget i programmet. Sammantaget har 750 mUjonerIcronor avsatts för detta stöd. har lämnat stöd tiU upphandUngar mom ettantal produktområden, t.ex. vitvaror, belysning, fönster och datorskärmar. I avprogrammet för effektivare energianvändning betonas att teknUcupphandUng i deflesta faU fungerat mycket bra mom lokal- och bostadssektom. Inommdustri-sektom har mga projekt ännu påbörjats. anser att den femårigaprogramperioden är kort i förhållande tiU det långsUctiga arbete som krävs förutveckUngen av energisystemet. Enligt rådet bör programperioden förlängas.Rådet räknar bl.a. med att erfarenhetema från avslutade projekt därigenomkommer att kunna spridas bättre. Jag kan i stort instämma i Energianvändningsrådetsuppfattamg. Programperioden bör enligt min mening förlängas med vadavser teknUcupphandlingen. Programmet bör omfatta tiden fram t.o.m. bud-getåret1997/98. Medelsramen för programperioden bör vara oförändrad ochaUtså uppgä tUl . Utveckling och etablering av Prop.1992/93:100 ny teknik är en tidskrävande process. Genom att programpericxlen BU. 13 utsträcks förbättras fömtsättningama för ett långsUctigt syftandearbete. Berörda sektorsmyndigheter har ansvar för de statUgaenergieffektivi-seringsinsatsema inom sina områden. Härigenom kan åtgärder föratt främja en gcxl energihushållning integreras med andra åtgärder inommyndighetemas ansvarsområden. samordnas arbetetför att främja en effektiv energianvändning vid de myndigheter som är närmastberörda av energieffektiviseringsprogrammet. har på regeringens uppdrag belyst bl.a.samordningsfrågorna i rapporten samordnings- och utvärderingsfrågor påenergihushållningsområdet. Även har i sin rapport tagitupp vissa samordrungsfrågor. Rådet föreslår bl.a. att det skaU finnas ettsamlat ansvar för genomförandet av programmen för omställning (Kh utveckling avenergisystemet och att detta ansvar skaU ges . Vidarehar RRV i en förvaltamgsrevision (Elhushållningsprogrammet, F 1992:3) granskatdet tidigare elhushållningsprogrammet och därvid behandlat bl.a. frågor omsamordning. EnUgt RRV:s bedömning finns brister i bl.a. samordningen (Kh stymingenav programmet. Det dåvarande hade enligt RRV alltförbegränsade styr- och samordningsmöjligheter tiU sitt förfogande. RRV framhåUeratt kansliet för effektivare energianvändning vid utför sitt arbete väl.RRV anser att kansliets arbete bör mriktas på de s.k. beställargmppema. Jag viU betona vUcten av samordning när det gällerbl.a. Det är uppgift, liksomdet tidigare , att samordna sektormyndighetemas arbete pådetta område. Rådets uppgift är att biträda när det gäUer energianvändningsfrågorsamt att samordna informations-, utbUdnings- och rådgivningsinsatser avseendeenergianvändning. Rådet har vidare tiU uppgift att yttra sig i frågor ominriktningen av statiigt stöd tiU teknikupphandling. Rådet har därför enviktig uppgift. Jag anser inte att dess arbetsområde bör förändras. Jag är inteberedd att föreslå att ges ett ökat ansvar när detgäUer genomförandet av de energipoUtiska programmen. har ett övergripande ansvar för att riksdagoch regering får ett sanrUat underlag för sina ställnmgstaganden när det gäUerbl.a. avvägningen mellan insatser för tiUförsel och effektivisering i deenergipoUtiska programmen. Enligt sm insttuktion skaU för att främjaenergiförsörjning och effektivare energianvändning, verka för rationeUtiUförsel, omvandling, distribution och användning av energi. har vidarehar i uppdrag att, i enlighet med riksdagsbeslut, utvärderaprogrammen för omstäUning och utveckUng av energisystemet. I sin redovisningtiU regeringen skaU verket utayttja det underlag som redovisas avEnergianvändningsrådet. NUTEKhar på regeringens uppdrag utrett vissa frågor om den s.k. balansprincipen.Denna princip utgår från synsättet att det är samhäUsekonomiskt önskvärt attbalansera kostaadema för att dels spara, dels producera elektricitet. I 1991års energipolitiska beslut uttrycks balansprincipen så att investeringar ieffektivisering bör genomföras så länge kostaadema per kWh inte överstigerkostaadema för ny elprtxluktion. Balansprincipen utvecklades urspmngUgen iFörenta statema, där elmarknaderna ofta kännetecknas av bristande konkurrens(Kh regleringar. Under sådana förhållanden kan en tiUämpning av balansprincipenbidra tiU ett förbättrat utayttjande av resursema på såväl användnings- somtillförselsidan. Jag viU i detta sammanhang understryka att en välfimgerande energimarknad är en gmndläggande fömtsätming för att en ökadeffektivitet skaU uppnås i energianvändningen. Priset är ett vUctigt styrmedelför marknadens aktörer. Den avreglering som förestår av den svenskaelmarknaden kommer att ytterligare stärka prisbildningens roU som mformationssystem.De mformationsinsatser som görs mom ramen för energihushållningsprogrammetutgör ett komplement tiU marknaden när det gäller att åstadkomma en ökadenergieffektivisering ckU ettökat energi sparande. Spridningen av information kan bidra till attenergi-användamas kunskap och beslutsunderlag förbättras. En avreglerad energimarknad med utveckladkonkurrens bidrar tiU ett effektivare resursutayttjande för alla marknadensaktörer. Några formella regler om att tillämpa balansprincipen bör ej införas.Balansprincipen kan dock i en hel del faU vara vägledande när det gällerinsatser på effektiviseringsområdet. Flertalet remissinstanser delar dennauppfattning. NUTEKoch har på regeringens uppdrag uttett frågan om normer förmaximal elförbmkning i .hushållsapparater. Resultatet redovisas i rapportenNormer för maximal elförbmkning i hushåUsapparater m.m. Myndighetema föreslår en lagfäst skyldighet atttydligt deklarera hus-håUsapparaters energiåtgång. Vidare föreslås att normerför maxunal elförbmkning mförs på frivUlig väg för i första hand kyl/frys, varmvattenberedare,tvätt- och diskmaskiner samt torktamlare. VUcten av samarbete inom ochEG betonas. Myndighetema anser att det finns en betydandepotential för el-besparing för såväl hushållsel som el för uppvärmning avbostäder. Myndighetema beräknar kostaadema för att genomföra de föreslagnainsatsema tiU 10 miljoner Icronor . De flesta remissinstanserär positiva tiU utredningens förslag. Riksdagenhar antagit en lag om märkning av hushåUs apparater (prop. 1992/93:34, bet.l992/93:LU13, rskr. 1992/93:49). 68 Genom lagen bemyndigas regeringen eller den myndighet regeringen bestämmeratt meddela föreskrifter om att vissa hushåUsapparater skaU Prop.1992/93:100 märkas med infomiation om energiförbmkning (Kh luftburet buUersamt BU. 13 att meddela föreskrifter om hur information om energiförbrukningCKh luftburet buUer skaU utformas när vissa hushåUsapparater märks eUer påannat sätt förses med information. Lagen umebär en anpassning tiU de EG-direktiv ommärkning av hushåUsapparater som genom åtar sig att följa.Det finns tre direktiv i kraft inom detta område.