prop · GG03220 · 1992-12-31 00:00:00 — När kursplanernafastställts bör ämnesspecifika kriterier för olika kvalitetssteg utvecklas ianslutning till respektive kursplan. Förnivå E bör eleven kunnatillämpa elementära kunskaper och färdigheter i enkla musikaliska förloppenskilt och i grupp, exempelvis genom att -korrekt återge en melodivokalt, -spela en bekant, enkelmelodi. haenkla analysredskap för att orientera sig i samhällets musikutbud, t.ex. genomatt - kännaigen och namnge enskilda instrument, musikgenrer och en sembletyper, - beskrivamusikens funktion i olika samhällen I musikkunnande: hagrundläggande allmänbildande musikkunskaper som kan tillämpas individuellt,t.ex. -gehörsmässigt kunna samordnarytm och puls i enkla och sammansatta taktarter, -veta tangentnamn påklaviaturens vita tangenter, Iläsning: Prop. kunnaläsa skönlitteratur med förståelse för syftet med och bakgrun- Bilaga B dentill textens innehåll, känna till litterära personer och förstå något omlitteratur som källa till kunskap och upplevelse; läsa saklitteratur ochtidningstext med insikten att olika åsikter speglas, t.ex. så att -läsningen leder till ett egetförhållningssätt till texten -jämförelser mellan texterinnebär en fördjupad förståelse av innehållet -reflektioner om texters formkan göras; iakttagelser om enskilda formuleringar i texten ellej: hur den äruppbyggd -läsningen skärper blicken förspråklig variation och uttrycksfullhet. Förnivå A bör eleven därutöver ital och skrift: kunnadra slutsatser och tillämpa tidigare förvärvade kunskaper i nya sammanhang samtanpassa framställningen efter mottagare och syfte, t.ex. genom att -resonera kring olika åsikterför att komma fram tiU en ståndpunkt -pröva hur olika sätt attframföra ett budskap påverkar innebörden -ha en god uppfattning om ochkunna tillämpa de krav som ställs på uppläggning och språkriktighet i texter avolika slag. kunnauttrycka både upplevelse och nyanserad värdering vid läsning av skön- ochsaklitteratur samt visa ett eget förhållningssätt till skönlitteratur ochandra texter, t.ex. så att -innehållet i en text kan tolkaspå mer än ett sätt -texter sätts in i ettsammanhang och i relation till aktuella händelser och förhärskande idéer -kunskaper om hur språket leveroch förändras har betydelse för förståelsen. Förnivå E bör eleven haförvärvat sådana kunskaper och färdigheter som behövs för att kunna lösaproblem och hantera situationer som vanligen förekommer i hem och samhället.ex. -kunna avgöra vilken informationsom behövs för att formulera och lösa ett sådant matematiskt problem -kunna på lämpligt sätt beräknastyckepriset, kilopriset eller literpriset på en vara. kännetecknasdetta t.ex. genom att eleven - förståroch kan använda positionssystemet. -kan storleksordna tal somomväxlande är skrivna i bråkform och Prop. 1992/93:220 decimalform. -med säkerhet kan beräknastorleken av ett aritmetiskt uttryck innehållande flera räknessätt med hjälpav miniräknare. kännetecknasdetta t.ex. genom att eleven -kan tolka och använda entidtabell med ankomst- och avgångstider -kan genomföra en enkelstatistisk undersökning och presentera resultatet på lämpligt sätt Förnivå C bör eleven förståoch kunna använda grundläggande talbegrepp och räkning med reella tal,närmevärden, proportionalitet och procent genom att t.ex -kunna beskriva och användaflera olika sätt att storleksordna reella tal -kunna förenkla numeriskauttryck med hjälp av räknelagarna utan att använda nuniräknare. förståoch kunna använda grundläggande statistiska begrepp och metoder samt jämföraviktiga egenskaper hos statistisk information genom att t.ex. -kunna ge olika exempel på hurman kan ljuga med statistik -kunna tolka likheter ochskillnader mellan olika statistiska material beskrivna i en och sammadiagramform. Förnivå A bör eleven därutöver - kunnaredogöra för grundläggande likheter och skillnader mellan naturliga tal, rationella tal och reella tal, - kunnaredogöra för hur man med hjälp av statistiska metoder kan skapa underlag för beslut och prognoser. Jämförelse med Lgr 80 Prop. BilagaC Utgångspunkten för regeringens förslag till timplan är det totala antalet timmarsom står till förfogande enligt nu gällande timplan. De s.k. stadieveckotimmarna(omfattande /vecka) som totalt uppgår till 283 för hela haromräknats till klocktimmar (). Läsåret har beräknats vara (minst ). Det totala antalet timmar blir då 6 717. reducer.asundervisningen av olika "schemabrytande" aktiviteter. friluftsdagar, prao och skolavslutningar. De olika ämnena har därför ijämförelsen reducerats proportionellt för detta (-). Den angivna tidenför resp. ämne är avrundad'. Iregeringens förslag anges garanterad undervisningstid för ämne ellerämnesgrupp. Denna får inte underskridas annat än som en följd av att skolansval utnyttjas, dvs. om en jämkning skett (). En sådanjämkning innebär att tid omfördelas till del av eller hela ämnen ellerämnesgrupper, som Ujmastudier eller liknande. Tid för upprop, skolavslutningaro.dyl. har inte medräknats i förslaget varför det totala antalet timmar är 6665. Däremot förutsätter förslaget att arbetslivsorientering och eventuellalägerskolor ingår i undervisningstiden för de olika ämnena. På samma sätt ingårockså tid för friluftsdagar i den angivna tiden för berörda ämnen. Inga hinderföreligger för att lokalt besluta om mer tid än den föreslagpa. Ijämförelsen utgår vi från de föreslagna ämnesbeteckningarna. ' Av tekniska skäl har tiden för matematik avnindats nedåt(1498.52 tim.). HemkunskapIdrott och hälsa Musik Slöjd Prop.1992/93:220 Bilaga C 2463 112'» BamkunskapFrUuftsdagar Prao m.m. Skolavslutningar m.m. Skolansval (lokalt jämkningsutrymme) 2 Förde nuvarande orienteringsämnena anges här den sammanlagda tiden. Dessa ämnen ges dels tid som helt block pä lågstadiet, dels tid för natur- resp.samhäUsorientering pä mellan- och högstadiet. * Härhar tiden för fria aktiveteter angetts. 5Bamkunskap ingär i regeringens förslag i flera andra ämnen. * Maximalttilläten jämkning enligt nuvarande bestämmelser. Exempelpå lokala timplaner Prop. Regeringensförslag tiU timplan ger kommunema infiytande och därmed ansvar för hur dengaranterade undervisningstiden skall disponeras, såväl mellan ämnen som inomoch mellan olika årskurser i . Kommunen beslutar därutöver också omeventuell ytterligare undervisningstid. De bedömningar som bör ligga till grundför beslut i timplanefrågor är i första hand «;n fråga för lärarna och rektorn.Det är professionella bedömningar, av de lokala behoven och av tillgängligkompetens samt samråd med föräldrar och elever, som ger underlag för sådanabeslut. För varje skola n-iåste alltså en mer detaljerad lokal timplanbestämmas. Utifrån denna skall sedan schemaläggningen göras. Idet följande kommer sex ex<;mpel på olika lokala tillämpningar av timplanenatt ges. Exemplen skall endast ses som illustrationer av de möjligheter somtimplanen ger. De är enbart teoretiska konstruktioner och skall inte betraktassom rekommendationer. Tideni exemplen anges som timmar per årskurs. Dessa har i exemplen avrundats tillhela timmar varför totalsumman inte alltid stämmer. Exempel 1 - Hammarskolan Ljushammarär ett gammalt brulcssamhälle. Det är en liten ort med stor inflyttning avinvandrare. Många av dessa arbetar på den enda större industrin som numerafinns på orten. För att öka samhörigheten mellan invandrarelever och svenskaelever har Hammarskolan valt att särskilt satsa på enundervisning med hembygdsprofil. Ett viktigt komplement till profilen är enförstärkt religionsundervisning. Motiven för detta är bl.a. det stora behov avökade kunskaper om vårt kristna kulturarv som lärarna upplever. Lärarnautarbetar en modell för vilket innehåll som skall väljas och hur undervisningenskall organiseras. Skolledningen godkänner förslaget. Dengodkända modellen innehåller bl.a. följande inslag: -Hur såg här ut ,, , 300 år -Livet på det gamla bruket hurbodde man, mäns och kvinnors arbetssituation, barnens situation, skolgång,kyrkans betydelse, fackföreningsrörelsens och framväxt,effekter av ny teknik m.m. -Ljushammaråns betydelse förortens utveckling -Hur ser det ut . Lärarnafortsätter sedan arbetet med att utveckla profilen, såväl dess innehåll, somdess omfattning. Man väljer följande konstruktion. Under de första fem årenläggs ett tema kallat Hembygden, till vilket tid och innehåll från ämnenasamhällskunskap, historia, geografi, biologi, hemkunskap och teknik används.Utlagt får därmed temat Hembygden ca under det första åretoch under det femte skolåret. Viss jämkning av tid görs från denaturvetenskapliga ämnena till de samhällsvetenskapliga. 1992/93:220 Bilaga D Exempel 2 - Fredriksbergsskolan Enalldeles vanlig skola har den aUtid varit. En stabillärarkår, gott skolklimat och eleverna trivs. Skolans lärare är nöjda med deresultat som skolan uppnår och tycker att det är naturligt att fortsätta attundervisa i huvudsak som . Flera av lärarna närmar sig pensionsåldernoch menar att skolan kan avvakta med större förändringar tills nya lärare taröver. Rektorn,som delar lärarnas bedömning, beslutar att fördela tiden för skolans val på ettsätt som gör förändringarna relativt små i jämförelse med timfördelningen i Lgr80. det sjätte skolåret läggs undervisningen i både de sam-häUsvetenskapligaoch de naturvetenskapliga ämnena samt tekniken upp i ett orienteringsämne. Deolika ämnenas kursplaner tjänar som mål för vad elevema bör kunna inomrespektive ämne och som vägledning för lärarnas uppläggning av undervisningen. Fr.o.m.det sjunde skolåret organiseras undervisningen i samhällskunskap, historia,geografi och religionskunskap som ett samhällsvetenskapligt område. Härigenomkan den ämnessamverkan fortsätta, som lärarna funnit varavärdefull för att ge eleverna sammanhang På liknandesätt planeras undervisningen i biologi, fysik och kemi som ett sammanhängandenaturvetenskapligt undervisningsområde. Det nya ämnet teknik ges under desenare årskurserna egen tid bl.a. för att imderlätta samverkan med hemkunskapunder sjunde och åttonde året. I årskurs 7 påbörjas ocksåstudierna i det andra främmande språket. Tiden till elevens personliga val hari detta exempel antagits fördela sig på praktiskt-estetiska ämnen och etttredje främmande språk. 1992/93:220 Bilaga D Exempel 3 - Hagaskolan 1Hagaskolan finns ett par musiklärare som arbetat medkörverksamhet för skolans elever. Vid skolavslutningar, luciatåg ochexamensfester är det självklart ati; någon av skolkörerna skall sjunga. Nusenast har eleverna skrivit och uppfört en musikal som blev en stor framgång.Musikalprojektet var möjligt att genomföra genom samarbete med den kommunalamusikskolan, som stod för blåsensemblen och lånade ut instrument. Nuväxer efterfrågan på att få vara med i någon av körerna. Några elever vill hahjälp med arrangemang till sin musikgrupp. På flera möten diskuteras frågan hurskolan skall kunna ta tillvara det stora intresse som finns bland eleverna ochfärslag kommer om att starta särskilda musikklasser. Dessutom är det fleraföräldrar från andra delar av kommunen som väljer Hagaskolan just för dessduktiga musiklärare. Tillfrågadav rektor gör musiklärarna en skiss över hur de skulle kunna tänka sig attorganisera musikklasser, förslag till timfördelning och vilka resurser som i såfall skulle behövas. Viss instrumentalundervisning skulle kunna ske isamarbe:te med den kommunala , som också dras in i förberedelserna. Rektorn inser ganska snartatt skolans egna resurser måste förstärkas. Bl.a. behöver man ytterligare entjänst som musiklärare för att kunna arbeta med mindre grupper och ett nyttpiano i samlingssalen. 1 en skrivelse till skolstyrelsen redovisar honplanerna på att i samarbete med kommunala starta utvidgadmusikundervisning i särskilda klasser samt de resurser detta ställer krav på.Skolstyrelsen behandlar frågan i samband med den årliga budgetberedningen ocheftersom det ses som ett angeläget förslag tillstyrks det efter attskoldirektören visat att det var möjligt att genomföra genom en omprioriteringav resurser. På Hagaskolan utnyttjarrektorn det tidsutrymmet som timplanen ger för skolans val på en musikklass perårskurs. Den klassen får, om elevema utnyttjar den tid de själva kan välja,härigenom musikundervisning med 1,5-3,pervecka, och med 3,under de fyra senare åren. 1 tiden kan dåingå instrumentalundervisning, som kommunala ansvarar för. Hagaskolans uppläggning avsin musikklass ger mer tid för musikundervisning än flertalet av de försök medmusikklasser som bedrivs. Omräknat i 40-minuterslektioner skullemusikklasselevema i Hagaskolan kurma få under lågstadiet,15 under mellanstadiet och 20 under högstadiet. Den försöksverksamhet medmusikklasser, som många kommuner nu driver, ger i allmänhet musikklasselevernaupp under mellanstadiet och 12 på högstadiet. 1992/93:220 Bilaga D Exempel 4 - Sörängsskolan Sörängsskolanär en grundskola med aUa årskurser i en förort till . Det är ettrelativt nybyggt och invandrartätt område. ärbara gammal med stora och ändamålsenliga lokaler, men Prop.1992/93:220 det finns redan tendenser till vandalisering och slitage. Skolanhar en Bilaga D integrerad sexårsverksamhet i e:f» s.k. barnskola och enintegrerad skolbarnsomsorg. Skolledningenkonstaterade att såväl den nationella som lokala utvärderingar visade attskolans resultat låg under genomsnittet i landet. Speciellt varsvenskkunskaperna hos de många invandrareleverna dåliga. Skolledningenbestämde sig för göra en grundlig inventering av såväl skolans problem som dessmöjligheter. I denna inventering drogs alla personalkategorier, såväl somelever och föräldrar in. Mankonstaterade tillsammans att behovet av en förbättrad svenskundervisning varstort och att många elever hade dåliga motionsvanor. På plussidan nämndessärskilt den engagerade personalkåren där många var lite besjälade avpionjärandan på en ny skola, bra lokaler, en väl fungerande skolbarnsomsorg ochframför allt en vilja till utveckling. Skolledningenförelade ungdoms- och utbildningsnämnden ett handlingsprogram vid dessmajsammanträde 1994. Detta antogs av nämnden, som också gick med på attompiioritera vissa resurser så att Sörängsskolan fick ett mindrebudgettillskott. Tillskottet skulle användas för att förbättra mathållningen iskolan. Läsåret1995/96 lade sedan skolledningen ut en timplan som innebar att större delen avresurserna för skolans val lades på en förstärkning av idrottsämnet, en mindreförstärkning av hemkunskap och en kraftig förstärkning av svenska. Elevernauppmuntrades att i de egna valen välja hemspråk, vilket många elever ocksågjorde. Entusiasmeradeav alla diskussionerna på skolan och ivriga att få vara med i det nya tog enrad lärare initiativ till temaundervisning och samverkan. Som exempel kannämnas att ett par klasslärare tillsammans med svenskläraren och bildläranmstartade ett projekt där invandrarelever fick skriva berättelser om sinahemländer, som illustrerades på bildlektionerna. För högstadieeleverna växtedet ut till rena tvärvetenskapliga projekt som sträckte sig över svenska,geografi, samhällskunskap, bild m.fl. ämnen. Många egna val hamnade inom dessaprojekt. 1992/93:220 Bilaga D Exempel 5 - Ytterstaskolan PåYtterstaskolan, en äldre skola med undervisning i årskurserna 7-9, har sedanflera år funnits ett väl fungerande samarbete mellan lärarna i denaturvetenskapliga ämnena. En gemensam syn på undervisningen i dessa ämnen harutvecklats. Lärarna är mycket medvetna om att många elever, främst flickor,brukar tappa intresset för naturvetenskap och teknik i den senare delen avgrundskolan. har man därför ett samarbete med klasslärarna påde skolor som utgör upptagningsområde. Detta samarbete har bland annat kommittill uttryck genom att eleverna redan i årskurs 3 fått möjlighet att nyttja desärskilda labora-tionssalarna vid . Eleverna i årskurs 9 harockså fungerat som handledare för sina yngre kamrater och själva, tillsammansmed sin lärare, utarbetat olika stationssystem. Rektorvid skolan gav, med anledning av de nya kursplanerna och den nya timplanen,denna lärargrupp i uppdrag att utarbeta ett förslag till hur de nyamöjligheterna skulle kunna användas för att ytterligare utveckla och förstärkaundervisningen i både naturvetenskap och teknik. Lärarna som uppfattadeuppdraget som positivt gav sig i kast med uppgiften. Resultatet blev bifogadetimplan och en lokal arbetsplan, i vilken särskilt perspektivet 1-9 ochgruppens ambitioner vad avser utveckling av undervisningen lyfts fram. Arbetetpresenterades för övriga lärare såväl vid som vid de andraskolor som berördes. Efter en del diskussioner framträdde en stor enighet om att"i perspektiv av det allmänna behovet av förstärktteknisk/naturvetenskaplig kompetens för att kunna delta i samhällslivet, menockså för att öka intres- sethos flickor och därmed bredda rekryteringsunderlaget till teknisk/naturvetenskaplig utbildning" satsa på att utveckla undervisningen i denföreslagna riktningen. Rektor beslutar därefteratt tillämpa den föreslagna timplanen. I denna hade de naturvetenskapligaäimnena, , integrerats i ett naturvetenskapligt ämnesblockmed tonvikt på biologi. Under de fyra senare skolåren sker en uppdelning ibiologi, fysik, kemi. Undervisningen vid skolan planeras så att denaturvetenskapliga ämnena sammanläggs i längre sammanhängande arbetspass.Därigenom kan de samverkande lärarna utan större svårigheter genomföraexkursioner och andra former av undersökningar utanför skolbyggnaderna. Allaelever ges dessutom möjlighet att, inom ramen för studie- och yrkesorienteringen,auskultera på NT-, Industri- och Elteletekniska programmet vid kommunensgymnasieskola. Ett särskilt program för att göra dessa auskultationer tillpositiva upplevelser för flickorna utarbetas i samarbete med lärarna vidgymnasieskolan. Teknikämnet,som har starka beröringspunkter med bl.a. slöjd, hemkunskap och historia gestid . Den tidiga starten motiveras främst med att man föratt utveckla flickornas intresse för teknik måste påbörja undervisningen närderas spontana intresse för området är stort. 1992/93:220 Bilaga D Exempel 6 - Axviksskolan Axviksskolanhar undervisning i alla årskurser och är belägen i närheten av havet. Varjeskola skaU senast till skolstyrelsen redovisa sin lokala arbetsplantillsammans med uppgifter om hur skolan avser att Rektorn skall enligt kommunens skolplan fatta beslut eftersamråd med lärare, elever och föräldrar. 1 de diskussioner, somförs med anledning av kommunens beslut, fastnar man vid för attbetona miljöfrågorna. Huvudargumentet är att man ser möjligheter i att byggapå elevernas intresse och engagemang i miljöfrågor bland annat för att skapa enstark motivation för skolarbetet. Kollegiet ser också miljöfrågorna som mycketcentrala och vill förstärka undervisningen i dessa frågor i syfte att geeleverna bättre handlingsberedskap inför deras fortsatta liv. I den lokala arbetsplanen,efter diskussioner bland lärarna och med elever och föräldrar, fastställerrektor därför den föreslagna inriktningen. skerundervisningen i ett orienteringsämne bestående av geografi, historia,samhällskunskap, religionskunskap, biologi, fysik, kemi och teknik. Genom attutnyttja de möjligheter till omfördelning som skolans val ger, tillsammans medbidrag från främst de naturvetenskapliga ämnena skapas ett genomgående temaunder hela skoltiden - strimman - som benämns miljö. Denna tidsfördelning beslutasav rektorn efter förslag från lärarna. Målen för detta tema hämtas urkursplanerna för biologi, fysik, kemi, teknik och samhällskunskap. Arbetslagetsom har ansvar för strimman består dock av representanter också för bl.a.hemkunskap. På detta sätt försäkrar man sig om att undervisningen i de olikaämnena planeras så att samverkan kan ske. Rektornbeslutar också att avsätta resurser för att särskilt följa denvalda uppläggningen. Framförallt syftar utvärderingen, som görs av enutomstående utvärderare, till att säkerställa att kursplanernas mål irespektive ämne uppnås. 1992/93:220 Bilaga D Utdragur protokoll vid regerin);ssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden . , ,, , , , , , , ,, , , P. , . StatsrådetAsk anmäler fråga om en ny läroplan och ett nytt betygssystem för ,sameskolan, speciabkolan och den obligatorbka särskolan Regeringenbesutar att genom i)roposition lämna förslag till om en ny läroplanoch ett nytt betygssystem för , sameskolan, specialskolan och denobligatoriska särskolan i enlighet med bilagan till detta protokoll. Innehåll Prop-1992/93:220 Propositionenshuvudsakliga innehåll .................... 1 1Ärendet och dess beredning .......................... 3 2Allmänna utgångspunkter ............................... 4 2.1 Skolani en föränderlig värld -Förändringar i skolans närhet och omvärld . 2.2Skolans roll och uppgifter ....................... 11 2.3Skolutvecklingen under1980-talet.............. 22 3 Överväganden ochförslag ............................ ... 29 3.1Läroplanen - struktur ochinriktning ......... ... 29 3.2Läroplanen - mål ochriktlinjer ................. 38 3.3Kursplanerna - struktur ............................ 48 3.4Kursplanerna - innehåll .......................... 53 3.5Timplanen - struktur ochinnehåll ............ ... 63 3.6Ett mål- och kunskapsrelateratbetygssystem 72 3.6.1Riktlinjer för ett mål- ochkunskapsrelaterat betygssystem 73 3.6.2Betyg och prov .............................. 81 3.6.4Fristående skolor ........................... 84 3.6.5Skolans resultatansvar ..................... ... 85 3.7 Övrigaändringar i skollagen .................... 86 4Ikraftträdande ochgenomförande ................. 87 5Upprättat lagförslag...................................... ... 94 7Ärendet till .................................. 97 Propositionenslagförslag ................................. ... 98 BilagaA Arbetsgruppens förslag till läroplan för , specialskolanoch den obligatoriska särskolan 102 BilagaB Exempel på betygskriterier...................... 117 BilagaC Jämförelse med Lgr 80 ........................ .. 122 BilagaD Exempel på lokala timplaner .................. 124 Utdragur regeringsprotokollet ........ 132 gotab 43824, 1993 Sammanfattningav Läroplanskommitténs pp- 1992/93:220 betänkande(SOU 1992:94) Skola för bildning n°LT''' Uppdraget Läroplanskommitténhar främst haft till uppgift att utarbeta förslag till läroplaner förgrundskolan, gymnasieskolan och komvux samt till timplan och kursplaner förgrundskolan. Vidare har den haft att utarbeta förslag till utgångspunkter förden skolförberedande verksamheten och förslag till förstärkt undervisning isvenska och språk i de olika skolformerna. Kommittén har även haft vissa andrauppdrag som rör den gymnasiala utbildningen. Ettläroplansarbete handlar ytterst om frågor kring utbildningens grund och vad ettoffentligt skolväsende kan göra och skall göra. Det handlar också om bildning idess djupaste och vidaste mening. Utifråndetta har kommittén haft följande frågor som utgångspunkter för sitt arbete. -Vilka uppgifter blir viktigaoch möjliga för skolan att ha ? -Vilka mål skall skolan ha ochhur skall de utformas? -Vilket innehåll skall väljas utför lärande och hur skall det organiseras? - Vadskall styras nationellt och vilken frihet skall fmnas lokalt? Arbetetmed en ny läroplan kan aldrig ske förutsättningslöst. gällande läroplaneroch den utbildningsdiskussion som pågår inom och utom landets gränser måsteutgöra en utgångspunkt. Hänsyn måste också tas till hur ansvaret för skolansutveckling nu är fördelat mellan politiker och professionella, mellan stat ochkommun. Hänsyn måste vidare tas till behovet av att säkerställa en likvärdigoch kvalitativt god utbildning över hela landet och att ge utrymmeför en lokal och individuell valfrihet. Andra viktiga utgångspunkter är denövergripande struktur som beslutade reformer utgör, de förändringar som skettoch sker i skolans omvärld liksom aktuell forskning om kunskap och lärande. Läroplaner och skolans uppgifter Läroplanerär viktiga i ett pluralistiskt samhälle för att fastställa och legitimera såvälskolans värdegrund som urvalet och organisationen av innehållet i skolan. Enläroplan måste sålunda innehålla både värden och mål.