prop · GG037 · 1992-12-31 00:00:00 — Debehöriga myndighetema skall i samarbete utfärda de bestämmelser som fordras föratt säkerställa en enhetlig nordisk tillämpning av derma konvention. Vidtillämpning av denna konvention skall myndigheter och inrättningar ierforderlig utsträckning bistå varandra. I varje nordiskt land skall fmnas ettsärskilt förbindelseorgan som utses av den behöriga myndigheten. Artikel86 i förordningen äger motsvarande tillämpning i fråga om handlingar,förklaringar, besvär eller överklaganden som getts in till en myndighet i ettannat nordiskt land än det där den behöriga myndigheten fums. Artikd 21 Prop. Bilaga1 Artikel 111 i tillämpningsförordningen äger motsvarande tillämpning mellande nordiska länderaa vid återkrav av obehörigen mottagna belopp och vidregresskrav av utgivna socialbidrag. Dennakonvention ger inte rätt till utbetalning av gmndpension till den som inte ärbosatt i ett EES-land. Konventionen ger heller inte rätt till förvärvande avrättigheter utanför EES-länderaa. Med avseende på artiklaraa 36, 63 och 70 iförordningen och på artikel 105 i tillämpningsförordningen avstår de nordiska länderaa,om inte annat avtalas mellan två eller flera av länderaa, från varje återbetalningmellan länderaa av utgifter för vårdförmåner vid sjukdom och moderskap samt vidolycksfall i arbetet och arbetssjukdomar, för förmåner till arbetslösa somsöker arbete i ett armat land än det behöriga samt för administrativ ochmedicinsk kontroll. Avståendet från återbetalning omfattar intevårdförmåner till personer, som enligt förordningens artikel 22 första stycketc) och artikel 55 första stycket c) fått tillstånd att resa till ett aimat nordisktland för att där få den nödvändiga vård som hans tillstånd kräver. Bestämmelseraa i denna artikel gäller för förmånertill personer som omfattas av förordningen liksom för förmåner till personersom omfattas av derma konvention men inte omfattas av förordningen. Denna konvention gäller inte i fråga om förmåneroch avgifter för tid före dess ikraftträdande. Vid bestämmande av rätt till förmåner på gmnd avdenna konvention skall även försäkrings-, sysselsättnings- och bosättningsperioderföre konventionens ikraftträdande beaktas. Dennakonvention skall inte medföra minskning av förmånsbelopp som utgår vidkonventionens ikraftträdande. Haren person förvärvat rätt till gmndpension från ett nordiskt land pågmndval av bosättning i landet iiman denna konvention träder ikraft under vilken han har förvärvat rätt till till-läggspension iett annat nordiskt land, skall beräknas gmndpension endastfrån sistnämnda land som om han hade varit bosatt där. Bestämmelseni första stycket äger motsvarande tillämpning på per soner som omfattas av förordningen. Gmndpension till en nordisk medborgare, som intillkonventionens ikraftträdande har utgetts enligt bestämmelseraa i den nordiskakonventionen om social trygghet eller enligt den nationellalagstiftningen i ett eller flera länder, omräknas enligt bestämmelseraa iförordningen eller i derma konvention på ansökan av den berättigade eller efterbeslut av den myndighet som utbetalar pensionen. Har någon ansökt om omräkning av pensionen inom tvåår efter konventionens ikraftträdande utges den omräknade pensionen med verkanfrån konventionens ikraftträdande. Detsamma gäller när pensionsmyndigheteninom har underrättat pensionsmyndigheten i ett annat nordiskt land ombeslutet att räkna om pensionen. Pensionen bestäms enligt de regler som gäller frånkonventionens ikraftträdande på gmndval av vederbörandes ålder ochbosättningstid då pensionsfallet inträffade. Är den sammanlagda gmndpensionen efter omräkningenligt första stycket lägre än den gmndpension personen från samma tidpunktskulle ha rätt till enligt bestämmelseraa i den nordiska konventionen den 5mars 1981 om social trygghet utges ett tillägg till pensionen som utgörskillnaden mellan den omräknade gmndpensionen och gmndpensionen beräknadenligt tidigare gällande regler. Tillägget justeras per den 1 januaripå gmndval av de pensionsbelopp, som gäller , och utges med sainmabelopp . Tillägget utges från det land som utbetalade gmndpensionenenligt tidigare gällande regler. För en person, som efter flyttning från ettnordiskt land till ett annat vid konventionens ikraftträdande uppbar gmndpensionfrån utflyttningslandet enligt artikel 20 i den nordiska konventionen den 5 mars1981 om social trygghet, kan tillägget utges längst till den tidpunkt då rättentill gmndpension från utflyttningslandet skulle ha upphört enligt tredjestycket i nämnda artikel. Bestämmelseraa i dennaartikel äger motsvarande tillämpning på Prop. 1992/93:7 personer som omfattas av förordningen. Konventionen träder i kraft som EES-avtaletträder i kraft för de nordiska länderaa under fömtsättning att samtliga parterhar meddelat det danska utrikesministeriet att de godkäimer konventionen. För , och del träderkonventionen i kraft efter det respektive regeringhar meddelat det danska utrikesministeriet att ochGrönlands landsstyrelse respektive har meddelat attkonventionen skall gälla för Färöaraa och Grörtiand respektive . Det danska utrikesministeriet skall underrätta deövriga parteraa och Nordiska ministerrådets sekretariat om mottagandet av dessameddelanden och om tidpunkten för konventionens ikraftträdande. Önskar en part uppsäga konventionen skallskriftligt meddelande härom tillställas det danska utrikesministeriet som haratt underrätta de övriga parteraa härom och om meddelandets innehåll. Uppsägningen gäller endast den part som verkställtdensamma och äger giltighet från (x:h med ingången av det kalenderår sominträffar efter det att det danska utrikesministerietmottagit meddelande om uppsägningen. Uppsägs konventionen skall rättigheter somförvärvats på grand av konventionen alltjämt bestå. Närdenna konvention träder i kraft upphör konventionen mellanSverige, , , och om social trygghet med senareändringar att gälla. upphör överenskommelsen den 12 november 1985mellan , , , och om förmåner vid arbetslöshetatt gälla. Bestämmelserna om social omvårdnad och bidragsförskott ikonventionen skall dock fortsätta att gälla. Originaltextentill derma konvention skall deponeras hos det danska utrikesministeriet, somskall tillställa de övriga parteraa bestyrkta kopior av texten. Till bekräftelse härav harde befullmäktigade ombuden undertecknat Prop. 1992/93:7 denna konvention. Utfärdadi i ett exemplar pä svenska, danska, finska,isländska och norska, vilka texter alla har samma giltighet. Sammanfattningav betänkandet (SOU 1992:26) pp- 1992/93:7 Rätten till folkpension - kvalifikationsregler i '' Denallmänna pensioneringen enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL)består av folkpension och tilläggspension (ATP). Förmåner utges inom bådasystemen i form av bl.a. ålders-, förtids- och efterlevandepension. Rättentill tilläggspension är inte beroende av svenskt medborgarskap eller bosättninghär i landet. Till personer som intjänat pensionsrätt på grandval avarbetsinkomster här utbetalas sålunda tillläggspension o-avsett om de ärbosatta i eller utomlands. Inomfolkpensioneringen är däremot medborgarskap och bosättning avstor betydelse såvitt gäller rätten att erhålla pension. Folkpension utges alltidtill svenska medborgare som bor i utan krav på att någon försäkrings-eller bosättningstid fullgjorts. Pensionen är också storleksmässigt oberoendeav försäkringsförhållandena före pensionsfallet. Vid bosättning utomlands äremellertid för svenska medborgare folkpensionen beroende av det antal år förvilka tillgodoräknats pensionspoäng för ATP. För oavkortad pension krävs dåminst med ATP-poäng. Annars reduceras pensionen i motsvarande mån. Ävenutländska medborgare som bor i har rätt till - oavkortad - folkpensionunder fömtsättning att de bott här i landet under viss minsta tid. Förålderspension krävs bosättning här, varav före pensionsansökningen,medan denna kvalifikationstid är kortare beträffande bl.a. förtids- ochefterlevandepension. Några regler fmns inte i den svenska lagstiftningensom ger utländska medborgare rätt till folkpension vid bosättnmg utanförSverige, ens i de fall då sådana personer tidigare bott och arbetat här ilandet. Bestämmelser härom finns dcKk i socialförsäkringskonventioner som ingåttsmellan och en rad andra länder, bl.a. flertalet stater tillhörande EGoch EFTA men även andra länder inom och utom . Enligt dessa konventionerges i allmänhet medborgare i det andra landet rätt till svensk folkpension vidbosättning utanför på samma villkor som gäller för svenska medborgarebosatta utomlands. Underbörjan av har förhandlingaraa mellan den Europeiska Gemenskapen (EG)och länderaa tillhörande den Europeiska Frihandelssammanslutningen, EFTA,resulterat i ett avtal om ett Europeiskt ekonomiskt samarbetsområde, EES, somman räknar med skall kunna undertecknas . Avsikten är att EES-avtaletefter ratificering skall kunna träda i kraft . En viktig deli är att åstadkomma ett regelverk som i stora delar motsvarar detsom gäller inom EG, bl.a. i fråga om samord- Prop. 1992/93:7 ningen avregelsystemen för social trygghet beträffande personer som Bilaga 2 flyttarinom EES-området. Parteraa har därvid enats om att ta över de EG-regler somgäller (x;h anpassat dem till ett EES-sammanhang. InomEG gäller på socialförsäkringsområdet en särskild förordning, rådets förordning(EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet näranställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar momgemenskapen. Avsikten är att denna förordning, anpassad till ett EES-sammanhang,skall inkorporeras i den svenska lagstiftningen genom en särskild lag som görden tillämplig här i landet och som innebär att förordningens regler skall haföreträde framför svensk nationell lagstiftning i den mån den innebärutvidgningar eller inskränkningar. EGsförordning 1408/71 bygger på vissa gmndläggande principer: bl.a.likabehandlingsprincipen, sammanläggningsprincipen och exportabilitetsprincipen.Till realiserande av dessa principer innehåller förordningen många ochdetaljerade regler, som inte alltid kan vara helt lätta att tolka. Syftet med bestämmelsemaär att ge anställda och egenföretagare samt deras fanuljemedlemmar, som ärmedborgare i någon av EGs medlemsstater, ett tillfredsställande skydd i frågaom den sociala tryggheten om de flyttar från ett land till ett annat inom EGeller på annat sätt kan ha möjlig anknytning till mer än ett lands trygghetssystem.Principeraa innebär bl.a. att medborgare i ett , som omfattas avförordningen och som är bosatta i ett annat sådant land, har samma rättigheteroch skyldigheter i fråga om socialförsäkringsförmåner som det andra landetsegna medborgare. Detta betyder att villkor om medborgarskap, viss tidsförsäkring e.d. i en medlemsstats lagstiftning angående rätt till t.ex.pensionsförmåner inte kan göras gällande i förhållande till dessa personer.Sammanläggningsprincipen garanterar att anställda eller egenföretagare somflyttar inom EG inte på gmnd härav skall gå miste om rättigheter som detidigare intjänat eller utestängas från rätt till förmåner pä gmnd av att de iinflyttningslandet inte fullgjort uppställda villkor om försäkrings- ellerbosättningstid e.d. Exportabilitetsprincipen medför attsocialförsäkringsförmåner måste utbetalas oavsett var inom EG-området som denberättigade är bosatt. Fri rätt skall alltså föreligga till export inom EG av bl.a.pensionsförmåner. 1betänkandet (SOU 1990:76) Allmän pension gjorde pensionsbered-ningen engenomgång av den svenska pensionslagstiftningen i förhållande till EGsförordning 1408/71. Beredningen fann därvid att några egentliga svårigheterinte skulle uppstå såvitt gäller tilläggspensioneringen om regleraa i EG-förordningenskulle tillämpas i , eftersom ATP-systemet står val i överensstämmelsemed principema bakom EG-förordningen. 1fråga om folkpensioneringen fann däremot pensionsberedningen att väsentligaproblem skulle uppkomina vid en tillämpning av EG-förordningens principer.Utländska medborgare som omfattas av förordningen skulle behöva ges rätt tillfolkpension i direkt fr.o.m. bosättrung här. Nuvarande begränsningar ifråga om export av folkpension skulle mom EES-området inte kunnaupprätthållas för vare sig svenska eller Prop. 1992/93:7 utländskamedborgare. Vidare skulle alla som är medborgare i något Bilaga 2 EES-landoch bosatta inom EES-området vara berättigade till oreducerad svenskfolkpension under fömtsättning att de under livet varit bosatta iSverige. Konsekvenseraapå folkpensionsområdet med nuvarande regler skulle sålunda bli mycketlångtgående och leda till resultat som inte kan anses acceptabla. En följdskulle vara att utgiftema för folkpension skulle öka med belopp istorleksordningen . Motbakgmnd av överväganden av detta slag lade pensionsberedningen fram ettprincipförslag, innebärande att i skall införas ett system förintjänande av rätt till folkpension på gmndval av tid för bosättning här ilandet. Vihar haft i uppdrag att med utgångspunkt från pensionsberedningensprincipförslag utarbeta närmare förslag till de ändringar som behöver göras iden svenska pensionslagstiftningen. Vad vi behandlar i detta betänkande äralltså reglema för folkpension i olika former och för tilläggspension. Vi tarupp enbart pensioneringens förmånssida och behandlar alltså inte konsekvenseraapå avgiftssidan. 1en kommande etapp av vårt arbete kommer vi att redovisa överväganden ochförslag beträffande övriga socialförsäkringsförmåner och behovet av enanpassning av regleraa för dessa till EGs regelsystem. Utgångspunktenför våra överväganden och förslag har varit att åstadkomma en anpassning av desvenska pensionsreglema till EGs regelsystem på området. Emellertid är deförslag som vi här lägger fram inte avhängiga enbart av att regleraa i EGsförordning 1408/71 blir gällande här i landet. Även andra skäl talar enligt vårmening för att det i införs ett system för intjänande av folkpensionsom är anpassat till att många människor numera förvärvar pensionsrätt i mer änett land. 1 med ökad rörlighet över nationsgränseraa är detta påkallatför att undvika dubbel försäkring och allt fler fall av sammanfallandepensionsförmåner från flera länder. Ytterligareen gmndläggande utgångspunkt för oss har varit att det inte kan komma i frågaatt försöka att till AFL överföra regler motsvarande de som är upptagna i EGsförordning 1408/71. En sådan uppgift skulle vara synnerligen arbetskrävande ochskulle dessutom stå i strid med vad åtagit sig folkrättsligt genom EES-avtalet.En konsekvens av detta är att regleringen i AFL för framtiden inte kommer attbli heltäckande utan att regleraa där alltid måste ses i relation till EGsbestämmelser cx;h att AFLs regler i flera och väsentliga avseenden utvidgas ochinskränks genom dessa senare bestämmelser. Liksompensionsberedningen föreslår vi att det i skall införas särskildaregler om förvärv av rätt till folkpension på gmndval av tid för bosättning hari landet. Enligt vår mening bör emellertid detta regelsystem kompletteras medatt det införs ett altemativt system somöppnar möjlighet till förvärv av folkpension i relation till den ATP- Prop.1992/93:7 rätt som intjänas. Detta framstår som motiverat för att ge förvärvs- Bilaga 2 arbetande ett tillfredsställande pensionsskydd för den del avinkomsten som motsvarar det första basbeloppet. Viföreslår således att rätt skall kunna intjänas till folkpension enligt två alteraativasystem: antingen i förhållande till tid för bosättning här i landet eller ocksåi relation till antalet år för vilka tillgodoräknats ATP-poäng. För flertaletpersoner kommer pensionsrätt att intjänas med tillämpning av båda dessa system.I sådana fall skall kunna utges pension enbart enligt ett av systemen ochskall då tillämpas det som ger det för den pensionsberättigade mest förmånligaresultatet. Deföreslagna intjänanderegleraa skall gälla på samma villkor för svenska ochutländska medborgare. Rätttill folkpension skall enligt vårt förslag intjänas på gmndval av det antal årför vilka tillgodoräknas ATP-poäng. Sådana poäng kan enligt regleraa för ATPförvärvas fr.o.m. 16 på grandval av inkomster avanställning eller annat förvärvsarbete. För rätt till oreducerad ATP krävsenligt huvudregeln med ATP-poäng. Vi föreslår att det också för rätt tilloavkortad folkpension skall krävas med ATP-poäng. Är antalet ATP-årfärre, skall folkpensionen reduceras med en 30-del som saknas.Med år för vilka tillgodoräknats ATP-poäng skall likställas viss annan tid, bl.a.år för vilka beräknats till statlig inkomstskatt taxerad inkomst.Även tid då sjömansskatt uttagits likställs med ATP-år. Vidberäkning av förtids- och efterlevandepension från folkpensioneringen skallhänsyn tas inte bara till faktiska poängår utan även för vilkaberäknats s.k. antagandepoäng (avseende tiden mellan pensionsfallet och ). Svenskamedborgare skall enligt förslaget få rätt att exportera folkpension somintjänats på gmndval av den ATP-anknutna intjänande-regeln oavsett vart ivärlden de flyttar eller är bosatta. Utländska medborgare skall enligtlagstiftningen inte ges någon motsvarande rätt. Exporträtt till länder inom EES-områdetkommer emellertid att föreligga med stöd av regleraa i EG-förordningen 1408/71för personer som omfattas av förordningen. Även olikasocialförsäkringskonventioner med länder utanför EES-området upptar bestämmelsersom ger sådan exporträtt. Viföreslår att bosättningstid för förvärvande av rätt till folkpension enligtbosättningsregeln skall kunna tillgodoräknas fr.o.m. det år dånågon fyller t.o.m. det år då han fyller , dvs. under en tidsperiodom . För rätt till oavkortad folkpension skall krävas att bosättrungstidtillgodoräknats . lagda bosättningstiden iSverige kortare, skall folkpensionen reduceras Prop. 1992/93:7 med 1/40 förvarje år som fattas. För att någon pension över huvud Bilaga 2 taget skallutges krävs bosättningstid. Medbosättningstid skall enligt förslaget i huvudsak förstås tid för folkbokföringi . Bosättningstid räknas löpande och olika bosättningsperioder läggssamman. Den samlade bosättningstiden sätts ned till närmaste hela antal år. Enperson som enligt EG-förordningen eller enligt en socialförsäkringskonventionomfattats av ett annat lands lagstiftning om pensionsförmåner tillgodoräknasinte bosättningstid i för , även om han är folkbokförd här.Däremot skall den som inte är folkbokförd i trots detta tillgodoräknasbosättningstid här i fall då han med tillämpning av EG-förordningen eller enkonvention skall omfattas av svensk pensionslagstiftning. En utländskmedborgare som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i förstviss tid efter ankomsten hit skall kurma tillgodoräknas tiden för vistelse härefter ansökningen om uppehållstillstånd såsom bosättningstid. missionärer och vissa biståndsarbetare, som är svenska medborgare, samtderas familjemedlemmar föreslår vi särregler av innebörd att tid före är 1993då de varit utsända till annat land för arbete där skall kunna tillgodoräknassom bosättningstid i . Vidareföreslår vi en regel som innebär att tid för vilken tillgodoräknats ATP-poängoch därmed jämställd tid också tillgodoräknas som bosättningstid. Regleraaom beräkning av folkpension på grandval av bosättningstid skall gälla på sainmavillkor för svenska och utländska medborgare. Folkpension beräknad enligtbosättningsregeln skall enligt lagstiftningen kunna utbetalas enbart tillförsäkrade som är bosatta i . 1 fräga om svenska medborgare ochmedborgare i annat EES-land kommer dock till följd av EG-förordningens reglerrätt att uppkomma till utbetalning av sådan folkpension även vid bosättning i aimatland inom EES-området. Folkpensioni form av ålderspension på gmndval av bosättningsregeln beräknas med hänsyntill de bosättningsår som faktiskt tillgodoräknats den pensionsberättigade framtill . I fråga om efterlevande make som vid övergången till ålderspensionuppburit hel särskild efterlevandepension liksom för vissa kvirmor som fått -eller skulle ha kunna erhålla -änkepension med stöd av övergångsbestämmelserföreslår vi dock att den avlidnes bosättningstid skall läggas till gmnd för pensionsberäkningen,om det är förmånligare. Likaså skall, om det är förmånligare, ålderspension tillden som vid fyllda uppburit hel förtidspension beräknas på grandval avsamma bosättningstid som förtidspensionen. Folkpensioni form a\ förtidspension skall beräknas med hänsyn till faktisk bosättningstidi fram t.o.m året före pensionsfallet. Dessutom skall - oberoende avaktuell försäkring i eller ej - till gmnd för pensionsberäkningen kurmaläggas antagen framtida bosättningstid för perioden förpensionsfallet t.o.m det år då den pensionsberättigade uppnår ålder.Däremot skall faktiska bosätt- ningsårefter pensionsfallet aldrig kunna tillgodoräknas för förtidspen- Prop.1992/93:7 sion. Viföreslår att det skall gälla en regel av innebörd att, om den pensionsberättigadevarit bosatt i under minst 4/5 av tiden mellan 16-årsåret och året förepensionsfallet, för pensionsfallet t.o.m. det år dåhan uppnår tillgodoräknas som framtida bosättningstid. Är denfaktiska bosättningstiden i före pensionsfallet kortare, tillgodoräknasen proportionell del av tiden efter pensionsfallet som framtida bosättningstid. Förpersoner som uppbär halv eller två tredjedels förtidspension och som senare fårsin arbetsförmåga ytterligare nedsatt och blir berättigade till hel sådanpension skall göras en ny beräkning av faktisk och framtida bosättningstid medutgångspunkt från tidpunkten för försämringen av arbetsförmågan. Ett nyttpensionsfall skall alltså anses ha inträffat i situationer av detta slag.Däremot skall enligt vårt förslag någon sådan ny beräkning av bosättningstidinte göras i den omvända situationen, dvs. när hel förtidspension ersätts avhalv eller två tredjedels sådan pension eller två tredjedels förtidspensionomvandlas till halv förtidspension. Inte heller vid s.k. vilandeförtidspension skall göras någon ny beräkning av bosättningstid, omförtidspensionen skall börja utges på nytt. Försituationer då pensionsfallet inträffar under det år då en försäkrad fyller 16år föreslår vi särskilda regler om beräkning av framtida bosättningstid. 1fråga om personer som fått arbetsförmågan nedsatt före det år då de fyllde 16år föreslår vi att särskilda regler skall gälla med avseende påförtidspensionsrätten. Enligt dessa regler skall en sådan person som är svenskmedborgare och bosatt i i princip tillgodoräknas fr.o.m. 16-årsårett.o.m. 64-årsåret som bosättningstid. Detsamma skall gälla beträffandeutländska medborgare på villkor att de är bosatta i avåtminstone . Dettaförslag är förenat med nackdelar och fär ses som en tillfällig lösning. Nya ochmer ingående överväganden bör därför enligt vår mening företas för att försökafinna en mer definitiv lösning. Enligten särskild regel som vi föreslår skall folkpension i form av ålderspensiontill den som uppburit hel förtidspension utges på grandval av sammabosättningstid som förtidspensionen, om en sådan beräkning är förmånligare förden pensionsberättigade. För dem som erhållit halv eller två tredjedelsförtidspension vid övergången till ålderspension beräknas däremotålderspensionen alltid på grandval av faktiska bosätt-ningsär enligthuvudregeln. Efterlevandepensionskall enligt vad vi föreslår kunna utbetalas till efterlevande make och baraunder föratsättning att den efterlevande är bosatt här i landet. På gmndval av EG-förordningen1408/71 kommer dock sådan pension att kunna utbetalas också till utomlandsbosatta i vissa situationer. Förslagettar sikte på folkpension i form av barapension, omställningspension ochsärskild efterlevandepension samt dessutom sådan änke- pension som utges med stödav övergångsregleraa till efter- Prop. 1992/93:7 levandepensionsreform. Efterlevandepensionskall alltid beräknas på gmndval av den bosättningstid som tillgodoräknats denavlidne. Härvid skall hänsyn tas även till sådan antagen framtidabosättningstid som kan tillgodoräknas med tillämpning av regleraa förförtidspension. För oavkortad efterlevandepension skall på samma sätt som förålderspension krävas en bosättningstid om . Aimars reduceraspensionen proportionellt.