prop · GG03102 · 1992-12-31 00:00:00 — 2.4Kostnader vid awecklingen av fritidsbåtsregistret Mittförslag: Kostnaderna för fritidsbätsregistret - 31december 1992 skall avräknas mot inleverans . Skälenför mitt förslag: Finansieringen av fritidsbätsregistret avsågs att betalasgenom registeravgifterna. Av uppläggningskostnaderna kvarstår för närvarande9,. Vid starten finansieradeskostnaderna för driften av fritidsbåtsregistret via anslag. Avgiftsintäkternaredovisades under en särskild inkomstUtel på statsbudgeten. /92skedde en förändring av finansieringsformen i det att ett s.k. tusenkronorsanslagersatte anslagsfinansieringen. Löpande kostnader skulle täckas av influtnaregisteravgifter. Eventuellt underskott skulle finansiera genomupplåning i . Enligt Sjöfartsverkettäcker registeravgifterna för kostnaderna för driften avfritidsbåtsregistret under /92. Kostnaderna beräknas uppgå till ca . Då inga avgifter kommer in kvarstår dessa kostnader vid avvecklingen avregistret. Dekvarstående uppläggningskostnadema för fritidsbåtregistret påverkar intestatsbudgeten. De löpande kostnader verket har för fritidsbåtregistret under år1992 och som inte kan täckas av avgifter måste regleras i särskild ordning. Iannat fall skulle underskottet från båtregistret belasta handelssjöfarten.Sjöfartsverket har som Udigare nämnts uppskattat underskottet till ca 4,7 milj.kr.Det har inte varit möjligt att nu ange ett mer exakt belopp. En sådangranskning kommer emellerUd att göras. I awaktan på att ett exakt belopp angesanserjag det viktigt att av inhämta erforderliga godkännanden för attkunna reglera det uppkommna underskottet. Detta kan lämpligen ske genom att detslutligen fastställda underskottet avräknas mot inleverans tillstaten. Det bör ankomma på regeringen att fastställa avräkningsbeloppets storiek. 3Upprättade lagförslag Prop. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom Kommunikationsdepartementetupprättats förslag till 1. lag om upphävande av lagen (1987:773) om fritidsbåtsregister, 2. lag om ändring i sjölagen (1891:35 s 1), 3. lag om ändring i lagen (1989:377) om registrering av båtar för yrkesmässigsjöfart m.m., 4. lagom ändring i lagen (1986:371) om flyttning av fartyg i allmän hamn. Förslagen under 2 och 3 har upprättats i samråd med chefen för partementet. Lagförslagenär av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Jaghemställer att regeringen föreslår dels att anta förslagen till 1. lag om upphävande av lagen (1987:773) omfritidsbåtsregister, 2. lag om ändring i sjölagen (1891:35 s. 1), 3. lag om ändring i lagen (1979:377) om registreringav båtar för yrkesmässig sjöfart m.m., 4. lag ora ändring i lagen (1986:371) om flyttning avfartyg i allmän hamn, 5. godkännaatt kostnaderna vid awecklingen av fritidsbåtsregist ret avräknas raot överskott för . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden lagt fram. PM angående fritidsbåtsregistret m.m. Prop. har uppkommit fråga om att aweckla fritidsbåtsregistret. Sjöfartsverkethar i enlighet med vad som uttalats i prop. 1990/91:100 bil. 8 s. 90 i enpromemoria av redovisat sina erfarenheter av detfritidsbåtsregister som infördes . Den promemorian tas härmed som bilaga. I stark sammanfattning har kommit fram till attden årliga registeravgiften om . inte har kunnat täcka vare siguppläggningskostnaderna eller kostnaderna för driften av registret. Berördamyndigheter såsom polisen, och sjöräddningscentralerna är ihuvudsak positiva till registret, medan företrädare för båtbranschen ställersig mera tveksamma till ett bevarande av registret. För den händelse registretskall bevaras föreligger, enligt verket, behov av att se över gällande regler bl.a.såvitt gäller registreringsplikten för båtar i mindre insjöar,förutsättningarna för avregistrering och andra ändringar i registret samt frågorsom har samband med märkningen av berörda båtar. Ettavskaffande av fritidsbåtsregistret kommer att få konsekvenser av skilda slag.I enlighet därmed bör berörda myndigheter och sammanslutningar nu gestillfälle att lämna synpunkter på frågan. Enspeciell fråga som bör belysas är hur båtar för vilka utfärdatnationalitetsbevis skall hanteras vid en aweckling av registret. Enaweckling av fritidsbåtsregistret kommer för länsstyrelsernas del att beröracirka 18,25 årsarbetskrafter motsvarande ungefär 50 personer. Berördamyndigheter bör redovisa hur problem förknippade med detta skall kunna lösas påett godtagbart sätt. Avlagstiftningstekniska skäl torde ett upphävande av gällande lagsUftning intekunna träda i kraft förrän tidigast . För den händelse lagregleringenpå området kommer att upphävas uppkommer vidare frågor omhur och länsstyrelserna skall hantera ärenden under år 1992rörande nyregistreringar, ändringsregistreringar m.ra. Vidarebör närraare övervägas hur registrerade uppgifter skall hanteras vid etteventuellt avskaffande av fritidsbåtsregistret. 1992/93:102 (Bilaga) Iprop 1990/91:100 bil 8 s 89 har föredragande statsrådet förklarat att sjöfartsverketi sin anslagsfraraställning bör redovisa erfarenheterna av fritidsbåtsregistret. Regeringenföreslog att besluta om inrättande av ett fritidsbåtsregister genom prop1986/87:121.1 propositionen uppskattades antalet båtar, som enligt detframlagda förslaget skulle bli registreringspliktiga, till ca 400000. Dennauppskattning fick betydelse i det att den i praktiken var dimensionerande bl aför vissa delar av arbetet med uppläggningen av registret och enligtpropositionen skulle också registeravgiftens storlek baseras på detta antal. Detframstod efter 1989 som sannolikt att antalet registreringspliktiga båtar inteuppgick till det uppskattade. beslutade därför 1990 att låtastatistiska centralbyrån undersöka hur stort antalet var. SCB:s undersökninggav vid handen att antalet registreringspliktiga båtar uppgår till 290000, +/-25000. Av dessa finns ca 204000 i , ca 50 000 i , ochMälaren samt ca 36 000 i övriga insjöar. Antalet registreringspliktiga båtarhar ökat men ökningen torde vara marginell. Den8 var totalt 275668 båtar registrerade i fritidsbåtsregistret. uppfattning måste i praktiken fritidsbåtsregistret nu ansesvara upplagt. Uppläggningenav registret har genomförts utan någon annan allvarlig störning än attuppläggningstiden blev längre än vad man haft anledning att tro. Detta berorförmodligen på två omständigheter, nämligen dels att det fanns ett starktmotstånd mot inrättandet av registret, dels en av praktiska skäl mycket mjukattityd från de övervakande myndigheterna ; sjöfartsverketunderstödde polisens och attityd till hur övervakningenskulle genomföras. - har inte gjort någon undersökning av det,men det finns anledning att tro att majoriteten av ägarna till registreradebåtar anser att registret aldrig borde ha inrättats. Bilden är emellertid inteentydig. Något motstånd mot registret, som påtagligt påverkar arbetet medregistret , märks inte. Införarbetet att redovisa erfarenheterna av fritidsbåtsregistret har sjöfarts verket hos berörda myndigheter och organisationer begärt att få del av deras 17 synpunkterpå hur registret fungerar och de eventuella ändringar de önskar Prop.1992/93:102 få genomförda. De tillfrågade var ,. Sjö- (Bilaga) sportens Samarbetsdelegation, ochBåtbranschens . Dessutora har synpunkter begärts fråntrafiksäkerhetsverkets registeravdelning och den samrådsgrupp som länsstyrelsernahar för fritidsbåtsregister - fritidsbåtsregisterfrågor. Slutligen harsynpunkter inhämtats från sjöräddningsorganisation. - Avsärskilt intresse var att från och polisens sida få besked omfritidsbåtsregistret föranlett en ökning av båtstölderna och- bedrägerierna,något som stundom hävdats i massmedia. Rikspolisstyrelsenhar som sitt yttrande översänt yttranden frän polismyndigheterna i ochStockholm. Båda polismyndigheterna har konstaterat att fritidsbätsregistretvarit till hjälp i polisarbetet. Registret har således kunnat användas vidspaning efter stulna eller på annat sätt olovligen åtkomna båtar, vid spaningefter försvunna personer och båtar, vid eftersökande av personer som begåttbrott, i samband med återlämnande av anträffade övergivna båtar direkt tillägaren samt vid identifiering av båtägare som olovligt nyttjar andrasbåtplatser eller hamnområde. I övrigt tas från polismyndigheternas sida uppfrågor som kommer att beröra nedan i det avsnitt av promemoriandär tänkbara förändringar i föreskrifterna om fritidsbåtsregistret behandlas. Kustbevakningenscentrala ledning har förklarat att erfarenheter av registretär i stort positiva. Registret har varit värdefullt i kustbevakningensövervakande verksamhet i det att eftersökning av stulna och förkomna båtarunderlättats liksom eftersökningen av personer och båtar i samband medsjöräddningsuppdrag. Registret har också varit positivt vid uppföljningen ochutredningen av brott mot sjötrafikbestämmelserna. har i övrigthaft synpunkter på anbringandet av registreringsbeteckningar, saraordning raeddet yrkesmässiga båtregistret och på frägor som rör registrering av ägarbyte i friUdsbåtsregistret.Dessa frågor kommer att behandlas nedan. Riksförbundetställer sig tveksamt till ett bevarande av registret eftersom en ligt förbundets medlemmars erfarenhet båtregistret dels innehåller en hel del felaktiga uppgifter, dels kommit att användas på ett felaktigt sätt. Förbundet påpekar att oriktiga uppgifter i registret, som inte nödvändigtvis behöver vara medvetet lämnande, ofta gäller årtal då båtar tillverkats eller felaktiga motornuramer. Registreringen av de felaktiga uppgifterna i registret tende rar emellerUd att bli betraktade som korrekta och vidarebefordras från säl jare till köpare, ibland i flera led, vilket medför att köp och försäljningarav 18 båtar ofta sker påfelaktiga premisser. Enligt förbundets medlemmars upp- Prop. 1992/93:102 fattninghar registret endast medfört begränsad nytta vad gäller identifiering (Bilaga) isamband med buskörning och liknande. Enligt förbundet förekommer också attbåtar förses med falska registreringsnummer, dvs utan att båten är registrerad.Förbundet påpekar också att branschföretagen borde få möjlighet tillterminalåtkomst. Detta skulle höja både antalet anmälda båtar ochförbättra registerkvalitén. SvenskaSjö är en försäkringsform som drivs av de i SSD ingående båtorganisationerna.Gemensamma synpunkter har därför lämnats av SSD. EnligtSSD:s uppfattning har fritidsbåtsregistret inte lett till att stölderna avbåtar minskat, I den män en tendens kan uUäsas av stöldstatistiken så är detsnarast så att stölderna ökat såväl till kostnad som frekvens. I början då registretinfördes utnyttjades registret på otillbörligt sätt i samband med båt-stölder.Detta uppfattas dock inte längre som något problem. SSDanser avslutningsvis att fritidsbåtsregistret inte fyller något behov sett frånbåtlivets synpunkt. SSD förordar atf fritidsbåtsregistret awecklas. Sjöräddningsledarevid sjöräddningscentralerna i , och har förklaratatt fritidsbåtsregistret har varit till mycket stor nytta för det operativaarbetet vid sjöräddningscentralerna. En stor del av larmen till sjöräddningscentralernaavseende fritidsbåtar kommer från oroliga anhöriga eller bekanta tillfritidsbåtsägare, som inte avhörts eller ankommit enligt avtal. Genom registretkan man i allmänhet spåra den saknade båten och få fram grundläggande informaUonom denna, informaUon som är nödvändig vid en spaningsinsats. En annan vanligsituation, i vilken båtregistret är till stor nytta och sparar resurser, är dålarm inkommit om drivande, obemannade båtar. Frågan uppstår då alltid om båtenslitit sig från sin förtöjning eller om en olycka inträffat. Med hjälp avregistreringsnumret kan då ägaren snabbt spåras och i bästa fall konstaterasbefinna sig väl. Allmänt sett tror sjöräddningsledarna att det förhållandet atten båtägare genom registerbeteckningen kan bli identifierbar via registret kanha en dämpande inverkan pä hans framfart. - Sjöräddningsledarna anser att detoperativa arbetet på sjöräddningscentralerna skulle underlättas och insatserfrån sparas om kraven på registrering utökades att gälla ävenbåtar kortare än . Trafiksäkerhetsverkethar haft synpunkter på tidpunkterna för debitering av registeravgiften och ävengivit information om ny teknik, som kortfattat redovisas under avsnitt 6. 3.Utvärdering av erfarenheter, som kan föranleda Prop. författningsändringar (Bilaga) Sjöfartsverketanser för egen del att uppbyggnaden av fritidsbåtsregistret enligt deintentioner, som riksdag och regering givit uttryck för i lagen och förordningenom friUdsbåtsregister, i huvudsak gått väl. Registret har funnits under istort sett och erfarenheterna har givit vid handen att det finns ettantal brister i den reglering, som styr registrets verksamhet, vilket inte raedhänsyn registersystemets omfattning är onaturligt. Vissa av dessa gällerlagen och förordningen om fritidsbåtsregister och dessa kommer nedan attbehandlas utförligt. I vissa fall ges förslag till föreskriftsändringar. Ivissa fall är bristerna hänförliga till sjöfartsverketsverkställighetsföreskrifter. Dessa fall kommer att näranas men inte attdiskuteras i detalj. Ilagen om fritidsbåtsregister sägs att varje svensk båt och även vissa utländskabåtar, som inte skall registreras enligt lagen (1979:377) om registrering avbåtar för yrkesmässig sjöfart m m och som vanligen är förlagd i skallregistreras i fritidsbåtsregistret om båten uppfyller vissa mått. 12 § lagen omfritidsbåtsregistret sägs att registret har till ändamål att ge underlag förkontroll av ordning av säkerhet till sjöss, planering av trafiken med fritidsbåtar,annan planering som avser turism m m samt utredningar rörande skatter, tullaroch indrivning. ■Enligt uppfattning kan det ifrågasättas om registreringspliktenskall omfatta alla de båtar, som uppfyller storleks- och effektkraven i 5 §.Enligt uppfattning borde det räcka om registreringspliktförelåg för de båtar, som uppfyller mått- och effektkraven i 5 § och som användsi samt insjöarna . Fritidsbåtsregistretsändamål, sådant det beskrivs i 2 §, är inte sådana att en registreringspliktför fritidsbåtar i de mindre insjöarna framstår som utan vidare sakligtmotiverade. Behovet av trafikkontroll, planering av trafik med fritidsbåtareller av turism och av utredningar rörande skatter, tullar och indrivningframstår inte som lika trängande när det gäller fritidsbåtar i de mindreinsjöarna som när det gäller fritidsbåtar i och i de stora insjöarna.Sjöfartsverket är väl medvetet om att politiskt beslut om införandet av enobligatorisk ansvarsförsäkring för båtar eller ett politiskt grundat ställningstagandetill lika behandling av alla båtar kan påverka den bedömning sjöfartsverketgjort. I 8§ lagen om fritidsbätsregister föreskrivs att både förvärvaren och överlå taren av en registrerad båt är skyldig att inom från äganderättsöver gången göra anmälan om denna till en länsstyrelse. Införandet av lagen om fritidsbåtsregister medförde självfallet inte att kraven på anmälan av ägande- rättsövergång till fritidsbåtsregistret började iakttas. Köp och försäljning av båtar har tidigare kunnat ske helt utan krav pä dokumentation 20 och ett antal ägare tillregistrerade fritidsbåtar har inte tänkt på skyldigheten att anmäla att de harsålt sina båtar. Detta har fått till följd att ett antal äganderättsövergångarhar skett där säljaren upptäckt att han måste anmälaäganderättsövergången men han har då glömt bort vem det var han sålde båtentill. I och med att någon ny ägare inte har kunnat antecknas i registret och ioch med att den registrerade ägaren inte kan uppfylla kravet att anmäla vem dennye ägaren är har den gamle ägaren fått stå kvar i registret som registreradägare. Detta innebär bl a att denne forUöpande debiterasregisteravgift. 110 § lagen omfritidsbåtsregister upptas sju grunder för avregistrering av en registreradfritidsbåt. "Okänd förvärvare" faller inte in under någon av dessagrunder. Situationen framstårsjälvfallet för de båtägare, som gjort misstaget att inte lägga en köpares namnpå minnet, som i längden ohållbar. Att fortsätta att debitera en förutvarandeägare en registeravgift kan framstå som löje-väckande. Det torde ofta vara så attden nye ägaren nyregistrerat den av honom förvärvade båten. Det kan intealltid förutsättas att man genom sökning i registret kan kontrollera om båtenunder säljarens registerbeteckning finns registrerad under någon nyregisterbeteckning; registerkvalitén när det gäller angivande av motornummeroch liknande är ännu inte tillfredsställande. föreslåratt till 10 § lagen om fritidsbåtsregister förs en ny grund för avregistrering,nämligen att en båt överlåtits av ägaren och den nye ägaren sedan minst två årinte kunnat identifierats. äterkommernedan till frågan om hur uttag av registeravgift från den förutvarande ägarenav båten skall kunna undvikas. 1992/93:102(Bilaga) Dethar framförts förslag att avgiftsskyldig för en viss båt skall vara den ägare somär antecknad i fritidsbåtsregistret som ägare när avgiften skall tas ut eller densom borde varit antecknad som ägare. Bakgrunden till förslaget är att en båtkan ha sålts innan registeravgiften debiteras men någon avparterna kan ha glömt bort eller av annat skäl underiåtit att lämna in registreringsanmälan;fel ägare debiteras då. Enligt uppfattning bör dock inteinföras en möjlighet för länsstyrelserna att överföra betalningsansvaret fränden registrerade ägaren till den nye ägare. Ett viktigt skäl för varför anmälanom ägarbyte bör ges in skulle därmed gå förlorad. Med anledning avdet som ovan sagts om avregistrering bör eft fillägg göras till 13 § lagen omfritidsbåtsregister. Till det fall då skyldighet att betala registeravgift inteföreligger, bör fogas att en registrerad båts ägare är okänd. Ettsätt som fritidsbåtsregistret kunnat utnyttjas för att främja brott är att anmälaen båt för registrering, erhålla ett registreringsbevis, på vilket finns angivetregisterbeteckning och tekniska data för båten, och därefter stjäla en båt,oftast utsedd i verkligheten före registreringen, som motsvarar den När sedan tjuven skall sälja båtenframstår han som ärlig Prop. 1992/93:102 och förtroendeingivande när hanvisar ett registreringsbevis, som synbarli- (Bilaga) gen avser båten som ärtill salu. Från polisens sida har framförts att nyregistrering av båtar bordeinte fä ske om man inte styrker sin åtkomst till båten eller båten registrerasav en bätbyggare, importör eller seriös båthandlare. -harframfört liknande synpunkter. delar i sak polisens och kustbevakningensuppfattning att den beskrivna formen av missbruk av registret bör förhindras.Sjöfartsverket kan dock f n inte se nägon möjlighet att praktiskt åstadkomma enkontroll av enskilda personers förvärv av båtar, som skall nyregistreras (avserfrämst "hembyggen" och direktimporterade båtar) eller att införa enskyldighet för båtbyggare, båthandlare eller båUmportörer att registrera samUigade båtar de säljer. Det är emellertid uppenbart att båtregistret missbrukas pådet sätt som beskrivits ovan. avser därför att genom kontakt medbåtbranschen se om något system, som förhindrar det beskrivna missbruket, kanbyggas upp på ett praktiskt och kostnadseffektivt sätt. I 7 § förordningen om fritidsbåtsregister sägs att i enanmälan från säljaren av en fritidsbåt om övergång av äganderätten tillfritidsbåten får denne utlämna den nye ägarens person- ellerorganisationsnummer om detta inte är känt. Skälet till att denna föreskriftfinns torde vara att det inte är rimligt att kräva av den gamle ägaren att hanskall känna till den nye ägarens personnummer. Denna bestämmelse har orsakatpraktiska problem på länsstyrelserna genom att den nye ägaren inte blir identifierbar.För framstår det som något märkligt att om man kräver av enbåtägare att han skall låta registrera sin båt, att han skall anmäla när hansäljer sin båt och att han skall betala en avgift för att finnas i registret,man inte dessutom skulle kunna kräva att han tar reda på personnumret ellerorganisationsnumret på en ny ägare av båten. Om man är beredd att lägga enbörda pä ägarna av fritidsbåtar bestående i fritidsbåtsregistret torde kravetatt ta reda på de nyssnämnda numren inte nämnvärt öka denna börda. föreslär med hänvisning till det som ovansagts att andra meningen i 7 § förordningen om fritidsbåtsregister stryks. I 14 § förordningen om fritidsbåtsregister sägs att registeravgiftskall påbörjas för båtar som är registrerade vid ingången avsamma månad eller för båtar som är registrerade vid ingången avsamma månad och inte påförts avgift tidigare . Föreskriften omdebitering av vissa båtar avser i praktiken endast båtarsom registrerats mellan ingången av januari månad och oktober . Enligt uppfattning är föreskriften omdebitering opraktisk. Det vore bättre om en båtägare kundedebiteras registeravgift i samband med att hans båt nyregistreras.Sjöfartsverket föreslår därför att 14 § första stycket punkt 2 förordningen omfritidsbåtsregister änd- Prop. 1992/93:102 ras. I 2 § punkt 1 b förordningen om fritidsbåtsregisterföreskrivs att en anmälan för registrering i fritidsbåtsregistret skallinnehålla ägarens adress. Av 24 § förordningen om fritidsbåtsregister framgåratt skattemyndigheterna skall underrätta om deändringar i registret över befolkningen som har betydelse förfritidsbåtsregistret. Sistnämnda föreskrift folkbokföringsadresseruppdateras i fritidsbåtsregistret kontinuerligt. Det förekommer att anmälningarom ägarbyte inte innehåller korrekta adressuppgifter och uppgifter om vederbörandesköpares personnummer. Om så är fallet är det omöjligt för registret attidentifiera vem köparen egentligen är. Med hänsyn till detta bör kravet på attägarens adress skall uppges kompletteras på så sätt att det är ågartr\sfolkbokföringsadress, som skall uppges; om antingen denna eller personnumrethar uppgivits blir nye ägaren identifierbar. Märkning av yrkesmässigt använda båtar I förordningen (1975:929) med vissa bestämmelser omfartygs identifiering föreskrivs i 4 kap 3 § andra meningen att på en iregistret för båtar som används för yrkesmässig sjöfart registrerad båt, förvilken nationalitetsbevis har utfärdats eller som används till uthyrning, skallregisterbeteckningen vara anbragt väl synlig på ömse sidor av skrovet. skapades föreskrevs att båtar, för vilkanationalitetsbevis utfärdats, skulle vara märkta med registerbeteckningenutvändigt. När fritidsbåtsregistret tillkom infördes som ett tillägg att båtaravsedda för uthyrning skulle vara märkta på samma sätt. Bakgrunden till dennaändring var att uthyrningsbåtar utseendemässigt normalt inte kan skiljas frånvanliga fritidsbåtar; för att undvika att sådana båtar stoppades i onödanskulle därför märkningen vara anbragt utvändigt. Polisen har meddelat att man stoppar ett antalbåtar, som inte har någon registerbeteckning anbragt utvändigt i tron att båtenär en inte registrerad fritidsbåt. Detta skapar onödigt arbete och onödigirritation. Den svenska lagstiftningen om registreringen av båtarinnebär att alla båtar med en längd och vissa båtar med enlängd men med en viss större motoreffekt skall vararegistrerade. Enligt uppfattning finns det ingen anledningvarför inte alla båtar skall vara utvändigt märkta med sin registerbeteckning.Sjöfartsverket föreslår därför att 4 kap 3 § förordningen (1975:929) med vissabestämmelser om fartygs identifiering ändras så att andra meningen föreskriveratt registerbeteckningen skall vara anbragt väl synlig på ömse sidor avskrovet på en registrerad båt. Enligt lagen om fritidsbåtsregister skalläganderättsövergång anmälas en länsstyrelse inom från det attäganderättsövergången skedde. Enligt 8 § förordningen om fritidsbätsregisterskall även annat ändrat förhållande, sora skall redovisas ifritidsbåtsregistret, än äganderättsövergäng an-raälas till en länsstyrelse.Denna föreskrift bör kompletteras med en tidsfrist inom vilken anmälan skallgöras. Tidsfristen bör vara och anmälningsplikten börstraffsanktioneras. Om detta inte sker är risken att registret beträffandevissa båtar tämligen snabbt blir inaktuellt och felaktigt. Prop.1992/93:102 (Bilaga)