prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — Särskildajämställdhetsätgärder, reservationsanslag 10 556 12 263 95 213 4 923 2 100 19 130 6 576 -f -f + 179 170 170 170 50 000 177 800 36 150 358 000 Särskilda insatser inomindustriforskningssystemet, reservationsanslag Konkurrensforskning,reservationsanslag Insatser för ny energiteknik, reservationsanslag Åtgärderför energieffektiviseringar m.m. i bl.a. och ,reservationsanslag Insatser för utbyggnad av fjärrvärmenäten,reservationsanslag Teknisk forskning och utveckling, reservarionsanslag 753348 Materialteknisk forskning, reservarionsanslag Informationsteknologi, reservarionsanslag , reservarionsanslag 184 966 Prop.1992/93:150 Bilaga 1.5 Förändring Ökning (-I-) Minskning(-) 3 000 rskr. Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader, ramanslag O Nationell rymdverksamhet, reservationsanslag 58 287 Europeiskt rymdsamarbete m.m., ramanslag 447 439 Forskning för ett avfalltssnålt samhälle: Miljöanpassad produktutveckling, reservarionsanslag 24607 Energiforskning, reservationsanslag 280 764 Byggnadsforskning, reservationsanslag 178 200 för byggnadsforskning: Förvaltningskostnader, reservationsanslag O Byggforskning, reservationsanslag O Stöd till experimentbyggande, reservarionsanslag 10 000 Särskilda awecklingskostnader för för byggnadsforskning, _/0ri/agiani/a O , förslagsanslag 1 Bidrag till , reservarionsanslag 53 625 : Utrustning, reservarionsanslag 810 Avgifter till vissa internationella FoU-organisationer, ramanslag 544 : Uppdragsverksamhet, Summa 2 250 742 Länstyrelserna m.m. ramanslag 1 693 900 Konsumentforskning, reservationsanslag 1 939 Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala Summa 1 698 839 3 432 1 747 432 5 700 3 987 2 661 -I- 48 000 -1- 161 -I- 48 593 22 643 135 445 151 783 27 643 190 445 159 372 2 700 547 420 1 200 353 270 175 400 förs.RFK 3 192 600 Utredningar m.m., reservarionsanslag Investeringar inom miljöområdet, reservarionsanslag Forskningför en kretsloppsanpassad samhälls Bidrag tillinternationellt samarbetet kring den byggdamiljön m.m., reservarionsanslag och dess myndigheterRiksdagens byggnader m.m., reservationsanslag + -)--I- -t- 17 200 + 17 200 gotab 43619, Slockholm 1993 1 1992/93. 1 samL Nr 150 BiL 1.6 Lag om ändring i lagen (1987:519) om Riksrevisionsverketsgranskning av statliga aktiebolag och stiftelser; Härigenomföreskrivs att 1 och 2 §§ lagen (1987:519) om granskningav statliga aktiebolag och stiftelser' skall ha följande lydelse. Lagen kommerdärför att ha följande lydelse från och med den dag då denna lag träder ikrafl. 1992/93:150 Bilaga1.6 får granska den verksamhet som staten bedriver i form av aktiebolag eller stiftelse, om verksamheten är reglerad i lag eller någon annan författning eller om staten som ägare eller genom tillskott av anslagsmedel eller genom avtal eller på något annat sätt har ett bestämmande inflytatide över verksamheten. Riksrevisionsverketfår granska den verksamhet som bedrivs i följande aktiebolag och stiftelser. SamhallAktiebolag och de dotter--bolag som ingår i Samhallgruppen ' Lagen omtryckt 1990:423. Senaste lydelse 1993:152. Nuvarandelydelse Föreslagen lydebe Prop.1992/93:150 AMU-GruppenAB och de dotterbolag som ingår i AMU-gruppen Fondenför industriellt samarbete med Fondenför industriellt utvecklingsarbete (Industrifonden) 2§De aktiebolag och stiftelser som De aktiebolag och stiftelser som nämns i 1 §är skyldiga att på be- granskar enligt gäran avRiksrevisionsverket lämna 1 § är skyldiga att på begäran av verket deupplysningar som behövs läinna verket om den granskadeverksamheten. de upplysningar som behövs om Dennalag träder i kraft . gotab 43620, Slockholm 1993 1 1992/93 1 samL Nr 150 BiL 2 Bilaga2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /94, m.m., såvitt avserJustitiedepartementets verksamhetsområde Underdeima anslagsrubrik har beslutat (prop. 1992/93:1(H), bilaga 3,1992/93:JuU20, rskr. 224) att för /94 anvisa ett förslagsanslagpå . Motsvarande anslag till alla övriga departement är avriksdagen numera anvisade som ramanslag. Enligt min uppfettning skulle det varaändamålsenligt om även anslaget till Statsrådsberedningen fördes upp istatsbudgeten för nästa budgetår som ett ramanslag. Jaghemställer att regeringen föreslår attdet av för /94 beslutade förslagsanslagetStatsrådsberedningen i stället anvisas med anslagsbeteckningen ramanslag. Underdenna anslagsmbrik har beslutat (prop. 1992/93:100, bilaga 3,1992/93:JuU20, rskr. 224) att för /94 anvisa ett förslagsanslagpå . Motsvarande anslag till alla övriga departement är avriksdagen numera anvisade som ramanslag. uppfettning skulle det vara ändamålsenligt om även anslaget till Prop. 1992/93:150Justitiedepartementet fördes upp i statsbudgeten för nästa budgetår som Bilaga 2 ett ramanslag. Jaghemställer att regeringen föreslår attdet av för /94 beslutade förslagsanslaget Justitiedepartementeti stället anvisas med anslagsbeteckningen ramanslag. Underdeima anslagsmbrik har beslutat (prop. 1992/93:100, bilaga 3,1992/93:JuU20, rskr. 224) att för /94 anvisa ettreservationsanslag på . Motsvarande anslag till alla övrigadepartement är av numera anvisade som ramanslag. Enligt minuppfettning skulle det vara ändamålsenligt om även anslaget till Utredningarm.m. fördes upp i statsbudgeten för nästa budgetår som ett ramanslag. Jaghemställer att regeringen föreslår attdet av för /94 beslutade reservationsanslagetUtredningar m.m. i stället anvisas med anslagsbeteckningen ramanslag. D. Domstolsväsendet m.m. D 2. Imin anmälan till prop. 1992/93:100 anförde jag bl.a. att det inomSocialdepartementets område på tre områden förekom lagstiftningsarbete somskulle medföra ökade kostnader för domstolsväsendet. Jag syftade då pålagstiftningen rörande stöd och service till vissa funktions-handikappade,ändrade regler om bostadsbidrag och ett lagförslag rörandebostadsanpassningsbidrag som redan hade förelagts i prop. 1992/93:58.Jag fömtskickade vidare att frågor rörande de kostnadsökningar för domstolsväsendetsom lagstiftningen skulle föranleda, sammanlagt , avtekniska skäl skulle för /94 behandlas först i den nu aktuellakompletteringspropositionen. I lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidragm.m. ettbeslut av en kommim i en fråga som regleras i lagen skall kunna Prop.1992/93:150 överklagas till länsrätt. Lagen har trätt i kraft . Bilaga 2 Kostnaden för den ökade måltillströmning hos de allmännaförvaltningsdomstolama som förväntas bli följden av lagregeln har beräknatstill . Hela detta belopp bör nu tillföras anslagetDomstolsväsendet m.m. 1992/93:159 föreslås bl.a. en ny lag om stöd och service till vissafunktionshindrade, en ny lag om assistansersättning och ändringar i vissa redanbefintliga lagar. Förslagen iimebär att nya måltyper kommer att tillförasfrämst de allmänna förvaltningsdomstolama. Kostnadema härför är beräknade till14 (prop. 1992/93:159 s. 160). De föreslagna nya reglemaär avsedda att träda i kraft . Därför bör för budgetåret1993/94 halva beloppet, eller , tillföras anslaget Domstolamam.m. Vadgäller reformen om bostadsbidrag har frågoma om ökade kostnader fördomstolsväsendet redan behandlats i prop. 1992/93:174. Motbakgrund av vad jag nu har anfört bör imder detta anslag begäras ytterligare 10miljoner kronor för /94. Jaghemställer att regeringen föreslår attunder ramanslaget Domstolarna m.m. för /94 anvisa 10 000 (XK)kr. utöver vad som har föreslagits i prop. 1992/93:100 bilaga 3. Till1993 års budgetproposition (1992/93:100 bilaga 3) anmälde jag attbeläggningssituationen vid anstalter och häkten var relativt svårbedömd och attdet sannolikt skulle finnas anledning för mig att återkomma till regeringen medfömyade prognoser vad avser beläggningsutvecklingen inom kriminalvården. Härtillkommer att har beslutat om ändrade reglerbeträffende villkorlig frigivning, vilka träder i kraft den 1 juli 1993.Riksdagen har i samband därmed gett regeringen i uppdrag att under vårenåterkomma i kompletteringspropositionen med förslag till budgetreglering ochatt presentera en långsiktig konsekvensanalys för . Medhänvisning härtill återkommer jag nu med en ny bedömning av resursbehovet förkriminalvården under /94 och de därpå närmast följande budgetåren. Bilaga2 , t.o.m. /92, har beläggningen vidkriminalvårdsanstaltema legat på en nivå på omkring 3 600 intagna. Imedeltal har av de tillgängliga platsema (ca 4 000) varit belagda.Under innevarande budgetår har det emellertid skett en kraftig volymökning.Sedan augusti 1992 har beläggningssituationen vid anstaltema således varitmycket ansträngd och anstaltema har i det närmaste varit fullbelagda. Detfmns flera fektorer som kan förklara beläggningsutvecklingen.Brottsförebyggande rådet () har i en rapport 1975-1992(1992:5) analyserat utvecklingen av fängelsedomar imder senare år.Av rapporten framgår bl.a. att den totalt utdömda fängelsestrafftiden år 1992ökat med uppskattningsvis jämfört med är 1991. Detta kan enligt BRÅbl.a. förklaras av att antalet åtalspunkter i varje brottmålsdom genomsnittligthar ökat. Härtill kommer att de genomsnittligt utdömda fängelsestrafftidemakontinuerligt också har ökat . Vidare framgår avstatistiken att både andelen och antalet intagna som efter beslut avKriminalvårdsnänmden avtjänar två tredjedelar av strafftiden ökat under detsenaste budgetåret. Antaletlångtidsdömda ökar dessutom stadigt, vilket leder till en ökad belastning påden slutna anstaltsorganisationen. Tabellen nedan visar antalet inskrivna ikriminalvårdsanstalt fördelade efter strafftider respektive1992. 2 mån < 4 mån Beläggningenvid häktena har med något undantag ökat stadigt . Underinnevarande budgetår har beläggningssituationen vid häktena blivit alltmeransträngd. Dessa har under långa perioder varit fullbelagda och vid fleratillfällen t.o.m. överbelagda. Antalet häktade personer har mellan budgetåren1985/86 och 1991/92 ökat med . Denna ökning har fortsatt underiimevarande budgetår. Medelantaletinskrivna häktade budgetåren 1985/86 -1991/92 samt prognos f5r budgetåret1992/93 Prop.1992/93:150 Bilaga 2 Vidregeringens bedömning av beläggningssituationen i samband med beredningsarbetetinför budgetpropositionen hade den kraftiga volymökningen justinträffet. Situationen var då synnerligen svårbedömd. Defördjupade analyser som gjorts av utvecklingen därefter visar att det framförallt är de långtidsdömda som står för volymökningen. En närliggande slutsats avdessa analyser skulle kuima vara att vi står inför en fortsatt volymökning denärmaste åren. En rad faktorer bidrar dock till att den fortsattabeläggnings-utvecklingen fortferande är svår att fömtse. Den månadsvisastatistiken över beläggningen tyder dock på en minskad ökningstakt och en möjligstabilisering av beläggningen på en ny högre nivå. Motbakgrund av bl.a. detta och för att kunna göra en samlad bedömning av vilkakrav som kommer att ställas på kriminalpolitiken har regeringengett BRÅ i uppdrag att i samverkan med ochKriminalvårdsstyrelsen utarbeta en framtids- och omvärldsanalys avseende detkriminalpolitiska verksamhetsoinrådet. Analysen kommer att ge underlag förfortsatta och mer långsiktiga överväganden inom när detgäller reformarbetet inom kriminalpolitikens område. Regeringen bör i 1994 årsbudgetproposition redovisa en plan med förslag till långsiktigt verkandeåtgärder mot brottsligheten i samhället. Det finns då också anledning för migatt återkomma till frågan om beläggningsutvecklingen inom kriminalvården och deresursbehov som föranleds av denna. Jagvill i sammanhanget erinra om att jag längre fram kommer att redovisa min synpå betänkandet Grovt rattfylleri och Sjöfylleri (SOU 1992:131) som förnärvarande remissbehandlas. I betänkandet föreslås bl.a. en utvidgad användningav fängelsestraffet. Härtillkommer att (Ju 1992:07, dir. 1992:47) kommer att redovisa delförslag som tar sikte på en Prop.1992/93:150 reformering av påföljdssystemet, bl.a. innefettande reglema förvillkorlig Bilaga 2 frigivmng. Det finns alltså skäl för mig att i olika sammanhang återkomma i frågor som gäller den framtida belastningen ochstmkturen inom anstaltsorganisationen. Ändraderegler om villkorlig frigivning Ipropositionen (1992/93:4) om villkorlig frigivning, m.m. föreslog regeringenatt den obligatoriska halvtidsfrigivningen skulle avskaffes fr. o. m. den 1juli 1993 genom en huvudsaklig återgång till de regler som gällde före den 1juli 1983. Propositionen behandlades av justitieutskottet i betänkandet1992/93:JuUll. Vid kammarbehandlingen beslutade riksdagenatt återförvisa ärendet till utskottet för ytterligare beredning. Vid denfömyade behandlingen godtog justitieutskottet (bet. 1992/93:JuU19) i huvudsakregeringens förslag med den ändringen att villkorlig frigivning inte får skeförrän verkställigheten har pågått i ininst . beslutade ienlighet med utskottet (rskr. 1992/93:223). De nya reglema träder i kraft den 1juli 1993. Riksdagensbeslut beträffende minimitiden för villkorlig frigivning innebär enligt minaberäkningar att den dagliga beläggningen - utöver det platsbehov som uppkommertill följd av propositionen - ökar med ytterligare 210 intagna vidkriminalvårdsanstaltema. Sammantaget innebär beslut om ändraderegler beträffande villkorlig frigivning att den dagliga beläggningen ökar medomkring 510 intagna. Reformenom villkorlig frigivning och behovet av platser till följd därav måste som jagnyss har redovisat ses i samband med den redan höga och ansträngdabeläggningssituationen, som under vissa perioder har inneburit att det intefunnits tillräckligt med platser på anstalter och häkten. Isammanhanget är det av vikt att framhålla att den höga beläggningsnivån ocksåförsvårar differentiering av de intagna. För att det skall vara möjligt attdifferentiera de intagna krävs att det finns ett visst överskott av platser ianstaltsorganisationen. De intagna, vars brottslighet varierar, är olika både ifråga om personliga egenskaper och vad gäller t.ex. rymningsbenägenhet,ferUghet, kriminell identifikation och missbruk. Detta innebär att alla intagnainte kan placeras på alla anstalter. En alltför hög beläggningsnivå försvårarockså utplacering från häkten till anstalter av dömda personer medlagakraftvunna domar. Justitieutskottethar vid ett antal tillfällen uttalat att beläggningsnivån bör vara omkring 85procent för att möjliggöra önskvärd differentiering av olika intagna samtidigtmed ett gott resursutnyttjande (jfr bl.a. bet. 1992/93:JuU19). Jaggör den bedömningen att det behövs omkring 360 nya anstaltsplatser tillföljd av den redan inträffede beläggningsökningen och för att kunna möjliggöraden önskvärda differentieringen i enlighet med Prop. 1992/93:150 riksdagensriktlinjer för kriminalvården. Dessa platser bör dessutom i Bilaga 2huvudsak vara slutna och med relativt hög säkerhetsgrad, eftersom ökningen av anstaltsplatser framför allt hänför sig till gmppenlångtidsdömda. Dämtövertillkommer ett behov av ytterligare anstaltsplatser till följd av de ändradereglema om villkorlig frigivning. Totalt beräknas reformen medföra attplatsbehovet ökar med omkring 580 med hänsyn tagen till den önskvärdadifferentieringen. Reformenom villkorlig frigivning tillsammans med beläggnings-ökningen beräknas såledesmedföra ett behov av tillskott med ca 940 anstaltsplatser. Byggnadsprojekt ärbeslutade eller påbörjade för omkring 325 nya anstaltsplatser. Bland annatbeslutade regeringen om tillbyggnader av paviljonger medtotalt 192 slutna platser vid sex befintliga anstalter. Enligtden planering som pågår inom departementet och vid Kriminalvårdsstyrelsenkommer platsbehovet i huvudsak att kunna tillgodoses genom om- ochtillbyggnader av det nuvarande anstaltsbeståndet. Den långsiktiga planeringenomfettar även uppförande av någon eller några nya anstalter. Utbyggnaden avanstaltsorganisationen kommer dock inte att kunna ske i takt med det successivtökade behovet av platser. Under om- och tillbyggnadsperioden kan det därförkomma att behövas provisoriska lösningar. Beträffandehäktessituationen gör jag bedömningen att häktesorganisationen behöver etttillskott av ca 60 platser utöver vad som redan har beslutats. Platsbehovet kantillgodoses genom ombyggnader och utökningar av befintliga häkten samt genomatt häktesplatser som enligt tidigare planering skulle läggas ned tills vidarebehålls. Dentotala merkostnaden till följd av det redovisade platstillskottet avseendeanstalter och häkten kan under budgetåren 1993/94 - 1997/98, i förhållande tillde bedömningar som har redovisats budgetproposition, beräknas tillföljande. Jag erinrar dock om att jag har nämnt att det finns skäl för migatt vid senare tillfällen återkomma till dessa mer långsiktiga frågor. Förändring till (i tusental kronor) 1993/94 1994/95 1995/96 1996/97 1997/98 Kriminalvården 96 396 176 152 261679 20 535 Kostnadernatill följd av reformen om villkorlig frigivning finansieras genomomprioriteringar och rationaliseringar inom Justitiedepartementetsverksamhetsområde. Det redovisade platsbehovet för /94 kan dockinte finansieras inom den ekonomiska ram som har angivits för kriminalvården i1993 års budgetproposition. 1* 1992/93. Nr 150 Bd. med anledning häravtillskjutas ytteriigare medel för /94. Jaghemställer att regeringen föreslår attunder ramanslaget Kriminalvården för /94 anvisa 96 396 000 kr.utöver vad som har föreslagits i prop. 1992/93:100 bilaga 3. Effektivare distribution av författningssamlingarna betalas bl.a. den kostnadsfria tilldelningav () som regleras i 7 §författningssamlingsförordningen (1976:725), den s.k. frilistan. 1budgetpropositionen beräknades anslaget till . Ipromemorian Effektivare distribution av förfettningssamlingama (Ds 1993:21)föreslås att den kostnadsfria tilldelningen av SFS tas bort för domstolar ochandra myndigheter /94. De skall i fortsättningen självabetala för alla abonnemang och lösnummer som de beställer. Motsvarandeändringar föreslås i fråga om de förfettningssamlingar som centralamyndigheter under regeringen ger ut, länens förfettningssamlingar och . Det kangenomföras genom att regeringen beslutar ändringar iförfettningssamlingsförordningen. Ipromemorian behandlas däremot inte frågan om konsekvensändringar i de regler omen frilista som finns i lagen (1982:1255) om förfettningssamlingar för Riksdagensförvaltningskontor och och som har utformats efter mönster av vadsom gäller för SFS enligt förfettnings-samlingsförordningen. Det ankommer påriksdagen att göra de ändringar som här kan vara motiverade. Promemorieförslagetsyftar till att stimulera till en så kostnadseffektiv distribution avförfettningssamlingama som möjligt. Om förslaget genomförs kommer större delenav SFS-anslaget att sparas in. Kostnader flyttas dock över på dem som hargratis abonnemang. Deflesta frilisteabonnenter har endast ett frilisteabonnemang. För var och en avdessa mottagare innebär förslaget en kostnadsökning som motsvararabonnemangspriset. Abonnemangspriset för är . Priset för kommandeår är beroende av en upphandling som har påbörjat.Upphandlingen gäller ett nytt avtal om förlags- och tryckeritjänster förutgivningen av SFS. Mottagaremed många frilisteabonnemang finns framför allt inom rättsväsendet. För attkompensera dem kommer enligt förslaget delar av SFS-anslaget att behöva förasöver till berörda myndigheter. Sedan remissbehandlingen är klar avser jag attåterkomma till regeringen med förslag om hur detta skall göras och vilkaövergångslösningar som kan behövas i väntan på att myndighetemasabonnemangskostnader kan beaktas vid beräkningen av myndighetemas anslag för budgetåret Prop.1992/93:150 1994/95. attregeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag nu har anfört omeffektivare distribution av förfettningssamlingama. gotab43610, Siockhoim 1993 1 samL Nr 150 Bil. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 15 april1993. Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /94, m.m., såvitt avserFörsvarsdepartementets verksamhetsområde Lokalisering av försvarets internationella centrum m.m. Ärendet och dess beredning (1) och äri dag lokaUserade till i . beslutade (prop. 1989/90:9, bet.1989/90:FöU3, rskr. 1989/90:87) bl.a. att 1 skuUe flytta från tillSträngnäs och där samlokaliseras med (P 10/Fo 43), också skulle flytta från och samlokaliseras med Svealivgarde (I 1/Fo 44) i och att ett tmppslagcentmm föringenjörtmppema skulle inrättas vid (2) i . beslutade på nytt i ärendet (bet.1990/91 :FöU8, rskr. 1990/91:285) sedan regeringen föreslagit (prop.1990/91:102) att 1 skulle läggas ned. beslut innebar dock - medawikelse firån regeringens förslag - att en regementsledning, liksomAhnnäsetab-lissementet, skulle behållas i avvaktan på en samlad bedömning avgmndorganisationen försvarsbeslut. Genom försvarsbeslut (prop. 1991/92:102, bet.1991/92:FöU12, rskr. 1991/92:337) beslutades att 1 skaU läggas ned senastden och etablissementet avvecklas. beslutadesatt skulle omlokaliseras till () ochslås samman med FN-avdelningen hos Chefen för armén till ett FN-centmm. Skälen för beslutet varfrämst att behöver stöd i fråga om utbildning ochförrådslokaler. Detta stöd skulle komma att upphöra i och med attingenjörsutbildningen flyttade. En utgångspunkt för beslutet var också attuftildningsvolymen i skulle vara av samma omfattning som den varitpå . Regeringen beslutade den10 att FN-centmm fir.o.m. skall benämnasförsvarets intemationella centmm (SFS 1992:1161). I en skrivelse tillregeringen har en projekt-gmpp (Försvar för Fred) genomRolf - mot bakgmnd av att Västgöta flygflottilj (F 6) i Karlsborgskall avvecklas - föreslagit att ett intemationellt läddningscenter inrättasbestående av bl.a. försvarets intemationella centmm, och att detta lokaliserastill F 6:s område. Med hänsyn till attSveriges engagemang i fredsfirämjande insatser bedöms komma att öka har detbUvit nödvändigt att närmare undersöka om de fömtsättningar som låg till gmndför beslutet att lokalisera försvarets intemationella centmm till Kungsängenalltjämt är giltiga. Försvarsdepartementetuppdrog därför till en särskild utredningsman(generallöjtnanten ) att utreda firågan om försvarets intemationellacentmms framtida lokalisering. Utredningsuppdragetredovisades till Försvarsdepartementet . Länsstyrelseni , m.fl. har redovisat enförstudie avseende inrättandet av ett intemationeUt räddningscenter på F 6:sområde. Prop.1992/93:150 Bilaga 3 Lokalisering av försvarets intemationella centrum m.m.till Mittförslag: Försvarets intemationella centmm lokaliseras till senast den31 . Delar av ingenjörsutbildningen bibehålls på , men Svealivgarde I 1/Fo 44 ges det övergripande ansvaret för stödproduktionen. Utredarensförslag: Överenstämmer med mitt förslag vad avser lokaliseringen av försvaretsinternationella centmm. Skälenför mitt förslag: bidrar med ca 1200 personer i skildaintemationella fredsfrämjande insatser. Ilagen (1992:1153) om väpnad styrkas tjänstgöring utomlands anges att högst 3000personer ur utlandsstyrkan får tjänstgöra utomlands i väpnad tjänst.Detta antal kan räcka för fredsbevarande operationer. svenskaförband dämtöver skall kunna delta i fredsframtvingande operatio- Prop.1992/93:150 ner torde, enligt min mening, denna siffra behöva höjas. Viden normal belastning kan utbildning av förband för fredsfrämjande insatserbedrivas i inom ramen för nu planerade investeringar. Detkan fömtses att utbildningsbehovet vid försvarets intemationella centmm,beroende bl.a. på den intemationella utvecklingen och ambitioner, kankomma att variera inom relativt vida ramar. I de översiktliga beräkningar somredovisas i utredningen uppgår utbildningsomfånget till mellan 11080 och 15600manveckor . Dettakan innefatta bl.a. två till tre 600-mans bataljoner som ställs till FNoch/eller ESK:s förfoganden för fredsbevarande insatser samt en årligomsättning av 8-10 kompanier i en styrka om ca 5000 man som hålls i beredskapför fredsframtvingande operationer. HurSveriges ambitioner när det gäller att medverka i fredsfrämjande operationerkommer att vara på är svårt att fömtse.