prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Han fullgör också vissa uppgifterenligt bl.a. tryckfrihetsförordningen, yttrandefrihetsgrandlagen, 8 kap.rättegångsbalken, dafelagen (1973:289) och lagen (1990:484) oraövervakningskaraeror m.m. JK:s arbetsuppgifter är till övervägande delbesfemda i författning. Omfattningen av JK:s arbete kan därför endast i ringagrad påverkas av JK själv. Hos JK tjänstgör , fömtomjustitiekanslera, tio personen Sorajag nänmde i inledningen (avsnitt 2.4) har en särskild utredare under detsenaste året arbefet raed att se över Justitiekansleras arbetsuppgifter m.m.Enligt direktiven (din 1991:110) skall utredningen vara särskilt inrikfed påatt undanröja de risker för intressekonflikter som kan uppkomma mellan JK:solika arbetsuppgiften I uppdraget ingår också att undersöka raöjligheteraa attrenodla verksaraheten för att JK:s resurser -med bibehållande av högarättssäkerhetskrav - skall kunna utnyttjas så ändamålsenligt och effektivt sommöjligt. Utredaren har stor frihet att fe upp de frågor han anser behöverövervägas och att lägga fram förslag till lösningar som han finner lämpliga. Enutgångspunkt för arbetet är emellertid att det även i fortsättningen behövs ettfrån regeringen frisfeende organ som på regeringens uppdrag kan utförasärskilda juridiska utredningsuppgifter och ingripa mot missförhållanden inomden stetliga förvaltningen. Denna funktion behöver dock förtydligas ochpreciseras. Utredningsuppdraget förväntes bli avslutet . Justitiekanslemtillhör den siste gmppen av myndigheter som slussas in i det nya budgetsystemetmed treåriga ramar från /94. Som ett led i budgeterbetetbeslutede regeringen om särskilda direktiv till JK för denfördjupade anslagsframsfeUningen. JK avlämnade därefter en särskildrapport i vilken bl.a. tillsynsverksamheten och den skadereglerandeverksamheten näimare analyseras. JK har vidare avlämnat enfördjupad anslagsframsfellning avseende budgetperioden /94 - 1995/96. Den särskilda rapporten . Bilaga 3 Av den särskilda rapporten fraragår bl.a.följande. registrerades 789 tillsynsärenden. Antelet sådanaärenden och bedöra-ningaraa i dessa har i stort sett varit likarfede de senasteåren. Tillsynsärendena utgörs bl.a. av anmälningai fiån enskilda () ochfrån rayndigheter, initiativärenden, granskningsärenden samt inspektionenTillsynsärendena är den ärendegrapp inora vilken JK har störst raöjlighet attsjälv avgöra hur stora insatser som skall göras i respektive ärende. Vid högarbetsbelastning har det varit nödvändigt att utnyttja dessa ärenden sora enregulator när det gäller användningen av resurseraa. JK pekar särskilt påbehovet av en utökad inspektionsverksamhet. En sådan ger enligt JK möjlighetatt efter behov systematiskt inrikfe sig på olika samhällsområden eller olikarättsliga problem vilket kan bidra till ökad rättslikhet och effektivitet inoraförvaltningen. Anfelet skadeståndsärenden har varit relativtkonstant . avgjordes 860 sådana ärenden.Dessa ärenden utgör en stor del av JK:s arbetsbörda. JK:s tillsynsverksamhetuppges ha haft ett stort värde för en rationell handläggning av skaderegleringen. I den särskilda rapporten diskuteras ävengränsdragningsproblem när det gäller beröringspunkter med verksamheter hosandra myndigheter särat raetoder för mätning av JK:s resulfet och effektivitet. Avden föidjupade anslagsframsfeUningen framgåi bl.a. följande. JK hai raed hjälpav viss sfetistik och andra fäkfe sammansfellt febellei utvisande delsärendenas anfel och föidelning på olika grappei (tillsyn, yttrandefrihet,skadestånd, dataärenden m.ra. ), dels uppgifter om resursfördelningen mellanJK:s olika aktiviteter mätt i arbetstid, dels genomsnittlig handläggningstidoch dels en uppsfellning med beräkning av handläggningskostnad för olikaärendetypen Tillströmningenav ärenden har ökat , från 4 050 till 4 691. Omraan jämför försfe med sainma period 1992 noteras en relativtkraftig ökning av ärenden gällande yttrandefrihet och skadestånd.Tillsynsverksamheten uppfer av JK:s tofela resursen harraindre än av tillsynsärendena avslufets genora beslut med kritik.Skadeståndsverksamheten uppfer av resurseraa ochyttiandefrihetsveiksamheten . Den genomsnittliga handläggningstiden förett skadesfendsärende uppskatfes till 2-3 månaden Styckkostnaden för ettskadesfendsärende beräknas till ca 1 200 kn Äiendebalansen hai ökat påfegligtdet . 1framtidsanalysen anges att olika omväildsfaktoier torde medföra atttryckfrihets- och yttrandefrihetsområdena och det skadeståndsrättsliga områdetblir arbetskrävande . JK pekar också på en radpågående utrednings- och lagstiftningsarbeten som bedöms vara av betydelse förJK:s framtida verksamhet. Bilaga 3 Justitiekansleras rapport ochanslagsframsfellning uppfyllei i stort de krav sora regeiingen sfellde idirektiven för treårsperioden. Jag anser att de ger en bra genomlysning avverksamheten och gei en god gmnd föi en framtidsbedömning. De kommer därför attutgöra ett viktigt underlag för de analyser som behöver göras av inriktningenav JK:s arbete. Det är dock för tidigt att nu göra mera gmndläggandesfellningsfeganden från min sida till detfe material. Med hänsyn till de förändringar i fråga om JK:sarbetsuppgifter m.m. som kan anfes bli följden av det pågående översynsarbetesom jag redovisat i det föregående bedömer jag det sora olämpligt att nu fesfeUning till JK:s medelsbehov för hela treårsperioden. Jag förordar i sfelletatt medelsbehovet för JK i princip nu läggs fast för den kommandetvåårsperioden, dvs. föi budgeferen 1993/94 och 1994/95. Chefenför har redovisat ett förslag om generellräntebeläggning av sfetiiga raedelsflöden särat presenterat den modell som börtiUämpas. JK bör fno.m. budgeferet 1993/94 tillämpa denna modell. Myndighetenbör därför tilldelas ett räntekonto med kredit i och medlenunder anslaget G 1. konuner att föras till detfe konto. Anslaget till JK har budgeterats utan hänsyn tillde tekniska justeringar som måste göras till följd av ändringen av nivån pålönekostnadspålägget, den ändrade fmansieringsformen för Sfetshälsan,övergången till lån i samt de nya principeraa för budgeteringav anslagen. Även rikflinjeraa för dessa förändringar har tidigare denna dagredovisats av chefen för (bilaga 1, Sfetsbudgeten ochsärskilda frågor). Det belopp som kommer att sfellas till myndighetensdisposition koramer slutligt att fastsfeUas enligt de redovisade riktlinjeraaoch kan därför avvika från det nedan budgeterade beloppet. JKföreslår att myndighetens uppgifter skall vara i princip oförändrade. Denökande arbetsbalansen och en stor personalomsättning undei har letttill en anstiängd aibetssituation. I syfte att komma tillrätfe raed dennabesvärliga situation har JK försökt att i störsfe möjliga utsträckningprioritera och omfördela arbetsuppgifter samt rationalisera verksamheten.Myndighetens jurister arbefer med ett betydande övertids-utfeg. Någraytterligare arbetsinsatser från personalens sida kan inte krävas. JK begär raotden bakgmnden ett reellt resurstillskott på varav ca hälftenutgör medel för en extra föredragande. Resten utgörs av medel för ADB-teknik(), inspektionsverksamhet () samt korapetensutvecklingra.m. 9 1992/93. Föredragandensöverväganden Prop.1992/93:100 Bilaga 3 Arbetsbelastningen hos JK har blivitbesvärande . Det är enligt min mening inte försvarligtatt ärendebalanser och handläggningtider hos JK ökar i den utsträckning somfaktiskt skett. Det är heller inte troligt att den besvärliga situationenändras i positiv riktning . Tvärtom förefaller tendensenvara att ärendeflödet fortsätter att öka och att det tillkomraer ett ökatanfel nya resurskrävande ärendetypen Jag bedömer det som ytterst angeläget ochnödvändigt att JK som myndighet kan fimgera föredömligt och ufen problem. Detfesärskilt mot bakgmnd av att de flesfe myndighetema kommer attfå vidkännas åtstramningar saratidigt som ökade krav generellt sett sfells pådem. I det perspektivet kan JK få en utökad betydelse när det gäller inte minsttillsynsverksamheten. Mot bakgmnd av det jag nu sagt anser jag attresursema hos JK -fömtom pris- och löneonuäkning och en budgetteknisk justering- bör försferkas med i förhållande till innevarande års anslag.Härigenom kan JK ansfeUa ytterligare en föredragande. möjliggörs ävenvissa andra satsningar på inspektionsverksamhet och kompetensutveckling. Med hänsyn till det anförda har planeringsramen förperioden /94 - 1994/95 beräknats till 14 774 000 kn Jagherasfeller att regeringen föreslår att till Justitiekanslem för budgeferet 1993/94anvisa ett ramanslag på 7 387 000 kn 1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag Dafeinspektionenprövar frågor om tillstånd och utövar tiUsyn enligt dafelagen (1973:289),kredihipplysningslagen (1973:1173) och inkassolagen (1974:182) särat utfårdarlicens enligt datolagen. Inspektionen utövar dessutom tillsyn enligt lagen(1987:1231) om autoraatisk datobehandling vid fexeringsrevision, ra.m. Inspektionen skall verka fSr att automatiskdafebehandling av personuppgifter inte medför otillbörligt intrång i enskildaspersonliga integritet och att god sed iaktfes i kreditupplysnings- ochinkassoverksamhet. Chef för inspektionen är en generaldirektön Inominspektionen finns två sakenheten Den ena svarar för inspektionens uppgifter ifråga om offentlig verksamhet och den andra för inspektionens uppgiften i frågaom enskild veiksamhet. Dessutom fmns en teknisk och en administrativ enhet. Kostnaderaaför inspektionens verksamhet skall feckas genom avgiften Dafeinspektionenhar i sin fördjupade anslagsframsfellning redovisat verksamheteraa inomverksamhetsområdena tillsfendsverksarahet, tillsynsverksamhet, regelgivning,information, teknikverksamhet, licensverksamhet och administration. För vardera av dessa sju verksamhetsonuåden hadeinspektionen bl.a. följande mål . TiUståndsverksamheten: Högst av inspektionens resurser skulle användas för handläggning avtillståndsärenden enligt datolagen, kreditupplysningslagen och inkassolagen. Tillsynsverksamheten:Verksamheten skulle öka så att av inspektionens lesuiser användesför tillsyn. Regelgivningsverksamheten: Inspektionens regelgivning i form av föreskrifter om förenkladeansökningförferanden, allmänna råd och praxissammansfellningai skulle öka ochprioriteras. Informationsverksamheten: Aibetet skulle intensifieras föi atttillgodose de legisteiansvarigas behov. Tekniskaverksamheten: Användningen av olika nya teknikei inom nya tillämpningsoraiådenskulle analyseras ur integritetssynpunkt. Licensverksamheten: Anfelet licenserskulle öka raed tofelt 7 000 icke avgiftsbefriade licensen Administration:Inspektionen skulle helt fecka sina kostnader med avgiften En analys av resulfeten under angivna år visar attatt dessa mål har uppnåtts utom såvitt avser tillsynsverksamheten. Detsistnämnda föiklaras fiämst av att tillståndsäiendena ökat vilket medfört att handläggairesurseraakoncentrerats till tiUståndsverksamheten. Dafeinspektionen har föreslagit att detövergripande syftet med Bilaga 3 inspektionens verksamhet under budgetperioden1993/941995/96 skall vara att reglera och övervaka användningen avdaferegistrerade personuppgifter samt inkasso- och kreditupplysningsverksamhetså att människor i inte utsätts för risker att uppgifter om dem användsså att den personliga integriteten kränks eller skadas. Inspektionen skall inomraraen för syftet med verksamheten arbefe enligt tre övergripande strategiervilka inspektionen formulerar på följande sätt. -För att bli framgångsrik medsin verksamhet gentemot människoraa i satsar inspektionen på att varaett kompetent ombud för den enskilde. -För att bli framgångsrikgentemot sin personal satsar inspektionen på ett meningsfullt arbete som gåratt påverka och på möjligheter till en egen utveckling. -För att bli framgångsrik medverksamheten gentemot övriga intressenter satsar inspektionen på snabbhet,öppenhet och kompetens. Mot bakgmnd av slutsatseraa i resultotanalysen ochde bedömningar som inspektionen kunnat göra i sin framtids- och resursanalysföreslås följande målsättningar gälla för verksamhetsområdena för den kommandetreårsperioden. TiUståndsverksamheten:Vid utgången av skall tre nya standardiseradetillståndsbeslut användas för tillståndsverksamhet, fler ärenden änföregående år skall ha avgjorts och högst av de oavgjordatillståndsärendena skall vara äldre än ett ån Tillsynsverksamheten: Underbugeferet 1993/94 skall 60 inspektioner genomföras varav 45 skall vara s.k.planerade inspektionen Under vart och ett av budgeferen 1994/95 och 1995/96skall 75 inspektioner genomföras varav 60 skall vara s.k. planeradeinspektionen Dafeinspektionen skall vid utgången av hahögst 150, 190 respektive 260 klagomålsärenden i balans. Regelgivningsverksamheten:Remissverksamheten skall rationaliseras. Resursinsatsen för arbete medremissvar, yttranden enligt 2a § datelagen, delningar av författningsförslagoch deltegande i utredningar m.m. får inte överstiga de resurserinspektionen använde för sådant arbete under budgeferet 1991/92.Regelgivningsverksamheten skall stödja det löpande rationaliseringsarbetet påtillstånds- och tillsynsområdena. Interaationellt och nationellt arbete medanknytning till inspektionens ansvarsområde skall fortlöpande bevakas. Tekniskaverksamheten: Dateinspektionen skall arbete fram tre tekniskarapporter inom inspektionens ansvarsonuåde. Dessa rapporter skall kompletterade allmänna råden om ADB-säkerhet för personregister Under varje budgefer skallDateinspektionen ansvara för ett tekniskt seminarium om datelagens krav påADB-säkerhet för leverantörer av ADB-utmstningar och ADB-konsultenInformationsverksamheten: Dateinspektionen skall arrangera seminarier ochkonferenser i aktuella frågor inom inspektionens ansvarsområde. Under varjebudgefer skall nyhetsbrevet publiceras med tre Licensverksamheten: Förvarje budgefer skall inspektionen tillföras 2000 nya icke avgiftsbefriade licensen Administrativaverksamheten: Dafeinspektonen skall under varje budgefer heltfecka sina kostnader med intäkter i sin verksamhet. budgeferskall inspektionen genoraföra en större utbildningsinsats så att personalenskorapetens för tillsyns- och inforraationsarbete utvecklas i linjeraed inspektionens övergripande verksamhetsinriktning. Dafeinspektionen yrkar att ramen för inspektionensutgifter ökas för att inspektionen skall ges möjligheter att tillfålligtförsferka sin organisation för att avarbefe uppkoinna balanser och för att ökamöjligheteraa att rationalisera inspektionens verksarahet. Yrkandet avser ökaderesurser för sju nya handläggare, en ytterligare ansfelld förinformationsarbete, lokalkostnader m.ra. för de tillkommande anfellda,invenferiei, ökad informationsverksamhet samt för ekonomiadministrativaåtgärden Utan den föreslagna försferkningen anser inspektionen att denföreslagna verksamhetsinriktningen med ökad tillsyn och informationsarbete intekan realiseras eftersom dess resurser till följd av ärendetillströmningen nästanuteslutonde måste användas i tillståndsarbetet. Prop.1992/93:100 Bilaga 3 Deövergripande målen för Dafeinspektionens verksamhet skall aUtjämt vara attövervaka att automatisk dafebehandling av personuppgifter ochkreditupplysningsverksamhet inte medför OtiUbörligt intrång i enskildaspersonliga integritet och att god sed iaktfes i inkassoverksamhet. Resurser:Ramanslag 1993/94 Planeringsram Detär lärapligt att Dafeinspektionen tilldelas medel i form av ramanslag. Datoinspektionens fördjupade anslagsframsfellning visar, enligt min Prop. 1992/93:100raening, att verksaraheten bedrivs med en sådan inriktning att de Bilaga 3verksamhetsmål som funnits i stort sett har nåtts. Däremot hartillsynsverksamheten inte kunnat bedrivas i den utsträckning som är önskvärd. revisorer har i rapporten /92:8"ADB och integritet" granskat bl.a. Dafeinspektionens arbete. Irapporten framförs att inspektionens informationsveiksainhet bör byggas ut ochinrikfes särskilt raot att öka registeransvarigas kunskap oraintegritetsskyddsregleraa, att inspektionens egeninitierade tillsyn bör ges merutrymme, sora tillsyns- och infoimationsveiksamheten saraoidnas ochatt tillsynen inte bara skall inrikfes raot enstaka registei utan också raotkoppUngaraa mellan registei med olika användningsområden. Jag anser att Dafeinspektionen bör ha samraainriktning för de sju verksamhetsområdena sora föreslagits för den kommandetreårsperioden även om inspektionen inte tilldelas ökade resursen Detfe kaninnebära en omfördelning av inspektionens resursen Anslaget har budgeterats utan hänsyn till detekniska justeringar som måste göras till följd av ändringen av nivån förlönekostnadspålägget, den ändrade fmansieringsformen för Sfetshälsan,övergången till lån i samt de nya principeraa för budgeteringav anslagen. Rikflinjeraa för dessa förändringar har tidigare denna dagredovisats av chefen för (bilaga 1, Sfetsbudgeten ochsärskilda frågor). Det belopp sora kommer att sfellas till Dafeinspektionensdisposition koramer slutligt att fastsfeUas enligt dessa riktlinjei och kandäiför avvika fiån det nu budgeterade beloppet. En förändring av inspektionens verksainhet iframtiden kan förväntes bl.a. som en följd av vad sora kan konuna att föreslåsav (Ju 1989:02). Med hänsyn härtill anser jag att det ärolärapUgt att nu fe sfeUning till inspektionens medelsbehov för helatreårsperioden. Medelsbehovet bör endast prövas för den kommande tvåårsperiodendvs. för budgeferen 1993/94 och 1994/95. Av samma anledning och raed hänsyntill det sfetsfinansiella läget vill jag inte föreslå att inspektionen gesökade resuisen Jag anser att det redan nu finns anledning för inspektionen attse över sin organisation. Chefenför har redovisat ett förslag om generellräntebeläggning av sfetiiga raedelsflöden särat presenterat den modell som börtillärapas. Dafeinspektionen bör fno.m. budgeferet 1993/94 tillärapa dennamodell. Dafeinspektionen böi däiföi tilldelas ett räntekonto med kredit iRiksgäldskontoret och medlen under anslaget G 2 Dafeinspektionen bör föras tilldetfe konto. Bilaga 3 Med hänvisning till vad jag har anförtherasfeller jag att regeringen föreslår att till Datainspektionen för budgeferet 1993/94anvisa ett ramanslag på 21 254 000 kn 1991/92 Utgift 5 000 168 1992/93 Anslag 5 441 000 1993/94 Förslag 7 103 000 Brottsskadenämndenhar till uppgift att pröva ärenden enligt brottsskadelagen (1978:413) omersättning för skador på gmnd av brott. Nämnden besfer av en ordförande, tvåvice ordförande och tre andra ledamöten Näranden biträds av ett kansli. fördjupade anslagsframsfellning redovisas bl.a.utvecklingen av såväl brottsskadeersättningama som anfelet brotts-skadeärendenunder de senaste fera budgeferen. Verksamhetens innehåll styrs avbrottsskadelagens bestänunelser och omfattningen av anfelet ärenden ombrottsskadeersättningan Anfelet personskadeärenden har ökat från 576 till 1 618 och anfelet sakskadeärenden från 783till 863. Den stora volymökningen har skett under budgeferet 1991/92, dåpersonskadeärendena ökade och sakskadeärendena . Anfeletavgjorda personskade- och sakärenden ökade respektive 13 %.Även om anfelet avgjorda ärenden har ökat, har p.g.a. den kraftigavolymförändringen en ökning av ärendebalansen inte kunnat undvikas. Mellan budgeferen 1987/88 och 1991/92 ökade deutbefelade personskadeersättningama från ca till ca 24railjoner kronor och sakskadeersättningaraa från ca till 1,3miljoner kronon Den stora ökningen av personskadeersättningama beror bl.a. påen ökning av sexualbrottsärendena och en höjning av ersättningsnivån för sådanabrott fno.m. Vidare fick nänmden genom en lagändring den 1juli 1988 raöjlighet att lämna särskild ersättning för lidande till följd avkränkning av den personliga integriteten, vilket har medfört en ökad belastningav anslaget. utgör omkring hälften av utbefeldabrottsskadeersättningar ersättning för kränkning. Brottsskadenämndensinformationsverksamhet kan också anfes ha haft betydelse för volymutvecklingen.Nämnden har fno.m. budgeferet 1989/90 fått särskilda medel för informationsverksamhet. Isammanhanget böi också nämnas Konunittén ora ideell skada sora sei Prop.1992/93:100 övei regleraa ora eisättning för ideell skada i samband medpersonskada Bilaga 3 m.m. (se avsnitt 3.3). Konunittén har i ettdelbetänkande (SOU 1992:84) Ersättning för kränkning genora brott föreslagitbl.a. att skadesfenden för kränkning genora sexualbrott och grova våldsbrottbör höjas. Med hänsyn till ökningen av anteletbrottsskadeärenden begär ytterligare 1,2 railjoner kronorför personalförsterkning, ADB-utveckling ra.ra. Regeringensarbete raed att sferka brottsoffrens sfeUning fortsätten Med beaktande av bl.a.detfe och den uppmärksamhet samhället ägnar brottsoffren anser jag att det ärtroligt att anfelet brottsskadeansökningar även fortsättningsvis kommer attligga på en hög nivå eller till och med öka. Av betydelse för volymutvecklingenär också bl.a. informationsverksamhet. Det är viktigt attnå de brottsoffer som är berättigade till brottsskadeersättning och jag anserdärför att den informationsverksamhet som nämnden bediivei äi väidefiill. Den fördjupade anslagsframsfeUningen visar attBrottsskadenänmden har bedrivit verksaraheten effektivt och med gott resulfet.Trots den stora volymökningen hai veiksamheten vid Brottsskadenämndenutvecklats positivt. Nämnden hai avgjort i huvudsak lika raånga ärenden sorahar koramit in under budgeferen raed undanfeg av budgeferet 1991/92, dåärendebalansen ökade. Nämnden avgjorde dock fler brottsskadeärenden underbudgeferet 1991/92 än föregående budgefen Förvaltningskostnaden minskade ocksåper avgjort brottsskadeärende /92 jämfört raed åretdessförinnan. Orsaken till denna effektivitetsökning är olikarationaliseringsåtgärder, framförallt det utökade delegationsförfarandet. har föreslagit att nämndentilldelas en treårig budgetram. Med hänsyn till den kraftiga volyraförändringsom har skett och den ovisshet som råder kring den fraratida ärendeutvecklingenoch ersättningsnivåeraa är det enligt min mening inte nu ändamålsenligt atttilldela Brottsskadenänmden en treårig budgetram. Nänmden bör dock redan nutilldelas medel över ramanslag föi föivaltningskostnaderaa. Fastän ramen äretferig bör s.k; anslagskredit kunna tillämpas. Medel förbrottsskadeersättningaraa bör även i fortsättningen tilldelas överförslagsanslag. Även om tilldelas en etferigbudgetram anser jag att verksamhetsinriktningen bör kunna läggas fast för entreårig budgetperiod. Verksamhetens innehåll styrs av brottsskadelagensbestämmelser och volymen styrs av anfelet ärenden om brottsskadeersättning. Meddessa fömtsättningar är utrymmet för prioritering av resursema sferktbegränsat. Brottsskadenänmden har genora ett väl genoraförtrationaliseringsarbete kunnat effektivisera verksamheten. Nämnden börnaturligtvis även fortsättningsvis arbefe för att ytterligare effektivisera Enförutsättning för denna effektivisering äi bl.a. att Prop. 1992/93:100nämnden har datorstöd i tillräcklig omfattning för att få till sfend en Bilaga 3 rationell hantering av brottsskadeärenden. Jag har under anslagetberäknat medel för dessa behov. Jag har dämtöver beräknat ytterligare medelunder anslaget med hänsyn till den kraftiga volyraökningen avbrottsskadeersättningan Chefen för har tidigare i dagredovisat ett förslag ora generell räntebeläggning av sfetiiga medelsflödensamt presenterat den modell som bör tillärapas. bör fno.m.budgeferet 1993/94 tillärapa denna raodell. böi tilldelasett läntekonto med kredit i och medlen under anslaget G 3.Brottsskadenämnden: Förvaltningskostnader föras till dette konto. Anslaget för har budgeteratsufen hänsyn till de tekniska justeringar som måste göras till följd avändringen av nivån på lönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen förSfetshälsan, övergången till lån i samt de nya principema förbudgetering av anslagen. Riktlinjeraa för dessa förändringar har tidigare dennadag redovisats av chefen för (bilaga 1, Sfetsbudgeten ochsärskilda frågor). Det belopp som kommer att sfellas till myndighetensdisposition koraraer slutligt fastsfeUas enligt de redovisade riktlinjeraa ochkan därför avvika från det nu budgeterade beloppet. Jagherasfeller att regeringen föreslår