prop · GF0325 · 1992-01-01 00:00:00 — Denna satsning bör, mot bakgrund av det allt sämre läget på arbetsmarknaden, kompletteras med att AMS tillförs ytterligare medel till lönebidrag för arbetshandikappade. Med nu föreslagna insatserna kommer de konjunkturberoende åtgärderna, under innevarande budgetår, att volymmässigt i det närmaste ha uppnått den nivå över vilken arbetsmarknadsverket med bibehållen effektivitet inte kan sysselsätta fler arbetslösa. Det är därför nödvändigt att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna förstärks med insatser inom andra områden. Tidigareläggningar av främst investeringar i transportsystemet redovisades . Syftet är att förbättra de mest centrala delarna av landets väg- och järnvägsstråk. Dessa förslag kompletterades senare med förslag om investeringar som syftar till att förbättra sambandet mellan de centrala transportstråken och andra delar av transportsystemet. Detta sker genom tidigareläggning av investeringar i vägar, järnvägar, flygplatser och Chefen för har , utöver dessa åtgärder, presenterat ytterligare tidigareläggningar av investeringar i väg- och järnvägsnäten. Chefen för har lämnat förslag till tidigareläggningar av statliga byggnadsinvesteringar. Vidare lämnas förslag till investeringar inom kultursektorn och förslag om investeringar i skolans arbetsmiljö (prop. 1991/92:10 om statsbidrag till förbättringar av den fysiska miljön i skolorna). Inom utbildningsområdet presenterades insatser för att ge fler ungdomar möjlighet till gymnasieutbildning. Till denna satsning kan nu läggas förslag om tillskott av platser inom den kommunala vuxen- utbildningen och högskolan. Förslag i dessa avseenden har presenterats av chefen för utbildnings- departementet. För att stödja utvecklingen i särskilt utsatta regioner är det nödvändigt att ytterligare resurser tillförs regionalpolitiken. Jag kommer , vid min anmälan av frågor rörande anslag under tolfte huvudtiteln, att föreslå att medlen till lokaliseringsbidrag förstärks. AMS har i skrivelse lämnat förslag till ytterligare insatser under /92. AMS har även i skrivelser och redovisat underlag för och förslag till åtgärder särskilt riktade till byggarbetsmarknaden. Vidare har det kommit in en rad skrivelser från olika myndigheter, kommuner och andra organisationer om olika former av åtgärder med syfte att motverka arbetslösheten. De förslag till åtgärder för sysselsättning och mot arbetslöshet inom de ramar som har presenterats och som jag nu skall redovisa får ses som de insatser som regeringen nu är beredd att vidta med anledning av bl.a. nämnda framställningar. [4] B 2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder På statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna rubrik anvisats ett reservationsanslag på 14 . 4.1 Bidrag till utbildning i företag Genom stödformen bidrag till utbildning i företag får bidrag lämnas till en del av de kostnader arbetsgivare har för att genomföra utbildning för de anställda. Med syfte att motverka uppsägningar inom näringslivet beslutade den dåvarande regeringen att arbetsmarknadsverket som en försöksverksamhet fr.o.m. får lämna bidrag även till en del av de lönekostnader som arbetsgivare har för dem som utbildas. Beslutet innebär att länsarbetsnämnderna får lämna bidrag till arbetsgivare inom tillverkningsindustrin med högst . för lönekostnader vid utbildning av anställda. Kostnaden vid en omfattning av ca 2 000 deltagare i genomsnitt har beräknats till 150 milj.kr. Den redovisade försöksverksamheten bör få bedrivas t.o.m. . Regeringen bör inhämta godkännande av den vidtagna åtgärden. Vidare bör anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder tillföras 150 milj.kr. 4.2 Utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning kompletteringsproposition (prop. 1990/91:150 bil. 6 s. 12) anfördes att kostnadsutvecklingen för dagpenningen vid arbetsmarknadsutbildning behövde följas upp för att regeringen skulle kunna göra en ny bedömning av AMS medelsbehov för utbildningsbidrag. Genom att medlen för dagpenning, dvs. för utbildningsbidrag, vid arbetsmarknadsutbildning inte längre anvisas förslagsvis utan inom ramen för ett reservationsanslag är en mer exakt beräkning av kostnaderna för utbildningsbidrag av största betydelse för att utbildningen skall kunna genomföras. Den uppföljning av såväl deltagare i arbetsmarknadsutbildning som utbetalade utbildningsbidrag som genomförts visar dels att andelen deltagare som är medlemmar i arbetslöshetskassorna och därmed har en högre dagpenning, har ökat i förhållande till tidigare beräkningar, dels att kostnaderna för de särskilda bidragen har underskattats. Därutöver har kostnaderna för dagpenningen till de grupper, bl.a. de arbetshandikappade som deltar i arbetsmarknadsutbildning, där en samordning sker med vissa andra förmåner, varit underskattade. Tillsammans bidrar dessa faktorer till att kostnaderna för utbildningsbidragen blir 725 milj.kr. högre än vad som har beräknats. För att arbetsmarknadsutbildningen skall kunna genomföras i den omfattning som har beslutat föreslår jag därför att AMS tilldelas detta belopp för utbildningsbidrag under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Den nya anslagskonstruktionen visar på behovet av ett redovisningssystem som gör det möjligt att kontinuerligt följa kostnadsutvecklingen för utbildningsbidragen. För kännedom vill jag därför nämna att jag avser att föreslå regeringen att uppdra åt och att gemensamt utveckla ett sådant system. 4.3 Förstärkning av de sysselsättningsskapande åtgärderna Ökningen av arbetslösheten under innevarande budgetår och prognoserna för resten av budgetåret talar för behovet av en kraftig förstärkning av de sysselsättningsskapande åtgärderna. Förstärkningen är också nödvändig för att kunna stödja de långtidsarbetslösa och andra särskilt utsatta grupper på arbetsmarknaden. Jag föreslår därför att AMS tillförs ytterligare 2 200 milj.kr. under innevarande budgetår för sysselsättningsskapande åtgärder främst för att bekämpa långtidsarbetslöshet och arbetslöshet bland ungdomar och handikappade. Härigenom bör ca 18 000 personer i genomsnitt kunna ges sysselsättning i olika åtgärder under resten av detta budgetår. Medlen bör anvisas under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. I detta sammanhang vill jag ta upp medlen för s.k otraditionella insatser. Under innevarande budgetår disponerar AMS 50 milj.kr. av medlen inom anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för sådana insatser. Dessa medel skall stimulera till förnyelse av såväl arbetsmetoderna inom förmedlingsorganisationen som de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Inriktningen på de otraditionella insatserna skall alltid utgå från den arbetssökande individens behov. Den kraftiga uppgången av antalet arbetssökande på förmedlingarna medför att behovet av förnyelse av arbetet med såväl olika former av gruppinriktat förmedlingsarbete som individuella insatser för långtidsarbetslösa ökar. Jag föreslår därför att AMS bör få disponera sammanlagt högst 100 milj.kr. av medlen inom anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för otraditionella insatser. 4.4 Handledare för ungdomar För att underlätta arbetet med att få fram platser för ungdomar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder bemyndigade den dåvarande regeringen AMS att fr.o.m. , som en försöksverksamhet, lämna bidrag till arbetsgivare för handledare för ungdomar som anställs på avtalade inskolningsplatser, på platser med rekryteringsstöd eller på utbildningsvikariat. Bidrag får lämnas med högst . för lönekostnaden för handledaren vid anställning av en ungdom och med högst . för varje ytterligare ungdom upp till fem. För ytterligare handledare lämnas bidrag på motsvarande sätt. Bidrag lämnas från den sista anställningen. Bidraget till handledare har beräknats till 210 milj.kr. vilket bedöms räcka till ca 2 000 handledare . Regeringen bör inhämta godkännande av den vidtagna åtgärden, som bör få bedrivas enligt de nu redovisade riktlinjerna fram t.o.m. . Vidare bör anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder tillföras 210 milj.kr. för denna verksamhet. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag har anfört om bidrag till lönekostnader vid utbildning i företag (avsnitt 4.1), 2. godkänna vad jag har anfört om bidrag till handledare vid anställning av ungdomar (avsnitt 4.4), 3. till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 anvisa ett reservationsanslag på 3 . C. Arbetslivsfrågor [5] C 7. Särskilda åtgärder för arbetshandikappade På statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna rubrik anvisats ett reservationsanslag på 5 . Från anslaget betalas åtgärder för att öka arbetshandikappades möjligheter att få arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Merparten av de medel som anvisas under anslaget används till lönesubventioner av olika slag. I sin skrivelse har AMS begärt ytterligare 275 milj.kr. Enligt AMS bedömning skulle ytterligare ca 2 500 arbetshandikappade kunna placeras i arbete med dessa medel. I det försämrade arbetsmarknadsläget har arbetshandikappade särskilt svårt att hävda sig i konkurrensen om de lediga arbetena och risken för långtidsarbetslöshet är stor för dessa sökande. Jag föreslår därför att ytterligare 275 milj.kr. anvisas till lönebidrag för arbetshandikappade för innevarande budgetår. I likhet med AMS bedömer jag att ytterligare ca 2 500 arbetshandikappade sökande skall kunna beredas arbete genom det tillskott av medel till lönebidrag som jag nu föreslår. Hemställan Jag hemställer att regeringen föreslår att till Särskilda åtgärder för arbetshandikappade på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 anvisa ett reservationsanslag på . Invandring m.m. [6] D 5. Ersättning till kommunerna för åtgärder för flykt- ingar m.m. På statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna rubrik anvisats ett förslagsanslag på 4 . Enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. får kommunerna ifråga om flyktingbarn som har kommit till utan egna vårdnadshavare, ersättning för sådan vård i annat hem än barnets eget som ges med stöd av socialtjänstlagen (1980:620) eller lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. 1989/90:105 (1989/90: SfU 21, rskr.281) om samordnat flyktingmottagande och nytt system för ersättning till kommunerna m.m. preciseras att sådan vård kan ske i ett kommunalt grupphem eller i familjehem. () har föreslagit en regeländring så att kommunerna, om särskilda skäl motiverar det, även kan få ersättning för bistånd till flyktingbarn utan vårdnadshavare som inte är placerade i familjehem eller på grupphem. har svårt att få kommunerna att ta emot flyktingbarn i åldern , utan vårdnadshavare, som inte behöver placeras i familjehem eller grupphem. Jag anser att en ändring av ersättningsreglerna enligt vad förordar, bör genomföras. Den bör kunna leda till att ensamma flyktingbarn som kommer till utan egna vårdnadshavare snabbare kommer ut i kommunerna och blir integrerade i det svenska samhället. För ungdomar i kan eget boende i kommunen, kompletterat med stöd av kontaktfamilj/person som är godkänd av socialnämnden i kommunen, vara en tillräcklig stödinsats. Kommunens ansvar för att detta stöd ges finns inskrivet i socialtjänstlagen (1980:620). Jag bedömer att de ökade kostnader för ersättning till kommunerna som kan uppstå blir marginella och bör rymmas inom anslagna medel på anslaget Ersättning till kommunerna för åtgärder för flyktingar m.m. Jag bedömer vidare att de ökade kostnader för ersättning till kommunerna som kan uppstå mer än väl bör uppvägas av minskade kostnader för förläggningsboende. Hemställan Jag hemställer att regeringen föreslår att godkänna vad jag anfört om ändring av reglerna för ersättning för barn utan egna vårdnadhavare [7] D 8. Lån till hemutrustning för flyktingar m.fl. På statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna rubrik anvisats ett förslagsanslag på . Av anslaget får inte . disponeras till följd av att ingående mervärdesskatt inte skall belasta anslaget utan avräknas mot inkomsttitel. Enligt förordningen (1990:1361) om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar kan endast utlänningar som fyllt vid tiden för det första mottagandet i en kommun beviljas lån till hemutrustning. () har föreslagit en komplettering av förordningen med en bestämmelse om undantag från denna regel om det finns särskilda skäl. Ändringen skulle innebära att ungdomar i åldern , som anländer till utan egna vårdnadshavare och tas emot i en kommun innan de fyllt vid särskilda skäll bör kunna erhålla lån till hemutrustning när de fyllt . En sådan komplettering av nu gällande regelverk överensstämmer enligt min mening med intentionerna bakom reformen med lån till hemutrustning i stället för bidrag. För att undvika ett bidragsberoende bör därför under vissa förhållanden lån även kunna beviljas denna grupp. Regeländringen uppges även ha betydelse för invandrarverkets möjligheter att kommunplacera ensamma flyktingbarn i . De flyktingar det kan vara fråga om är främst ensamma flyktingbarn i åldern , som först tas emot i familjehem eller grupphem och som när de fyllt flyttar till möblerad eller omöblerad lägenhet. En förutsättning bör vara att de inte tidigare erhållit bidrag till hemutrustning eller har egen förmögenhet som kan bekosta inköp av hemutrustning. Jag bedömer att kostnadsökningarna för en sådan regeländring blir ytterst marginell. De ökade kostnaderna under /92 bör kunna rymmas inom ramen för anslagna medel. Hemställan Jag hemställer att regeringen föreslår att godkänna vad jag anfört om ändring av reglerna för lån till hemutrustning för flyktingar m.fl. [8] D 9. Något anslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för innevarande budgetår. Föredragandens överväganden I prop. 1991/92: 30 om en särskild har regeringen föreslagit att en fristående myndighet, , inrättas för överprövningsuppgifter i utlänningsärenden. Nämnden avses börja arbeta . I propositionen angavs att regeringen skulle återkomma med beräkningar av anslagsbehovet för /92 för den nya nämnden. har chefen för arbets- marknadsdepartementet anmält de minskade anslagsbehov som uppkommer i departementet (- ). bör ha en sådan flexibilitet att den med befintliga resurser, organisatoriskt och anslagsmässigt, kan anpassa verksamheten till fluktuationer i ärendetillströmningen. Jag bedömer att nämnden på helårsbasis bör dimensioneras för att avgöra 4 000 - 6 000 överklaganden i asylärenden. Därjämte skall den ha kapacitet för övriga överprövningsuppgifter i utlänningsärenden. För en basorganisation med ca 60 anställda beräknar jag helårskostnaden till 26 milj.kr. Vid etableringen tillkommer anskaffningar och installationer för 3 milj.kr. (engångsutgifter). För perioden - blir därmed anslagsbehovet för basorganisation 16 milj.kr. Extra resurser för balansavarbetningar: Enligt vad jag nu kan bedöma, kommer den nya nämnden att få överta en balans av ca 5 800 överklagade asylärenden . Med den föreslagna dimensioneringen av basorganisation bör en normal balans i det ordinarie arbetet ligga på 1 000 - 1 500 asylärenden. Ett ärende brukar i genomsnitt beröra 2-3 asylsökanden. Detta är en fullkomligt oacceptabel situation, såväl med tanke på de människor som väntar på besked om sin framtida tillvaro som ur statsfinansiell synpunkt. En snabb avarbetning av dessa ärenden är nödvändig. Varje ärende som handläggs av kostar i genomsnitt ca . enbart i kostnader för att hysa den eller de aktuella personerna i en förläggning. Den månatliga merkostnaden för förläggningsvistelser som beror på att ärenden väntar än normalt på ett avgörande kommer därmed att uppgå till 90 - 100 milj.kr. Jag föreslår mot den bakgrunden att bas- organisation tillfälligt förstärks med ytterligare ca 40 anställda. Såvitt nu kan bedömas, behöver avarbetningen av ackumulerade ärenden pågå . Jag beräknar kostnaderna för förstärkning av basorganisationen - till 8,7 milj.kr. Av dessa medel avser 2,1 milj.kr. engångsutgifter för att kunna förstärka basorganisationen. Summering av anslagsbehovet: Det sammanlagda anslagsbehovet för basorganisation och tillfällig förstärkning för /92 uppgår till 24,7 milj.kr., varav engångsvis 5,1 milj.kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 anvisa ett förslagsanslag på . Bilaga 10 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Föredragande: statsrådet vad avser p. 1 och statsrådet vad avser p. Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1991/92 Elfte huvudtiteln B. Bostadsförsörjning m.m. [1] B 11. Stöd till icke-statliga kulturlokaler Under denna rubrik finns i statsbudgeten för innevarande budgetår uppfört ett förslagsanslag på 25 milj. kr. Från anslaget betalas ut bidrag för ny- och ombyggnad av musei-, teater- och konsertlokaler som tillhör någon annan än staten. Bidrag lämnas med högst av kostnaderna vid nybyggnad och med högst vid ombyggnad. Bestämmelser om bidrag finns i förordningen (1990:513) om stöd till vissa ickestatliga kulturlokaler. fastställer ramar för beslut om bidrag för ny- och ombyggnad av sådana lokaler. För /92 är ramen fastställd till 25 milj.kr. 1990/91:100 bil. 13, BoU11, rskr. Efterfrågan på stöd är större än tillgången på medel. Under /91 inkom ansökningar till en total kostnad av 225 milj.kr. Som en av regeringens åtgärder för att främja sysselsättningen förordar jag att ramen för beslut om bidrag tillfälligt under /92 höjs med 25 milj.kr. till 50 milj.kr. Ramvidgningen bör användas för stöd främst inom de län där investeringar i icke-statliga kulturlokaler är särskilt angelägna ur arbetsmarknadssynpunkt. Med hänsyn till den tid som förflyter mellan beslut om bidrag och utbetalning av bidrag bedömer jag att den ökning av ramen som jag förordar inte medför ökade utgifter under det innevarande budgetåret. Något anslag på tilläggsbudget behöver därför inte anvisas. Hemställan Jag hemställer att regeringen föreslår att med ändring av sitt tidigare beslut medge att beslut om stöd till vissa icke-statliga kulturlokaler under /92 meddelas inom en ram om . [2] B 21. Regeringen har föreslagit (prop. 1991/92:56) att det införs statliga kreditgarantier för ny- och ombyggnad av permanenta bostäder. Det innebär bl.a. att beslut (prop. 1990/91:34, BoU4, rskr. 92) om att inrätta en för bostäder fullföljs. Nämnden har sedermera i sin instruktion (SFS 1991:1274) benämnts statens bostadskreditnämnd. Långsiktigt skall kostnader för nämndens administration och förluster täckas med avgifter för kreditgarantier. Medlen skall placeras i till marknadsmässig ränta. För att täcka vissa kostnader för att nämnden skall kunna inleda sin verksamhet har i det tidigare nämnda beslutet anvisat ett reservationsanslag på 5 milj.kr. Med hänsyn till att nämnden kommer att belastas av vissa kostnader av engångskaraktär, bl.a. för datasystem, innan avgifter har betalats i tillräcklig omfattning bör nämnden ges möjligheter att utjämna sin likviditet. Det behövs vidare mer långsiktiga utjämningsmöjligheter som hänger samman med att det kortsiktigt kan vara svårt att balansera avgifter och kostnader. Avgiftsförändringar förutsätter tills vidare beslut av regeringen och får genomslag efter relativt . Jag förordar därför att nämnden ges möjlighet att utnyttja en rörlig kredit i . Regeringen bör inom en ram som anges av få besluta om hur stor kredit som får utnyttjas. Ramen bör bestämmas till 50 milj.kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att bemyndiga regeringen att besluta om en rörlig kredit i riks- gäldskontoret för statens bostadskreditnämnd inom en ram om . Bilaga 11 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Föredragande: statsrådet . Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för [1] A 1. Industridepartementet I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslags-rubrik anvisats ett förslagsanslag på . Av detta får högst . användas för löner. Från anslaget bestrids kostnaderna för som trädde i industridepartementets ställe. Den ökande internationaliseringen inom olika verksamhetsområden medför att arbetsuppgifter i departementet förändras. Departementet behöver t.ex. ägna ökad uppmärksamhet åt på- gående och planerade harmoniseringssträvanden inom EG och åt konse-kvenserna för det svenska näringslivet av att nya marknader öppnas. Detta ställer krav på fördjupad kompetens och mer aktivt deltagande i arbetsuppgifter på det internationella området. Vidare har en effektivisering av den interna ekonomiadministrationen inletts. För dessa ändamål har jag beräknat ett ytterligare medelsbehov på . för /92. I beloppet ingår kostnader för ett utbyggt datorstöd. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Industridepartementet1 på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 anvisa ett förslagsanslag på . 1 Anslaget avser nuvarande F. Teknisk utveckling m.m. [2] F 11. Styrelsen för teknisk ackreditering: Bidrag till riksmätplatsverksamhet Riksmätplatserna är en nationell resurs av stor betydelse för den svenska industrins internationella konkurrenskraft. Deras verksamhet finansieras genom bidrag från detta anslag och kalibreringsintäkter samt genom riks-mätplatsernas egna bidrag. För innevarande budgetår har anvisat ett reservationsanslag på . Enligt lagen (1989:164) om kontroll genom teknisk provning och om mätning kan endast statliga myndigheter vara riksmätplatser och därmed mottaga bidrag från anslaget. 1990/91:100 bil. 14 föreslogs att medel från anslaget under budgetåret trots detta skulle kunna utgå till FFVs mätplats-verksamhet, som på grund av FFVs omvandling till aktiebolag inte längre bedrivs i en myndighet. En förutsättning var att styrelsen för teknisk ackreditering och FFV kom överens om att verksamheten skulle bedrivas vidare under samma former och villkor som gäller för riksmätplatsverksamheten, innefattande bl.a. att verksamheten står under ackrediteringstyrelsens tillsyn. En motsvarande situation har uppkommit beträffande riksmätplatsen för tid och frekvens. är riksmätplats för tid och frekvens samt uppbär härför bidrag från anslaget för denna verksamhet. Genom att nu delvis bolagiserats och riksmätplatsverksamheten i samband därmed överförts till , kan inte längre formellt kvarstå som riksmätplats. Att bygga upp en motsvarande instrumentering och kompetens hos en annan statlig institution är förenat med betydande kostnader. I budgetpropositionen anmäldes att styrelsen för teknisk ackreditering i myndighetsspecifika direktiv för sin fördjupade anslagsframställning avseende budgetåren 1992/93 - 1994/95 fått i uppdrag att bl.a. överväga möjliga effektiviseringsåtgärder inom riksmätplatssystemet. Ackrediteringstyrelsen har i sin anslagsframställning nu redovisat detta uppdrag och föreslår bl.a. att den nuvarande lagstiftningen skall ändras så att såväl statliga myndigheter som privatsrättsliga organ som uppfyller kraven på opartiskhet och kompetens skall kunna utses till riksmätplatser. Detta förslag kommer att behandlas i den kommande budgetpropositionen till innevarande . Mot denna bakgrund föreslår jag att bidrag från anslaget under innevarande budgetår skall kunna utbetalas till Utveckling ABs mätplatsverksamhet under förutsättning att ackrediteringsstyrelsen och bolaget kommer överens om att verksamheten bedrivs vidare under samma former och villkor som gäller för riksmätplatser, innefattande bl.a. att verksamheten står under tillsyn av styrelsen för teknisk ackreditering. Hemställan Jag hemställer att regeringen föreslår att godkänna att medel från anslaget Styrelsen för teknisk ackreditering: Bidrag till riksmätplatsverksamhet skall kunna utbetalas till Utveckling ABs mätplatsverksamhet. Under denna rubrik har på statsbudgeten för /92 anvisats ett reservationsanslag på 350 milj.kr. Över anslaget anvisas numera medel till följande ändamål: --lokaliserings- och utvecklingsbidrag som beviljas av närings- och teknikutvecklingsverket () eller regeringen, --lån till privata regionala investmentbolag samt --viss administration, uppföljning och utvärdering av det regionalpolitiska företagsstödet m.m.