prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Särskilt bidrag för vissa adoptivbarn Ett särskilt bidrag lämnas till sådana bam som äradopterade av endast en person. Reglema för bidraget motsvarar i huvudsak demsom gäller för bidragsförskott. Bidraget lämnas således i normalfallet med 40 %av basbeloppet för bam under och för bam som studerar i åldem18-20 år. Bestämmelser om bidraget finns i lagen (1984:1096) om särskilt bidragtill vissa adopfivbam. Antaletbidragsberättigade bam beräknas till 610 under /94.Riksförsäkringsverket beräknar kostnadema till utgående frånbasbeloppet . Medhänsyn till utvecklingen av basbeloppet beräknar jag kostnadema Jaghemställer att regeringen föreslår att till Särskilt bidrag för vissa adoptivbarn /94 anvisa ett förslagsanslag på . Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Från anslaget betalas utgifter för statsbidrag tillkostnader för internationella adoptioner. Bidragsbestämmelsema finns i lagen(1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska bam samt förordningen(1988:1464) om bidrag vid adoption av ufländska bam. Bestämmelserna innebär ikorthet att sådant bidrag lämnas för varje bam med hälften avgenomsnittskostnaden för en adoption från bamets ursprangsland, dock högst . för interaationella adoptionsfrågor, , fastställerden genomsnittskostnad för olika ursprangsländer som skall ligga till grandför beräkning av bidraget. Bidraget administreras av ochförsäkringskassoma. Riksförsäkringsverketberäknar utgifteraa för /94 till . Verket hardärvid utgått från att antalet intemationella adoptioner beräknas uppgå till ca1 500 . Antaletadoptioner av bam från utlandet har ökat successivt . Under år1990 adopterades 965 bam. steg antalet till 1 113. räknarNIA med att ca 1 200 bam skall komma till . Jag beräknar med ledning avdetta behovet av medel för bidrag tiU kosmader för intemationeUa adoptionerunder /94 tUl . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till kostnader för internationellaadoptioner för /94 anvisa ett förslagsanslag på . 1991/92 Utgift 272 485 361 1992/93 Anslag 278 000 000 1993/94 Förslag 280 000 000 Från detta anslag bekostas bampension frånfolkpensioneringen. Bampension utges till bam som är och vars fareller mor eller båda föräldrar har avlidit. För bam som går i grandskola,gymnasium eller liknande kan bampension dock utges t.o.m. juni månad det årbamet fyller . Nivån för bampension är högst 40 och lägst avbasbeloppet. Denna nivå gäller för pension efter vardera föräldem om bådaföräldrama avlidit. I beräkningama skall ett belopp användas som utgörs avbasbeloppet minskat . Bampension från tilläggspensioneringen, som ärknuten till den avlidne föräldems arbetsinkomst, finansieras direkt genom ATP-avgiftenoch utgiften redovisas inte över statsbudgeten. Bestämmelseraa om barnpensioneråterfinns i 8 och 14 kapitlen lagen (1962:381) om allmän försäkring. Antaletbarnpensioner från folkpensioneringen beräknas uppgå till 29900. Barnpensionens medelbelopp beräknas uppgå till 26,3 %av det särskilda basbeloppet. beräknar kostnadema förbampensionen från folkpensioneringen under /94 till 284 miljonerkronor utgående från ett basbelopp av . Motbakgmnd av beräkningar, med hänsyn till utvecklingen avbasbeloppet samt med hänsyn till effektema av övriga av regeringen föreslagnaregelförändringar som berör pensionsförmånema beräknar jag kostnaderna underdeua anslag till för /94. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Barnpensioner för /94anvisa ett förslagsanslag på . Vårdbidrag för handikappade barn Prop. 1991/92 Utgift 857 078 857 1992/93 Anslag 1 200 000 000 1993/94 Förslag I 285 000 000 Från anslaget bekostas vårdbidrag till förälder somvårdar bam under som behöver särskild tillsyn och vård på gmnd av sjukdomeller handikapp. Vårdbidrag kan fr.o.m utges somhel, tre Qärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Beloppet för hel förmånhöjdes fr.o.m. nämnda datum från 2 till 2,5 basbelopp. De partiella förmånemautgår med en proportionell andel av hel förmån. Vid beräkning av rätt tillvårdbidrag beaktas även merkostnader på grand av bamets sjukdom ellerhandikapp. Ersättning kan då utges på fyra olika nivåer, 18, 36, 53 eller 69 %av basbeloppet, beroende på merkostnaderaas storlek. Ersättningen förmerkostnader förbättrades så att ersättning enligt samma normer kanbetalas utöver det annars gällande maximibeloppet för helt vårdbidrag om vård-och tillsynsbehovet för ett bara uppfyller kravet för rätt till heltvårdbidrag. Vårdbidrag beskattas som inkomst av tjänst. Om enviss del av vårdbidraget utges som ersättning för merkostnader är dock dennadel skattefri. För bam som vårdas på institution kan s.k. ferievårdbidraglämnas när bamet vistas i föräldrahemmet. Bestämmelser om vårdbidrag finns i 9 kap. lagen(1962:381) om allmän försäkring. Ensvag ökning av antalet hela vårdbidrag från 7 600 till 7 800 beräknas skemellan budgetåren 1992/93 och 1993/94. Införandet av tre fjärdedels vårdbidragförväntas leda till att antalet vårdbidrag på denna nivå kommer att successivtöka från 800 under /93 till I 600 under /94.Antalet halva vårdbidrag beräknas minska från 5 700 till 4900 och antalet en fjärdedels vårdbidrag öka från 3 400 till 4 000. Omräknat ihela vårdbidrag innbär detta att antalet stiger från 11 900 /93till 12 450 /94. Riksförsäkringsverketberäknar anslagsbehovet för vårdbidrag under /94 till . Jaghar med utgångspunkt i kostnadsberäkningar och medbeaktande av basbeloppets utveckling beräknat kostnaden under anslaget till . HemstäUan ProP- 1992/93:100 Jag hemställer attregeringen föreslår att till Vårdbidrag för /94 anvisa ettförslagsanslag på 1 . c.Ekonomisk trygghet vid sjukdom, handikapp P- 1992/93:100 och ålderdom ' Deförmåner i den allmänna försäkringen som här redovisas kan hänföras till tvåolika huvudändamål -försäkring vid sjukdom ochhandikapp, -försäkring vid ålderdom m.m. Förmåner som utgår i samband med sjukdom ochhandikapp är sjukpenning, sjuklön, ersättningar i samband med rehabilitering,ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, läkemedelsförmåner,tandvårds-ersättning, förtidspensioner, arbetsskadeersättning, handikappersättningaroch ersättning vid närståendevård. Därtill kommer att förtidspensionärer kanha rätt till kommunalt bostadstillägg. De socialförsäkringsförmåner som är hänförliga tillålderdom är ålderspensioner i form av folkpension och allmän tilläggspension(ATP), kommunalt bostadstillägg till folkpension, delpension, och särskilt pensionstilläggtill föräldrar som vårdat handikappade bam. Till denna kategori hänförs ävenefterlevandepensioner till vuxna. Vissa av socialförsäkringsförmånema är s.k.dagersättningar såsom sjukperming, rehabiliteringsersättning ochnärståendepenning. Andra, såsom ålders- och förtidspensioner, utges i form avdels folkpension, ibland kompletterad med pensionstillskott, dels allmäntilläggspension. En tredje kategori är kostnadsersättningar och bidrag av olikaslag, såsom ersättning i samband med sjukresor, bidrag för särskilda kostnaderi samband med rehabilitering och i viss utsträckning handikappersättningen.Vissa förmåner som tidigare utgivits som kostnadsersättningar har successivtomvandlats till ersättningar till sjukvårdshuvudmän eller andra vårdgivare.Andra, såsom läkemedelsförmånema, utges i form av prisnedsättning ellerkostnadsfrihet. Vidare varierar formema för finansiering av olikasocialförsäkringsförmåner. En närmare redogörelse för detta ges i bilaga 6.2.Socialförsäkringens kostnader och finansiering. harutgiftsutvecklingen inom sjukförsäkringen och arbetsskadeförsäkringen ingivitstark oro. gäller att det allmänna pensionssystemet, dvs.folkpensioneringen och ATP-systemet under framöverkommer att ställas inför betydande problem kostnadsmässigt och i finansieringshänseende.Mot bakgmnd av de påfrestningar som den svenska samhällsekonomin förnärvarande är utsatt för krävs att i stort sett alla gmpper i samhället gör uppoffringarför att förbättra statens finanser. har därför i enlighet medden överenskommelse som träffats mellan regeringen och Socialdemokraterna enrad åtgärder vidtagits med syfte att begränsa socialförsäkringsutgifterna ochförbättra statens finanser. Avgörande vad gäller såväl sjuk-och arbetsskadeförsäkringama som den allmänna pensionsförsäkringen är attsystemen skall vara robusta och ekonomiskt stabila. Det är angeläget att åstadkommatydligare samband mellan förmåner och avgifter. motiverasåväl inslag av självrisk och egenavgifter som en mera tydlig Prop.1992/93:100 koppling mellan försäkringsutgifter och avgifter än vad somhittills gällt Bil. 6 för socialförsäkringen. är det angeläget attsträvandena att åstadkomma en tydlig arbetslinje inom socialförsäkringenfullföljs. Ett ikraftträdande av det av nyligengodkända innebär att ett omfattande regelsystem försocialförsäkringsförmåner med konsekvenser för såväl svensk lagstiftning somandra intemationella överenskommelser kommer att börja tillämpas, bl.a. en nynordisk konvention om social trygghet. lämnade den fastaväxelkursen och bestämms den svenska kronans värde på denintemationella valutamarknaden. Den svenska kronans sjunkande kurs(depreciering), som skett gentemot ECU, utgör en korrigering av ett felaktigtkostnadsläge. Det finns således inte något realekonomiskt utrymme för kompensationför deprecieringen, varken för löntagare eller för någon annan grapp.Ersättningaraa i socialförsäkringen kommer av denna anledning inte att tUlåtasöka med de priseffekter som kan hänföras till deprecieringen. Jag avser attföreslå regeringen att återkomma till med förslag i denna fråga. Försäkring vid sjukdom och handikapp Målenför det ekonomiska stödet Målenför de olika förmåner som ingår i systemet för försäkring vid sjukdom ochhandikapp är * att utgöra ett skydd mot inkomstbortfall för densom drabbas av sjukdom eller handikapp, *att behov av rehabiliteringtillgodoses så att den som drabbats av nedsatt arbetsförmåga ges möjlighet atthelt eller delvis återgå till förvärvsarbete och ett aktivt liv, *att ge de försäkrade tillgångtill olika sjukvårdsförmåner, inkl. läkemedel och tandvård, till rimligkostnad. Ersättningar vad gäller sjukdom och handikapp utgesdels som sjukpenning vid tillfällig nedsättning av arbetsförmågan, dels somsjukbidrag eller förtidspension om nedsättningen bedöms som varaktig eller beståendeför avsevärd tid. Ersättningaraa är relaterade till den försäkrades aktuellaeller tidigare förvärvsinkomster. Regleraa vad gäller sjukersättning har genomgåttomfattande förändringar vad gäller såväl kostnadsansvar somkompensationsgrader. infördes ett system med sjuklön deförsta 14 dagama i ett sjukfall för den som är anställd som nyaregler på rehabiliteringsområdet trädde i kraft. Frånsjukförsäkringen lämnas vidare ersättning för kostnader i samband medläkarvård och annan sjukvårdande behandling, läkemedelsinköp, tandvård,sjukhusvård samt sjukresor. Den försäkrade svarar i regel för en mindre del avkostnaden i form av en patientavgift. 3 1992/93. vissasjukdomar har den försäkrade rätt till kostnadsfria läkemedel ochförbrakningsartiklar. Isjukförsäkringen ingår även den allmänna tandvårdsförsäkringen. Den omfattaralla försäkrade fr.o.m. . Barn och ungdomar har rätttill avgiftsfri tandvård genom landstingens folktandvård. 1992/93:100 BU. Detotala sjukförsäkringsutgifteraa för /94 beräknas till ca . Utgiftemas fördelning på olika förmåner inom sjukförsäkringenframgår av följande diagram. Sjukfrånvaron har minskatpåtagligt . Enligt tillgänglig statistik från minskade antalet sjukfall jämfört med sammaperiod . infördes vissa nya sjukpenningregler som harhaft effekt på sjukfrånvaron. En jämförelse mellan 1991 och1992 uppvisar en minskning av antalet fall med . Denna minskning ären effekt både av förändringarna och de nya reglerna om sjuklönoch om rehabilitering fr.o.m. . Förändringarna isjukförsäkringen i kombination med den stigande arbetslösheten har inneburitatt sjukfrånvaron har fortsatt att minska . Av statistiken framgårvidare att det är sjukskrivningar som minskar medan antaletsjukskrivna med sjukfall som överstiger fortsätter att öka. Nedanstående tabell ger en bild av hur sjukfall påminst 15 dagars Prop. 1992/93:100 längd har förändrats till1992 januari - Bil. längd (dgr) Försäkringens kostnader för flertaletsjukvårdsförmåner har ökat påtagligt . Detta gäller i förstahand läkemedel och tandvård. Kostnadsökningama för läkemedel beror i storutsträckning på en förskjutning mot dyrare läkemedel, medantandvårdskostnademas ökning är en följd av både en ökad vårdvolym och enutveckling mot mer resurskrävande behandlingar. Arbetsskadeförsäkringenomfattar anställda, uppdragstagare och egenföretagare och ger ersättning förinkomstbortfall och i vissa fall ersättning för sjukvårdskostnader till densom drabbas av skada i sitt arbete. Arbetsskadeförsäkringen är samordnad medden allmänna sjukförsäkringen på så sätt att ersättning utges frånsjukförsäkringen de första 180 dagama (före ) efterdet att skadan visade sig, den s.k. samordningstiden. Frånarbetsskadeförsäkringen kan efter samordningstidens slut utges sjukpenning,livränta och ersättning för sjukvårdskostnader inkl. resor och andra tillskadan hänföriiga kostnader. Livränta kan också utges till efterlevande. Arbetsskadeförsäkringen tar sikte på den faktiskanedsättningen i den försäkrades förmåga att skaffa sig inkomst genomförvärvsarbete. Vid sjukdom som sätter ned den försäkrades arbetsförmåga eftersamordningstiden utges arbetsskadesjukpenning av den sjukpenninggrandandeinkomsten. Arbetsskadelivränta, vilken utges vid bestående nedsättning avarbetsförmågan, skall i princip utgöra skillnaden mellan den inkomst som denförsäkrade kan antas ha haft om han inte hade skadats och den inkomst som hantrots skadan kan beräknas få. Livräntan ersätter en årlig inkomstförlust upptill samma inkomsttak som gäller för ATP, dvs. 7,5 gånger basbeloppet, vilketför motsvarar . Antalet arbetsskadeärenden har ökat under i stortsett . Ar 1989 var antalet ärenden för prövning avförsäkringskassoraa som högst eller 118 600. Därefter har antalet ärendenminskat. uppgickantalet ärenden till ca 108 600. Den förlängda samordningstiden från 90 dagartill fr.o.m kommer sannolikt att medföra attantalet ärenden kommer att fortsätta att minska . Andelen godkända arbetsskador har tidigare ökatmycket kraftigt, framför allt vad gäller arbetssjukdomarna. sjönkdock andelen godkända arbetsskador med och under åren1990 och 1991 med . Antaletdagar med arbetsskadesjukpenning har ökat mycket kraftigt . År1987 uppgick antalet dagar till ca 13 miljoner. hade antalet stigittill närmare 22 miljoner. Antaletlivräntor fortsätter att öka. var antalet livräntetagare 18500 och hade antalet ökat till 72 500. Antalet livräntor kanfömtses öka kraftigt även om ökningen samtidigtdämpas av det förändrade arbetsskadebegrepp som regeringen i prop. 1992/93:30föreslagit skall införas fr.o.m. . År1980 uppgick utgifterna för arbetsskadeförsäkringen till 1115 miljoner kronor.Utgiftsutvecklingen illustreras av följande diagram. 1992/93:100 BU. Arbetsskadeförsäkring Kostnader för 1992 □ Uvränta ■i Sjukpenning 1992 (beräkn.) Arbetsskadefondensmedelsbehållning uppvisar ett underskott. Vid utgången av år 1991var det ackumulerade underskottet . Trots höjningen avarbetsskadeavgiften till fr.o.m. den Ijuli 1992 och tillskottet fråndelpensionsfonden (under /93) förväntasunderskottet vid utgången av /93 ha ökat till drygt 22miljarder kronor. 6 I 7 och 13 kap. lagen (1962:381) om allmänförsäkring (AFL) föreskrivs att rätt till förtidspension tillkommer enförsäkrad om arbetsförmågan på gmnd av sjukdom eller annannedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan är nedsatt medminst hälften och om nedsättningen kan anses varaktig. Bedöms nedsättningeninte som varaktig men dock bestående för avsevärd tid har den försäkrade rätttill sjukbidrag som utges på samma nivå som förtidspension. Förtidspension/sjukbidrag utges frånfolkpensioneringen respektive den allmänna tilläggspensioneringen. Gmndmotivetför förtidspensions-systemet är att den som fått sin arbetsförmåga allvarligtoch varaktigt nedsatt skall ha en rimlig försörjning utan att vara beroende avvare sig behovsprövade socialbidrag eller familjemedlemmars inkomster. Grappenförtidspensionärer består av många olika kategorier alltifrån personer somredan från födseln är allvarligt handikappade till sådana som i slutet av sinförvärvsaktiva tid tvingas lämna arbetsmarknaden till följd av nedsattarbetsförmåga. har antalet nybeviljadeförtidspensioner och sjukbidrag minskat . har andelenförtidspensionärer på deltid ökat från av samtligaförtidspensionärer, varför nedgången, omräknat i hela förtidspensioner är 12 %.Preliminär statistik tyder dock på att antalet nybeviljade förtidspensionerkommer att öka . Antalet personer som vid utgången av uppbarförtidspension uppgick till 366 900. har antalet ökat medmellan 6 000 till 8 000 . Beståndet av förtidspensionärer ökar till följdav att antalet pensioner som upphör är färre antalet som tillkommer. Satsningenpå rehabilitering avses leda till en minskning av antalet nybeviljadeförtidspensioner framför allt på . Åtgärderför att komma till rätta med ohälsan Underde har åtgärder vidtagits som påverkat sjukfrånvaron, såsominförandet av sänkta kompensationsnivåer fr.o.m. den ochsjuklönereformen som trädde i kraft . Därtill kommer de nyareglema om arbetslivsinriktad rehabilitering och om den ekonomiskaersättningen vid sådan rehabilitering. Dessa kommer att bidra till en minskningav sjukfrånvaron. Det är ännu för tidigt att avgöra de sammantagnaeffektema av åtgärdema. Vad gäller t.ex. förtidspensionering kan man på kortsikt konstatera en ökning. Detta hänger samman med att intensifieradeinsatser för rehabilitering även leder till att ett antal personer inte bedömskunna återgå i förvärvsarbete sedan rehabiliteringsmöjligheteraa prövats.Altemativet för dessa personer blir då i stället förtidspension/sjukbidrag.Försäkringsutgifteraa för förtidspension kan därför på kort sikt antasfortsätta att öka. Bl.a. mot denna bakgrand är det angeläget att prövaolika åtgärder för Prop. 1992/93:100 att begränsa försäkringens utgifter förförtidspensioneringen. En över- Bil. 6 syn bör göras av de ekonomiskavillkoren för förtidspensionärer. Nyaregler för sjukersättning och arbetsskadeersättning Regeringenhar i prop. 1992/93:31 om ändrad sjukersättning m.m. föreslagit att enkarensdag ska införas fr.o.m. . För att skydda hälsosvagagrapper med ofta återkommande sjukfall skall de nya reglema kompletteras medett allmänt högriskskydd så att antalet karensdagar när det gäller sjuklönrespektive sjukpemiing var för sig begränsas till tio under entolvmånadersperiod. införs enligt förslaget en särskildåterinsjuknanderegel med iimebörd att en ny sjukperiod som börjar inom femdagar sedan en tidigare sjukperiod upphört skall betraktas som en fortsättningpå den tidigare sjukperioden. föreslås kompensationsgraderaa förersättning vid sjukdom ändras så att sjukpenningen utges av densjukpenninggrandande inkomsten för de första två dagama efter karensdagen för tid därefter t.o.m den 365:e dagen i ett sjukfall. Därefterutges enligt förslaget sjukpenning av den sjukpenninggrandandeinkomsten. Den sistnämnda bestämmelsen föreslås träda i kraft den 1 juli 1993.Regeringen avser att återkomma med vissa kompletterande regler vadgäller gmppen som är sjukskriven . Vidare föreslås att rehabiliteringspeimingen sänksfrån till av den sjukpenninggrandande inkomsten. Vad gäller arbetsskadeförsäkringen, har den s.k.samordningstiden förlängts från 90 fr.o.m. den 1 januari 1992.Denna åtgärd får full effekt först med viss tids eftersläpning. Vidare höjs arbetsskadeavgiftenfill 1,fr.o.m. (prop. 1992/93:50, 1992/93:FiUl, rskr.134). För att komma till rätta med problemen vad gällerkostnadsutvecklingen inom arbetsskadeförsäkringen tillsatte regeringen enutredning, , som bl.a. hade att övervägaförslag till ändring av gmndema för vad som skall betraktas som arbetsskada.Med utgångspunkt från utredningens betänkande (SOU 1992:39) Begreppetarbetsskada har regeringen förelagt förslag i prop. 1992/93:30 omändring av begreppet arbetsskada. Kravet på skadlighet hos en arbetsmiljöfaktorföreslås höjas från sannolikhet till hög grad av sannolikhet. föreslåskravet på orsal.ssamband mellan skadlig inverkan i arbetet och den försäkradesskada skärpas så att samband skall anses föreligga om övervägande skäl talarför det. De nya reglerna avses träda i kraft . Äldrelagregler skall dock tillämpas för skador som inträffat före den I januari 1993och som anmäls till . De nya reglema kommer successivt att leda tillstora besparingar i arbetsskadeförsäkringen. En försiktig uppskattning ger vidhanden att kostnadema kommer att ha minskat med ca 2 000nuljoner Prop. Antalet ärenden kan också fömtses minska kraftigt . I nedanstående diagram ges enöversiktlig beskrivning av nuvarande regler och av de sjukersättningsregler somföreslagits träda i kraft . '■)-'liM De ändrade ersättningsgrader inom sjukpenning- ochsjuklönesystemen som föreslagits i prop. 1992/93:31 medför ett behov av anpassningav arbetsskadesjukpenningen. Utan en sådan anpassning kan befaras attarbetsskadeförsäkringen i ökad utsträckning kommer att blirehabiliteringshämmande eftersom den som anmält en sjukdom som arbetsskadasvårligen kommer att vara motiverad att påbörja rehabilitering innan skadanblivit prövad. Vidare torde den uttalade skillnaden i kompensationsgrad bidratill ökat tryck på arbetsskadeförsäkringen genom att det ekonomiska motivet attanmäla en arbetsskada blir påtagligt. I syfte att stärka det ekonomiska incitamentet förarbetsskadade att Prop. 1992/93:100 delta i rehabiliteringsåtgärder anserjag att den sjukpenning som utges Bil. 6 från arbetsskadeförsäkringen börslopas från . Jag har därför för avsikt att föreslåregeringen att förelägga ett sådant förslag. Förslaget kan beräknas minska utgifterna förarbetsskadeförsäkringen med ca . Hänsyn har dåtagits till att ett slopande av arbetsskadesjukpenningen innebär enökning av sjukpenningutgifteraa i den allmänna försäkringen. Regeringenhar i prop. 1992/93:31 föreslagit att förtidspension/sjukbidrag skall kunnautges som hel, tre Qärdedels, halv eller en fjärdedels förmån fr.o.m. den 1juli 1993. Enligt de nu gällande reglema kan förtidspension utges som hel, tvåtredjedels eller halv förmån. Syftet med regeringens förslag att underlätta förpersoner med nedsatt arbetsförmåga att erhålla förtidspension/sjukbidrag på ennivå som på ett bättre sätt än tidigare motsvarar den faktiska graden avnedsättning av arbetsförmågan. På innebär detta att fler människorkan bibehålla kontakten med arbetsmarknaden. Införandet av de nya nivåerna förförtidspension beräknas inte ha några budgetkonsekvenser. modell för sjuk- och arbetsskadeförsäkring Denmellan regeringen och Socialdemokrateraa träffade uppgörelsen, som närmarebeskrivs i regeringens prop. 1992/93:50 om åtgärder för att stabilisera densvenska ekonomin, omfattar bl.a. att en beredning skall tillsättas meduppgift att föreslå en ny försäkringsmodell innebärande att sjuk- ocharbetsskadeförsäkringama flyttas ut ur statsbudgeten. Enligt propositionenskall försäkringen vara generell i den meningen att rätten till ersättningliksom gmndvUlkoren skall garanteras i lag och i princip omfatta alla invånaremellan 16 och . Jag kommer att föreslå regeringen attbesluta om direktiv för denna beredning. Det bör prövas att ge arbetsmarknadensparter huvudansvaret för försäkringaraa. Vidare skall övervägas om andraförsäkringar, såsom arbetslöshetsförsäkringen och förtidspensioneringen börföras in i det nya systemet. Direktiven korrmier att redovisas för iform av en särskild skrivelse. Som ett första steg mot en ny försäkringsmodell harregeringen i prop. 1992/93:136 om en allmän sjukförsäkringsavgift föreslagitatt en ny typ av egenavgift skall införas inom sjukförsäkringen. Den allmännasjukförsäkringsavgiften skall beräknas på inkomster upp till 7,5 basbelopp ocherläggas av såväl anställda som uppdragstagare och egenföretagare.