prop · GF0384 · 1992-01-01 00:00:00 — I propositionen behandlas vissa förslag till ändringar i de regler som gäller för rättegången i arbetstvister. Förslagen läggs fram mot bakgrund av den svåra arbetssituation som arbetsdomstolen under en rad år befunnit sig i. De syftar främst till att förenkla domstolens målhantering och att anpassa reglerna för rättegången i arbetstvister till vad som enligt numera gäller för tvister i allmänhet. Förslagen innebär i huvudsak följande. Ordförandens behörighet att ensam på arbetsdomstolens vägnar vidta åtgärder vidgas. Rätten att delegera viss handläggning under förberedelsen till annan lagfaren tjänsteman vid domstolen utsträcks. Vissa hyresmål och s.k. uppfinnarmål förs bort från arbetstvistlagens område. Akademikers () får rätt att föreslå en ledamot i arbetsdomstolen, liksom ersättare för denne. Lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister Härigenom föreskrivs att 2 kap. 1 och 3 §§, 3 kap. 1, 3 och 7-9 §§ samt 4 kap. 3, 8 -- 10 och 14 §§ lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 1 § Arbetsdomstolen skall som Arbetsdomstolen skall som första domstol upptaga och första domstol uppta och avgöra tvist som väckes avgöra tvist som väcks av arbetsgivar- eller av arbetsgivar- eller arbetstagarorganisation eller arbetstagarorganisation eller av arbetsgivare som själv av arbetsgivare som själv slutit kollektivavtal, om slutit kollektivavtal, om målet gäller målet gäller 1. tvist om kollektivavtal 1. tvist om kollektivavtal eller annan arbetstvist som eller annan arbetstvist som avses i lagen (1976:580) om avses i lagen (1976:580) om medbestämmande i medbestämmande i arbetslivet, arbetslivet, 2. arbetstvist i övrigt 2. arbetstvist i övrigt under förutsättning att under förutsättning att kollektivavtal gäller kollektivavtal gäller mellan parterna eller att mellan parterna eller att enskild arbetstagare som enskild arbetstagare som beröres av tvisten berörs av tvisten sysselsättes i arbete som sysselsätts i arbete som avses med kollektivavtal avses med kollektivavtal vilket arbetsgivaren är vilket arbetsgivaren är bunden av. Arbetsdomstolen är Arbetsdomstolen är behörig domstol enligt behörig domstol enligt första stycket även första stycket även när kollektivavtal när kollektivavtal tillfälligt icke gäller. tillfälligt inte gäller. Gemensamt med arbetstvist Gemensamt med arbetstvist enligt första eller andra enligt första eller andra stycket får handläggas stycket får handläggas även annan arbetstvist även annan arbetstvist mellan samma eller olika mellan samma eller olika parter, om domstolen med parter, om domstolen med hänsyn till utredningen och hänsyn till utredningen och övriga omständigheter övriga omständigheter finner sådan finner sådan handläggning lämplig. När skäl därtill När det föreligger föreligger, kan domstolen skäl, kan domstolen åter åter särskilja målen. Arbetsdomstolen är alltid behörig att som första domstol uppta och avgöra tvist om stridsåtgärd som avses i 41 § lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Arbetsdomstolen är Arbetsdomstolen är överrätt i mål som överrätt i mål som enligt 2 § upptagits vid enligt 2 § upptagits vid tingsrätt och tingsrätt och därifrån fullföljes. Att i arbetsdomstolen talan i Att i arbetsdomstolen talan i visst fall kan föras mot visst fall kan föras mot beslut, som meddelats av annan beslut, som meddelats av annan myndighet än tingsrätt, myndighet än tingsrätt, föreskrivs i 12 kap. 70 och föreskrivs i lagen 71 §§ jordabalken och i (1969:93) om begränsning av lagen (1969:93) om samhällsstöd vid begränsning av arbetskonflikt. samhällsstöd vid arbetskonflikt. Arbetsdomstolen prövar besvär över domvilla i fråga om tingsrätts avgörande i mål som avses i 2 § och i fråga om de avgöranden av annan myndighet som avses i andra stycket. Frågor om resning och återställande av försutten tid beträffande sådana avgöranden prövas av högsta domstolen. Arbetsdomstolen består av Arbetsdomstolen består av högst tre ordförande, högst tre ordförande, högst fyra vice högst fyra vice ordförande samt sexton ordförande samt sjutton andra ledamöter. Ledamot skall vara svensk medborgare och får ej vara underårig eller i konkurstillstånd eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Innan ledamot tar säte i arbetsdomstolen, skall han ha avlagt domared. För annan ledamot än ordförande skall finnas högst tre ersättare. Vad i denna lag sägs om ledamot gäller även ersättare, om ej annat särskilt anges. Ledamöter och ersättare förordnas av regeringen . Av övriga tretton Av övriga fjorton ledamöter utses fyra efter ledamöter utses fyra efter förslag av Svenska förslag av , en arbetsgivareföreningen, en efter förslag av Svenska efter förslag av , en efter kommunförbundet, en efter förslag av förslag av , en , en såsom representant för såsom representant för staten som arbetsgivare, fyra staten som arbetsgivare, fyra efter förslag av efter förslag av i , i , två efter förslag av två efter förslag av Tjänstemännens . centralorganisation och en efter förslag av Akademikers . Vad i första stycket Vad som i första stycket sägs om utseende av ledamot sägs om utseende av ledamot äger motsvarande äger motsvarande tillämpning på utseende tillämpning på utseende av ersättare för av ersättare för sådan ledamot. Av sådan ledamot. ersättarna för de ledamöter som utses efter förslag av skall dock två utses efter förslag av Centralorganisationen /SR. Förslag till ledamöter till ledamöter och ersättare skall upptaga och ersättare skall uppta minst dubbelt så många minst dubbelt så många personer som de som skall personer som de som skall utses med ledning av utses med ledning av förslaget. Har sådant förslaget. Har sådant förslag ej avgetts, förslag ej avgetts, förordnar regeringen förordnar regeringen ändå ledamöter och ändå ledamöter och ersättare till ersättare till föreskrivet antal. Ordförande får ensam Ordförande får ensam på arbetsdomstolens på arbetsdomstolens vägnar företaga vägnar företa förberedande åtgärd förberedande åtgärder samt meddela beslut om samt avskrivning av mål. 1. meddela beslut om avskrivning, 2. pröva yrkande om kvarstad, 3. meddela beslut om avvisande av mål, om det är uppenbart att rättegångshinder föreligger, 4. avvisa bevisning enligt 35 kap. 7 § , 5. avvisa ny omständighet eller nytt bevis enligt 50 kap. 25 § tredje stycket , 6. hänvisa mål till behörig tingsrätt enligt 2 kap. 6 § första stycket, 7. meddela tredskodom, 8. meddela dom över yrkande som har medgivits eller eftergivits, 9. stadfästa förlikning, 10. utdöma vite som har förelagts part eller någon annan i rättegång. Under förberedelse som avses i 4 kap. 9 § får ordföranden även 1. pröva yrkande om kvarstad, 2. meddela beslut om avvisande av mål, om det är uppenbart att rättegångshinder föreligger, 3. meddela tredskodom, 4. meddela dom över yrkande som har medgivits eller eftergivits, 5. stadfästa förlikning. Handläggning som avses i 7 Förberedande åtgärder § första stycket kan och sådan handläggning enligt ordförandes uppdrag som avses i 7 § 1 kan också ombesörjas av enligt ordförandes uppdrag annan lagfaren tjänsteman också utföras av annan vid domstolen, vilken lagfaren tjänsteman vid förordnats därtill av domstolen, vilken domstolen. förordnats därtill av domstolen. Därutöver kan även handläggning som avses i 7 § 6- 10 enligt ordförandes uppdrag utföras av sådan annan lagfaren tjänsteman vid domstolen, som efter att ha vunnit tillräcklig erfarenhet förordnats därtill av domstolen. Finner arbetsdomstolen vid överläggning till dom eller beslut den rådande meningen avvika från rättsgrundsats eller lagtolkning som den senast antagit, kan domstolen i den sammansättning som föreskrives i 6 § första stycket förordna att målet eller viss i målet uppkommen rättsfråga skall avgöras av domstolen i dess helhet. När mål eller viss När mål eller viss däri uppkommen fråga däri uppkommen fråga avgöres av arbetsdomstolen avgörs av arbetsdomstolen i i dess helhet, skall alla dess helhet, skall alla ledamöter eller ledamöter eller ersättare för dem ersättare för dem delta deltaga i avgörandet. Av de i avgörandet. ledamöter eller ersättare som har utsetts efter förslag av och deltager dock endast en. Avgörande som avses i andra stycket kan fattas utan huvudförhandling. Dom får grundas endast Dom skall meddelas så snart på vad som förekommit det kan ske. Den skall vid huvudförhandling underskrivas av dem som inför arbetsdomstolen och deltagit i avgörandet. vad handlingarna i målet Kopia av domen skall innehåller. Avgöres utsändas till parterna mål utan som domen meddelas. huvudförhandling, grundas domen på vad handlingarna innehåller och vad som eljest har förekommit i målet. Dom skall meddelas så snart det kan ske. Den skall underskrivas av dem som deltagit i avgörandet. av domen skall utsändas till parterna som domen meddelas. Vad som i första och andra Vad som i första stycket styckena föreskrivits om föreskrivits om dom dom äger motsvarande gäller också slutligt tillämpning på slutligt beslut. Den som vill väcka talan vid arbetsdomstolen skall hos domstolen göra skriftlig ansökan om stämning på motparten. I stämningsansökan skall Förekommer inte anledning käranden uppge vad han att avvisa ansökan, skall yrkar samt de domstolen utfärda omständigheter som han stämning på svaranden åberopar till stöd att svara på för yrkandet. Svaranden skall även uppge de får föreläggas att skriftliga bevis som han skriftligen avge svaromål åberopar. Av ansökan enligt 42 kap. 7 § skall framgå de vid omständigheter som gör påföljd att tredskodom domstolen behörig. annars kan komma att meddelas Ansökan bör mot honom. åtföljas av de skriftliga bevis som 9 § käranden innehar. Ansökan skall vara undertecknad av käranden eller hans ombud. Förekommer ej anledning att avvisa ansökan, skall domstolen utfärda stämning på svaranden att svara på käromålet. Utfärdas stämning, skall Utfärdas stämning, skall förberedelse i målet förberedelse i målet äga rum. Arbetsdomstolen äga rum. bestämmer efter omständigheterna, i vilken mån förberedelsen skall vara muntlig eller skriftlig. Till muntlig förberedelse Uteblir båda parterna eller skall part och en av dem från ställföreträdare sammanträde för muntlig för part kallas att infinna förberedelse eller sig personligen, om det kan underlåter svaranden att antagas att förberedelsen följa föreläggande därigenom främjas. Skall att skriftligen avge personlig inställelse ske, svaromål vid påföljd kan domstolen förelägga att tredskodom annars kan vite. komma att meddelas mot honom gäller vad som Uteblir båda parterna eller föreskrivs i 44 kap. 1, 2 en av dem från och 7 a §§ sammanträde för muntlig . Finner förberedelse gäller vad domstolen med hänsyn till som föreskrives i 44 kap. 1 tvistens art eller andra och 2 §§ omständigheter i målet . Finner att yrkande om tredskodom inte domstolen med hänsyn till bör meddelas, skall tvistens art eller andra domstolen om den andre parten omständigheter i målet yrkar det i stället vidta att yrkande om tredskodom ej åtgärder för fortsatt bör bifallas, skall förberedelse, om detta kan domstolen på den antas vara till gagn för tillstädeskomne partens utredningen, eller sätta ut yrkande i stället vidtaga målet till åtgärder för fortsatt huvudförhandling. förberedelse, om detta kan Framställs inte sådant antagas vara till gagn för yrkande av parten, skall utredningen, eller utsätta målet avskrivas. målet till huvudförhandling. Framställes ej sådant yrkande av parten, skall målet avskrivas. Erinran om att målet kan avgöras genom tredskodom skall intagas i kallelsen till sammanträdet, om domstolen finner att sådan påföljd för utevaro kan komma i fråga. Underlåter svaranden vid Underlåter svaranden vid skriftlig förberedelse att skriftlig förberedelse att inkomma med svaromål, komma in med svaromål, och utsättes målet till har inte föreläggande huvudförhandling, om icke som avses i andra stycket fortsatt förberedelse kan meddelats honom, sätts antagas vara till gagn för målet ut till målets utredning. huvudförhandling, om inte fortsatt förberedelse kan antas vara till gagn för målets utredning. Sedan förberedelsen Sedan förberedelsen avslutats, skall avslutats, skall arbetsdomstolen företaga arbetsdomstolen företa målet till avgörande målet till avgörande så snart det kan ske. så snart det kan ske. Mål avgöres efter Mål avgörs efter huvudförhandling. Domstolen får dock avskriva eller får dock avskriva eller avvisa mål, meddela avvisa mål, meddela tredskodom och dom över tredskodom och dom över yrkande, som medgivits eller yrkande, som medgivits eller eftergivits, samt stadfästa eftergivits, samt stadfästa förlikning utan att förlikning utan att hålla huvudförhandling. Domstolen får även i Domstolen får även i annat fall än som avses i annat fall än som avses i andra stycket företaga andra stycket företa mål mål till avgörande utan till avgörande utan huvudförhandling, om part huvudförhandling, om part begär det och domstolen med begär det och domstolen med hänsyn till tvistens art hänsyn till tvistens art och övriga och övriga omständigheter finner det omständigheter finner det lämpligt. Mot parts lämpligt. Mot parts bestridande får mål dock bestridande får mål dock icke utan synnerliga skäl inte avgöras i denna avgöras i denna ordning. Avvisas ej den fullföljda Har tingsrätten avslagit talan, förordnar yrkande om förordnande arbetsdomstolen om de för tiden intill dess åtgärder som behövs lagakraftägande dom eller för målets beredande. beslut föreligger i målet, kan arbetsdomstolen I mål som fullföljes meddela sådant genom vad skall vadesvaranden förordnande att gälla föreläggas att inkomma till dess annorlunda med skriftligt genmäle. Har mål som fullföljes genom tingsrätten bifallit besvär skall motparten, om yrkande som sagts, kan anledning finns att höra arbetsdomstolen honom över besvären, förordna att föreläggas att inkomma tingsrättens förordnande med skriftlig förklaring. inte längre skall gälla. Utan att motparten lämnats tillfälle att förklara sig får ändring ej göras i tingsrättens beslut, såvitt angår hans rätt. Har tingsrätten avslagit yrkande om förordnande för tiden intill dess lagakraftägande dom eller beslut föreligger i målet, kan arbetsdomstolen meddela sådant förordnande att gälla till dess annorlunda förordnas. Har tingsrätten bifallit yrkande som sagts, kan arbetsdomstolen förordna att tingsrättens förordnande ej längre skall gälla. Denna lag träder i kraft, i fråga om 3 kap. 1, 3 och 9 §§ , och i övrigt . Lag om ändring i lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar Härigenom föreskrivs att det i lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar skall införas en ny paragraf, 9 §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I mål om tillämpningen av denna lag är behörig domstol. Vid prövningen av sådant mål skall tingsrätten och, om talan fullföljs, hovrätten ha den sammansättning som anges i 66 och 67 §§ patentlagen (1967:837). Denna lag träder i kraft . Mål som före ikraftträdandet kommit in till arbetsdomstolen men ännu inte avgjorts handläggs enligt äldre föreskrifter. Lag om ändring i jordabalken Härigenom föreskrivs i fråga om jordabalken1 dels att 12 kap. 72 § skall upphöra att gälla, dels att 12 kap. 71 och 73 §§ skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Hyrestvister som inte enligt Ett överklagande som avses 69 § skall prövas av i 70 § tas upp av hyresnämnden skall, om de bostadsdomstolen. rörkollektivavtal eller Besvärshandlingen skall ges tillämpning av ett in till hyresnämnden. sådant avtal i fall som avses i 67 § andra stycket, tas upp av arbetsdomstolen eller en tingsrätt enligt vad som föreskrivs i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Ett överklagande som avses i 70 § tas upp av arbetsdomstolen, om saken rör kollektivavtal eller tillämpning av ett sådant avtal i fall som avses i 67 § andra stycket, och i annat fall av bostadsdomstolen. Besvärshandlingen skall ges in till hyresnämnden. 73§3 I hyrestvister som avses i 49, I hyrestvister som avses i 49, 54 eller 55 b § och i 54 eller 55 b § och i mål om mål om åtgärdsföreläggande åtgärdsföreläggande enligt 16 § andra stycket enligt 16 § andra stycket eller om utdömande av vite eller om utdömande av vite enligt 62 § skall vardera enligt 62 § skall vardera parten svara för sin parten svara för sin rättegångskostnad i rättegångskostnad i bostadsdomstolen eller bostadsdomstolen, om inte arbetsdomstolen, om inte annat annat följer av 18 kap. 6 följer av 18 kap. 6 § § . Denna lag träder i kraft . Mål som före ikraftträdandet kommit in till arbetsdomstolen men ännu inte avgjorts handläggs enligt äldre föreskrifter. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , , , , P. , Proposition om ändringar i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister m.m. 1 Bakgrund Rättegångsordningen för arbetstvister regleras i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister (arbetstvistlagen eller LRA). Genom en hänvisning i denna lag gäller i tillämpliga delar regler om rättegången i tvistemål, vari förlikning om saken är tillåten, i allt varom inte är särskilt föreskrivet i arbetstvistlagen. Utvecklingen av måltillströmningen till arbetsdomstolen (AD) har under en följd av år varit sådan att domstolens resurser blivit synnerligen hårt ansträngda. Regeringen beslöt därför att tillkalla en särskild utredare för att se över rättegångsordningen för arbetstvister. Syftet med översynen var i första hand att undersöka hur arbetsdomstolens befattning med principiellt mindre viktiga mål kunde minskas och den särskilda sakkunskap som finns i domstolen i motsvarande mån bättre tas till vara. Utredaren skulle även i övrigt föreslå åtgärder som kunde underlätta och förenkla arbetsdomstolens arbete. Utredaren avgav betänkandet (SOU 1988:30) Arbetsdomstolen. En sammanfattning av betänkandet bör fogas till protokollet i detta regeringsärende som bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över de remissinstanser som avgett yttrande över betänkandet har upprättats och bör fogas till protokollet som bilaga 2. Remissyttrandena finns att tillgå i (dnr R 3679/88). övervägde frågan om någon målkategori lämpligen kunde föras över till prövning i tingsrätt. Utredningen fann att den grupp av mål som skulle kunna vara av intresse i ett sådant sammanhang var anställningsskyddsmålen. Andra grupper av mål som skulle kunna ge effekt på arbetsdomstolens arbetsbörda var kollektivavtalstvister och tvister rörande tillämpningen av medbestämmandelagen. Dessa senare målgrupper ansåg emellertid utredningen det uteslutet att kunna föra över för prövning i tingsrätt eftersom de är av så centralt intresse för arbetsmarknadens organisationer och har principiellt arbetsrättsligt intresse. Utredningen fann dock under sitt arbete att inte heller anställningsskyddsmålen borde särbehandlas på detta sätt. Det främsta skälet för detta var att arbetsmarknadens organisationer och deras medlemmar ansåg det närmast självklart att en för den enskilde så betydelsefull tvist som en anställningsskyddstvist borde kunna hänskjutas direkt till arbetsdomstolen när den inte kunnat lösas genom förhandlingar. Vid sidan av främst vissa här ej berörda förslag i syfte att minska arbetsdomstolens arbetsbörda blev utredningens huvudförslag att domstolen borde förstärkas med ytterligare en ordförande. Allmänt kan sägas att utredningens förslag fått stöd av en majoritet bland remissinstanserna. Arbetsdomstolen förordade dock i stället en ordning enligt vilken domstolen skulle vara första och enda domstol på den kollektiva arbetsrättens område, men enbart överinstans för tvister som gäller det enskilda anställningsavtalets rätt. Det kan här anmärkas att lagt fram ett förslag till en provisorisk förstärkning av arbetsdomstolen i form av en heltidsanställd vice ordförande. En sådan förstärkning har också vidtagits. En vice ordförande tjänstgör alltså på heltid i arbetsdomstolen. Denne avlastar ordförandena genom att handlägga mål som tilldelas honom efter beslut av domstolens administrative chef. I sådana mål går vice ordföranden in i ordförandens ställe dels i förekommande fall vid muntlig förberedelse, dels vid huvudförhandling. Med anledning främst av arbetsdomstolens remissyttrande har med arbetsmarknadens parter tagit upp frågan om överförande av tvister om det enskilda anställningsavtalet till prövning i tingsrätt som första instans. Det har vid överläggningar med parterna visat sig att det finns ett starkt motstånd mot en sådan förändring. Arbetsdomstolen har också kommit in med en promemoria med förslag till vissa åtgärder som enligt domstolens mening bör vidtas i avvaktan på att den större frågan om mer ingripande åtgärder för att minska domstolens arbetsbörda får sin lösning. Förslagen innebär bl.a. viss ökad behörighet för ordförandena att ensamma fatta beslut på domstolens vägnar samt ökat utrymme för sekreterarna att hantera förberedelse i målen. Promemorian har behandlats vid ett möte med arbetsmarknadens parter. Företrädare för , , , , i , och Akademikers () tillstyrkte då arbetsdomstolens förslag. Mot denna bakgrund anser jag att frågan om en förstärkning av arbetsdomstolen och om vilka målkategorier som bör kunna prövas av domstolen som första instans bör övervägas ytterligare. Jag är alltså inte nu beredd att ta ställning till förslag i dessa delar, men avser att återkomma till dessa frågor i ett senare sammanhang. Redan nu bör emellertid vissa andra åtgärder i syfte att underlätta arbetsdomstolens målhantering vidtas. Jag avser då övriga förslag och de åtgärder arbetsdomstolen själv tagit upp i den nämnda promemorian. Ett av dessa förslag bör emellertid också övervägas närmare och kommer alltså inte att tas upp här. Det gäller förslag avseende handläggning av interimistiska yrkanden rörande parts bundenhet av fredsplikt. Dessutom bör i detta sammanhang behandlas en fråga som Akademikers har väckt. har i en skrivelse föreslagit att organisationen skall få rätt att föreslå en ledamot i arbetsdomstolen. Förslaget har föranlett ett författningsförslag som upprättats inom . Författningsförslaget, som har remissbehandlats, bör fogas till protokollet som bilaga 3. En förteckning över de remissinstanser som avgett yttrande över förslaget har upprättats och bör fogas till protokollet som bilaga 4. Remissyttrandena finns att tillgå i (dnr R 1464/82). Regeringen beslutade att inhämta lagrådets yttrande över förslag till ändringar i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister, lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar och jordabalken. Förslagen har upprättats i . De förslag som har remitterats till lagrådet bör fogas till protokollet som bilaga 5. Lagrådet har beträffande den i 3 kap. 7 § punkt 10 föreslagna bestämmelsen föreslagit lydelsen: ''''''''utdöma vite som har förelagts part eller någon annan i rättegång''''''''. I övrigt har lagrådet godtagit de föreslagna ändringarna. Lagrådets yttrande bör fogas till protokollet som bilaga 6. Jag behandlar lagrådets synpunkter under avsnitt 2.2 och i specialmotiveringen till 3 kap. 7 § arbetstvistlagen (avsnitt 5.1). Lagrådets synpunkter har också medfört vissa redaktionella ändringar. Handläggningen av målen i den dömande verksamheten sker i praktiken på tre ''''''''avdelningar'''''''', var och en ledd av en ordförande. Till sin hjälp skall varje ordförande i princip ha tre sekreterare. Vidare finns vid varje ''''''''avdelning'''''''' en byråassistent som sköter den praktiska hanteringen av akterna i målen, utfärdar kallelser och expedierar handlingar m.m. Måltillströmningen till arbetsdomstolen visar en långsiktig tendens att stadigt öka. Räknat per hade antalet inkomna mål redan med stor marginal passerat antalet inkomna mål. Årets siffra torde bli den högsta sedan arbetstvistlagen trädde i kraft.