prop · GF0333 · 1992-01-01 00:00:00 — I propositionen föreslås en ändring av av 8 kap. 29 a § (1987:10), PBL, med innebörden att byggnadsnämnderna även vid bygglovprövning skall vara skyldiga att godta byggprodukter, som godkänts av behörigt organ i något annat nordiskt land. Detta innebär att nämnderna under blir skyldiga att godta nordiska bygg-produkter på samma sätt som byggprodukter vilka frivilligt typgodkänts eller tillverkningskontrollerats i . Förslaget bör ses mot bakgrund av de pågående förhandlingarna om , , och anslutning till den europeiska inre marknaden . Lagändringen avses träda i kraft . Propositionens lagförslag Förslag till Lag om ändring i (1987:10)1 Härigenom föreskrivs att 8 kap. 29 a § (1987:10) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 kap. 29 a §2 Intill utgången av skall vid tillämpningen av 29 § andra stycket andra meningen med där avsedda produkter likställas material, konstruktioner och anordningar som har godkänts av de organ i annat nordiskt land som regeringen bestämmer. Intill utgången av skall vid tillämpningen av 29 § andra stycket andra meningen med där avsedda produkter likställas material, konstruktioner och anordningar som har godkänts av de organ i annat nordiskt land som regeringen bestämmer. Första stycket gäller inte material, konstruktioner eller anordningar som kräver obligatoriskt typgodkännande enligt 16 kap. 2 § andra stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avvikelse från bestämmelserna i första stycket om likställd-het. Avvikelse får föreskrivas i fråga om sådana produkter som inte kan antas uppfylla kraven i 3 kap. till skydd för liv, personlig säkerhet eller hälsa och för en lämplig utformning av byggnader och andra anläggningar. Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:Êstatsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , , , , Proposition om fortsatt godtagande av byggprodukter som godkänts i annat nordiskt land 1 Inledning En förutsättning för att olika material och produkter skall kunna användas i det svenska byggandet är att de har sådana egenskaper att byggnaderna kommer att uppfylla de grundläggande kraven i 3 kap. (1987:10), PBL. Vid bygglovpliktiga arbeten prövar om de tilltänkta åtgärderna kan antas uppfylla bl.a. dessa krav. Enligt 8 kap. 29Ê§ andra stycket PBL skall byggnadsnämnderna emellertid godta typgodkända eller tillverkningskontrollerade material m.m. i de avseenden typgodkännandet eller tillverkningskontrollen gäller. Enligt 8 kap. 29 a § som tillkom (prop. 1988/89:139, BoU9, rskr. 267, SFS 1989:345) skall byggnadsnämnderna intill utgången av likställa material, konstruk-tioner och anordningar, som har godkänts av de organ i annat nordiskt land som regeringen bestämmer, med av typgodkända eller tillverknings-kontrollerade material m.m. Sådana organ finns förtecknade i förordningen (1989:731) om godtagande av byggprodukter som godkänts i annat nordiskt land. Föreskriften om likställdhet gäller inte när svenskt typgodkännande är obligatoriskt, men finns inte något krav på obligatoriskt godkännande. Bakgrunden till beslut var en önskan att i dåvarande överhettade byggkonjunktur öka tillgången på byggprodukter genom att främja import. På grund av det mångåriga nordiska harmoniseringsarbetet bedömdes de nordiska länderna ha så likartade krav på byggvaror att några större problem med hänsyn till hälsa och säkerhet eller annars inte kunde befaras uppkomma. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bemyndigades dock att meddela föreskrifter om avvikelse från bestämmelsen om likställdhet. Bemyndigandet får ses som en säkerhetsventil, avsedd för byggprodukter som inte kan antas uppfylla kraven i 3 kap. PBL till skydd för liv, personlig säkerhet eller hälsa och för en lämplig utformning av byggnader och andra anläggningar. Några sådana föreskrifter har emellertid inte ansetts nödvändiga. Tidsbegränsningen i 29 a § bestämdes med hänsyn bl.a. till den förväntade utvecklingen av det nordiska samarbetet och de pågående förhandlingarna om undanröjande av handelshinder på byggområdet mellan och . Frågan om en eventuell förlängning borde enligt propositionen göras beroende bl.a. av utgången av fortsatta förhandlingar på olika nivåer samt av om ömsesidighet kunde uppnås i fråga om giltigheten av nationellt utfärdade godkännanden i förhållandet mellan de nordiska länderna. 2 Den internationella utvecklingen Förhandlingarna om det s.k. mellan EFTA-länderna och EG är ännu inte slutförda. Målet är dock att avtalet skall kunna träda i kraft . Ett syfte är att åstadkomma en fri varucirkulation bl.a. när det gäller byggvaror. Om kommer till stånd torde det saknas anledning att gå vidare med harmonisering av de nordiska byggbestämmelserna i syfte att undanröja handelshinder i . En fortsatt nordisk harmonisering är inte heller okomplicerad. För del gäller speciella förhållanden på grund av medlemsskapet i EG. En annan svårighet är administrativa olikheter i regleringen av dessa frågor i de nordiska länderna. 3 förslag har i en skrivelse till regeringen meddelat att verket inte finner någon anledning att upphöra med godtagandet av byggprodukter som godkänts i annat nordiskt land, utan föreslår att verksamheten fortsätter tills den förutsatta samordnade europeiska godkännandeordningen träder i kraft. ser inte heller något behov av att göra någon ändring i förordningen (1989:731) om godtagande av byggprodukter som godkänts i annat nordiskt land. En sammanfattning av skrivelse bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga. Det skall dock påpekas, att vad som sägs i samman-fattningen om utarbetandet av föreskrifter om att norska godkännanden av brandavskiljande, glasade väggar inte skall jämställas med svenska godkän-nanden, är aktuellt. Efter svenska påpekanden har nämligen de norska godkännandena numera återkallats. 4 Andra framförda synpunkter Vid en s.k. hearing på redovisades och diskuterades förslag. Industrins Byggmaterialgrupp och avstyrkte en förlängning av försöksverksamheten, såvida inte de andra nordiska länderna inför motsvarande bestämmelser som de svenska. Man framhöll också att den överhettning på byggmarknaden som var ett motiv för försöksverksamheten nu efterträtts av en lågkonjunktur. Industrins Kommitté för Byggbestämmelser och framhöll vikten av ömsesidighet i kraven på byggprodukter i de nordiska länderna. Föreningen framhöll att det saknas en formell möjlighet för byggnadsnämnderna att stoppa konstaterat undermåliga produkter, som är godkända i ett annat nordiskt land. Mot detta invände under erinran om byggherreansvaret i PBL och om verkets föreskriftsrätt att det uppmanat byggnadsnämnderna att vända sig till , om de befarar att en godkänd produkt är undermålig, men att verket endast fått in ett mycket begränsat antal sådana framställningar. för betongvaror ansåg att förteckningen över godkännandeorganen i de andra nordiska länderna måste revideras i vissa avseenden. Byggentreprenörerna, , - samt statens pris- och konkurrensverk tillstyrkte förslag främst med motiveringen att ökad konkurrens är värdefull oavsett konjunkturläget. De båda sistnämnda ansåg dessutom att försöksverksamheten borde utvidgas till att omfatta godkännanden från flera länder. 5 Föredragandens överväganden Enligt min mening är erfarenheterna positiva av ordningen med att jämställa vissa nordiska godkännanden av byggprodukter med svenska typgodkännanden. Även om det är svårt att säga hur stor betydelse reglerna har haft i förhållande till andra omständigheter som har påverkat byggandet har utbudet av byggvaror ökat och priserna kan antas ha dämpats något. I ett längre perspektiv kommer den internationella konkurrensen att vidgas på detta liksom på andra områden som en följd främst av en europeisk integration, oavsett vilka former denna kommer att få. Mot denna bakgrund vore en återgång till de regler som gällde tidigare olycklig för den svenska byggmaterialindustrins framtida konkurrenskraft på en internationell marknad. Jag vill vidare framhålla att det från allmän utgångspunkt finns ett mycket starkt intresse att konkurrenshämmande regler avvecklas och att kostnaderna för brukarna hålls nere. Den besvärande prisutvecklingen på den svenska byggmarknaden måste nu varaktigt brytas. Det huvudsakliga argumentet mot en fortsatt försöksverksamhet är enligt min mening om denna i ett längre perspektiv skulle medföra konkurrensnackdelar för svensk byggmaterialindustri genom brist på ömsesidighet i fråga om nordiska eller vidare europeiska åtaganden. Ett skulle innebära att sådana farhågor var ogrundade. Jag utgår från att ett sådant avtal kommer till stånd. Med hänsyn till detta bör nuvarande regler förlängas. En förlängning bör dock begränsas till . Skulle det visa sig att EES-förhandlingarna inte kan avslutas på avsett sätt får den då återstående tiden till utgången av användas till att på annat sätt söka uppnå en ömsesidighet med övriga nordiska länder i fråga om godkännande av byggvaror. Ensidiga svenska åtaganden bör inte göras för tid . En förlängning av tiden för godtagande av nordiska byggprodukter enligt 8 kap. 29 a § PBL i avvaktan på en kommande mer omfattande harmonisering är ett ensidigt svenskt beslut, som inte påverkar våra internationella förpliktelser. En förlängning är inte heller någon teknisk föreskrift som be-höver anmälas till andra länder. Jag anser således övervägande skäl tala för att tiden för godtagande av nordiska byggprodukter enligt 8 kap. 29 a § PBL förlängs. Förlängningen bör tidsbegränsas till . Lagändringen bör träda i kraft . 6 Upprättat lagförslag I enlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättats förslag till lag om ändring i (1987:10). Förslaget är sådant att lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 7 Hemställan Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår att anta förslaget till lag om ändring i (1987:10). 8 Beslut Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagt fram. 1Lagen omtryckt §987:246. 2Senaste lydelse 1989:345. Prop.1991/92:33 Bilaga 1 Sammanfattning av redovisning av uppdrag rörande fortsatt godtagande av byggprodukter som godkänts i annat land Uppdraget gav regeringen i uppdrag att förbereda en svensk harmonisering till EGs regler när det gäller organisationen för certifiering och tekniska godkännanden på byggområdet. I samband därmed skulle verket också överväga en fortsättning av den tillfälliga ordningen med godtagande av inom andra nordiska länder godkända byggprodukter. Redovisningen 2.1 hantering av olikheter mellan godkännanden har av regeringen bemyndigats (SFS 1989:731) att meddela de föreskrifter om avvikelse från bestämmelserna om likställdhet av byggprodukter som behövs enligt 8 kap 29a § tredje stycket (1987:10). har därför låtit utreda skillnaderna mellan svenska och andra nordiska länders bestämmelser för mätning och provning samt kravnivåer avseende VVS-installationer, ljudisolering, värmeisolering, brandskydd, styvhet och bärförmåga. Trots att undersökningarna visade att det föreligger avvikelser mellan svenska och andra nordiska bestämmelser, ansåg att det inte förelåg skäl att meddela särskilda föreskrifter för att inskränka likställdheten. Verket valde att istället söka en praktisk lösning från fall till fall när problem uppstått på grund av olikheterna, samt uppmanade byggnadsnämnderna att underrätta om sådana problem. 2.2 Erfarenheter Erfarenheterna som bestämmelserna om likställdhet tillämpats, har visat att problem uppstått endast i ett fåtal fall. Detta har bland annat gällt några äldre norska godkännanden för brandavskiljande, glasade väggar. Ett annat problem har varit produkter som är typgodkända i och som dessutom är typgodkända i annat nordiskt land men med andra villkor. Svårigheterna har vanligen kunnat lösas efter överläggningar med tillverkaren. Den kritik som framförts mot skillnader i reglerna har i stor utsträckning varit av principiell natur. uppfattning är att pågående samordningssträvanden successivt minskar dessa problem. Industrins byggmaterialgrupp har dock hävdat att ett ensidigt svenskt godkännandesystem ger osunda och marknadsstyrande effekter och framhållit att övriga nordiska länder till viss del har kontrollorgan som enbart granskar produkter producerade i det egna landet. delar uppfattningen att denna typ av godkännanden utgör handelshinder för svenska tillverkare, men konstaterar att det rör sig om godkännanden från privata branschorgan som inte likställs med svenskt typgodkännande. 2.3 slutsatser 2.3.1 Fortsatt godtagande konstaterar att effekten av den tillfälliga ordningen med godtagande av inom andra nordiska länder godkända byggprodukter, är svår att särskilja från effekterna av skillnader i ländernas konjunkturlägen. menar dock att den tillfälliga ordningen med likställdhet för nordiska typgodkännanden markerat betydelsen av en fortsatt regelsamordning, som den utgjort en betydelsefull viljeyttring i ett läge med kraftigt stigande byggkostnader. Dessutom har problemen varit måttliga och kunnat hanteras utan speciella föreskrifter om avvikelser från likställdhet mellan godkännanden. Även om prisutvecklingen blivit lugnare och någon formell ömsesidighet enligt bedömning inte kan förutses, finns det enligt uppfattning ingen anledning att upphäva likställdheten. Med hänsyn till EES-förhandlingarna och den svenska EG-ansökan, är det också angeläget att fortsätta driva frågan om en internationell samordning av byggreglerna. uppfattning är därför att nuvarande bestämmelser kan förlängas i avvaktan på en mera omfattande internationell samordning av produkt-kraven. 2.3.2 Ömsesidighet Ömsesidighet mellan de nordiska länderna är önskvärd, men det finns enligt ingen avsikt från våra nordiska grannar att besluta om likställdhet för nordiska godkännanden, främst på grund av det förväntade samt att redan är bundet av EG-reglerna. Med beaktande av att ett troligen gäller och att EGs byggvarudirektiv därmed tillämpas även i , och , finns det enligt mening inga skäl att ytterligare driva frågan om ömsesidighet . 2.3.3 Förteckning över godkännandeorgan i de övriga nordiska länderna har inte förändrats på ett sådant sätt att det enligt nu finns skäl att revidera förteckningen (SFS 1989:731, bilagan) över likställda organ.