prop · GG03200 · 1992-12-31 00:00:00 — Totalförsvaretsbehov av telekommunikationer skall, i enlighet med vad som är fallet ,finansieras över statsbudgeten. Skälenför mitt förslag: har hittiUs varit s.k. fimktionsansvarigmyndighet för telesystemet även om ansvaret i vissa delar harförts över tiU (tidigare ). Funktionsansvaretför det svenska telesystemet har traditioneUt varit förbundet med statens roUsom ägare av produktionssystemet för teletjänster med telefoner och andraapparater, ledningar och växlar. har emellertid statens roU ändrats.Ansvaret har som en följd härav kommit att riktas in på det allmänna telenätetsfunktion, dvs. det nät som hittiUs skött för statens räkning. InnehåUeti det statUga funktionsansvaret har mte i aUa delar preciserats av riksdageneUer regeringen utan får i vissa frågor härledas ur de telepoUtiska beslut somfettats av statsmaktema. I olika sammanhang har uttalats att gmnden för ettfungerande aUmänt telekommunikationssystem är ett sammanhåUet telenät som skalltacka hela landet (se t.ex. prop. 1984/85:158 s. 6 och prop. 1987/88:118 s.16). Häri innefettas att systemet skaU kurma användas av alla. I sismämndahänseende mgår ansvar för standardisering, hänsyn tiU den intemationeUateletrafikens behov, tiU handikappades tiUgång tiU telenätet och tiUtotalförsvarets behov. Även forskning och utveckling inomtelekommunikationsområdet kan anses ingå i funktionsansvaret för telesystemet. Televerkethar också haft i uppdrag att företräda i det intemationeUa samarbetetpå teleområdet. Televerketförvaltar statens aktier i () och harhärigenom fått ett ansvar för samhäUets behov av alarmeringstjänst. Verket harålagts särskUda uppgifter när det gäUer handUcappades tiUgång tiU telesystemet.Televerket har även ett åtagande när det gäUer att upprätmåUa olönsammatelefonautomater i glesbygd. åtagande när det gäUer bl.a. SOSAB,vissa handUcappåt-gärder samt telefonautomater i glesbygd har betraktats soms.k. särskUda samhäUsåtaganden för vUka kompenserats i särskUdordning. HandUcappåtgärder inom teleområdet finansieras även medanslag över huvudtitel. Frågan om hur dessa samhäUsåtagandenskaU hanteras i fortsättnmgen, sedan ombUdats tiU aktiebolag,återkommer jag tiU i det följande (avsnitt 5.8). Telestyrelsenskall se tiU att endast utmstning som har registterats fåranslutas tiU det aUmänna telenätet, dhekt eUer indirekt. harhärigenom ett ansvar för telesystemet så tiU vida att nätet inteskadas eUer att dess drift och bmkande mte störs. har dessutomtidigare fått uppgiften att meddefe tiUstånd tiU innehav och användning avradiosändare samt att tiUdefe frekvenser för Prop. 1992/93:200radioanvändningen. I förordningen (1992:895) med instmktion förTelestyrelsen anges vidare att styrelsen har myndighetsansvaret för detintemationeUa standardiseringsarbetet. Motbakgmnd av utvecklingen på telekommunikationsområdet med en ökande konkurrensoch ett växande antal aktörer är det enUgt min mening nödvändigt attTeleverkets myndighetsfunktioner förs över tiU någon annan myndighet. Ansvaretför ett ftingerande svenskt telesystem har som nämnts redan tiU viss delförts över fiän tiU . I samband med att den föreslagnatelefegen träder i kraft bör enUgt min bedömning ges det sandadefimktionsansvaret för telesystemet i . Jag kommer således ifortsättningen att ange som den myndighet som bör övertafunktionsansvaret på teleområdet från cKh att föresferegeringen att ansvaret i här angivna redovisade delar förs över tiUTelestyrelsen. 1funktionsansvaret bör ingå att tUlgodose behovet av teletjänster förhandUcappade och för totalförsvaret. Vidare bör ansvaret omfetta uppgifter isamband med standardisering och intemationeUt samarbete inomtelekommunikationsområdet. Det nu sagda Ugger i linje med de uppgifter som jagi enUghet med förslaget tiU telelag avser föreslå regeringen att fegga påTelestyrelsen. Bland dessa kan nämnas den del av funktionsansvaret som avsernummerplanering och ansvaret för en fiingerande samtrafik. Ansvaret förforskning och utveckling för handUcappades behov av teletjänster bör förasöver tiU Transportforskningsberedningen i linje med vad som förelagits omsektorsforskningsansvaret på teleområdet i regeringens proposition om statUgaforsknings- och utvecklingssatsningar (prop. 1992/93:170). 5.7.1 Totalförsvaretsbehov av telekommunikationer Imin genomgång av möjUghetema att förena tUlstånd med villkor har jag tagit uppatt det finns skäl att ålägga tUlståndshavare att på olika sätt delta iförsvarsberedskapen (avsnitt 4.4.4). Det bör dessutom finnas möjUghet förregeringen eller att meddela föreskrifter om televerksamhetunder kriser och i krig. Överbefälhavaren () ochÖverstyrelsen för civU beredskap (ÖCB) redovisade i en rapport tiUregeringen sm syn på totalförsvarets behov av telekommunikationer I rapportenframhåUs att , obercKnde av om verket bolagiseras eUer ej, börskUjas fiän sitt nuvarande ansvar inom totalförsvarsområdet. Skälet härtiUanges vara konkurrens-sititetionen på telemarknaden. ÖB och ÖCB föreslår attTelestyrelsen blir ny funktionsansvarig myndighet inom totalförsvarsområdet. Regeringengav i uppdrag att bl.a. tiUsammans med ÖB ochÖCB precisera behoven inom totalförsvarsområdet samt föreslå hur dessapraktiskt cKh organisatoriskt skaU kunna tiUgcxloses. avlämnadesin rapport tiU regeringen . 19 1992/93. Jag har inte funnitanledning att göra någon annan bedömning än den Prop. 1992/93:200 som gjorts avÖB och ÖCB. Jag förordar att ges ansvar för att i samråd med ÖB,övriga totalförsvarsmyndigheter säkerstäUa att totalförsvarets kravbeaktas i den fredstida verksamheten. I uppgiften bör ingå att föresfeinriktning och mål för beredskapsåtgärder samt att planera och fördefe medelför dessa. Ansvaret bör CKkså omfatta nätoperatöremas beredskapsplanfeggningoch personaUconttoU. Iprincip anser jag att kvaUtetshöjande åtgärder för robusta fredstida telenätbör vara ett egeninttesse för och andra företag som tillhandahåUertelenät. Merkosttiader förenade med särskUda beredskaps-åtgärder bör emeUertid,i enUghet med vad som är faUet , finansieras över statsbudgeten. EntiUståndshavare bör således kompenseras av staten om han tiU följd avbestämmelser i ett tiUståndsvillkor har att vidta åtgärder som har sin gmnd iberedskaps- cKh försvarsaspekter och som går utöver vad andra verksamheter avbetydelse för totalförsvaret blir ålagda. Omfattningen av dessa åtgärder börtiUs vidare håUas på nuvarande nivå. Televerketsnuvarande kosmader för totalförsvarsåtgärder uppgår tiU ca 200 mUjoner kronorper år. har i efterhand kompenserats för dessa kosmader genom enreduktion av inleveransen av vmstmedel tiU staten med motsvarande belopp. Jaganser att bör disponera motsvarande belopp för upphandling avnödvändiga tjänster och utmsttiing från de teleföretag som är av inttesse iberedskapssamman-hang. Jag återkommer tiU anslagsfrågorna i det följande(avsnitt 5.9). Jaghar i denna fråga samrått med chefen för . 5.7.2Särskilt om standardisering och internationella åtaganden påtelekommunikationsområdet Somen konsekvens av att det övergripande funktionsansvaret för telesystemetöverförs tiU bör även ansvaret för standardisering på teleområdeti sin helhet föras över tiU . Som nämnts fyUer redani dag en viktig funktion i detta sammanhang. De uppgifter som kan ansesfå som en operatör bland flera, t.ex. att delta i det pågående nationeUa ochmtemationeUa standardiseringsarbetet i fiägor som inte i första hand avsertekniskt regleringsunderlag, kan inte anses som en myndighetsfunktion och börmte heUer tas över av . Huvudregelnnär det gäUer intemationelfe åtaganden i förhållande tiU annan statär att en överenskommelse med annan stat eUer mellanfoUcUg organisation ingåsav regeringen (10 kap. 1 § regeringsformen, RF). I vissa feU måste riksdagengcxlkänna en bmdande överenskommelse. Regeringen får uppdra åt enförvaltningsmyndighet att ingå intemationeUa överenskommelser i fiägor som intekräver eUer utrikesnämndens medverkan. EnUgt RF krävs en uttryckUgdelegation i dessa feU. En förvalbiingsmyndighet kan i sådant feU sluta överenskommelser även meden främmande stats regering eUer med någotav statens ministerier, vilket har betydelse i de faU motsvarande Prop.1992/93:200 förvaltningsuppgifter där handläggs av ett sådant organ. Attförettäda CKh binda som stat i det intemationeUa samarbetet torde iaUmänhet anses som en s.k. regufetörsfimlction, dvs. en uppgift för regeringeneUer den myndighet som regeringen har utsett. I vissa faU däremot avser deöverenskommelser som ingås på telekommunikationsområdet enbartoperatörsuppgifter Insfegetav myndighetsutövning i intemationeUa överenskommelser är beroende av avsiktenmed CKh innehåUet i dessa. Affärsmässigt betingade överenskommelser, som kanses som en del av en operatörsfiinktion, faUer cfe utanför området förmyndighetsutövning. IntemationeUt regleringssamarbete och överenskommelser isyfte att åstadkomma exempelvis bindande enhetUga tekniska standarder skuUedäremot kunna betraktes på annat sätt. EnUgt2 § förordningen med instmktion för bemyndigas verket att träffa deavtal med utiändska teleförvaltningar, trafikföreteg och organisationer sombehövs för teleförbindelsema. Frågor om sådana avtal av större betydelse skalldock lämnas över tiU regeringens prövning. I allmänhet har de mtemationeUaöverenskommelser som ingåtts sin gmnd i dette bemyndigande. I vissa faU hardock fån särskUda bemyndiganden. EftersomTelestyrelsen kommer att vara regulatören på den svenska telemarknaden är detnödvändigt att skilja meUan olika sfegs intemationeUa överenskommelser på detsätt som jag här har redogjort för De överenskommelser som har slutits och detsamarbete som har sm gmnd i affärsmässiga överväganden meUan operatörer börinte fiiUföljas av . bör däremot överta ansvaret förde överenskommelser som faUer inom området för myndighetsutövning. DeintemationeUa satelUdconventionema beträffande , och Eutelsatbör här nämnas särskUt. Dessa satellitorganisationer har inrättats genomöverenskommelser uppdelade på en huvudöverenskommelse, avsedd att ingås mellansteter, och en driftsöverenskommelse, avsedd att ingås meUan statema eUer avdessa utsedda telekommunikationsorgan. De som undertecknardriftöverenskommelsen kallas signa-tärer Eftersom satelUtorganisationemakonstmerats som juridiska personer har organisationerna tegit över äganderättentiU de s.k. rymdsektorer som de förvaltar. För del har Televerketgenom särskUda beslut bemyndigats att vara signatär avseende driftsöverenskom-melsema. EnUgtmin mening bör fiägan om hur det svenska ägandet i satelUtorganisationema skaUutformas övervägas närmare. Därefter bör det faststäUas en lämpUg ordning förhur olUca operatörer skall få tiUgång tiU sateUidcapacitet via något svenskt organ.IntiU dess att dessa fiägor har . klarlagts anser jag att bör förvaltedet statUga ägandet i sateUit-organisationema, vilket bör regleras i avtalmellan staten och . Den verksamhet som jag härhar redogjort för, deltagandet i nationeUt och intemationeUt arbete med harmonisering av regler och standardi sering av tekniska krav liksom uppgifter relaterade tiU andra intematio- 291 neUa åteganden inom telekommunUcationsområdet, kan betraktes som Dessa bör på sätt som jag har Prop. 1992/93:200 redogjort föri förslaget tiU telelag (avsnitt 4.17) finansieras genom att avgifter betafesav dem som berörs av verksamheten. 5.7.3Ansvaret för forskning och utveckling på telekommunikationsområdet Televerkethar hittiUs haft ett s.k. sektorsforskningsansvar inom telekommunikationsområdet. Regeringenhar nyUgen lämnat ett förslag tiU inrikttiingen och omfattningen av StetUgaforsknings- och utvecklingssatsningar (prop. 1992/93:170). Regeringens försfeginnebär bl.a. en förstärknmg av den övergripande kommunikationsforskningen CKhen ändrad resurs- och ansvarsfördelning meUan forskningsfinansierande ochforskningsutförande myndigheter inom Kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde. Regeringenföreslår i propositionen bl.a. att stetens ansvar för övergripandekommunikationsforskning skUjs från det ansvar som steten kan ha som prcxlucentoch förvaltare av anfeggningar respektive som ägare av företeg med verksamhetinom kommurukationssektom. I enUghet med dette föreslår regeringen attTeleverket bör skiljas från det övergripande sektorsforskningsansvaret påområdet i samband med att ombUdas tiU aktiebolag. Eldigtförslaget skaU sektorsforskningsansvaret på telekommunikationsområdet förasöver från tiU Transportforskningsberedning (TFB) och tiU Närings-och teknUcutveckUngsverket (). TFB föreslås få ansvaret för övergripandekommunUcationspoUtiskt inrikted forskning medan föreslås få ansvaret försådan övergripande forskning inom telekommunikationsområdet som harindustripoUtisk inriktning. Myndighetema fömtsätts ha ett nära samarbete idessa frågor Ifimktionsansvaret för telesystemet ingår som nämnts att beakteftinktionshindrades tiUgång tiU telesystemet. har i sin roU somfimktionsansvarig bedrivit viss forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhetpå handUcappområdet. Det är angeläget att FoU-verk-samheten inom detta områdekan bibehåUas. Jag anser att FoU-satsningar inom teleområdet rörandefimktionshmdrades behov i fortsättningen bör upphandlas av TFB. Jag återkommerstrax tiU denna fråga (avsnitt 5.8). Regeringenhar föreslagit art den forskning och utveckling som staten vfe TFB och NUTEKbedriver på telekommunikationsområdet bör finansieras över statsbudgeten. 1propositionen om inriktningen och omfattningen av StatUga FoU-satsningarföreslås att totalt 75 mUjoner kronor anvisas för FoU-satsningar inomtelekommunikationsområdet under . 5.8 Särskilda samhäUsåtaganden på telekommunikationsområdet Mittförslag: Regeringen bemyndigas att tiäffa avtal med om upprätthållandeav olönsamma telefonautomater i glesbygd. Funktionshindradebehov av särskilda teletjänster och anpassade teleterminaler skall finansieraspå samma sätt som i cfeg, dvs. Statensandel av kostnadema för alarmeringstjänsten i skallfinansieras över statsbudgeten. Skälenför mitt förslag: har beslutat att vissa verksamheter som Ugger momTeleverkets ansvarsområde men inte ryms inom normala affärsmässiga hänsyn skallsärbehandlas ekonomiskt. skaU särredovisa dessa s.k. särskUdaåtaganden och kompenseras i efterhand för kosmadema genom att inleveransen tUlstaten reduceras med motsvarande belopp. Som särskilda åtaganden har angivitstotelförsvarsupp-gifter, olönsamma telefonautomater i glesbygd, handUcapphänsynsamt stetens åtegande i . Motbakgmnd av den förestaende ombUdningen av tiU aktiebolag har, somnyss nämnts. efter regeringens uppdrag fegt firam förslag i frågaom det framtida ansvaret för särskilda åtaganden och hur dessa börfinansieras. Jag har (avsnitt5.7.1) redovisat min syn på totalförsvarets behov av telekommunikationer Jagkommer i det följande att redogöra för hur jag anser att övriga nämndasamhäUsåtaganden inom telekommunikationsområdet bör lösas sedan TeleverketombUdats tiU aktiebolag. 5.8.1 Olönsammatelefonautomater i glesbygd Antaletolönsamma telefonautomater i glesbygd beräknas under pericxlen 1992-1995 uppgåtiU ca 1 300 stycken. Det genomsnittUga underskottet per telefonautomat uppgårenUgt till ca Verket beräknar därmed det totalaunderskottet för dessa telefonautomater tiU ca 20 mUjoner kronor . Detfinns inga klara riktlinjer om var telefonautomater bör upprätmållas. förslaginnebär att inledningsvis i samband med tiUståndsgivning enUgttelelagen bör kunna ålägga att utan särskUd ersättning bedrivaautomatverksamhet med nuvarande omfattning. Även andra operatörer bör enUgtTelestyrelsen kunna åläggas att tillhandahåUa telefonautomater Jaggör för min del bedömningen att fiägan om bibehåUande av olönsamma telefonautomateri glesbygd inte kan sägas ingå i de telepoUtiska mål som utgör gmnden för mittförslag tiU telelag. Telefonautomater är som jag ser det i hög grad enalarmerings- och räddningstjänst snarare än en gmndläggandetelekommunikationstjänst. Mot bakgmnd av tele- fonautomatemas betydelse inödsimationer anser jag att nuvarande antal Prop. olönsamma telefonautomateri glesbygd bör upprätmåUas. genom avtal medstaten åtar sig att upprätmåUa denna service utan särskUd ersättning.Avtalsperioden bör i ett första skede omfetta tte Jag anser vidare attdet framticfe behovet av telefonautomater i glesbygd bör ses över motbakgmnd av den snabba tekniska utvecklingen inomtelekommunikationsområdet, inte minst när det gäUer mobUtelefoni. 5.8.2Handikappades tUlgång tUl teletjänster och terminaler Rikscfegenhar beslutat att telefonitjänsten cKh teleterminaler skaU utformas så att de sålångt som möjUgt kan användas oberoende av handUcapp (prop. 1990/91:87 s. 150,bet. 1990/91 :TU28, rskr. 1990/91:369). Statens kosmader förenade med dettaåtagande har hittiUs finansierats över statsbudgeten, dels genom anslag överScKialdeparte-mentets huvudtitel, dels genom reduktion av Televerketsinleverans tiU staten. vidtar hämtöver egna åtgärder för attunderlätta för kunder med handikapp att använda verkets tjänster och produkterDet gäUer t.ex. telefonkiosker som dimensioneras för mUstolsbuma samthandUcappanpassning av vissa telefonautomater och telefonapparater Denna typ avhandUcappanpassningsåtgärder bettaktas som kommersiellt motiverade ochfinansieras inom ramen för verksainhet.Televerket finansierar också den rabatterade nummempplys-ningen för synskadade. Jaghar föresfegit att funktionsansvaret för telesystemet överförs fiän TeleverkettiU annan myndighet samt härvid angett att jag - såvitt avser huvuddelarna avdetta ansvar - avser föreslå regeringen att utse som nyfimktionsansvarig myndighet. Ansvaret för forskning och utveckling med särskUdinriktning på fiinktionshindrades tiUgång tiU telekommunikationer får emeUertidanses ingå i sektorsforskningsansvaret på telekommunikationsområdet och i Unjehärmed upphandlas av Trans-portforskningsberedningen. Avmina överväganden rörande tiUståndsvUlkoren enUgt telelagen (avsnitt 4.4.4) harframgått att det bör vara möjUgt för som tiUståndsmyndighet att,som en fömtsätming för rätten att tillhandahåUa telefonitjänst, stälfe uppvillkor med innehållet att tiUstandshavaren skaU se tiU attnummempplysningstjänst, texttelefontjänst och Uknande för handUcappade särskUtviktiga tjänster finns att tiUgå. TiUståndshavare bör då kompenseras för sådanaåtaganden. Däremot anser jag inte att det finns tillräckUga skäl att åläggatiUståndshavare att tillhandahålfe handi-kappanpassade teleterminaler. Telestyrelsenbör dock i första hand upphandla teletjänster för handikappade. Det finns skälatt erinra om att bestämmelser för offentUg upphandling därvid kan behövabeaktes. Upphandlingen bör ske med biträde av HandUcappinstimtet. NummempplysningstjänstenskaU tiUförsäkras genom upphandling av ; . Jag anser att nummempplysningstjänsten skaU vara avgiftsfri för synskadadecKh andra funktionshindrade som inte kan Prop. 1992/93:200 umyttjatelefonkataloger Teleterminalermed särskilda funktioner skiljer sig inte från handikapphjälpmedel i övrigtoch kan, i de fåU fiinktionema inte redan tillhandahåUs hosutmstningsleverantörema, upphandlas av för handUcapphjälp-medel ansvarigaorgan, i förste hand inom landstingen. Som jag i det tidigare framhålUt äravsikten att skaU åfeggas hefe ansvaret för standardisering påteleområdet. Det är angeläget att fiinktionshindrades behov beaktes i dettasammanhang. Det gäUer CKkså i det intemationelfe standardiseringsarbetet. Inomdetta område är det namrUgt att HandUcappinstimtet bittäder . Kosmademaför handUcappades tiUgång tUl teletjänster och termmalut-msbiing bör, på sammasätt som , finansieras över statsbudgeten. Utöver befintUga medel underSocialdepartementets huvudtitel bör medel för upphandling av teletjänster ochterminalutmstning anvisas under Kommunikationsdepartementetshuvudtitel. HandUcappinstimtet bör tiUföras medel för kosmader för ett utökatsamråd med . Jag återkommer tUl anslagsfiägoma i det följande (avsnitt5.9). JagviU erinra om att HandUcapputtedningen (S 1988:03) i sitt slume-tänkande EttsamhäUe för aUa (SOU 1992:52) har behandlat fiägan om rätten tiU gmndfeggandetelekommunUcationer Betänkandet remissbe-handlas . E>et kanfinnas anledning att återkomma tiU vissa frågor på telekommunikationsområdet iden fortsatta beredningen av HandUcapputtedningens försfeg. Jag tänker då bl.a.på förmedlingen av texttelefonsamtal. Ersättning för förmedling avtexttelefonsamtal finansieras med anslag överSocialdepartementets huvudtitel. Jaghar i denna fråga samrått med chefen för . Televerkethar ett särskilt åtagande i tilUiandahåUandet av den s.k. SOS-tjänstengenom att verket svarar för en andel av kosmadema för (). SOSABbUdades genom ett avtal meUan , ochLandstingsförbundet. SOSAB ägs tiU hälften av staten genom () och tiU en Värdedel vardera av () och . Aktiekapitalet i bofeget är 2mUjoner kronor Våren1991 gcxlkände ett nytt konsortialavtal för SOSAB (prop. 1990/91:87,bet. 1990/91 :TU28, rskr. 1990/91:369). tog i avtalet på sig ettökat kosmadsansvar för 90 000-tjänsten firam tiU jämfört med tidigareavtal. I nuvarande konsortialavtal fördefes kostnaderna för respektiveSOS-central enUgt fördehiingsprincipen , ansluma landstingmed och ansluma kommuner . En fömyad prövning av fördehiingsgmndenför tiden pågår. EnUgt vad jag erfarit har partema mte kunnatenas om en sådan fördehiing. verksamhetsåret1991 kompenseras för åtegandet Prop. 1992/93:200 i SOSAB. Dettesker genom att verkets inleverans tiU staten reduceras med ett beloppmotsvarande kosmadema för åtagandet. För uppgickTeleverkets kosmader i SOSAB tiU ca Motbakgmnd av att vissa berörcfe kommuner framfört kritik mot den nuvarandefinansieringskonstmktionen har bemyndigat regeringen att vid behovjämka den i konsortialavtalet faststäUda kostnadsför-dehungen (prop.1992/93:132, bet. 1992/93:TU11, rskr. 1992/93:152). Beslutet syftar tiU att gefömtsätmingar för att uppnå en mer affärsmässig refetion mellan SOSAB ochberörda kommuner Beslutet ger möjUghet tiU en prissättning som är bättteanpassad tiU kosmadema för enskUcfe tjänster, men skaU inte innebära någonövervältring av kostnadema på staten eUer landstingen. Detsvenska alarmeringssystemet är unikt med den möjUghet som finns tiU snabb ocheffektiv samordning av räddningsinsatser genom 90 (XK)-numret. EnUgt minbedömning har SOSAB :s verksamhet utvecklats på ett tiUfredsstaUande sätt inomnuvarande ramar. Fömtom de tjänster som erdigt konsortialavtalet utförs åtägarna har bolaget en omfattande kommersieU verksainhet inomalarmeringsområdet. Exempel på kommersieUa tjänster är larmtjänster åteldistributörer och vattendistributörer Televerketrepresenterar staten som ägare i SOSAB. fiingerarTeleverket som leverantör av nätkapacitet tiU SOSAB. FörhåUandet meUanbolaget och verket regleras i kommersieUa avtal. Då nya operatörer successivtuppträder på telemarknaden kan det inte uteslutas att kan komma attbh en leverantör bland flera tiU SOSAB. Pågmnd av den pågående och förväntade utvecklmgen på telemarknaden anser jag detmte lämpligt att företräder staten som delägare i SOSAB. Det är motdenna bakgmnd som jag i det tidigare (avsnitt 4.20) föresfegit ändringar ilagen (1981:1104) om verksamheten hos vissa regionala alarmeringscentraler Somen följd av ändringen i fegens 1 § (vUken innebär att staten anges somavtalspart i stäUet för ) bör statens aktier i bolaget förvaltasdirekt av regeringen. Stetens kostnader för SOSAB, som finansiieras genomreduktion av inleverans, bör i fortsättningen finansieras genomanslag på stets-budgetens utgiftssida. Jag återkommer tiU anslagsfirågan i detföljande (avsnitt 5.9.) EnUgtmin mening bör nuvarande ägarkonstmktion i bolaget också ses över fiän andrautgångspunkter Det kan t.ex. diskuteras hur ändamålsenUgt det är att vissamedlemmar i och uppträder som köpare avSOSAB:s tjänster som förbunden är ägare i bofeget. Jag har därför föravsikt att med de övriga defegama mitiera en översyn av bolagets framtidaägarstmkmr Jaghar i fiägoma som rör SOSAB samrått med cheferna för . 5.9 Anslagsfrågor för /94 m.m. Prop.1992/93:200 Telestyrelsenuppbär avgifter erdigt 2 § teleförordningen (1985:765).