prop · GF0375 · 1992-01-01 00:00:00 — ---------------------------------------------------------- 2 Förändringar av anslagsteknisk natur 2.1 Omföring mellan anslag, UUm - 2 495 000 2.2 Idrottslärarlinjen m.m., HLS, IHS + 433 000 2.3 Hemspråkslärarutbildning - 1 043 000 Utveckling, utvärdering av språkprov m.m., UG + 240 000 Genomförande av språkprov, HLS, HE/V, ULi, UL, UG + 120 000 Stödinsatser, HLS, UL, UG + 610 000 Bilateralt samarbete UHä + 73 000 2.4 Medel för utbildning av instruktörer för näringsliv och förvaltning, HLS, Instr +- 0 Summa under 2 - 2 062 000 3 Konsekvenser av tidigare beslut 3.1 Bildlärarlinjen, UUm + 1 084 000 3.2 Fritidspedagoglinjen, 100 p, HLS, UL, UG, UHä + 1 367 000 3.3 Förskollärarlinjen, 100 p, ULi, HH, HT/U, HLu, UG, HJ, HH, HLS, HB + 986 000 Förskollärarlinjen, 50 p, UG, HJ, HS/H, UHä + 1 799 000 3.4 Grundskollärarlinjen inriktn 1-7, 140 p, UU, HG/S, HK + 5 997 000 Grundskollärarlinjen inriktn 4-9, 140-180 p, HLS, UU, ULi, UL, UG, UUm + 13 661 000 3.5 Idrottslärarlinjen, 160 p, Hö - 716 000 3.6 Slöjdlärarlinjen, 40 p, ULi - 688 000 3.7 ämneslärarlinjen förlängning, HLS, UU, ULi UL, UG, UUm + 3 382 000 3.8 Idrottshögskola, styrelse, rektorsämbetet, forskningsanknytning, etc, IHS + 1 400 000 Summa under 3 + 28 272 000 Summa punkterna 2-3 + 26 210 000 ---------------------------------------------------------- HLS=högskolan för lärarutbildning i , KF=konstfackskolan, SMH=musikhögskolan i , IH=idrottshögskolan i , UU=universitetet i , HE/V=högskolan i /, HF/B=högskolan i /, HG/S=högskolan i /, Hö=högskolan i , ULi=universitetet i , HJ=högskolan i , UL=universitetet i , HH=högskolan i , HK=högskolan i , HKr=högskolan i , HV=högskolan i , UG=universitetet i , HB=högskolan i , HKs=högskolan i , HT/U=högskolan i /, UUm=universitetet i , HLu=högskolan i , HS/H=högskolan i /. UHä hemställer att 1. planeringsramar fastställs i enlighet med vad som ovan förordats, 2. under reservationsanslaget D 8. Utbildning för undervisningsyrken anvisas för /93 1 med av UHä angiven fördelning på anslagsposter. I årets budgetproposition har, i avvaktan på föreliggande proposition, anslaget till Utbildning för undervisningsyrken förts upp med i förhållande till innevarande budgetår oförändrat belopp, 1 . Sammanfattning av mina förslag Jag ansluter mig till UHä:s förslag vad gäller uppföljning av de förslag som anmäldes i förra årets budgetproposition och förändringar av anslagsteknisk natur. Jag kommer i det följande att behandla lärarförsörjningen med anledning av UHä:s rapport om det framtida lärarbehovet. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att 1 450 nya utbildningsplatser skall avse utbildning av lärare. Jag förslår att dessa fördelas med 460 nybörjarplatser till grundskollärarutbildning, inriktningen mot årskurserna 1-7, 540 nybörjarplatser till den nya grundskollärarutbildningen, inriktningen mot årskurserna 4-9, 300 nybörjarplatser till den nya gymnasielärarutbildningen samt 150 nybörjarplatser till praktisk-este-tiska ettämnesutbildningar (bild, musik och idrott). Jag föreslår vidare att . skall reserveras för särskilda åtgärder för att förbättra lärartillgången, för utbildning av oexaminerade lärare, olika vidareutbildningsinsatser samt för projekt i syfte att stärka samverkan mellan skola och högskola. Jag har haft UHä:s rapport som utgångspunkt för mina förslag. Jag övergår nu till att redovisa mina överväganden när det gäller lärarförsörjningen och den nämnda fördelningen av den i årets budgetproposition föreslagna utökningen av utbildningsplatserna för lärarutbildning. Det finns ungefär 105 000 grundskollärare och 31 000 gymnasielärare anställda i den svenska skolan. Av dessa var ungefär 7 000 grundskollärare och 2 000 gymnasielärare tjänstlediga. fanns det 874 000 elever i och 257 400 i gymnasieskolan. Lärarantalet har varit relativt , trots att antalet elever har minskat sedan mitten av 1980-ta-let. Detta har fått till följd att lärartätheten har ökat markant. Under /90 gick det 10,6 elever per lärare i och 12,3 i gymnasieskolan. var motsvarande andelar 12,2 elever per lärare i och 13,5 elever per lärare i gymnasie-skolan. Andelen behöriga lärare var i såväl som gymnasieskolan. var motsvarande andelar 92 resp. . Inom vuxenutbildningen har andelen behöriga lärare ökat från under /under /90. över har andelen behöriga lärare således kommit upp på en betydligt högre nivå. bör det påpekas att andelen behöriga grundskollärare nådde en toppnivå och 1988, då den uppgick till , och har därefter sjunkit något. Andelen behöriga gymnasielärare har dock ökat kontinuerligt . Beskriven på detta sätt synes tillgången på lärare vara tillfredsställande. I själva verket har , möjligen med undantag av och , den högsta lärartätheten i Andelen behöriga lärare är också relativt god. även om situationen i sin helhet sett på detta sätt får anses vara tillfredsställande finns problem dels när det gäller rekryte- ringen till vissa lärarutbildningar, dels när det gäller den regionala tillgången på utbildade lärare. Det har t.ex. varit svårt att fylla platserna på grundskollärarlinjen, särskilt när det gäller inriktningen mot matematik och naturorienterande ämnen, utbildning till lärare inom det praktiskt-este-tiska ämnesområdet samt den specialpedagogiska påbyggnadslinjen. Uppgifterna om antagningen under innevarande budgetår tyder emellertid på en kraftigt förbättrad ansökningsfrekvens till grundskollärarlinjen. Det kan emellertid knappast uteslutas att den förbättrade situationen är betingad av den ekonomiska konjunkturen. Tillgången på behöriga lärare varierar kraftigt mellan olika regioner och kommuner. har tillsammans med den högsta andelen obehöriga lärare i landet (12,) medan , och endast har en tredjedel så hög andel obehöriga lärare (). än mer dramatiska skillnader finns mellan olika kommuner. Så har t.ex. kommun mindre än en procent obehöriga lärare (0,) medan i kommun nästan var fjärde (24,) lärare är obehörig. har olika temporära åtgärder prövats för att öka utbildningsvolymen när det gäller grundskollärare. Fr.o.m. /91 har särskilda medel i detta syfte anvisats under anslaget B 6. Under innevarande budgetår har drygt 92 milj.kr. Medlen har använts för utökning av den reguljära utbildningen, decentraliserad utbildning, distansutbildning, utbildning av yrkesverksamma lärare utan formell utbildning, vidareutbildning av förskollärare, fritidspedagoger och hemspråkslärare till grundskollärare. Genom de särskilda insatserna antogs under /91 ytterligare 726 studerande till grundskollärarutbildning. Totalt antogs under detta år ca 3 200 studerande till grundskollärarlinjen. Under innevarande budgetår beräknas nyantagningen öka ytterligare till ungefär 4 600 studerande. I en rapport (reviderade beräkningar av lärarbehovet; UHä- rapport 1991:15) har UHä reviderat sina tidigare prognoser när det gäller det framtida lärarbehovet. UHä:s nya prognoser indikerar ett kraftigt ökat behov av lärare . De viktigaste skälen härför är det ökade barnafödandet, beslut om flexibel skolstart, den nya gymnasieskolan samt ökade pensionsavgångar bland lärarna. På kort sikt räknar UHä med ett ökat behov av grundskollärare på låg- och mellanstadierna. Behovet av ämneslärare i gymnasieskolan kommer enligt prog- nosen att öka för att nå en topp vid slutet av decenniet. Sammanfattningsvis beräknar UHä att följande åtgärder behöver vidtas för att trygga tillgången på lärare: - Antagningen för den reguljära utbildningen inom inriktningen mot årskurserna 1-7 i bör höjas från 1 980 till ca 2 500 nybörjarplatser. - De särskilda utbildningsinsatserna inom inriktningen mot årskurserna 1-7, främst i form av vidareutbildning av förskollärare, fritidspedagoger och hemspråkslärare bör utökas med ytterligare 900 utbildningsplatser under de kommande fyra budgetåren. - Antalet nybörjarplatser inom inriktningen mot årskurserna 4- 9 bör ökas kraftigt från 1 715 till ca 3 100 platser . - Antalet utbildningsplatser för lärare i teoretiska ämnen för gymnasieskolan och vuxenutbildningen bör utökas från ca 360 till 1 800 platser . Min bedömning: Det är enligt min mening uppenbart att behovet av lärare på låg- och mellanstadierna kommer att öka . Behovet på är mer svårbedömt med hänsyn till att flera av de faktorer som UHä:s rapport grundas på kan komma att förändras . Jag gör en annan bedömning av det kommande lärarbehovet än vad UHä gör. Den konjunkturbetonade avtrappningen till andra yrkesgrupper som upphört kommer enligt regeringens uppfattning att vändas till ett positivt inflöde. Behöriga lärare kommer att återvända till det yrke man är utbildad för. Vidare gör jag en annan bedömning av de framtida födelsetalen. Det är inte troligt att 1980-talets höga födelsetal kommer att vara bestående. Effekterna av den nya gymnasieskolan och den nedsatta undervisningsskyldigheten för vissa lärarkategorier är också svårbedömda i ett längre perspektiv. De insatser för att ytterligare förbättra lärartillgången som jag i det följande kommer att föreslå utgår således från att tendensen i UHä:s rapport är riktig men att den kraftiga ökning av behovet som förutses på behöver analyseras närmare innan ställning tas för en motsvarande ökning av resurserna till högskolans lärarutbildningar. De förslag som jag mot denna bakgrund lägger fram kommer att innebära en väsentlig ökning av tillgången på lärare. För /93 beräknar jag att antagningen på grundskollärarlinjerna med inriktning mot årskurserna 1-7 och 4- 9 kommer att kunna öka med ca 2 000 platser så att totalt ca 5 300 studerande kan antas. Jag har därvid räknat med att de särskilda temporära insatserna för att förbättra tillgången på lärare kommer att behövas även i fortsättningen. Om man därtill lägger den ytterligare ökning av examinationen till följd av mina förslag om nya lärarutbildningar bedömer jag att behovet väl kommer att kunna tillgodoses såväl på grund- som gymnasieskolnivå. Det förtjänar att påpekas att erfarenheterna visar att avståndet till lärarutbildningen har stor betydelse för tillgången på utbildade lärare. Ju kortare avståndet till lärarutbildningen är desto högre är i regel också andelen behöriga lärare i skolan. Detta är ett förhållande som bör beaktas av högskolorna så att de inte står främmande för att temporärt förlägga utbildningen till andra orter än högskoleorten. Nya resurser för lärarutbildningen Regeringen har i årets budgetproposition redovisat förslag angående nya utbildningsplatser i högskolan och föreslagit att 1 450 nya platser av dessa skall gå till lärarutbildningen. Jag har därutöver räknat med ytterligare platser inom ramen för de medel som reserverats för särskilda åtgärder för att förbättra lärartillgången. Mot bakgrund av vad jag anfört om lärarförsörjningen övergår jag nu till att redovisa mina förslag till fördelning av dessa platser på olika lärarutbildningar. Mina förslag till nybörjarplatser för olika linjer inom denna sektor framgår av tabellen för planeringsramar. Antalet reguljära nybörjarplatser är under innevarande budgetår 2 952. Av dessa är 1 980 nybörjarplatser för utbildning av lärare med inriktning på undervisning i årskurserna 1-7 och 972 med inriktning på årskurserna 4-9. Jag föreslår att antalet nybörjarplatser på utbildningen med inriktning på undervisning i årskurserna 1-7 ökas med sammanlagt 460 fördelat på högskolenheterna enligt följande (nuvarande antal anges inom parentes): Högskolan för lärarutbildning i (240) +100, i (120) +24, i (120) +24, högskolan i (120) +24, i (144) +36, högskolorna i (120) +24 och (120) +24, i (144) +132, högskolan i (120) +36 och i (120) +36. Jag föreslår att de högskoleenheter som utbildar lärare med inriktning på undervisning i årskurserna 4-9 tilldelas sammanlagt 540 nybörjarplatser för den nya utbildning jag redogjort för. Platserna som avser 40 poäng praktisk-pedagogisk utbildning föreslås fördelade enligt följande: Högskolan för lärarutbildning i 90, universiteten i 60, 50, 70, 60, högskolan i 60 samt i 50. Jag föreslår vidare att högskolorna i och tilldelas 50 platser vardera för den nya utbildningen. har redan utbildning av grundskollärare med inriktning på årskurserna 1-7. har idrottslärarutbildning och musik som ett-ämnesutbildningar samt tvåämnesutbildning med idrott och annat ämne med inriktning på årskurser 4-9. ämnestudierna i det andra ämnet måste studenterna inhämta vid i med vilken högskolan samarbetar i denna lärarutbildning. Genom mitt förslag kan högskolan i själva anordna tvåämnesutbildning. Mina skäl är följande. har tidigare framhållit att det är angeläget att basorganisationen för lärarutbildningen blir så stabil som möjligt. har vidare framhållit att endast i samband med ett ökat lärarutbildningsbehov kan det vara aktuellt att inrätta utbildning av lärare för årskurserna 4-9 vid några nya högskoleenheter. Enligt min mening har högskolorna i och tillräcklig ämnesteoretisk kompetens inom såväl det humanistiska och samhällsvetenskapliga som in-om det naturvetenskapliga fakultetsområdet. De båda högskoleenheterna har tidigare bedrivit fullständig lärarutbildning och bibehållit sin kompetens. Bägge fyller väl sina platser i lärarutbildningen och behovet av lärare i regionerna som har relativt stora "upptagningsområden" är stort. Med hänvisning till vad jag anfört och med anledning av det ökade lärarbehovet anser jag det motiverat att nu inrätta grundskollärarutbildning med inriktning på undervisning i årskurserna 4-9 enligt den av mig presenterade nya formen vid dessa två högskoleenheter. ämneslärarlinjen om 40 poäng finns vid högskolan för lärarutbildning i samt vid universiteten. Antalet platser är 150. Jag har för den nya gymnasielärarutbildning för vilken jag redogjort räknat med utökning om sammanlagt 300 nybörjarplatser. Platserna avser 40 poäng praktisk-pedagogisk utbildning och föreslås fördelade enligt följande på högskoleenheterna (antal platser på nuvarande ämneslärarlinjen, 40 poäng, anges inom parentes). Högskolan för lärarutbildning i (40) +70, universiteten i (20) +40, (20) +40, (30) +40, (30) +80 och (10) +30. Enligt beslut (prop. 1990/91:100, bil. 10 s. 113 ff, UbU 11, rskr. 355) skall en idrottshögskola i inrättas. Regeringen har vidtagit nödvändiga förberedelser för att verksamheten i enlighet med beslut skall kunna starta . skall bedriva grundläggande utbildning i idrott för skolväsendets, idrottsrörelsens och andra avnämares behov. Huvuduppgiften är att medverka i lärarutbildningen. Av de 69 nybörjarplatserna för idrottslärarutbildning vid högskolan för lärarutbildning i skall enligt beslut 24 överföras till idrottslärarlinjen vid den nya . Resterande 45 platser, som avser specialidrottslärarutbildning skall enligt beslutet avvecklas och medlen successivt överföras till anslaget D 13. Lokala och individuella linjer samt fristående kurser för utveckling av nya linjer och kurser inom verksamhetsområde. Jag har dock även för /93 beräknat medlen även för dessa nya ändamål under förevarande anslag men med avsikt att de skall användas för nämnda utbildningsändamål. Jag övergår nu till att redovisa mina förslag till utökning av antalet nybörjarplatser på de praktisk-estetiska linjerna. Jag föreslår en utökning med sammanlagt 150 platser fördelade på följande sätt (nuvarande antal platser angivna inom parentes): Bildlärarlinjen: i (24) +16, i (24) +12. Musiklärarlinjen: i (52) +10, högskolan i (30) +10, universiteten i (32) +10, (36) +10 och högskolan i (30) + 10. Idrottslärarlinjen: i (24) +48 och högskolan i (36) +24. Hushållslärarlinjen: Frågan om dimensioneringen bör tas upp inför nästa treåriga budgetperiod. Jag förslår oförändrad dimensionering av dessa utbildningar. Det bör ankomma på regeringen att, i mån av behov, fördela de platser som innevarande budgetår fördelats av UHä, nämligen 96 platser 50-poängsut-bild-ning vid fritidspedagoglinjen och 520 platser 50-poängsutbildning vid förskollärarlinjen. Konsekvenskostnader för tidigare startade utbildningar har beräknats under anslaget till respektive högskola. Resterande medel har beräknats under anslagsposten Till regeringens disposition. Påbyggnadsutbildning, 20 poäng, för lärare för grundläggande utbildning av vuxna Jag har räknat med att denna utbildning skall kunna finansieras med de medel som frigörs genom avvecklingen av den nuvarande lärarutbildningen för grundläggande utbildning av vuxna vid högskolan för lärarutbildning i och i . De medel som innevarande budgetår beräknats för påbyggnadskurser vid den specialpedagogiska påbyggnadslinjen under anslagsposten Till uni-versitets- och högskoleämbetets disposition har för /93 beräknats under resp. högskolas anslag. Jag har därutöver, under anslagsposten Till regeringens disposition beräknat ev. behov av medel som kan följa av vad jag tidigare anfört om bl.a. teckenspråksutbildning för blivande lärare. Jag har redogjort för de särskilda åtgärder som vidtagits för att förbättra lärartillgången. Medlen för ändamålet har /91 anvisats över anslaget B 8. Fortbildning m.m. och genom särskilda regeringsbeslut disponerats av universitet och högskolor. Jag föreslår att medlen beräknas under förevarande anslag och ökas med . Av de medel, , som föreslås för /93 avser . andra- och tredjeårskostnader för tidigare startade utbildningar. Jag har i mina beräkningar fördelat dessa på respektive högskoleenhet. Resterande belopp, , föreslås reserveras till regeringens disposition. Jag anser att dessa medel i första hand även fortsättningsvis bör användas för utbildning av oexaminerade lärare i områden där många sådana finns. Medlen bör också användas för vidareutbildning av hemspråkslärare, förskollärare och fritidspedagoger. Särskilt bör situationen i regionalpolitiskt prioriterade områden beaktas. De bör även kunna användas för andra lärarutbildningsåtgärder. Särskilt bör beaktas insatser för att förbättra rekryteringen av lärarstuderande med inriktning mot matematik och naturvetenskapliga ämnen. Enligt min mening bör dessa medel även få komma ifråga för projekt i syfte att stärka kontakterna mellan skola och högskola. Regeringen bör bemyndigas att under budgetåret i mån av behov öka dimensioneringen av lärarutbildningen. Som jag föreslog i budgetpropositionen bör de medel för skolledarfortbildningen som bedrivs vid högskolan i och som innevarande budgetår beräknats under anslaget B 6. Fortbildning m.m. fr.o.m. /1993 anvisas under anslaget D 13. Lokala och individuella linjer samt fristående kurser (+ ). Jag föreslår vidare att ytterligare medel skall anvisas för ändamålet (+422 000 kr.) under förevarande anslag. Fortbildningsavdelningen vid i föreslås som tidigare redovisats i avsnitt 6 få ansvaret för samordning av lärarfortbildning av internationell karaktär och språkassistentverksamhet m.m. Medel för denna verksamhet anvisas innevarande år från anslaget B 6. Fortbildning m.m. men bör fr.o.m. /93 anvisas över detta anslag (+ ). Mina förslag i fråga om nybörjarplatser för /93 för linjer inom sektorn framgår av tabellen för planeringsramar. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till ( 1 . Under innevarande budgetår har avtal slutits mellan staten och om statens ersättning till kommuner som bereder studerande praktik vid dels lärarutbildningar, dels studie- och yrkesorienteringslinjen. Kostnaderna härför ryms inom ramen för anvisade medel. Jag hemställer att regeringen föreslår 13. att fastställa planeringsramar för /93 i enlighet med vad jag förordat, 14. bemyndiga regeringen att i mån av behov öka dimensioneringen i lärarutbildningen, 15. att till Utbildning för undervisningsyrken för /93 anvisa ett reservationsanslag på 1 . Inredning och utrustning av lokaler vid högskolenheterna m.m. I prop. 1991/92:100 bil. 9, s. 221 har regeringen föreslagit att, i avvaktan på särskild proposition om lärarutbildning m.m., för /93 till inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m.m. beräkna ett reservationsanslag på . De nya utbildningsplatser som jag har föreslagit tidigare i denna proposition medför kostnader för lokaler, inredning och utrustning. För /93 beräknar jag meddelsbehovet till . Jag avser att senare föreslå regeringen att fördela tillgängliga medel. Jag hemställer att regeringen föreslår att under åttonde huvudtitelns reservationsanslag 16. till Inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m.m. för /93 anvisa ett belopp som är . högre än vad som anvisats i prop. 1991/92:100 bil. 9, s. 221. Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom propositionen förelägga vad föredraganden anfört för de åtgärder och de ändamål som föredraganden hemställt om. Förslag till framtida examina Nuvarande lärarlinjer Grundskollärarexamen med inriktning på undervisning Grundskollärar- i årskurserna 1-7 eller 4-9 linjen 1-7 och 4-9 Lärarexamen för gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen Gymnasielärarexamen med inriktning på undervisning Ämnes i teoretiska ämnen eller yrkesämnen Vård Industri- och hantverk Handel- och kontor Hushåll Barnavård Jordbruk, skogsbruk och trädgårdsskötsel Lärarexamina för undervisning i grundskola och gymnasium Bildlärarexamen bildlärarlinjen Musiklärarexamen musiklärarlinjen Slöjdlärarexamen slöjdlärarlinjen med inriktning på textilslöjd eller trä- och metallslöjd Idrottslärarexamen idrottslärarlinjen Hushållslärarexamen hushållslärarlinjen Lärarexamina för lärare i barnomsorg och skolbarnsomsorg Barn- och ungdomspedagogisk examen med inriktning på arbete som förskollärare eller fritidspedagog förskollärarlinjen fritidspedagoglinjen Den som avlägger grundskollärarexamen skall ha förvärvat de kunskaper och färdigheter samt den kritiska skolning som behövs för att som lärare i kunna arbeta för att förverkliga denna skolforms mål enligt gällande läroplaner samt att medverka till utveckling av skolans hela verksamhet. Detta innebär att den studerande skall ha förvärvat goda och för kommande läraruppgifter relevanta ämneskunskaper med en för aktuella stadier och kommande undervisningsuppgifter avpassad avvägning mellan * grundläggande kunskaps-/färdighetsstrukturer * erfarenhet av att själv identifiera, formulera och lösa uppgifter och problem * färdighet i att arbeta i och med vetenskapliga teorier samt * förmåga att utnyttja förvärvade kunskaper och färdigheter för att belysa synsätt och förhållningssätt till övergripande frågor som existentiella och etiska frågor, miljöfrågor, internationella och interkulturella frågor etc.