prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — De svenska småsatelUtprogrammen har väckt stor uppmäricsamhetutomlands. har i dette avseende gjort sig känt för effektivitet,kosbiadsmedvetande cxh påUdighet säväl i planering som i genomförande. Den förste svenska småsateUiten, , sändes upp och foteven stor firamgång. Efterföljaren, forskningssateUiten , sändes upp ioktober 1992 cxh är även den tekniskt cxh vetenskapUgt framgångsrik. Ombord påFreja finns instmment för smdier av rymdplasma-fysUc och processer i rymden somfofend annat ger upphov tiU norrsken. Nedtegning av date cxh konttoU avsateUitema sker frän rymdfoasen utanför Kirana. I Kimna med onmejd finns en omfettande rymdverksamhet. Totaltsysselsatte ca 3(X) personer i den direkte rymdverksamheten i Kimna-omrädet.Vid instimtet för rymdfysik foedrivs huvudsakUgen gmndforsk-lung inomrymdområdet. Vid Rymdfoofegete anfeggning utanför Kimna emottassateUitdate cxh styrs ett flertal sateUiter. används även somuppsändningsfoas för sondraketer cxh baUonger. Vid SatelUd)i Kimnabearfoetes och säljs bUder frän sateUitdate. I Sahnijärvi i närheten av Esrangefinns en markstetion för mottegning av cfete från den europeiskaQärranalyssateUiten ERS-1. Sahnijärvi-anfegg-nuigen ägs av cxh bemannas avRymdbofeget. Inomdet nationeUa programmet planerar Rymdsfyrelsen för näsfe sateUirojekt, Odin.Uppsändning av sateUiten kan ske tidigast . Instmmenten ombord påOdin skaU bland annat kartfegga förekomsten av vattenånga, syrgas, klor-, kol-och kväveoxider samt ozon i olika abnosfarskUct. Rymdsfyrelsenföreslår en öknmg av den nationelfe rymdverksamheten med 13 mUjoner kronorfr.o.m. /94 för att kunna fortsätta med gottutbyte för svensk mdustri. Hämtöverhar Rymdstyrelsen hemstäUt om bemyndigande för rege- Prop. 1992/93:170 ringen bettäffande nya förplUctelser inom ansfeget om högst 131 Avsnitt12 mUjoner kronor. Regeringenhar tidigare i avsnitt 12.7.2 redogjort för sina försfeg foetiäf-iande deövergripande målen för inrikmingen av Rymdstyrelsens vericsamhet. Planeringsramenför perioden /94 - 1995/96 har regeringen foeräknat tUl 162 900 nuljonerkronor för anslaget F 5. För /93 har regeringea, i Ukhet med tidigare budgetär,av bemyndigats att godkänna avtal och beslut som rör stöd tiUnationeU rymdverksamhet vilka innebär åteganden för flera budgetår. Även underfoudgetän;t 1993/94 foör det skapas möjUghet att för delar av vericsamhetengöra ekonomiska åteganden som exempelvis omfattar långsiktiga program under enflerårig planeringsperiod. Regeringen foör därför av rikscfegen foemyndigas attunder /94 fe fette foeslut om stöd tiU nationeU lymdveiksamhetmnefoär åteganden om högst 131 mUjonex Icronor under kommande foudgetår. 1. tiUNationeU rymdverksamhet för /94 anvisar ett reservationsansfeg på , 2. godkännerde riktlinjer för resursramen för budgetåren 1994/95 och 1995/96 som angetts för ansfeget F 5. 3. bemyndigarregeringen att, i enUghet med vad som anförts, under foudgetäret 1993/94 fete steten te pä sig ansvaret för foetel- ningar under kommande budgetår inom nationeU rymdverksamhet om högst . 1991/92Utgift 427 928 OCX) 1992/93 Ansfeg 447 439 0(X) 1993/94 Försfeg 450 100OCX) Underdette ansfeg anvisas medel tiU program för europeiskt rymdsamarbete,foifeteralt rymdsamarbete samt, Lo.m. uinevarande foudgetår, Rymdsfyrelsensförvaltningskostnader. E>eövergripande mälen för det europeiska rymdsamaibetet har tidi gare presenterate i avsnitten 12.2.5 IntemationeUt samarfoete cxh 12.7.2. Fördjupad prövning av Rymdstyrelsen. Följandesammanställning ger en översUct av ansfeget (1 000-tal kro nor i 1992 ärsprisnivå). 1992/93:170Avsnitt 12 Näringsdep. Anvisat Försfeg Beräknat Beräknat 1992/93 1993/94 1994/95 1995/96 441736 450 100 450 100 450 100 447 439 450 100 450100 450 100 'Anvisasunder anslaget F 4. Rymdstyrelsen: Förvalmingskosmader fr.o.m. budgetåret1993/94. Störredelen av ansfeget utgör det svenska foidraget tiU det europeiskarymdsamaifoetsorganet . En mindre del av ansfeget utgör kosbiader förbUateralt rymdsamaibete. Deltegandet säväl i ESA-progranunen som de foUaterafeprogrammen genererar foestäUnmgar tiU den svenska rymd-industtin avkvaUficerade produkter och änster. Av följande figur framgår fördehungen avESA-konbakt tiU svenska leverantörer - 1990. Prop.1992/93:170 Avsnitt 12 Näringsdep. D Övriga företag och institutioner IDetsammanlagda leveransvärdet tiU motevarade - 1990 ca716,4 mUjoner kronor fördefet i procent enUgt figuren. Ett fätal företag svararför den störste delen av de svenska leveransema tiU . Eftersammansfegningen av och rymdverksamheter i ett bofeg är destörste svenska rymdföretegen , ochRymdbolaget. Utöver dessa refetivtstora svenska rymdföreteg finns det en gmpp på ca 25 övriga företeg som harregistterats som leverantörer från tiU . De fleste av dessa företeghar dock tiUverkning för rymdapplikation som en sidoverksamhet. Rymdstyrelsenhar i sin fördjupade anslagsframställning redovisat en plan för verksamhetensinriktning under budgetåren 1993/94 - 1995/96. Rymdsfyrelsen konsteterar att deobligatoriska gmnd- och vetenskaps-programmen mom kommer att fortgå enligttidigare planering. utökningmed av vetenskapsprogrammet är Prop. 1992/93:170beslutad mom ESA:s räd. Rymdstyrelsen förordar att det sammanfegda Avsnitt 12svenska foidraget tiU successivt ökas från nuvarande tiU Näringsdep. Inomdet foifeterafe samaifoetet fömtser Rymdstyrelsen en fortsatt utveckling underden kommande treårsperioden tiU en sammanfegd kostnad av 294 mUjoner kronor. Hämföver har Rymdsfyrelsen hemställt om bemyndigande för regeringenfoebäfifende nya förpUktelser inom anslaget for foudgetäret 1993/94 om högst192 mUjoner kronor. Regeringenhar tidigare i avsnitt 12.7.2 redogjort för sina försfeg foe-träffande deövergripande mälen för och uirikmingen av Rymdsfyrelsens verksamhet. Resursramenför pericxlen 1993/94 - 1995/96 har regeringen foeräknat tiU 1 350 mUjonerkronor för ansfeget F 6. Denna foeräkning ärgjord utan hänsyn tiU den svenska kronans deprectering, vars effekt på desvenska åtegandena i ännu ej är fiiUt klarfegd. Förfoudgetäret 1992/93 har regeringen, i likhet med tidigare foudgetår, avrikscfegen foemyndigate att gocUcänna avtal och foeslut som rör stöd tiUeuropeiskt rymdsamarfoete m.m. vilka innefoär åteganden för flera foudgetår.Även under foudgetäret 1993/94 foör det skapas möjUghet att för delar avverksamheten göra ekonomiska åteganden som exempelvis omfattar långsUctigaprogram inom under en flerårig planeringsperiod. Regeringen foör därför avriksdagen bemyndigas att under foudgetäret 1993/94 fe fette foeslut om stöd tiUeuropeiskt rymdsamarfoete m.m. innefoär åteganden om högst 192 mUjoner kronorunder kommande foudgetår. Dendominerande delen av kostnaderna inom dette ansfeg kommer att defoiteiasSverige kalenderårsvis i utländsk valute. förhållande samt justeringarorsakade av förändringar i växelkursen gör att den årUga foelastningen avansfeget är svår att foeräkna. Regeiingen föreslår därför att ansfeget övergårtiU ramansfeg, vilket ger möjUgheter tiU omfördelning av ansfegsmedlen mellanbudgetåren. Regeiingen avser vidare att vären 1993 återkomma tiU rikscfegen ifrågan om erforderUgt resursbehov. 1. tiUEuropeiskt rymdsamarbete m.m. för /94 anvisar ett ramansfeg pä 450 ICX) , 2. godkännerde riktlinjer för resursramen för foudgetåren 1994/95och 1995/96 som angette för ansfeget F 6. 3.bemyndigar regeringen att i enUghet med vad som anförts, Prop. /94 llåte steten te pä sig ansvaret för betel- Avsnitt12 ningarunder kommande budgetär inom europeiskt rymdsamarbete Näringsdep. m.m. om högst 192 000 OCO kr. Europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete 1991/92 Utgift 72 150 929 Reservation 104502 976 1992/93 Ansfeg 291 000 OOO* 1993/94 Försfeg 211000 000 'varav80 imljoner kronor pä tilläggsbudget. Underdette ansfeg anvisas medesl för: 1. forsknings-cxh utvecklingssamarbete med Europeiska Gemenskapen, EG, mom ramen för EG:s ram])rogram för forskning och teknisk ut veckling, 2.utbetalningar tiUEG som är följden av avtalet om ett europeiskt ekonomiskt samarfoetsomiåde,EES, 3.europeiskt samarfoeteinom väg-, jämvägs-, cxh flygtrafikens områden. MöjUgheteraaför svenska företeg och forskiungsmsttmtioner att delte i EG:s forsknings- cxhutvecklingssamaifoete foör tas tiUvara. De konkurrensfördelar som EG:s företegfär genom att delte i de industrielfe programmen foör komma även svenskaföreteg tiU del. Därför bör fortsatt nationeUt stöd kunna ges tUl svenskaprojekt som vinner godkännande mom EG-program tiU dess att harfett fiiUt genomsfeg och aU finansiering av svenslka projekt sker vfe EG:sFoU-budget. För /93 beräknas det nationeUa stödet vfe uppgätiU 260 mUjoner kronor viilket motevarar en deltegandenivå på 2 prcxent i deindustrieUa programmen. När asscxieras tiU EG:s ramprogram för FoUkommer andel att motsvara . Det ärregeringens ambition att EG-samaibetet bör närma sig denna nivå undertreårsperioden. Det finns en risk för att svensk FoU inte kommer att kunnatiUgodogöra sig det insatte bidraget om inte ett forett samaifoete kanetableras under infasningen i program-samarbetet. De medel som här har beräknate för FoU-samarfoete med EG skaU täckadels nationeUt finansierade projekt, dels de programavgifter som uppkommer närprogramsamaifoeiet inom EES har trätt i kraft. Balansen mellan de foädaposterna avgörs av antalet nya projekt som startar efter tidpunkten förikraftträdandet. Programavgiftemas storlek stär i direkt refetion tiU EG:sFoU-budget under den kommande treårspericxlen. Dä beslut om EG:s FoU-budgetfettes årUgen och ännu saknas för , kan exakte foeräkningar avprogramavgiftema inte göras. avseratt vären 1993 återkomma tiU i firågan om resursfoehov Prop.1992/93:170 för EG-samaifoetet när ytterUgare underfeg föreUgger för foeräkning av Avsnitt 12 programavgiftema . Regeringenfoeräknar 186 nuljoner kronor för EG-sam-aifoete budgetåret1993/94, vilket motevarar oförändrad nivå jämfört med försfeget i 1992 årsbudgeiroposition. Deteuropeiska trafiktekniska samaifoetet drivs i etet svenska RTI-programmet (RoadTraflic Informatics) där ete svenska insatserna i Prometheusoch EG-programmet DRIVE samordnas. I veiksamheten medverkar svensk industri,forskare och andra intressenter som Transportforskningsfoeiedningen, Vägveiketcxh Tetevericet. svarar för den stetUga etelfinansteringen av denindustrirefeterade tekniska FoU-verksamheten. Föreuropeiskt trafiktekniskt samaifoete foeräknas for foudgetäret 1993/94 25nuljoner kronor vilket motevarar en oförändrad nivä. Det svenska RTI-programmetavslutas i och med utgängen av /94. Den dominerande delen av kosbiadema inom dette ansfeg kommer attdebiteras i utländsk valute. Förändringar i växelkursen påverkar därföri hög grad dette ansfeg. Programavgifteraa tUl EG är svära att exakt foeräknaför treårspericxlen. Regeringen föreslär tills vidare ett ettårigt ramansfeg,som för foudgetäret 1993/94 har foeräknate tiU 211 mUjoner kronor. Regeringenavser att återiconuna tiU med frägan om erforderUgtresursbehov. tiUEuropebkt forsknings- och utvecklingssamarbete för /94 anvisarett ramansfeg på . 1991/92 Utgift 351 179 345 Reservation 96 427 953 1992/93 Ansfeg 280 764 000 1993/94 Försfeg 220 800 000 Underansfeget redovisas utgifterna för stetens stöd för forsknmg och utveckling påenergiområdet mom ramen för energiforskningsprogrammet. Stöd för forskning cxhutveckling inom biobränsleområdet utgår under nionde huvudtiteln. Regeringenhar i avsnitt 12.5 redovisat energiforskningsprogrammet och anfört att energiforskningen även i fortsättningen bor hålfes samman i ett särskUt program. Ansvariga myndigheter, programorgan, bör 493 Uksom hittUls vara Namrvet Insatserna inom energiforskningsprogrammet bör inriktes mot energuefeteradgrandforskning, energirefeterade foasteknologter, systemsm-dter, kraft- cxhvärmetillförsel, energiintensiv industri samt energiteknik i foefoyggelsen ochmom transpoitsektora. Det ankomnter på regeringen att, på grundval av fol.a.underfeg firån foerörda myndigheter, te ställning tiU dels fördehiingen avmedel mellan teknikområdena, etefe fördehiingen av ansvar för teknikområdenamellan myneUgheteraa. Regeringen foeräknar att rn Iwsparing om kan göraspå förevarande ansfeg. Progranunet foör inriktas mot energirefeteradgrandforskning cxh långsiktig kompetensuppbyggnad inom foasteknologier päenergiområdet, medan industrin foör ett större ansvar för foranschinriktadforskning samt utvecklings- cxh demonsttationsveik-samhet. MöjUgheter tiUeffektiviiiering av verksaniheten bör tas tiU vara genom en ökad samordning medövrig forskning cxh utveckling. För foudgetåren 1994/95 och 1995/96 föreslår regeringen en i förhållandetiU /94 oförändrad ansfegsnivå. har årUgen bemyndigat regeringen att i samband med stöd tiUenergiforskningen göra åfeganden även efter det akmelfe budgetåretcxh efter det beslutede treärsprogrammete slut. Sädana bemyndiganden behövsäven under /94 för att möjUggöra kontinuitet cxh långsiktighet ifoisknings- cxh utvecklingsverksamheten. är av särskUd vikt med hänsyntiU energiforskningens långsiktiga mrikming. Lämnas dessa bemyndigandenankommer det på regeringen att meddefe de närmare föreskrifter som behövs. 1.godkänner de i avsnitt12.5 föresfegna riktlinjerna för energiforskningen, 2.till Energiforskning /94 anvisar ett reservationsansfeg på , 3. gcxlkännerde riktUrjer för resursramar för budgetåren 1994/95 och 1995/96 som angetts, 4. foemyndigarregeringen att under /94 ikläcfe steten ekonomisk förpUktelse i samband med stöd tiU forskning och utveckling inom energiområdet som, inräknat redan fettade beslut, innefoär åteganden om 170 000 OCX) kr för foudgetäret 1994/95, för foudgeferet 1995/96, för foudgeferet 1996/97, för foudgetäret 1997/98, för /99 samt för bud /2000. Nytt ansfeg (Försfeg) 19 885 000 Prop.1992/93:170 Avsmtt 12 Näringsdep. Frinansfeget bekostas löne- och övriga förvalmingskosmader samt lokalkostnader vidStetens rid för byggnadsforskning (BFR). Under avsnitt 12.7.3 har regeringenbl.a. redovisat sina slutsatser med anlednmg av den fördjupade prövningen somgjorte av BFR. Enligt regeringens uppfettiung bor BFR vidte åtgärder för attuppnå högre kostnadseffektivitet. Regeringen beräknar förvalmingskostnademaför /94 tiU varav finansieras underdetta ansfeg och 6 (X)0 OCX) kr finansieras under ansfeget F 9. Energiforskning.Dette innefoär en minskning med jämfört med innevarandefoudgetår. För vartdera av budgetåren 1994/95 och 1995/96 foeräknar regeringenförvaltningskostnaderna vid BFR tiU totalt . AnsfegettiU BFR har foudgeterate utan hänsyn tiU ete tekniska justeringar som måstegöras tiU följd av ändringen av nivån pä lönekostnadspåfegget, den ändradefinansieringsformen för Stetshälsan, övergången tiiU lån i Riksgäldskontoretsamt de nya principerna för budgetering av ansfegen. Riktlinjerna för dessaförändringar har tidigare redovisate av chefen för (bifega1, Stetsbudgeten och särskUda firägor avsnitt 2.2). Det belopp som kommer attställas tiU myndighetens disposition kommer slutUgt att festetäUas enUgt deredovisade riktlinjema cxh kan därför awika frän det nu budgeterade beloppet. tiU Statensrådför byggnadsforskning: Förvaltmngskostnader för /94 anvisarett ramansfeg pä . ByggforskningNytt ansfeg (Försfeg) Från ansfeget foetalasfoidrag tiU forsknings- och utvecklingsaifoete (FoU) inom markanvändnings-,byggnads-, anfeggnings- cxh förvalt-lungsområdena samt bidrag enUgtförordningen (1990:818) om stöd tiU experimentfoyggande m.m. Medlen fördelas avStetens råd för foyggnadsforskning (BFR). Under avsnitt 12.6Förayelse cxh effektivisering av byggforskningen redovisas försfeg tiU vissaförändringar som syftar tiiU ett effektivare umyttjande avbyggforskningsansfegen. Enfördjupad prövning av BFR:s FoU-vericsamhet redovisas i avsnitt Prop.1992/93:170 12.7.3. Regeringen beräknar bidraget tiU experimentbyggande tUI 10 mUjonerNäringsdep. Under ansfeget beräknas vidare foidrag avseende foasansfegför den under avsnitt 12.6 föresfegna instimtionen vid på 15 nuljoner kronor. Vidare foör humanistisk-samhälls-vetenskapUgaforskmngsrådet () fe disponera 4 mUjoner kr. skaU vid fördelningen avdessa medel samråcfe med BFR. Fördelningen inom ansfeget är preliminär. Det foör ankomma på regeringenatt foeslute om den slutUga fördelningen. För den verksainhet som finansierasöver ansfeget foeräknas ett medels-foehov om totalt 174 mUjoner kronor förfoudgetäret 1993/94. Regeringen beräknar ansfeget på en i huvudsak oföränchadnivå under vardera foudgetåren 1994/95 och 1995/9 För foudgetäret 1992/93 har regeringen, i likhet med tidigare foudgetår,av rikscfegen foemyndigats att fete steten te på sig förpliktelser i samfoandmed stöd tiU foyggforslming vilka innebär åteganden för flera budgetår. Ävenunder /94 bör det skapas möjUghet att göra ekonomiska åtegandenunder en sexårig planeringspericxl. För åteganden som avser de fem budgetårenefter /94 beräknar regeringen högst 100 nuljoner kronor underfoudgetäret 1994/95, högst 60 mUjoner kronor under foudgetäret 1995/96, högst25 mUjoner kronor under foudgetäret 1996/97, högsit 25 mUjoner kronor underfoudgetäret 1997/98 och högst 25 nuljoner kronor under /99. 1. tiUByggforskrung för /94 anvisar ett reserva tionsansfeg pä , 2. godkännerde riktUnjer för resursramar för budgetåren 1994/95 txh 1995/96 som suiges för ansfeget Byggforskning, 3. bemyndigarregeringen att i enUghet med vad som anförts, under /94, fete steten te på sig ekonoiniska för pliktelser i samband med stöd tiU foyggforskning som innefoär åteganden om högst under foudgetäret 1994/95, högst under /96, högst under /97, högst under /98 och högst under budgeferet 1998/99. Nyttansfeg (försfeg) 1 000 Regeringenhar under avsnitt 12.6 Förayelse och effektivisering av .q, foyggforskningenlämnat försfeg tiU förändringar avseende byggforsk- att Stetens instimt för byggnadsfors- Prop.1992/93:170 Kosbiader under /94 Avsnitt12 förpersonal, lokater och viss övrig förvaltning foör foesttidas frän ett Näringsdep. Ansfeget foör föras upp med 1 OCX) kr. tiUSärskilda awecklingskostruider för /94 anvisar ett försfegsansfeg på . Avgifter till vissa intemationella FoU-organisationer 1991/92Utgift 448 000' 1992/93 Ansfeg 544 000 1993/94Försfeg 1 994 000 'ingåendesom del av anslaget B 8 under Ubikesdqiartemeotets huvudtitel. Underdetta ansfeg beräknas foidrag tiU avgifter för feckande av andel avsekretariatskostnadema för EUREKA och COST enUgt mgångna avtal avseendeinteraationeU FoU-samverkan inom dessa organisationer. Verksamhetenmom EUREKA och COST har foeskrivite i det föregående (se avsnitt 12.2.5). Underår 1992 har fetit försfe att man kommer att geCOST-sekretariatet egen foudget inom och att sekretariatetkominer att utökas. EG-konunissionen drar tiUbaka de extraresursersom sekretariatet har åmjutit. Dänned ökar bl.a. kosbiaderför i motevarande grad. Sekretariatskosmademaför EUREKA respektive COST betelas av medlemsländerna enUgt mgångna avtal,baserade på BNP-nyckeln. ska i enUghet härmed för COST fecka ochför EUREKA av de totafe sekretariatskosmadema. Deltegandeti EUREKA och i COST har hittUls varit tiU nytta för svensk FoU-verksamhet.GenereUt har värdet av resulteten väl motiverat de merkosmader som detmtemationelfe samarbetet medfört. Inom säväl EUREKA som COST har antaletprojekt ökat starkt under senare är, vidare har verksamheterna gentemotÖsteuropa utökats. Detsvenska bidraget beräknas tiU för EUREKA och tiU förCOST. För foudgeferet 1993/94 mnebär det för 32 1992/93. 1 samL Nr 170 EUREKA oförändrad och för C:OST höjd avgift jämfört med föregående Prop. 1992/93 budgetår. tiU Avgiftertill vbsa intemationeUa FoU-organisationer för /94 anvisar ettramansfeg pä . Bidrag till provnings- och mätteknisk FoU m.m. Nytt anslag (forslag) 51 722000 Underdenna anslagsrabrik tinvisas medel till teknisk forskmng och utveckUng av mät-och provningsteknik, normaUehåUning samt därtiU anknuten standardisering cxhlidgivning. UppgifternafuUgörs av Sfetens provningsanstalt (SP) cxh medel anvisas for innevarandebudgetår under anslagen pä tolfte huvudtiteln . Stetens provningsanstalt:Uppdragsverksamhet samt G 3. Bidrag tiU Statens provningsanstalt.Cyvergripande. mål for SP:s verksamhet är att som landete centrala instimtionfor teknisk utvärdering, provning cxh mätteknik samt därmed förenadrådgivning, forskmng cxh UtveckUng eifojuda näringsUv, myndigheter cxh andraorganisationer tjänster inom dessa omräden. 1992/93:1(X) bU. 13 s. 10 har aviserate en omorganisatiion av SP cxhregeringen åteikommer tiU vårriksdagen med en proposition om riktUnjer föröverföring av verksamheten vid SP till ett helägt stedigt bolag den 1 juU 1993. Utrediungen 'Prova privat' Regeringenbemyndigade i böijan av chefen for att tiUkaUa ensärskild utredare för att utreda möjUg-hetorna och formerna for en begränsningav sfetens engagemang inom provnings- cxh mätteknik samt anslutendeverksamheter inom bl.a. SP (dir 1992:7). Uttedaren redovisade i augusti 1992sina förslag i betänkandet (SOU 1992:74) "Prova privat - provning cxhmättoknik inom SP och SMP i Europa-perspektiv", som sedan remissbehandlades.I det följande redovisas förslag, som rör bidraget tiU provnings- cxhmätteknisk FoU m.m. DenFoU-verksamhet som SP bedriver är dels riktad kunskapsuppbyggandegrandforskning om provning cxh mattekniska principer, delstUlämpad FoU i samverkan med olika branscher rörande mate- Prop. 1992/93:170rials cxh produkters egenskaper. Inom SP organiseras cxh drivs FoU- Avsnitt12 verksainheten som projekt enUgt samma principer som gäUer för Näringsdep.uppdrag. Verksamheten har en klar marknadskoppUng, dvs. olikaintressentgrappers behov styr verksamheten. Målet är att rikte FoU-insatsen såatt SP:s resurser, så efifektivt som möjUgt, bidrar tiU industrieU utveckUngoch stärkt internationell konkurrenskraft. AktueUa teknikområden är foratommätteknik och metrologi bl.a. byggnadsteknik, byggnadsfysik, brandteknik,kemisk analys, mekanik och materialteknik, energi- cxh mUjöteknik samt fysikcxh elteknik. Utredarenbedömer SP som ett kompetent och effektivt FoU-organ cxh framhåller särskiltförmågan att driva tvärtekniska projekt över foranschgränser,forskningsdiscipliner cxh teknikområden. SP:s fore-fegsmässiga kulmr bidrar tiUen effektiv projekthantering. Den breefe kontaktytan mot industrin gerFoU-projekten nära marknadskoppUng cxh resulfeten mycket gcxl cxh systematiskspridning. SP har gcxfe cxh väl fiingerande kontakter med högskoleforskningen.Konkunens eUer överlappning med högskolans FoU-aktivitetor saknas helt. Utredningenkonsfeterar att effektivisering cxh samordningsvinster i första hand kan görasgenom att annan FoU-verksamhet samordnas med den inom SP. Den intemationeUa utveckUngen inom SP:s verksamhetsområde Utredarenhar redovisat smdier av de interaationeUa föriiåUandena inom prcnming ochmätteknik. Resurser för provning och mätteknik ses i de smderade länderaagenomgående som en viktig del i den tekniska infrastrakmren cxh det stetUgaengagemanget som finansiär foär en betydUgt större andel utomlands än iSverige. NormaUehåUning txh FoU inom mät- och provningsteknik betraktas somnamrUga stetUga angelägenheter. Genomgående eftersträvas multicUs-cipUnäraorganisationer som kan arbete över flera teknikområden på samma sätt som redanfinns i SP. Provning, utvärdering cxh tiUämpad FoU bedrivs normalt integreratpå samma sätt som vid SP. Huvuddelen av SP:s motsvarigheter är myndigheter, mencn utveckUng mot fnare cxh privaträtteUga verksamhetsformer pågår. SP ärinteraationeUt välkänd cxh har gott anseende i det europeiska samarbetet. DeninteraationeUa smdien cxh kontakter med olika intressenter har understrakit betydelsen av sfetUg finansiering av koUektiva nyttig heter som uppstår ur normaliehållning cxh FoU inom mät- cxh prov ningsteknik. Det förhåUandet att sfeten finansierar en del av verksam heten innebär dock inte nödvändigtvis att sfeten cxkså måste äga verksamheten. Sfeten kan använda privattätteUga organ for prcxluk- . tion av kollektivanyttigheter. Om sfeten köper sådana tjänster är det dock viktigt att detta sker på ett sätt som ärkonkurrensneuttalt.