prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Enligtmin mening bör även nämndens förvaltningskostnader fortsättningsvis fmansierasmed anslagsformen ramanslag. Garantiverksamheten bör därvid brattoredovisasgenom att garantiavgifteraa förs till särskild inkomsttitel i stetsbudgeten.Ersättningen bör föras mot inkomsttiteln för stetliga garantier. Somföljd härav bör ett förslagsanslag för utbetelning av ersättning för skadorföras upp på stetsbudgeten raed ett formellt belopp ora I . Anslaget för BKN har budgeterats utan hänsyn tillde tekniska justeringar sora raåste göras till följd av ändringen av nivån pålönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen för Stetshälsan, övergångentill lån i Riksgäidskontoret samt de nya principema för budgeteringen avanslagen. Riktlinjema för dessa förändringar har tidigare denna dag redovisatsav chefen för (bilaga I, Stetsbudgeten och särskildafrågor, avsnitt 2.2). De belopp som kommer att stallas till myndighetensdisposition kommer slutligt faststallas enligt de redovisade riktlinjema ochkan därför avvika från det nu budgeterade beloppet. Jaghemstaller att regeringen föreslår att till Statens bostadskreditnämnd:Förvaltningskostnader för budgetaret 1993/94 anvisa ett ramanslag på 16 000 000kr. : Garantiverksamhet Prop. Bilaga 8 Nytt anslag (förslag) I 000 Somframgått av vad jag anfört under föregående anslag bör garantiverksamhetenföras upp på statsbudgeten under ett särskilt anslag. Jaghemstaller att regeringen föreslår att till för budgetaret 1993/94 anvisa ett förslagsanslag på I 000kr. 1991/92Utgift 78 000 1992/93 Anslag 2 000 000 1993/94Förslag 4 000 000 beslutade statsmaktema att ettspeciellt ungdomsbosparande skulle inrättes (prop. 1987/88:150 bil. 3, bet.I987/88:FiU2I, 1987/88 rskr. Lagen (1988:846) om ungdomsbosparandeträdde i kraft . Lagen innebär att ungdoraar mellan 16 och 25 årkan påbörja ett sparande i vissa banker eller sparkassor som kan fortgå tilloch med det år spararen fyller . Efter det att kontoinnehavaren har sparat och detsparade kapitelet uppgår till ininst , blir kontoinnehavarenberättigad till en årlig bonusränte på . Bonusräntan bekostes av steten.Bonusräntan betelas ut då kontoinnehavaren begär det eller när lån erhålles.När bonusräntan betalas ut upphör kontots anslutning till ungdomsbosparandet. Behovet av anslagsmedel är svårt att bedömaeftersom bonusränte utbetalas först då kontot avslutes. harberäknat behovet till under budgetaret 1993/94. Jag ser ingenanledning att avvika från denna analys. Jagherastaller att regeringen föreslår att till Bonusränta för ungdomsbosparande för budgetaret1993/94 anvisa ett förslagsanslag på . Statlig kreditgaranti för bostadsanskaffningslån Prop. 1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag Enligt förordmngen (1973:499) om bostadsanskaffningslånmed statlig garanti till stetstjänstemän m.fl. har under vissa fömtsättningarlån raed stetlig garanti kunnat raedges för förvärv av bostedsrätt eller förkontantinsats vid villaköp. Lån har raedgivits den sora i samband med ändringav tjänstgöringsort har fått eller kurmat få anstånd med omstetio-nering.Högste lånebelopp har varit och längste amorteringstid . Från anslaget betelas de kostnader sora kanuppkomma till följd av att den stetliga garantin behöver tes i anspråk. Anslagetdisponeras av Kammarkollegiet. Enligt uppgift från Nordbanken och Kammarkollegietfanns det 344 lån raed stetlig kreditgaranti . Den sammanlagdalånesumman var . var antelet lån 2 964 och lånesuraman 38,7rnkr. Den statliga garantin har inte behövts tas i anspråk under budgetaret1991/92. 1I99I års budgetproposition (prop. 1990/91:100 bil. 15, bet. 1990/91 AUI8, rskr.1990/91:167) aviserades en avveckling av den stetliga garantin förbostadsanskaffningslån. Det successivt minskade utnyttjandet visar attkreditgarantin numera inte i någon högre grad gör det lättare att lösabostadsfrågan på den nya tjänstgöringsorten. Regeringen har därför upphävtförordningen om bostadsanskaffningslån. Fr.o.m. beviljasinga nya lån. Förordningen gäller dock för lån som har beviljats . Med hänsyn härtill bör anslaget för nästa budgetårföras upp med endast ett formellt belopp på I . Jaghemstaller att regeringen föreslår att till Statlig kreditgaranti förbostadsanskaffningslån för /94 anvisa ett förslagsanslag på . Bidrag och ersättningar till kommunerna Pp. Bilaga 8 Av rnin tidigare redovisning framgåratt den svenska ekonomin nu befinner sig i en djup recession. Den samladeproduktionen av varor och tjänster föll både åren 1991 och1992. Nedgången väntas fortsätta i ungefär samma takt också . Den kommunala sektom har, sett som en helhet och ijämförelse med andra sektorer i samhället, acceptabla ekonoiniska förhållandenunder innevarande år och . Förhållandena kan dock variera kraftigtmellan enskilda kommuner och landsting. Ar 1994 försämras situationen. Detfinns inte föratsättningar att sanera de offentliga finansema enbart genomreduktion av stetens konsumtion eller stetens transfereringar till hushåll ochföreteg. innebär att tilldelningen av resurser till kommuner ochlandsting måste utvecklas mycket restriktivt. Ett mycket stort ansvar vilar påstetsmaktema vad gäller att faststalla stabila finansiella ramar.Handlingsutrymmet för kommuner och landsting kotnmer till stor del attbestaramas av möjlighetema att effektivisera och avgiftsfinansiera. Jag avser att i vårens kompletteringspropositionåterkomma med förslag beträffande det finansiella utrymmet för kommunsektora isamband med att jag redovisar mitt förslag till inriktning av den ekonomiskapolitiken på medellång sikt. Jag kommer även i det sammanhanget att ta uppfrågan om regeringens syn på den kommunala utdebiteringen för . beslutade om ett nyttstatligt utjämningsbidrag till kommuner (prop. 1991/92:150 del E, bet.199I/92:FiU29, rskr. 1991/92:345). beslutade om vissaförändringar när det gäller statsbidrag till landstingen. Vidare godkänderiksdagen inriktningen av ett nytt system för utbetalning avkommunalskattemedel till kommuner och landsting. I ett senare beslut (prop.1992/93:36, bet. I992/93:FiU2, rskr. 1992/93:119) har lagreglerat hurövergången till de nya systemen skall ske. Samtliga förändringar träder i kraftden . Bestammelserom statligt utjämningsbidrag till kommunema fmns i lagen (1992:670) om statligtutjämningsbidrag till kommuner och förordningarna (1992:1591) om statligtutjämningsbidrag till kommuner och (1992:678) om skattesatser vid beräkning avskatteutjämningsbidrag och statligt utjämningsbidrag. Ett viktigt syfte medutjämningsbidraget är att skapa mer likvärdiga ekonomiska fömtsättningar mellankommuneraa. Bidraget är ett komplement till kommuneraas skatteinkomster och ärinte kopplat till den verksamhet som den enskilda kommunen bedriver. Det nyautjämningsbidraget bestar av tre delar: ettbidrag för utjämning av kommuneraas skatteinkomster upp till en generellgarantinivå, uttryckt i procent av en uppräknad medelskattekraft förbidragsåret, tilläggtill respektive avdrag från bidraget på gmnd av opåverkbara Prop.1992/93:100 skillnader i strakturella förhållanden samt Bilaga8 Särskilda övergångsregler gäller förutjämningsbidraget . Övergångsregleraa innebär att ingenkommun skall , till följd av det nya statsbidragssystemet, vinna ellerförlora bidrag överstigande av kommunens beräknade sammantagnainkomster av skatt och bidrag enligt det s.k. referensalteraativet. För år 1994får skillnaden mellan bidraget för och utbetalade utjämningsbidrag år1993 uppgå till högst av suraman av de beräknade skatteinkomstema år1994 och utbetalat utjämningsbidrag . De huvudsakliga motiven förövergångsregleraa är dels att undvika alltför stora förändringar i enskildakommuners bidrag, dels att åstadkomma en successiv infasning av det nyabidragssystemet. Bestammelserom skatteutjämningsbidrag till landsting finns i lagen (1992:671) omskatteutjämningsbidrag till landsting och förordningaraa (1992:677) om skatteutjämningsbidragtill landsting och (1992:678) om skattesatser vid beräkning avskatteutjämningsbidrag och statligt utjämningsbidrag. Skatteutjänmingsbidrag ges till landsting i syfteatt utjämna skattekraft och garantera medborgaraa likvärdig service oavsett ivilket landsting man bor. Varje landstings skattekraft anges i procent avmedelskattekraften och omfattar följande delar: -tillägg eller avdrag föråldersstrukturens inverkan på kostnader för sjukvård, -tillägg för befolkningsminskning. En maximering av den skattesats sora läggs tillgrand för bidragsberäkningen har införts i syfte att begränsa det enskildalandstingets möjligheter att påverka bidragets storlek. Den var urspmngligensatt till /skr för alla landsting, men som en konsekvens av skatteväxlingartill följd av huvudmannaskapsförändringar tillämpas numera länsvisa högstatillåtna skattetak. Dessa varierar mellan /skr och /skr. Bestammelserom skatteutjämningsavgift för landsting finns i lagen (1987:560) omskatteutjämningsavgift och förordmngen (1992:679) om skatteutj ämningsavgi ft. Skatteutjämningsavgiften uppgick till 1:15kr/skr för kommuner och /skr för landsting. För kommuner avskaffas skatteutjämningsavgiftenår och för landstingen sänks den till /skr. Som chefen förSocialdeparteraentet och jag anförde komplet- teringsproposition (prop.1991/92:150 del II måste nuvarande system för Prop. 1992/93:100ersättningar till sjukvårdshuvudmännen göras om för att skatteutjämnings- Bilaga 8 avgiften för landstingen skall kunna tas bort fr.o.m. år 1994.Erforderliga förändringar måste kunna träda i kraft senast den I januari 1994.Frågan bereds inom . Skatteutjämningsbidragenföljer automatiskt skatteunderlagets förändringar, eftersom de är knutna tillmedelskattekraften. beräknas ökningen till ca175 iniljoner kronor. bör denna ökning finansieras avsjukvårdshuvudmännen själva. Som jag anförde i 1992 årskorapletteringspropo-sition bör detta ske antingen genom att ersättningama tillsjukvårdshuvudmännen minskas eller att nivån på gmndgarantiema i skatteutjämningssystemetsänks. Även denna fråga är föremål för beredning inom regeri ngskansliet. Statligt utjämningsbidrag till kommuner 1992/93 Anslag 19 844 500 000 1993/94Förslag 40 200 500 000 Från anslaget betalas statligt utjämningsbidragtill kommunema enligt lagen (1992:670) om statligt utjänmingsbidrag tillkommuner. Ytterligare föreskrifter för bidragsgivningen finns i förordningama(1992:1591) om stetligt utjämningsbidrag till kommuner och (1992:678) omskattesatser vid beräkning av skatteutjämningsbidrag och stetligtutjämningsbidrag. Utjämningsbidraget till kommuner faststalls för ettkalenderår i sänder. kompletteringsproposition angavs den totelabidragsraraen för till Efter vissa justeringartill följd av senare beslut uppgår bidragsramen till ,varav hälften faller på budgetaret 1992/93 och hälften på 1993/94. Jag kommer i det följande att redovisa redanbeslutede förändringar eller förslag till förändringar som avses genomförasunder budgetaret 1993/94 och som i enlighet med finansieringsprincipen börpåverka bidragsramen. Ytterligare förändringar kan tillkomma. Enligt riksdagensbeslut med anledning av propositionen Växa med kunskaper - om gymnasieskolansoch vuxenutbildningens reformering (prop. 1990/91:85, bet. 1990/91 :UbU 16,rskr. 1990/91:356) skall gymnasieskolans reformering inledas fr.o.m. budgetaret1992/93. Med anledning av förslag budgetproposition beslöt riksdagenatt någon höjning av sektorsbidraget för gymnasiereformens finansiering inteskulle ske budgetaret 1992/93 (prop. 1991/92:100 bil. 9, bet. 1991/92:UbU10,rskr. 1991/92:190). utgick därvid från att regeringen skulleåterkomma till frågan budgetproposition. För /94beräknar jag att bör tillföras den kommunala sektora förgymnasieskolans reformering. beslutade ora en ny, tvåårigingenjörsutbildning. Bilaga 8 Den byggs upp successivt som försöksverksamhetinora högskolan och skall vara fullt genomförd budgetaret 1993/94 somden fyraåriga tekniska utbildningen inom gymnasieskolan avskaffas (prop.1988/89:90, bet. I988/89:UbU30, rskr. 1988/89:280). Reformen har hittillsfinansierats genom en successiv överföring av bidragsmedel avsedda förkommuneraa till högskolans anslag för utbildning i tekniska yrken. Detberäknade tillkommande beloppet för budgetaret 1993/94 utgör 38 miljonerkronor. I enlighet med vad som anfördes i 1992 årsbudgetproposition (prop. 1991/92:100 bil. 9 s. 117) skalltandteknikemtbildningen föras över från gynmasieskolan till högskolan. Reformenhar fmansierats genom en successiv överföring av bidragsmedel avseddaför kommuneraa till högskolans anslag för tandtekniker. Det beräknadetillkommande beloppet för /94 utgör . Chefen för kommersenare att föreslå att kommuneraa får ett ökat ansvar förpraktikplatsanskaffning. Kommuneraa bör under budgetaret 1993/94 tillförasytterligare till följd av deras ökade ansvar förpraktikplatsanskaffning. Hälften av dessa medel avser . De förändringar jag nu har redovisat och eventuelltnågra ytterligare bör alltså medföra att bidragsramen justeras. Av tekniska ochpraktiska skäl är det dock inte lämpligt att ändra ramen för utjämningsbidragetunder löpande budgetar. Jag avser därför att återkomma till regeringen medförslag om hur regleringen avseende bör göras. Jag beräknardärför inte nu några medel på anslaget för . kompletteringsproposition angavs att I900 i förste hand bör återbetelas tillkommuneraa i syfte dels att underlätte övergången från dagensstetsbidragssystem till ett nytt system, dels att övergångsvis neutraliseravissa effekter av skattereformen. För /93 har i samband medkompletteringspropositionen anvisats ett förslagsanslag på 950 miljoner kronor.Kostnadema 1993 bedöms uppgå till ca 320 miljonerkronor. Halva kostnaden, dvs. ca , belaster budgetaret1992/93. Resterande avses användas till bidrag förskattereformseffekter. Kostnaderaa 1994 beräknasuppgå till . Om dessa kostnader jämte kostnaderaa förövergångsreglema , , skall räknas av frånde som ytterligare skall återbetalas till kommunema, skulledet inte återsta några medel att fördela i bidrag för att mildraeffektema av skattereformen. I enlighet med vad jag anförde i prop. 1992/93:36föreslårjag därför att kostnadema för övergångsreglema avseende finansierasinom den ordinarie bidragsramen. Det kan ske genom att garantinivån sänks,vilket innebär att övergångsreglema finansieras genom en omfördelning inomkommun-kollektivet. Med utgångspunkt i bidragsramen för och vad jag iövrigt har redovisat beräknar jag preliminärt Prop. 1992/93:100 bidragsramen för inkl. kostnader för övergångsregler till Bilaga8 Anslaget för budgetaret 1993/94 innefattarkostnaden för utjänmingsbidrag jämte övergångsregler för andra halvåret 1993och . Kostnadema för beräknas till 40 128 miljonerkronor och för till 40 . För budgetaret 1993/94beräknar jag preliminärt kostnaderaa för bidrag från detta anslag till . Jaghemställer att regeringen föreslår att godkänna vad jag anfört angående finansieringav kostnadema 1994, att till Statligt utjämningsbidrag till kommunerför budgetaret 1993/94 anvisa eU förslagsanslag på 40 . 1992/93 Anslag 3 960 500 000 1993/94 Förslag 7 922 000 000 Från anslaget betalas skatteutjämningsbidrag tilllandstingen och de landstingfria kommunema enligt lagen (1992:671) omskatteutjämningsbidrag till landsting och förordningama (1992:677) omskatteutjämningsbidrag till landsting och (1992:678) om skattesatser vidberäkning av skatteutjämningsbidrag och statligt utjämningsbidrag. Med utgångspunkt skattesatser och enviss antagen höjning av skatteunderlaget bedömsskatteutjämningsbidraget för uppgå till . Medelsbehovet under budgetaret 1993/94 avser bidragsom utbetalas och förste . 1993uppgår preliminärt till och beräknas för år 1994till 8 010 miljoner kronorenligt dagens regelsystem. Hälften av beloppen för kalenderåren 1993 respektive1994, sammanlagt , betelas ut under budgetaret 1993/94. Jaghemstaller att regeringen föreslår att till Skatteutjämningsbidrag till landsting förbudgetaret 1993/94 anvisa ett förslagsanslag på 7 . Bidrag med anledning av införandet av ett nytt Prop. 1992/93 Anslag 950000 000 1993/94 Förslag 790000 000 I syfte att minska den tillfälligalikviditetsförbättringen i kommuner och landsting höjdes den allmännaskatteutjänmingsavgiften tillfälligt med per skattekrona (prop.1990/91:100 bil. 9, bet. 1990/91 :FiU29, rskr. 1990/91:248). deladeregeringens uppfattning att de indragna medlen bör återföras till kommunema föratt underlätta skiftet av stetligt transfereringssystem till den kommunalasektom. kompletteringsproposition angavs att I900 i förste hand bör återbetelas tillkommunema i syfte dels att underlätte övergången från dagens bidragssystem tillett nytt system, dels att övergångsvis reglera vissa effekter av skattereformen.För budgetaret 1992/93 har ett förslagsanslag på anvisats.Regeringen har fått bemyndigande att efter generella principer utge bidragmed anledning av införandet av ett nytt statsbidragsystem. Bidraget avsesfördelas med hänsyn tagen till varje kommuns skattekraftsutveckling före ochefter skattereformens genomförande. Koramuner som har en så hög egenskattekraft att den faller utanför det nya statsbidragssystemet bör inte fånågot bidrag. Regeringen bör bemyndigas att fördela ytterligarebidrag för att övergångsvis mildra effekteraa för de kommuner varsskatteunderlag relativt sett påverkats raest negativt av skattereformen. För budgetaret1993/94 bör anvisas för att fmansiera ytterligare bidragmed anledning av skattereformen. Bidraget bör fördelas efter i huvudsak sammaprinciper som avses tillämpas för . Vid bedömningen av anslagsbehovethar jag tagit hänsyn till att de beräknade kostnadema för övergångsreglemaandra belastar anslaget för Stetligt utjämningsbidrag tillkommuner. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag med anledning av införandet av ett nyttstatsbidragsystem m.m. för budgetaret 1993/94 anvisa ett förslagsanslag på . Övriga ändamål Prop. Bidrag till vissa handikappade ägare av motorfordon 1991/92 Utgift 12 343 000 1992/93 Anslag 10 000 000 1993/94Förslag 6 000 000 Enligt lagen (1960:603) om bidrag till vissahandikappade ägare av motorfordon, som upphävts vid utgången av september 1988men som tillämpas övergångsvis i vissa fall, utgår bidrag till sådanahandikappade motorfordonsägare som har ett gällande beslut om befrielse frånårlig vägtrafikskatt. Bidragen motsvarar skattekostnadema för viss mängd bensinsom för ägare av bil uppgår till och för ägare av motorcykel till 250liter . Bidragen betelas i efterskott för budgetar. Ärenden om bidrag handläggs avRiksskatteverket. De arbetsuppgifter som sköts av verkets beskattningsavdelningi förs fr.o.m. över till iKopparbergs län. Det bör gälla även frågor om bidrag som betelas från detteanslag. Jag avser att senare lägga fram förslag till de ändringar i lagen orabidrag till vissa handikappade ägare av motorfordon som dette föranleder. En ny form av bilstöd för handikappade som börjattillämpas den medför att utbetelningama på dette anslag minskarsuccessivt. För budgetaret 1993/94 beräknarjag kostnaderaa för bidrag sombetelas från dette anslag till . Jaghemstaller att regeringen föreslår att till Bidrag till vissa handikappade ägare avmotorfordon för budgetaret 1993/94 anvisa ett förslagsanslag på . 1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag Från detta anslag bekostas exportkreditbidragenligt lagen (1978:401) om exportkreditstöd. En fömtsättning för att exportkreditstöd skallkorama i fråga är bl.a. att exportkreditavtalet ingåtts före utgången av år1981. Ansökan om stöd görs i första hand hos Exportkreditnänmden. Nämndenprövar om de allmänna fömtsättningama för stöd föreligger. Stödet kan ges iform av antingen ett avdrag vid inkomsttaxeringen eller ett skattefritt bidrag.Bidrag ges bara om avdraget inte kan utnyttjas skattemässigt. Ansökan omutbetalning av bidrag skall göras hos senast efterdet att exportföretagets texeringar för beskattningsåret har vunnit laga kraft.Någon tillförlitlig beräkning av kostnadema för denna 9 1992/93. bidragaform kan integöras. Ett av skälen till detta är att yrkandena om Prop. 1992/93:100bidrag är beroende av taxeringsutfallet. Med hänsyn till osäkerheten om Bilaga 8 vilket medelsbehov sora kan bli aktuellt förordar jag att anslagetförs upp med ett formellt belopp av också i statsbudgeten förbudgetaret 1993/94. Jaghemstaller att regeringen föreslår att till Exportkreditbidrag för budgetaret 1993/94anvisa ett förslagsanslag på . Kostnader för vissa nämnder m.m. Frånanslaget betalas kostnader - i regel arvoden till ledamöter och ersättare m.m.- för (såvitt avser stetsverket), , . i vissatrygghetsfrågor, Skiljenänmden för arbetsrailjöfrågor, Stetens ansvarsnämnd.Offentliga sektoms särskilda nämnd, centrala förslagsnänmd.Offentliga arbetsgivares samarbetsnänmd (såvitt avser statsverket). , , , och Stetens krigsskadenämnd.Från anslaget betelas även bidrag till . För innevarande budgetar har ett förslagsanslag på3 . I avvaktan på den forskningsproposition som regeringenavser att återkomma med föreslår jag att anslaget förs upp medoförändrat belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår att i avvaktan på särskild forskningspropositiontill Kostnader för vissa nämnder m.m. för budgetaret 1993/94 beräkna ettförslagsanslag på . 1991/92Utgift 3 841 000 1992/93 Anslag 4 377 000 1993/94Förslag 4 364 000 Bokföringsnänmden har till uppgift att främjautvecklingen av god redovisningssed i företagens bokföring och offentligaredovisning. Nämnden bestar av en ordförande och tio andraledamöter. Nämndens kanslifunktion fullgörs av . Bilaga 8 () kanslifunktionfullgörs av . Vissa besparingar har kunnat göras genom dennasamordning. Även när det gäller nämndens funktion att utveckla godredovisningssed kan samordningsvinster uppnås. Det finns ett stort behov av normgivning påredovisningsområdet. Särskilt med ekonomiska svårigheter förföretagen är det viktigt att dessa har en välordnad bokföring som underlag förbeslut. BFN har ett särskilt ansvar för att utvecklaredovisningsstandarden hos de små företagen. Nämnden har lagt ned betydanderesurser på att utarbeta en redovisningshandledning för nyblivna företagare. I frågor avseende löpande bokföring, ADB ocharkivering har nämnden initierat projekt för att utarbeta rekommendationeravseende löpande bokföring med ADB-hjälpmedel, elektroniskt överförträkenskapsmaterial och telefax samt nya lagringsmedia. Arbetet kommer attfortsätta med ytterligare kompletterande rekommendationer och uttelanden. Ettannat angeläget område där det finns ett stort behov av vägledning är enskildanäringsidkares löpande bokföring och bokslut, särskilt raed inriktning pågränsdragningen mellan företegarens näringsverksamhet och privatekonomi.Liknande behov finns beträffande handelsbolagens bokföring samt generellt förde inindre företegen. BFN:s verksainhet som remissorgan kan inte planeraslångsiktigt men det kan förväntes att det behövs betydande insatser för dennaverksamhet. Den verksamhet som planeras kommer enligt nänmdensbedömning att medföra ungefär samma personalbehov som . Vissarationaliseringsvinster uppkommer på gund av sammanslagningen avkanslifunktionen med . Rationaliseringsvinsteraa kan beräknastill . för budgetaret 1993/94, varav . Defrigjorda resurseraa bör användas för särskilda projekt. med uppgift att göra en översyn av redovisningslagstiftningentillkallades I99I (dir. 1991:71). Kommittén skall bl.a. överväga vilkaprinciper som bör gälla för sådan kompletterande normgivning som sker genomrekommendationer av olika expertorgan på redovisningsområdet. Genomtilläggsdirektiv (dir. 1992:19) har kommittén fått i uppdrag att också utredafrågan om bokföringsnämndens ställning. Jag gör därför bedönmingen att denövergripande inriktningen av BFN:s verksamhet i avvaktan på kommitténsstallningstagande bör vara oförändrad. Anslaget för BFN har budgeterats utan hänsyn tillde tekniska justeringar som måste göras till följd av ändringen av nivån pålönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen för Statshälsan,övergången till lån i RGK samt de nya principeraa för budgeteringen avanslagen.