prop · GF03150 · 1992-01-01 00:00:00 — 2 kap. 10 §1 Fysisk person får, om inte annat följer av 11 §, lämna förenklad självdeklaration om vad som skall redovisas i fråga intäkter och avdrag avser endast 1. inkomst av tjänst och 1. inkomst av tjänst och annat avdrag än som avses i 33 avdrag inte yrkas för kostnader § 2 mom. kommunalskattelagen för fullgörande av tjänsten, (1928:370) inte yrkas för kostnader för fullgörande av tjänsten, 2. inkomst av kapital samt avdrag för kostnader yrkas endast för ränta och tomträttsavgäld och intäkten utgörs av a) ränta eller a) ränta, b) utdelning på svenska aktier och andelar i svenska värdepappersfonder eller ekonomiska föreningar, c) intäkt vid försäljning av teckningsrätt eller delbevis som grundas på aktieinnehav i svenskt bolag, d) statligt räntebidrag för bostadsändamål, 3. allmänt avdrag för pensionsförsäkring. Denna lag träder ikraft och tillämpas första gången vid taxering. 1Senaste lydelse 1991:1834. 3 Förslag till Lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) Härigenom föreskrivs i fråga om uppbördslagen (1953:272)1 dels att 12 § skall upphöra att gälla, dels att 4 § 1 mom. skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 § 1 mom. För inkomst av tjänst som hänför sig till bestämd tidsperiod och uppbärs vid regelbundet återkommande tillfällen eller till arbets- anställning som är avsedd att vara än skall preliminär A-skatt utgå med belopp, som anges i skattetabeller, om inte skattemyndighet har bestämt annat. Skattetabellerna skall ange den preliminära skatt som belöper på olika inkomstbelopp, beräknade för månad eller den som anges i tabellerna. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer fastställer för varje inkomstår sådana tabeller. Tabellerna skall grundas på följande förutsättningar, nämligen att inkomsten är oförändrad under inkomståret, att den skattskyldige endast kommer att taxeras för den inkomst som anges i tabellen, att den skattskyldige inte skall erlägga annan skatt eller avgift som avses i denna lag än statlig inkomstskatt och inkomstskatt, a t t den skattskyldige vid a t t den skattskyldige vid taxering för inkomsten inte taxering för inkomsten inte erhåller andra avdrag än erhåller annat avdrag än grundavdrag samt avdrag som grundavdrag. avses i 33 § 2 mom. kommunalskattelagen (1928:370) med ett belopp av , dock högst av in- komsten. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången i fråga om preliminär skatt . 1Lagen omtryckt 1991:97.Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:771. Förslag till Lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 §1 Till fastighetsskatt Till fastighetsskatt skattepliktiga fastigheter är skattepliktiga fastigheter är sådana som vid sådana som vid fastighetstaxeringen betecknas fastighetstaxeringen betecknas som småhusenhet, hyreshusenhet som småhusenhet, hyreshusenhet eller lantbruksenhet om på eller lantbruksenhet om på lantbruksenheten finns vad som lantbruksenheten finns vad som vid fastighetstaxeringen vid fastighetstaxeringen betecknas som småhus, hyreshus, betecknas som småhus, hyreshus, tomtmark för småhus eller tomtmark för småhus eller tomtmark för hyreshus. Från tomtmark för hyreshus. Från skatteplikt undantas fastighet skatteplikt undantas hyresh- som året före taxeringsåret usenhet som huvudsakligen inte varit skattepliktig enligt består av lokaler samt fastighetstaxeringslagen fastighet som året före taxe- (1979:1152). ringsåret inte varit skat- tepliktig enligt fastig- hetstaxeringslagen (1979:1152). Utöver vad som sägs i första stycket är sådan privabostad, som avses i 5 § kommunalskattelagen (1928:370) och som är belägen i utlandet, skattepliktig till fastighetsskatt. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. För sådan hyreshusenhet som huvudsakligen består av lokaler och för vars förvärvskälla beskattningsåret har börjat före ikraftträdandet skall skatt vid taxering påföras enligt äldre bestämmelser med så stor del som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller före ikraftträdandet och hela beskattningsåret. 1Senaste lydelse 1990:652. Förteckning över remissinstanser som har yttrat sig över delbetänkandet (SOU 1992:24) Avreglerad Bostadsmarknad Efter remiss har yttrande över förslagen i betänkandet (SOU 1992:24) Avreglerad bostadsmarknad avgivits av , , , , (), (), , Allmänna pensionsfonden, Första, Andra och Tredje fondstyrelserna, Byggentreprenörerna, , , , i småhus, (), Sveriges Bostadsrättsföreningars (), , (), , , , Tjänstemännens Centralor- ganisation (TCO), , , Nordbanken , Nordbanken , , AB , , , , , och . , , Nordbanken , Nordbanken och har avgivit ett gemensamt yttrande (i det följande kallat ). Detsamma har och AB (i det följande kallat Sparbankerna). Genom remiss har också i (LO) och Akademikers () beretts tillfälle att yttra sig. LO har förklarat att man avser att behandla remissen men att det inte finns möjlighet att översända remissvaret inom utsatt tid. har förklarat att man avstår från att besvara ärendet. Inom remisstiden har vidare yttande över betänkandet inkommit från , , Föreningen Kommunala Förmedlingsorgan, , och och , styrelseledamot i i . och har yttrat sig endast såvitt gäller statliga kreditgarantier. har koncentrerat sitt remissarbete på att analysera förslagets eventuella styreffekter samt dess konsekvenser för boendeutgifter och statsfinanser. har begränsat sitt yttrande till effekterna av förslagen på fastighetsmarknaden och kreditmarknaden. Förslag till Lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343) Härigenom föreskrivs att 7 § skatteregisterlagen (1980:343)1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7 §2 För fysisk och juridisk person får, utöver de uppgifter som anges i 5 och 6 §§, det centrala skatteregistret innehålla följande uppgifter. Sådana uppgifter om ägarförhållandena i fåmansföretag, företag som enligt 3 § 12 mom. nionde stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall behandlas som fåmansföretag, fåmansägt handelsbolag och dotterföretag som avses i 2 kap. 16 § lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter. Uppgifter angående avslutad revision, verkställt taxerings- eller mervärdeskattebesök eller annat sammanträffande enligt 3 kap. 7 § taxeringslagen (1990:324) eller 26 a § lagen (1968:430) om mervärdeskatt. För varje sådan åtgärd får anges tid, art, beskattningsperiod, skatteslag, myndighets beslut om beloppsmässiga ändringar av skatt eller underlag för skatt med anledning av åtgärden samt uppgift huruvida bokföringsskyldighet har fullgjorts. Uppgift om registrering av skyldighet att betala skatt, uppgifter som behövs för att bestämma skatt eller avgift enligt uppbördslagen (1953:272), lagen om mervärdeskatt, lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster, lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter och lagen (1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt på ackumulerad inkomst samt uppgifter om redovisning, inbetalning och återbetalning av sådana skatter eller avgifter. Uppgift om maskinellt framställt förslag till beslut om beskattning. Uppgift om beslut om anstånd med avgivande av deklaration och med betalning av skatt, dock ej skälen för besluten, samt uppgift om att laga förfall föreligger för underlåtenhet att fullgöra deklarationsskyldighet. Administrativa och tekniska uppgifter som behövs för beskattningen. Uppgifter som skall lämnas i allmän självdeklaration enligt 2 kap. 13 § första stycket punkterna 2-4 och andra stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter samt uppgifter som skall lämnas i förenklad självdeklaration. Uppgift om beslut om beskattning, dock ej skälen för beslutet, uppgift om utmätning enligt 68 § 6 mom. uppbördslagen samt uppgift om anledning till att överskjutande skatt inte helt betalas ut med återbe- 1Lagen omtryckt 1983:143. 2Senaste lydelse 1991:1920. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Uppgift om att fordran mot personen registrerats hos kronofogdemyndighet, uppgift om indrivningsresultat, uppgift om beslut om ackord, likvidation eller konkurs samt uppgift om betalningsinställelse. Uppgift om antal anställda och de anställdas personnummer. Uppgift om telefonnummer, särskild adress för skattsedelsförsändelse samt namn, adress och telefonnummer för ombud. Uppgift från kontrolluppgift som enligt 3 kap. lagen om självdeklaration och kontroll- uppgifter skall lämnas utan föreläggande samt från sådan särskild uppgift som avses i 3 § lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Uppgift om beteckning, köpeskilling, taxeringsvärde, delvärde, beskattningsnatur, typ av fång och tidpunkt för fånget för fastighet som ägs eller innehas av personen, andelens storlek om fastigheten har flera ägare och övriga uppgifter som behövs för beräkning av statlig fastighetsskatt samt uppgift som behövs för värdering av bostad på fastighet. Uppgift om tid och art för planerad eller pågående revision samt beskattningsperiod och skatteslag som denna avser samt uppgift om tid för planerat taxerings- eller mervärdeskattebesök eller annat sammanträffande enligt 3 kap. 7 § taxeringslagen eller 26 a § lagen om mervärdeskatt. 15.Uppgift om postgiro- och 15. Uppgift om postgiro- och bankgironummer, om personen är bankgironummer, om personen är näringsidkare. näringsidkare samt, om fullmakt lämnats för bank eller postgiro att ta emot skatteåterbetalning på ett konto, datum för fullmakten samt kontots nummer och typ. Uppgift om antal perioder för vilka den skattskyldige uppburit inkomst som beskattas enligt lagen (1958:295) om sjömansskatt. Uppgift om omsättning i näringsverksamhet. Uppgifter angående resultat av bruttovinstberäkning, annan beräkning av relationstal eller liknande, skönsmässig beräkning och belopp som under beskattningsåret stått till förfogande för levnadskostnader. Uppgift från centrala bilregistret om innehav av fordon samt om fordonets registreringsnummer, märke, typ, och årsmodell. Uppgift för beräkning av skattereduktion för fackföreningsavgift. Uppgift om bosättningsland och tidpunkt för byte av bosättningsland. Uppgifter om antal årsanställda i en koncern i fall som avses i 2 kap. 16 § sista stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter, totalt respektive i , koncernomsättning och koncernbalansomslutning för koncernmoderföretag. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Denna lag träder i kraft . 1 Skattefrågor......................................................... .. 1 1.1 Allmänna synpunkter............................................... 1 1.2 Energibeskattningen.............................................. 2 1.3 Mervärdeskatt.................................................... 18 1.4 Slopat schablonavdrag från intäkt av tjänst ..................... 19 1.5 Slopad fastighetsskatt på lokalhyreshus......................... 24 1.6 Ekonomiska effekter.............................................. 28 1.7 Hemställan........................................................ 30 2 Statens stöd för bostadsfinansieringen............................... 31 2.1 Inledning........................................................ 31 2.2 Gällande ordning................................................. 32 2.3 Utredarens förslag............................................... 37 2.4 Ett reformerat bostadsstöd...................................... 41 2.5 Höjd garanterad ränta, m.m. för hus med räntebidrag enligt äldre bestämmelser........................... 61 2.6 Förslagens ekonomiska effekter.................................. 66 2.7 Avveckling av investeringsbidrag för ny- och ombyggnad av bostäder................................................ 70 2.8 Hemställan....................................................... 71 3 och exekutionsväsendet......................... 73 Statlig lokalförsörjning och fastighetsförvaltning............... 78 5 C 3. Täckning av merkostnader för lokalkostnader m.m............. 80 6 F 7. Täckning av merkostnader för löner och pensioner m.m..... 80 7 Övriga frågor......................................................... 81 7.1 Personalkonsekvenser vid strukturförändringar................. 81 7.2 Den särskilda vinstskatten och investeringsskatten på byggnadsarbeten.................................................... 90 7.3 Hemställan....................................................... 91 Bilaga I:5.1 Utredningens sammanfattning av betänkandet Konkurrensneutral energibeskattning..................... 92 Bilaga I:5.2 Utredningens lagförslag i betänkandet Konkurrensneutral energibeskattning.................... 109 Bilaga I:5.3 1 Förslag till lag om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt....................... 119 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:582) om koldioxidskatt.......................... 124 3 Förslag till lag om dels ändring i lagen (1974:992) om nedsättning av allmän energi- skatt och koldioxidskatt, dels upphävande av samma lag............................................ 127 4 Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1567) om miljöskatt på inrikes flygtrafik..................... 129 5 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:609) om ändring i vägtrafikskattelagen (1988:327)......... 130 6 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:610) om ändring i lagen (1988:328) om vägtrafikskatt på utländska fordon.................................... 132 Bilaga I:5.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1968:430) om Bilaga I:5.5 1 Förslag till lag om ändring i kommunal- skattelagen (1928:370).................................. 137 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter............. 140 3 Förslag till lag om ändring i uppbörds- lagen (1953:272)........................................ 141 Bilaga I:5.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt............................... 142 Bilaga I:5.7 Förteckning över remissinstanser som har yttrat sig över delbetänkandet (SOU 1992:24) Avreglerad Bostadsmarknad............................. 143 Bilaga I:5.8 Förslag till lag om ändring i skatte- registerlagen (1980:343)................................ 144 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . Wes-terberg, , , , , , , , , , , , , , , Föredragande: statsråden , , B. , , Förslag till om den kommunala ekonomin (kompletteringsproposition, del II) Statsrådet anför: De förslag som läggs fram i del II av kompletteringspropositionen bygger på den kommunalekonomiska kommitténs betänkande: ekonomi i samhällsekonomisk balans - statsbidrag för ökat handlingsutrymme och nya samarbetsformer (SOU 1991:98). Förslagen utgår från två grundläggande förhållanden. Det första är att kravet på samhällsekonomisk balans är överordnat alla andra krav och måste styra bedömningarna av det framtida ekonomiska utrymmet för den kommunala sektorn. Det andra är att rollfördelningen mellan staten respektive kommunerna och landstingen vad gäller uppgifter och ekonomi måste vara tydlig. Statens förändrade roll Staten har ett övergripande ansvar för att den offentliga verksamheten i vid mening utvecklas på ett sätt som är förenligt med samhällsekonomisk balans. Statsmakternas riktlinjer för den kommunala ekonomin bör ange omfattningen av den skattefinansierade verksamheten oavsett om denna produceras av kommunen eller privata tjänsteproducenter. Det innebär att riktlinjer främst bör ges för den totala finansiella ramen och därmed för den kommunala skattesatsen och de statliga trans- fereringarna. Riktlinjerna bör revideras med hänsyn till förändringar i det samhällsekonomiska läget. De kommunalekonomiska besluten bör föregås av överläggningar mellan företrädare för regeringen respektive för kommuner och landsting. Överläggningar bör ske, dels inför ställningstagande till den finansiella ramen för de kommunala utgifterna, dels inför förslag till reformer, besparingar, omprioriteringar eller andra förändringar som berör den kommunala sektorn. Den s.k. finansieringsprincipen skall tillämpas, men inte lagfästas. Principen innebär att kommuner och landsting inte åläggs nya uppgifter utan att de får möjlighet att finansiera dessa på annat sätt än genom höjda skatter. Om statsmakterna fattar beslut som gör att den kommunala verksamheten kan bedrivas billigare minskas på motsvarande sätt de statliga bidragen. Statsmakterna styr den kommunala sektorn genom att ange de ekonomiska ramarna. Statsmakterna skall också styra genom att följa upp de nationella målen för den kommunala verksamheten. Statsmakternas uppföljning och utvärdering bör följa ansvars- fördelningen mellan statlig och sektor och avse resultaten av verksamheten. Resultatkraven behöver preciseras för att göra en ändamålsenlig uppföljning och utvärdering möjlig. I den mån ansvarsfördelningen är oklar måste den göras tydlig. Ett nytt system för utbetalning av kommunalskattemedel Systemet för hur staten betalar ut kommunalskattemedel till kommuner läggs om så att utbetalningarna sker det år skatten avser och inte, som i dagens system, . Detta förbättrar kommunernas planering genom att inkomster och utgifter kommer att budgeteras i samma pris-och löneläge. Det nya systemet för statens utbetalning av kommunalskattemedel bör grundas på det senast kända skatteunderlaget i kommunen respektive . Skatteunderlaget räknas upp med en faktor som motsvarar den beräknade ökningen av skatteunderlaget de två efterföljande åren. Den prognostiserade utvecklingen följs upp och när taxeringsutfallet är känt görs en slutreglering. Ett nytt generellt statsbidrag för kommunerna Ett viktigt syfte med det nya statsbidraget är att skapa mer likvärdiga ekonomiska förutsättningar mellan kommunerna. Bidraget är ett komplement till kommunernas skatteinkomster och utgår oberoende av vilken verksamhet som kommunen bedriver. Skillnaderna i skatteuttag skall spegla skillnader i service, avgifter och effektivitet. Tolv av de nuvarande specialdestinerade statsbidragen, bl.a. bidragen till skola och barnomsorg samt skatteutjämningsbidraget, extra skatteutjämningsbidraget och bidrag med anledning av avskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen, avskaffas och ersätts av ett nytt generellt statsbidrag för kommunerna. Det särskilda systemet för mellankommunal kostnadsutjämning, som infördes med anledning av äldrereformen, bör upphöra som ett nytt statsbidragssystem träder i kraft. Skatteutjämningavgifterna och avräkningsskatten avskaffas . Rundgången av pengar mellan stat och kommuner upphör således. De bidrag som avvecklas uppgår till . Efter avdrag för slopade skatteutjämningsavgifter, slopad avräkningsskatt etc. uppgår det nya statsbidraget till . Det nya s.k. utjämningsbidraget består av tre delar: - ett bidrag för utjämning av kommunernas skatteinkomster upp till en generell garantinivå, uttryckt som andel av en uppräknad medelskattekraft, - tillägg till respektive avdrag från bidraget på grund av opåverkbara skillnader i strukturella förhållanden samt - tillägg för befolkningsminskning Övergångsregler införs för att begränsa omfördelningseffekterna av det nya utjämningsbidraget. Reglerna innebär att bidraget avseende för varje kommun inte får öka eller minska med mer än 1,av kommunens beräknade sammantagna inkomster av skatt och bidrag i jämförelse med det gamla bidragssystemet. En expertgrupp tillsätts för att vidareutveckla systemet med avseende på utjämning av strukturkostnader. Gruppen skall lägga fram ett förslag i sådan tid att förändringen kan träda i kraft . Den inomregionala skatteutjämningen i bibehålls . Det fortsatta behovet av detta system prövas i samband med att ställning tas till en reviderad strukturutjämning . Förändringar för landstingen Sex specialdestinerade bidrag avvecklas, liksom skatteutjämningsavgiften och avräkningsskatten. återbetalas den tillfälliga indragning från landstingen som görs . Effekten av dessa förändringar kvittas mot utgiftsramen för vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen. kvarstår dock en reducerad skatteutjämningsavgift. För att skatteutjämningsavgiften skall kunna tas bort måste nuvarande system för ersättningar till sjukvårdshuvudmännen göras om. Erforderliga förändringar måste kunna träda i kraft . Smärre förändringar görs i skatteutjämningsbidraget med hänsyn till de kopplingar som finns till det nya generella utjämningsbidraget till kommunerna. Riktlinjer för kommunernas ekonomi Riktlinjer bör ges för den kommunala skattesatsen och för de statliga transfereringarna. I syfte att begränsa det kommunala skatteuttaget bör det kommunala skattestoppet förlängas. Ett lagfäst kommunalt skattestopp föreslås för . Det kan dock finnas kommuner som kan hamna i en akut ekonomisk situation. Om så skulle vara fallet får i sista hand frågan hanteras i särskild ordning genom att regeringen föreslår en lagändring som ger utrymme för skattehöjningar. Jag förutsätter att kommuner som genom det nya utjämningssystemet får ökade statsbidrag använder dessa för att sänka kommunalskatten. Det är önskvärt att spännvidden i skattesats mellan skilda kommuner minskar. Statsbidragen bör av samhällsekonomiska skäl minskas med sam- manlagt . Vid utformningen av det nya statsbidragssystemet har detta beaktats så att dras . in från kommunerna och . Med hänsyn till det samhällsekonomiska läget anser jag att det inte finns utrymmet för att utlova någon uppräkning av statsbidragen . Jag avser att återkomma med en bedömning på bl.a. denna punkt, i samband med att jag redovisar mitt förslag till inriktning av den ekonomiska politiken på medellång sikt. Kommuner och landsting kan dock utgå från att det nya statsbidraget kommer att utvecklas mycket restriktivt . 1 Inledning bemyndigade regeringen dåvarande chefen för , statsrådet , att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att dels utforma ett nytt system för statens bidrag till kommuner och landsting, dels se över den kommunala sektorns övriga finansieringskällor (dir. 1990:20). Kommittén antog namnet (Fi 1990:04). Genom beslut fick kommittén genom tilläggsdirektiv i uppdrag att utreda de finansiella förutsättningarna för att, förutom de nuvarande statsbidragen till drift och underhåll av statskommunvägar, även överföra statsbidragen till drift och underhåll av enskilda vägar till ett nytt system för de statliga bidragen till kommunerna (dir. 1991:72). Kommittén avlämnade betänkandet (SOU 1991:98) ekonomi i samhällsekonomisk balans - statsbidrag för ökat handlingsutrymme och nya samarbetsformer. Kommitténs sammanfattning av betänkandet återfinns i bilaga 7. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna har lagts som bilaga 8. En sammanställning av remissvaren har gjorts inom och finns tillgänglig i ärendet (dnr 5035/91). 2.1 Den kommunala sektorn omdanas Kommuner och landsting har en central roll för välfärden. De svarar för viktiga välfärdsuppgifter där vård, omsorg och utbildning dominerar. Kommuner och landsting har en stor betydelse som arbetsgivare och tjänsteproducenter. Genom sin stora omfattning både ekonomiskt och personellt spelar därför den kommunala sektorn en viktig samhällsekonomisk roll. arbetade av det totala antalet sysselsatta i riket i den kommunala sektorn. Landstingen och kommuner hade nästan 1,3 miljoner sysselsatta av vilka var kvinnor. Den offentliga konsumtionen domineras av den kommunala som därav svarar för . Kommunsektorn svarar för en stor del av det totala skattetrycket. Tillsammans med statsbidragen utgör finansieringen av den kommunala verksamheten av en total skattekvot på av BNP . har kommuner och landsting ex- panderat mycket kraftigt. svarade enbart barnomsorgen för av den totala kommunala expansionen.