prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Liksom fömtsätter LRF anarealema i del nuvarande omstäUningsprogrammet tiUgodoräknas i den s.k.basarealen vid fastställande av areal- ckUttädesbidrag. För an motverka inläsningseffekter vid exempelvisdriftsförändringar föreslär LRF all basarealen, i enlighet med , kanberäknas utifrån den genomsnittiiga växtodlingen 1989 1991.Den bör cKkså kunna faststäUas pä regional nivå. För an inte cxl- lingenav vaUfrö och grönmjöl skaU missgynnas i en läge där den ligger utanförarealbasen ser LRF det som angeläget att nuvarande svenska stimulanser tUlodUngen anpassas till EG:s nivå. Altemativt bör cxUingen uigä i basarealen framnU EG-uittädet. Förändringar i sockerbetsodUngen tiU följd av stmkturåt-gärderbland scKkerbmken bör även beaktas vid fastställandet av basarealen. --- Förslagetrörande återbetalning av OmstäUningsstöd samt slopad cxl- Dock bör rörande den förstaämnda frågeställnuig-en klargöras att enövergång även innebär an cxUing och skörd kan ske pä ticUgareomstäUnmgsmark . 1 nuvarande ekonomiska läge har LRF förståelse föratt statsfmansiella överväganden görs. Omfördelningen av djittbidrag fömtsätterdcKk att yner- 1992/93:100 Bilaga10 ligare ätgärder vidtas somsänker kostnadsnivån i arUmalieprcxJuktionen. 1992/93:100 Sänktaspannmålspriser jämfört med politUc är inte tillräckligt i detta Bilaga 10 avseende. LRF föreslär därför att en awecklUig av importavgiftema päprote-mfodertnedel påbörjas . I detta sammanhang bör äveneffek- UnderbUaga 10.3 ter för oljeväxtcxUingen belysas och hanteras. 2.20 anser att miljöavgifterna pä han delsgödsel och bekämpningsmedel bör höjas kraftigt. När prisregleringsavgif tema pä handelsgödsel CKh bekämpningsmedel tas bort bör motsvarande be lopp i StäUet tas ut genom höjning av mUjöavgiftema pä handelsgödsel cx;h be kämpningsmedel. De ökade mUjöavgiftema bör oavkortat användas tUlmiljöförbättrande ätgärder, i vid bemärkelse, inom jordbruket. Vi viU en gäng för alla slä fast att det inteexisterar nägot automatiskt posi tivt samband meUan arealen åker CKh den biologiska mångfalden. Del är kva liteten inte kvantiteten pä åkermarken som är avgörande. anser det mycket olyckUgt ommöjligheten ges att bryta omstälhimgen. Eftersom omstäUningsarealen bedöms gä in i basarealen vid ett EG-inttäde tycker vi att motiven är svaga. I stäUet borde en anpassnmg ske till de möjligheter som EG:s nya jordbmkspoUtUc ger bettäffande land skaps-, natar- och miljövård, pä samma sätt som skett bettäffande den ekolo giska odlingen. --- Viden svensk EG-anslutnuig kommer kreatursböndema i skogs- ochmeUanbygden att missgynnas samticUgt som spannmälsböndema kan bibehålla eUerutöka sin åkerareal. Ur naturvärds- och miljösynpunkt innebär detta ett mycketstort problem. anser att denna situation avsevärt kanförbättras om: *koldioxidavgiften höjs tUl 50öre/kg *föreningens förslag tiU genereUoch värdedifferentierad arealersättaing genomförs *en massiv satsning på att skapaen marknad för altemativ produktion pä genomförs. 2.21 :-- anser an det i dags läget med hänsyn tiU att totalt reformstopp införts pä gmnd av det statsfinan sieUa läget samt med hänsyn till den osäkra tidtabellen för anslutningen tiU EG inte finns anledning att nu ompröva omställningen. En omprövning av avsättaingsgarantin kan anstä tUl 1994/95 ärs skörd. SLIM anser an en sänkning av priset pä spannmålmäste åtföljas av en sänkning av gränsskyddet så att kostaadsminsknmgen försvidare tiU samtUga led i kedjan firam oUkonsument. I annat faU förstärks nuvarande överskydd pä spannmälssidan. SLIM anser att prisregleringsavgiftema päkonstgödsel ckU bekämpningsmedel,som kan bettaktas som produktskatter och saknar motsvarighet i EG, skallawecklas senast i enUghet med 1990 ärs beslut Prop.1992/93:100 Bilaga 10 För att fä till ständ en erforderlig kostnads- CKhprispress i samtliga led krävs gränsskyddssänkningar, enligt SLIM:s bedömning. De gränsskydds sänkningar som måste vidtas för an det svenska gränsskyddet skall motsvara EG:s finns redan angivna i vårt erbjudande i GATT-förhandlingama - och dessa gränsskyddssänkningar kan enligt SLIM vidtas . 2.22 : NatarUgen reses cKk- såfrägan om omstälhiingsbidrag som inte används för omställning CKh därföråterbetalas skall användas för finansiering av fortsatt överskonsproduktion elleråterföras tiU statskassan. Omstälhiingsstödets syfte var ju an tillföra jordbrukettillfäUiga medel att användas för att permanent reducera överskotten genom attöverföra åkerareal tiU annan användnmg än Uvsmedelsprcxluktion. TCO stöder därför i tanke att stödet skall omfördelas frånanimaUeprciduktion rill vegetabUieproduktion. Eftersom den svenska stödnivån är20 % högre än EG:s måste i sä faU stödet tiU arUmalieprcxJuktionen reducerasmer än vad som tillförs vegetabilieprcxluktionen om åtgärdema skall leda tiUEG-anpassning. --- Komnussionen föreslär nu att omställningsstödskall kunna återbe talas med . TCO anser an det föreslagna beloppet är för lagt, isynnerhet med beaktande av an den som inte haft kostnader för omställningkunnat tUlgcxiogöra sig en betydande ränta på de utbetalda bidragen. Det finnsheller inget inttesse att ekonomiskt stimulera förtida återtagande av omställdareal i vänteläge tiU en spannmålsproduktion som bara skuUe öka överskotten. TCO är mot bakgmnd av sitt ticUgareställnUigstagande i princip positiv tiU förslag idenna del. Det bästa hade visserligen varit om omstäUningsprogrammet hadekunnat fullföljas mot prcxluktionsba-lans 1994/95, eftersom resurser inteonödigtvis bör bindas i produktion som inte efterfrågas. Men om detta i ettEG-perspektiv inte längre bedöms möjUgt är kombmationen lågt pris ckU arealersätöung att föredra framförandra tänkbara stödformer. TCO rillstyrker att förmalningsavgiften tas bort.Det skulle leda till lägre konsumentpriser. Eftersom kommissionen föreslår attde för jordbruket positiva åtgärdema genomförs /94 bordeförmalningsavgiften kunna avskaffas redan dä. --- EnligtTCO:s mening behöver det över huvud taget inte fattas något Prop.1992/93:100 beslutnu om stöd /95. En sädant beslut kan anstä i avvaktan pä att vi Bilaga10 vet mer både om EG;s framtida jordbnUcspolitik och utfallet av de svenska 2.23 : gäller förslaget om aweckltagav prisregleringsavgiften pä handelsgödsel- CKh bekämpningsme del från den 1 juU 1993.1 takt med att statsmaktema avvecklat många av sina ticUgare åtaganden cKh stöd för den yrkesmässiga ttädgärdsodUngen har de koUektivt restituerade regleringsavgifteraa för ttädgårdsnäringens del fän en ökad betydelse för att bära näringens gemensamma kostnader för marknads föring, information och utveckUngsarbete. möjligheterför att framgent med statsmaktemas hjälp bygga upp koUektiva fonder via ettgenereUt avgiftssystem eUer via ett skatterestitutionsförfarancte. Beträffande prisregleringsavgiften vill förbundetocksä framhålla att man starkt motsätter sig en omläggnmg av denna tiUmiljöavgifter. 2.24 Agrobränsle:När svenskt jordbmk anpassas tUl EG är det vUctigt att CKksä de regler som finns för trädans användning gäller svenskt jordbruk. En aktiv användning av ttädan ger lantbrukarnamöjlighet att utveckla nya jordbmksgrödor som kan bli viktiga . Nyalönsamma grödor minskar överskottsproblemen och slär vakt om infrastmktur ochsysselsättning i glesbygden. : En realistisk be dömning är att överförandet av mark tiU annan användning kommer att ta be tyeUigt än man bedömde 1990. Fömtsättningaraa för framför aUt energigrödor uppfattas av jordbruksföretagama som otUhäckUga för att moti vera långsUctiga CKh seriösa satsningar. Lösnmgen pä detta problem ligger en Ugt SLA:s mening i att det öppnas möjUgheter för de företag som sä önskar an växla över omställd areal i träda enligt EG-modell. MöjUgheten bör gälla för areal i säväl vänteläge som avbmten altemativ användnmg. Olika tekniska lösningar för detta är tänkbara. SLA konstaterar därmed att kommissionen i sak görsamma bedömning som SLA vad avser omställningsprogrammet dess konsekvenserför anpassningen till CAP-reformens regler om basareal och arealbidrag. SLAhar därför inga invändningar mot de förslag som kommissionen här lägger. En given slutsats är således att med oföräncUadpoUtik kormner de svenska prisema att avvika väsentiigt frän despannmålspriser som då kommer an gäUa i EG. PrisskilUiaden kan röra sig om ca30-40 öre per kg. ingenting görs åtsttuationen kommer att ha lags- Prop.1992/93:100 --- Vi stödjer säledes förslaget om förlängdainlösenpriser CKh arealbi drag fr.o.m. växtodlingsäret 1993. föreslär attprisregleringsavgiftema på handelsgödsel och bekämpningsmedel avskaffas fränden 1 juU 1993. Vidare föresläs att förmalningsavgiften tas bort fr.o.m. den 1juli 1994. SLA ser avskaffandet av dessa avgifter som viktiga och naturUgasteg i det pågående arbetet att anpassa de svenska kostnadema tiU EG-nivä. 2.27Föreningen :----- Vad man då från kommissionenssida inte har beaktat i det här sammanhanget är det förhållandet att manföreslår ett borttagande av prisregleringsavgiftema för handelsgödsel ochbekämpningsmedel först fr.o.m. . För ocUama betyder detta att deför skörden ändå belastas med ovan nämnda avgifter, då dessa produktionsmedelinhandlas CKh används före . Dessutom har man ej beaktat kosmaden förmiljöavgifter, viUca ej fmns inom EG. SpmO föreslär ocksä att möjlighet införs att återgåmed omstäUningsarealen även 1994 och 1995. Återbetalningsbeloppet skall räknasfram så an man reducerar omställningsersättaingen som utgick med 1/5-delför varje är marken varit ur produktion cx;h med 1/4-del resp. 1/3-del for marksom anslutits resp. 1993. Vidare bör äterbetalningskravet slopas om ocUing avomställd maric åtempptas efter 1995. 3 Åtgärder för att främja ekologisk produktion 3.3 delar kommissionens mening när det gäUer åt gärder för att främja ekologisk produktion. Länsstyrelseni : viU framhålla att marknadsföringen av ekologiskaprodukter bör tiUföras hälften av det föreslagna beloppet. i föreslär en kraftigökning av det föreslagna stödet. Ökningen bör i första hand användas tUlforskning ocb utveckling, rådgivning, produktutveckUng samt marknadsföringsinsatser. 3.4 har inga erinringar mot förslagen rörande ekologisk prcxluktion. 3.6Statens naturvårdsverk stödjer kommissionens förslag för att främja denekologiska prcxluktionens utveckUng. anser att ekologisk odling föravsätming på EG-marknaden skuUe ha sä stora fördelar ur nuljö- CKhlandskapsvärdssynpunkt att mark- nadsfömtsättnUigamaingäende bör analyseras. Sådana stacUer av den potenti- Prop. eUa framtida EG-marknadenför svenska ekologiska prcxlukter fordrar väsent- Bilaga 10 Ugt mera resurser än debelopp kommissionen föreslär för marknadsstudier. 3.8 Sverigeslantbruksuniversitet:- Ekologiskt lantbmk är en av flerapådrivande krafter i den pnxess mot ökad mUjö- och naturresurshushållning somstartat inom det konventionella jordbmket. Kommissionens förslag tiU stöd avtUlämpad forskning CKh utvecklmg, marknadsföringsinsatser cKb konttoll stöds avSLU. 3.9 Konsumentberedningen:Ekologiskt producerade livsmedel efterfrå gas av elt stigande antal kvalitetsmedvetaa konsumenter. KoB har inga in vändningar mot kommissionens förslag om stöd nU forskning, marknadsfö ring och konttoll på detta omräde. Bidragen bör ses som hjälp i uppbyggnads skedet av en inttessant produktionsgren CKh inte som ett permanent inslag. 3.10 :-- Om samhället anser det önskvärtmed en ökning av dessa prcxlukter, är det rimUgt att samhället, dvs. alla, direkt stöder ekologisk produktion och att behovet av merpriser på pro duktema därmed bU inindre. Ert permanent stödtiU ekologisk produktion skul le minska de ekologiska producentemas sårbarhet CKh beroende av konsumen temas vilja att betala merpriser. - välkomnar kommissionens förslag anytterligare per är anvisas för tvä är, 1993/94 och 1994/95. 3,14Kooperativa förbundet har i sin dagliga verksamhet verkat för att ekologisktprcxlucerade varor i allt störte utsttäckning kan komma konsumentema tUUianda. KF är därför positivt tUl att stöd till omläggningtill ekologisk prcxluktion, forskning, utveckling och marknadsföring lämnas. 3.16Lantbrukarnas riksförbund: Det svenska jordbruket har enligt LRF genereUt settunUca kvalitetsegenskaper. Detta mäste ses som en konkurrensfördel i ensituation med öppna gränser gentemot EG. Ekologisk prcxluktion kan isammanhanget ses som en särskild nisch, vars marknad är växande. LRF menar an den ekologiska ocUuigen bör kunna ökaytterligare . Den bör även kunna bidra till an stärka det svenskajordbrukets ställning i en hårdnande EG-konkunens. Förbundet tillstyrker ihuvudsak förslag rörande den ekologiska produktionenavseende 1993/94 och 1994/95. 3.20Svenska delar i aUt väsentiigt kommissionens synpunkterbettäffande den ekologiska cxUingen. har redan tidigare framförtkravet pä ett permanent omställningsslöd för ekologisk ocUing och stöder därförförslaget att ett sädant förslag utarbetas . Beträffande de 5 mUjonerkronor/är som föreslås tiU forskning och utveckling anserNaturskyddsförenuigen att det är en blygsam summa i forskningssammanhang ochspeciellt i detta faU då det gäUer att snabbt ge stabiUtet ät en relativt nyoch sårbar verksamhet. 3.21Sverigeslivsmedelsindustriförbund:- har inga invändningar tiU förslaget, men anser attbidragen ej bör vara permanenta utan endast en hjälp i uppbyggnadsskedet avdenna prcxluktion. 3.22Tjänstemännens centralorganisation: kantillstyrka komnussionens förslag om stöd tiU forskning, marknadsföring cKhkonttoU pä detta område. De föreslagna bidragen bör dock ses som stöd tiU eninttessant produktionsgren i dess uppbyggnadsskede och inte som ett permanentstöd. stöden,utöver de redan befintliga - ttU marknadsföring, konttoU och tiUämpadforskning är välbehövliga CKh väUcomna. Utöver dessa stöd är insatser förinformation riktad tUl lantbmkama nödvändiga. Om man menar allvar med att styra in jordbmket imer miljöanpassade banor är del inte tUlräckUgt att förUta sig på marknadensvilja att betala merpriser för att garantera denna utveciding. MUjömärkning avprodukter är ett styrmedel för an öka mUjövänlig prcxluktion, men är mtetilhäckligt när produktionen betingar en betydande merpris. Därför bör dUektproduktionssiöd utgå för den ekologiska ocUUigen och djurhållnuigen. KRAV viU föreslå följande ätgärder utöver de somföreslagits av : -anslåsårligen för informationsinsatser riktade till lantbmket och ttädgårdsnäringen. -införs ett"permanent" stöd för ekologiskt lambruk utformai sä att det bordetiUfredsstäUa EG:s krav inom ramen för programmet för miljöförbättrandeätgärder. Stödet bör vara i den storleksordning som gäller för detta program,dock cUfferentierat avseende djurhållningen med kraftigare stöd tUl de"svårare" produktionsgrenama, svin CKh fjäderfä, än tiU nötproduktionen. -Utöver det permanenta stödetbör en extta omläggningspremie utgä för ekologisk växtocUing de första åren.För anunalieproduktionen bör i stäUet en behovsprövat investeringsstöd införas. -Ekologisk trädgärds- ochfmktodUng bör stödjas med ett investeringsstöd för mförande av ny miljöanpassadteknUc och genom en Uitensifierad rådgivning. 1992/93:100 Bilaga10 Sammanställning av remissyttranden över delbetänkandet(SOU 1992:125) Åtgärder för att förbereda jordbmk ochlivsmedelsindustri för EG - förslag om animaliesektom Efterremiss har ytttanden över delbetärJcandel avgetts av ,(), (), (), , (),(), Konsumentberedningen (KoB),handel. (), (), (), () samt Föreningen (SpmO). 1992/93:100 Bilaga10 1 Utgångspunkter för anpassningen inom animaliesektom 1.1 Kommerskollegiumkan i stort sett ställa sig bakom de analyser och ställningstaganden som görs i betänkandets kap. 1. Kollegiet delar sålunda kommissionens uppfattningatt gränsskyddsföränd ringar kan vara en lämpligt medel an ästacUcomma en anpassning till nivå. Kollegiet vUl understryka vikten av attanpassningsåtgärderaa inte begränsas till primärproduktionen. Eneffektivisering av livsmedelsindustrin ler sig angelägen inför den ökadekonkunensen uiom de nu skyddade delama av denna. Detsamma gällerdistributionen av Uvsmedel. 1.2 Riksrevisionsverket:En fortsatt avreglering är enligt verkets mening av avgörande betydelse för att skapa fömtsättningar för den omsn-ukturering och effektivisering av jordbruksnäringen och Uvsmedelsindustrin som är nöd vändig. Detsvenska jordbmkets EG-anpassning bör enligt verkets mening därför utgå frännäringens långsUctiga korUcurtenskraft och de ätgärder som är nödvändiga föratt förstärka denna. sädana ätgärder som är nödvändiga för att sänkaprisnivån samt för att förbättta näringens förmåga att producera de varor CKhtjänster som konsumentema efterfrågar. Detta i motsats tiU kommissionensförslag som i första hand syftar till att anpassa regelsystem och stödniväertiU EG:s regleringssystem. RRV menar art det är angeläget art jordbruketsomställning från planekonomisk styming till marknadsanpassning fullföljs. En återgång tiU en mer reglerad politUc, iförhållande till beslut, är olycklig om man CKksä bedömer an CAP (EG:sgemensamma jordbrukspoli-tUc) är en första steg i riktaing mot en mermarknadsinriktat system. 1.3Statens jordbruksverk delar i stort kommissionens bedömning av de anpassningarsom blir nödvändiga för animalieprcxiuktionen vid ett EG-medlemskap. Verketsanalyser tyder på att pris-, stöd- och kostnadsskillnadema mellan CKhDanmark ligger i den storleksordning som kommissionen anger. Verket vill dcKkpoängtera att det är osäkert vilken prisnivå som kommer an räda i vidett medlemskap. Sannolikt kommer prisema att kunna variera över landet cKh förvissa prcxlukter sannolikt ligga över den danska prisnivån. Med den närhet ochden exportinriktning som danskt jordbruk har är det emellertid rimUgt att antaatt konkunensen frän kommer att bU stark och medföra att prisnivån i desödra delaraa av inte kommer att awika markant från den danska. Dettainnebär krav pä avsevärda kostnadssänkningar och effektiviseringar i densvenska aiumalieproduktionen. Jordbmksverketdelar ocksä kommissionens bedömning att anpassningen börinledas redan innan blir mecUem i EG. storlekenpä anpassningen före medlemskapet är rimlig, men viU samticUgt påpeka att detär ett avsevärt rationaliseringskrav som därmed stäUs pä produktionen. VerketviU därför betona vikten av att förädlingsindusnin inleder den effektiviseringsom är nödvändig för ätt den skall klara EG-konkur-rensen, vilket är enfömtsättning för att ett konkurtenskraftigt jordbmk skall kunna överleva inomEG. --- Kommissionenhar avpassat sina förslag när det gäller anpassningen föreett EG-inttäde utifrån fömtsättaingama för olUca prcxluktionsgrenar. Däremothar inte motsvarande bedömningar gjorts när del gäller det kvarvarande steget,i samband med inttädet. Inte heUer har pä den kortaremisstiden analyserat inverk an av denna utgängspunkt pä olUca prcxluktionsgrenar, men avser att senare återkomma i denna fräga. Verket viU dock betona att den centtala frågeställ ningen här inte är det totala anpassningsbehovet vid en medlemskap, utan anpassningstidens betydelse för anpassningsförmågan för olika prcxluktions grenar, dvs. om olika lång anpassningstid inverkar på den långsiktiga konkur renskraften. För vissa prcxluktionsgrenar kan den kona anpassningstiden va ra rimlig, medan den för andra prcxluktionsgrenar kan innebära stora påfrest ningar. --- Vid dagens valutasituation, med en försvagadsvensk valuta gent emot EG-ländemas valutor, minskar anpassningsbehovet vid ett EG-inttäde jämfört med den av kommissionen beräknade. Slopad proteinfcxlertcglering medför sänktafcxlerkostnader för animalie produktionen. Valutakursändringama medför dcKk att prisema pä importera de insatsvaror stiger. Den försvagade svenska valutan minskar därmed den kostnadssänkande effekten nägot jämfört med kommissionens beräkning. Med hänsyn taget tiU hur fcxlerblandningamas sammansättning kan förväntas förändras vid den generella prishöjningen beräknas dock effekter bU mycket begränsad.- Valutakursändringens huvudsakliga effekt är alltsåart den minskar det totala anpassningsbehovet. Det förändrar CKksä anpassningensfördelning i ti- 1992/93:100 Bilaga10 den,beroende pä hur kommissionens förslag hanteras i det nuvarande valuta läget. Sammanfattningsvis innebär valutakursändringama anavståndet till EG:s marknadspriser - CKh därmed anpassningsbehovet - minskar,som kostnadstrycket ökar nägot. Omställningskommissionenanser att generella gränsskyddssänkningar är att föredra före sänkningar som riktar sig mot EG, t.ex. i form av en utvidg ning av det bilaterala jordbruksavtal som ckU EG slutit i samband med . anser att möjligheten till utvidgningar av avtalet inte bör avföras. delar dock kommissionens be dömning an en awägning av vilken kvot som skulle fä avsedd effekt är myck et svär. Verket delar CKksä kommissionens invändning mot kvoter och menar att kvoter är ett tveksamt sätt an nå liberaliseringar i handeln. Kommissionen nämner emellertid att gränsskyddssänkningar, utan kvoter, gentemot EG skul le kunna vara ett altemativ till avgiftsfria kvoter. anser att denna väg är att föredra före kvoter. Prop.1992/93:100 Bilaga 10 Kommissionen menar an det eventuellajusteringsbehov som gränsskyddssänkning kan resultera i för EG är försumbar.Enligt beräkningar ligger det genomsnittiiga svenskagränsskyddet för jordbraksprcxlukter under EG:s nivä. Jordbruksverketsberäkningar tyder på att den föreslagna gränsskyddssänkningen ökar avståndettill EG:s gränsskydd för jordbraksprcxlukter med ca , exkl.följdeffekter för beredda produkter. Av detta belopp beror 50 miljoner kronorpä den sänkning av pro-teinfoderavgiften som aviserats . Huvuddelen av beloppet pä (ca 2/3) hänför sigtill slopade avgifter på proteinfoder. 1.4 : Eftersom EG har lägre pris-, kostnads- och stödniväer pä animalieområdet än anser att det fram tUl ett mecUemskap i EG är angeläget att successivt sänka de svenska nivåema. LES delar denna uppfattning. 1.5 :--- Konkurtensverketfinner det positivt att kommissionennu föreslår gränsskyddssänkningar. Det är dock verkets uppfattning att deföreslagna gränsskyddssänkningaraa visserligen leder till en viss sänknmg avsvenska pris- och kostaadsniväer men bara till en begränsad ökning avkonkurrenstrycket genom ökad imponkonkunens. Kommissionens syfte med deföreslagna gränsskyddssänkningaraa är enbart en sttävan att uppnä likheter ikostaader och intäkter med dem som gäller inom EG. Det innebär alltså enanpassning av korUcurtensförhällandena utifrån produ-centinttesset. Som verkettidigare framhälUt gäller att verkUg konkunenskraft för livsmedelsföretagen,säväl inhemska som utiändska, uppnås om de i konkunens med varancUa lyckastiUfredsstäUa konsumentemas behov. 9 1992/93. 1.6 Statens naturvårdsverk:- stöderförslagen till sänkningarav proteinfoderpriser, spannmålspriser, dUektbidrag till mjölkproduktionen ochreferenspriser pä kött och ägg. En fömtsättning är emellertid attkompletterande ätgärder vidtas för att väma om naturvärdens inttessen. Prop.1992/93:100 Bilaga 10 anser att det ärmycket viktigt att de förändringar som cUskuteras och föresläs noga belyses frän miljösynpunkt. Innan OmstäUnings kommissionens förslag finns i sin helhet är det emellertid svårt att göra enrätt visande analys av förslagens miljöeffekter. 1.7 : Huvudproblemet medansatsen är att den utgår frän en anslutning . Förslagen synes ej sttiktsamhällsekonomiskt motiverade CKh man framhäller mera de budgetmässigakonsekvenseraa än det samhällsekonomiska utfallet. De priser ckU bicUagsniväer som föresläs kan ejhärledas utifrån samhällsekonomiska principer utan synes vara merbudgetmässigt CKh pragmatiskt motiverade. Även om förslagen gär i ensamhällsekonomiskt gynnsam riktning innebär de inte en fuUständig anpassning avsvensk livsmedelssektor tiU konkurrensförhåUandena i EG. Kommissionen framhåller att del ärvUctigt att företag som har fömtsättning ar att ekonomiskt klara sig pä EG:s villkor inte släs ut före EG-inttädet. SLU instämmer i denna bedömning. SLU viU dessutom instämma i och ytterligare understryka an största delen av cxilingslandskapets hotade flora och fauna är för sin överlevnad beroende av bete.