prop · GF0343 · 1992-01-01 00:00:00 — 11 § Genom slopandet av nettokvittningen kan enbart en ändring i ett taxeringsbeslut avseende en fråga som föranlett skattetillägg påverka beslutet om skattetillägg (se avsnitt 2.4). Paragrafen har justerats i anledning därav. 13 § Paragrafen har ändrats bl. a. i anledning av förslaget att skattetillägg skall kunna utgå även i det fall en förvärvskälla visar underskott. Andra stycket reglerar hur underlaget för skattetillägg på undandragen skatt vid taxering till statlig inkomstskatt på förvärvsinkomst skall räknas ut när tillägg skall påföras på mer än ett sanktionsgrundande belopp och efter olika uttagsprocent. Av tredje stycket framgår att andra stycket skall tillämpas även i andra fall när skattetillägg på undandragen skatt skall påföras efter skilda procentsatser. En sådan beräkning har betydelse för storleken av ett skattetilllägg på undandragen skatt t. ex. när det är fråga om en skatt som i olika skikt utgår med skilda procentsatser och när reglerna om begränsning av skatt träder in. Vid beräkning av skattetillägg på minskning av underskott i förvärvskälla skall underlaget vid tillämpning av de skilda procentsatserna fördelas efter den kvotdel som vart och ett av de undanhållna beloppen utgör av de sammanlagda undanhållna beloppen. I det nya fjärde stycket regleras de fall där skattetillägg skall tas ut såväl på ett underlag som utgörs av undandragen skatt som på ett underlag som utgörs av minskning av underskott. Beräkningen görs då på underlagen var för sig. Övergångsbestämmelserna Lagen tillämpas första gången vid taxering. Bestämmelsen i 4 kap. 18 § andra stycket, som innebär att eftertaxering inte skall ske om ett beslut skulle framstå som uppenbart oskäligt, och den nya eftergiftsgrunden i 5 kap. 6 § tillämpas dock redan vid taxering. 10.2 Lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter 2 kap. 20 § Den som har inkomst av näringsverksamhet skall enligt 19 § i sin självdeklaration för varje förvärvskälla från bokföringen lämna uppgifter om bl. a. intäkter, kostnader, bokslutsdispositioner m. m. Bostadsföreningar, bostadsaktiebolag, allmännyttiga bostadsföretag m. fl. skall enligt 2 § 7 mom. SIL schablonbeskattas genom att som intäkt av fastigheten tas upp av fastighetens taxeringsvärde året näst före taxeringsåret. Avdrag får endast göras för ränta på lånat i fastigheten nedlagt kapital, tomträttsavgäld och liknande. Det är därför inte nödvändigt att alla de uppgifter som avses i 19 § lämnas utan det räcker med de uppgifter som behövs för att beräkna schabloninkomsten. Den som skall schablonbeskattas enligt 2 § 7 mom. SIL skall därför inte vara skyldig att lämna standardiserade räkenskapsutdrag vad gäller fastighetsinnehavet (se avsnitt 6.2). 23 § En arbetsgivare som har avsatt medel till pensionsstiftelse eller personalstiftelse blir enligt det nya andra stycket skyldig att lämna uppgift om namn och organisationsnummer på stiftelsen (se avsnitt 6.1). 25 § Handelsbolag och rederi för registreringspliktigt fartyg skall enligt nuvarande regler till ledning för delägares taxering för varje förvärvskälla lämna standardiserade räkenskapsutdrag enligt 19 § samt uppgift om delägares andel av bolagets eller rederiets inkomst och värdet av hans andel eller lott i bolaget eller rederiet. Delägare är dessutom skattskyldig för avkastningsskatt och särskild löneskatt på pensionskostnader. Uppgift skall därför också lämnas om delägares andel av skatteunderlag enligt lagen om avkastningsskatt på pensionsmedel och lagen om särskild löneskatt på pensionskostnader. Dödsbo, som vid inkomst- och förmögenhetstaxeringen skall behandlas som handelsbolag, skall lämna motsvarande uppgifter. 26 § I första stycket har redaktionella ändringar gjorts. Andra stycket har fått en annorlunda utformning än förslaget i lagrådsremissen. I punkt 1 har uppgiftsskyldigheten för pensionsstiftelser slopats. Pensionsstiftelser är skattskyldiga till avkastningsskatt och skall lämna allmän självdeklaration. Förutom personalstiftelser som avses i 7 § 4 mom. SIL bör även stiftelse som bildats enligt avtal mellan organisationer av arbetsgivare och arbetstagare med ändamål som anges i 7 § 4 mom. SIL vara skyldig att lämna särskild uppgift. Uppgifter enligt 26 § är nödvändiga för att kunna bedöma om skattskyldighet föreligger. I nya punkt 3 har ett tillägg gjorts i anledning av en ändring av 7 § 6 mom. SIL (SFS 1991: 181). som främjar nordiskt samarbete skall lämna särskild uppgift. Punkt 6 har slopats på grund av den ändrade lagstiftningen i SIL. Av det nya femte stycket framgår att stiftelse eller förening som är skyldig att lämna självdeklaration skall foga den särskilda uppgiften till deklarationen (se avsnitt 2.8). 3 kap 60 § Enligt 54 § 1 mom. sista stycket UBL skall avdragen preliminär skatt på räntor och utdelningar redovisas under utbetalarens person- eller organisationsnummer. S. k. särskilt redovisningsnummer enligt 53 § 1 mom. andra stycket UBL får inte användas i sådana fall. Det är nödvändigt att kontrolluppgifter och sammandrag av kontrolluppgifter registreras under samma identitet. I förevarande paragraf har därför tagits in ett undantag från skyldigheten att använda det särskilda redovisningsnumret vad gäller sammandrag av kontrolluppgifter avseende räntor, utdelningar och betalningar till och från utlandet. Därmed uppnås samstämmighet mellan de olika reglerna. 4 kap. 8 § Ändringen i första stycket innebär att bötessanktionen slopas när handelsbolag, rederi eller dödsbo som taxeras som handelsbolag underlåter att fullgöra sina skyldigheter enligt 2 kap. 25 § LSK. 10.3 Lagen om ändring i lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter 4 kap. 9 § Första stycket punkt 2 slopas eftersom förseningsavgift skall kunna tas ut om inte särskild uppgift kommer in i rätt tid (se avsnitt 2.8). Skattetilllägg kan komma i fråga om oriktig uppgift lämnas. 10.4 Lagen om mervärdeskatt 38 § Se kommentaren till 4 kap. 16 § TL. 64 a § I första stycket har en ändring gjorts motsvarande den i 38 §. Skattetilllägg kan komma i fråga även i det fall en oriktig uppgift inte lämnas i direkt anslutning till ett beskattningsbeslut utan under utredningen (se avsnitt 2.6). Vidare har möjligheten att påföra skattetillägg vid oriktig uppgift i domstol slopats i de fall den oriktiga uppgiften inte prövats i sak (avsnitt 2.7). Enligt det nya andra stycket skall skattetillägg tas ut när den oriktiga uppgiften avser periodisering eller därmed jämförlig Vad som bör omfattas av bestämmelsen har vad gäller taxering utvecklats i avsnitt 2.3.2 och i kommentaren till 5 kap. 1 § TL. Motsvarande synpunkter kan anläggas på oriktiga uppgifter som rör periodisering eller motsvarande vid redovisning av mervärdeskatt. Tredje och fjärde styckena har justerats i anledning av det nya andra stycket. Sker skönsuppskattning skall, till den del uppskattningen innefattar rättelse av oriktig uppgift från den skattskyldige, skattetillägg utgå enligt första eller andra stycket, dvs. den lägre procentsatsen kan bli tillämplig i ett sådant fall. Det nya femte stycket reglerar hur underlaget för skattetillägg skall bestämmas sedan nettokvittningen avskaffats (se avsnitt 2.4). 64 f § I första stycket har en ny eftergiftsgrund införts. Eftergift får medges om det framstår som uppenbart oskäligt att ta ut den särskilda avgiften (se avsnitt 2.9). Den särskilda eftergiftsregeln för s. k. räkenskapsfel i andra stycket har slopats. Detta innebär inte någon förändring i sak eftersom de allmänna eftergiftsreglerna i första stycket är tillämpliga på de situationer som avses (se prop. 1977/78: 136 s. 222). 64 h § Ändringen föranleds av att nettokvittningen föreslås slopad (se avsnitt 2.4). 10.5 Lagen om punktskatter och prisregleringsavgifter 4 kap. 7 § Se kommentaren till 4 kap. 16 § TL. 7 kap. 1 § I första stycket har ändrats i två avseenden. Ändringen i första meningen innebär att en oriktig uppgift som lämnas t. ex. vid en skatterevision och som, om den godtagits, skulle ha medfört för låg skatt kan föranleda skattetillägg (se avsnitt 2.6). Ändringen i andra meningen innebär att en oriktig uppgift i domstol måste ha tagits upp till prövning för att skattetilllägg skall utgå (se avsnitt 2.7). I det nya andra stycket har införts en bestämmelse om en lägre uttagsprocent i de fall den oriktiga uppgiften avser periodisering eller därmed jämställd fråga. Vilka situationer som bör omfattas av bestämmelsen har utvecklats i avsnitt 2.3.2 och i författningskommentaren till 5 kap. 1 § TL. Tredje och fjärde styckena har justerats i anledning av det nyinförda Av det nya femte stycket framgår hur underlaget för beräkning av skattetillägg skall bestämmas sedan nettokvittningen slopats (se avsnitt 2.4). Hänsyn skall endast tas till invändningar rörande den fråga som föranlett skattetilllägget. 6 § I första stycket har en ny grund för eftergift av skattetillägg och förseningsavgift införts. Skattetillägg och förseningsavgift skall efterges om det framstår som uppenbart oskäligt att ta ut tillägget eller avgiften (se avsnitt 2.9). 8 § Ändringen föranleds av att nettokvittningen slopas (se avsnitt 2.4). 10.6 Lagen om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare 3 § Av det nya tredje stycket framgår att beslutsbehörigheten kan flyttas mellan skattemyndigheterna. En motsvarighet till bestämmelsen har införts i 2 a § tredje stycket UBL. En förutsättning för överflyttning är -- i likhet med vad som gäller överflyttning av behörigheten att fatta beslut i taxeringsärende -- att den myndighet dit beslutsbehörigheten flyttas medger det och att det kan ske utan avsevärd olägenhet för arbetsgivaren. En överflyttning som sker i syfte att samordna beslut avseende olika uppbördsperioder kan normalt inte anses innebära avsevärd olägenhet för arbetsgivaren. 9 § Ändringen har gjorts för att få överensstämmelse med terminologin i den nya kommunallagen (1991: 900). 38 § Ändringen i första stycket första meningen har kommenterats i avsnitt 2.6. I stycket har också ett tillägg gjorts för att göra det möjligt att påföra avgiftstillägg vid oriktig uppgift i mål om avgift (se avsnitt 2.7). För att en oriktig uppgift skall kunna föranleda avgiftstillägg krävs att den lämnats skriftligen. Detta gäller även oriktig uppgift som lämnas i ett mål om avgift. Av det nya andra stycket framgår de fall i vilka avgiftstillägg skall tas ut efter en lägre uttagsprocent. I punkt 1 har efter mönster från TL införts en regel om lägre tillägg när den oriktiga uppgiften kunnat rättas med ledning av normalt tillgängligt kontrollmaterial (se avsnitt 2.3.1). Enligt punkt 2 skall skattetillägg tas ut efter en lägre uttagsnivå när den oriktiga uppgiften avser periodisering eller därmed jämställd fråga. Motiven till regeln har utvecklats i avsnitt 2.3.2. 40 a § Paragrafen, som är ny, motiveras av att nettokvittningen slopas (se avsnitt 2.4). Underlaget för avgiftstillägg skall beräknas med hänsyn tagen endast till invändningar rörande den fråga som föranlett tillägget. 43 § I första stycket har en ny eftergiftsgrund införts. Eftergift av avgiftstilllägg skall ske om det framstår som uppenbart oskäligt att ta ut tillägget (se avsnitt 2.9). 47 § Nettokvittningen har slopats även på avgiftsområdet (avsnitt 2.4). att ett ändrat beslut om arbetsgivaravgift skall påverka avgiftstilläggsbeslut krävs att ändringen avser den fråga som föranlett tillägget. Vidare har en ändring gjorts så att det framgår att det är skattemyndigheten som skall besluta om ändringen. 60 § Ändringen har kommenterats i avsnitt 2.6. 61 och 62 §§ Bestämmelsen i 61 § andra stycket har slopats och ersatts av ett generellt stadgande i 62 § tredje stycket att efterprövning inte får ske om beslutet med hänsyn till omständigheterna skulle framstå som uppenbart oskäligt (se avsnitt 2.10). 10.7 Uppbördslagen 2 a § I paragrafens två första stycken har bestämmelserna om beslutsbehörighet, som varit spridda över ett stort antal stadganden, förts samman för att ge en enklare och mer överskådlig reglering. I tredje stycket har införts en bestämmelse som möjliggör överflyttning av beslutsbehörigheten mellan skattemyndigheter (se avsnitt 5.2). Bestämmelsen har motsvarigheter i 2 kap. 2 § tredje stycket TL och 41 § andra stycket ML. När behörigheten att fatta taxeringsbeslut avseende en viss skattskyldig överförts till en annan skattemyndighet finns det i regel skäl att också överföra beslutsbehörigheten i de uppbördsärenden som har samband med taxeringsärendet (jfr prop. 1989/90: 74 s. 282). En överföring av beslutsbehörigheten kan ske endast om den mottagande myndigheten medger det och det kan ske utan avsevärd olägenhet för den skattskyldige. En överflyttning av beslutsbehörigheten för att samordna beslut avseende torde regelmässigt underlätta för den skattskyldige som därigenom endast behöver ha kontakter med en skattemyndighet i stället för flera. En avsevärd olägenhet för den skattskyldige kan däremot tänkas uppkomma om beslutsbehörigheten flyttas över till en skattemyndighet som den skattskyldige inte har eller har haft någon anknytning till. En regel om överflyttning av beslutsbehörighet föreslås också i 3 § USAL. 5 § Ändringen har gjorts för att få överensstämmelse med terminologin i den nya kommunallagen (1991: 900). 11 § Nuvarande bemyndigande i andra stycket för RSV att besluta om kostnadsavdrag vid beräkning av den preliminära skatten har slopats eftersom det strider mot nu gällande grundlagsbestämmelser. Enligt tredje stycket, som är nytt, får skattemyndigheten efter ansökan besluta att arbetsgivare vid beräkning av preliminär A-skatt inte skall ta hänsyn till förmån av fri hemresa eller ersättning för kostnad för hemresa med allmänna kommunikationer, under förutsättning att beloppet inte överstiger avdragsgillt belopp enligt bestämmelserna i (se avsnitt 5.1). 22 § Andra stycket har slopats i anledning av att en generell bestämmelse om beslutsbehörighet införts i 2 a §. 27 § 3 mom. Ändringen i första stycket innebär att fyllnadsinbetalning av preliminär skatt kan ske t. o. m. året efter inkomståret utan att någon kvarskatteavgift tas ut. 27 a § I nya 2 a § regleras generellt vilken skattemyndighet som är behörig att fatta beslut enligt UBL. Bestämmelserna gäller även beslut om nedsättning av kvarskatteavgift. Regleringen av behörig skattemyndighet i första stycket är därför onödig och har slopats. 43 § 1 mom. I första stycket har lagts till en bestämmelse som befriar den som betalar ut sådana pensioner och livräntor som avses i 1 § lagen (1990: 326) om skatteavdrag i vissa fall från folkpension m. m., dvs. , att lämna uppgift om skatteavdragets storlek vid varje utbetalning. Uppgift skall lämnas endast om skatteavdragets storlek har förändrats i förhållande till det avdrag som gjordes vid närmast föregående utbetalning. 44 § Behörig myndighet att fatta beslut om förhandsbesked är den som anges i 2 a § andra stycket oavsett vem som begär förhandsbeskedet. En bestämmelse om detta har tagits in i andra stycket av förevarande paragraf. 46 § 1 mom. Första stycket har slopats till följd av nya 2 a § som generellt reglerar beslutsbehörigheten. I andra stycket har enbart en redaktionell ändring gjorts i anledning av att första stycket slopats. 49 § 4 mom. Enligt tidigare regler skall erlagd ränta återbetalas först sedan domen vunnit laga kraft när domstol bifaller ett överklagande. Skattebeloppet restitueras däremot utan krav på lagakraftvunnen dom. Kravet att domen först skall ha vunnit laga kraft innan anståndsräntan betalas tillbaka medför att särskilda rutiner för bevakning av att detta sker måste upprättas. Andra stycket har därför ändrats så att anståndsräntan kan betalas tillbaka tillsammans med det restituerade skattebeloppet. 50 § Första stycket har slopats till följd av att en generell regel om beslutsbehörighet införts i 2 a §. Enligt andra stycket skall ansökan om anstånd enligt 48 § 2 mom. ges in till skattemyndigheten eller den myndighet som regeringen bestämmer. Bakgrunden till förslaget är att fr. o. m. skall och de allmänna försäkringskassorna handha administrationen av familjebidragen till värnpliktiga och andra som tjänstgör inom totalförsvaret (se prop. 1991/92: 22). I propositionen föreslås att handläggningen av dessa bidrag regleras i en ny lag, lagen om handläggning av vissa ersättningar till den som tjänstgör inom totalförsvaret. Frågan om i vilken utsträckning kommunerna och civilförvaltningen övergångsvis skall handlägga ansökningar om familjebidrag efter utgången av avses bli reglerad i en förordning om familjebidrag. Till vilken myndighet en ansökan om anstånd skall ges in efter utgången av bör regleras i uppbördsförordningen (1967: 626). 52 § I första stycket har behörighetsreglerna ersatts med en hänvisning till 2a §. Dessutom har ordet landstingskommun bytts ut mot landsting i överensstämmelse med terminologin i den nya kommunallagen (1991: 900). 53 § 1 mom. I andra stycket har stadgandet om behörig beslutsmyndighet tagits bort till följd av införandet av den generella beslutsbehörighetsregeln i 2 a §. 54 § 1 mom. I första stycket har införts en hänvisning till 2 a §, i stället för till 52 § och 3 § USAL. Ändringen innebär inte någon ändring i sak. Dessutom har ordet landstingskommun ersatts med landsting i överensstämmelse med terminologin i den nya kommunallagen (1991: 900). 68 § 2 mom. Bestämmelsen om vilken skattemyndighet som beslutar om restitution blir med den nya regeln i 2 a § överflödig och har slopats. Ändringarna är av redaktionell natur. 69 § 1 mom. Ändringen i tredje stycket innebär att den ö-skatteränta som avser sådan överskjutande skatt, som uppkommit på grund av en för stor fyllnadsinbetalning som gjorts , kommer att beräknas som gäller för sådan preliminär skatt som betalats i föreskriven ordning under uppbördsåret, dvs. 75 och 77 §§ Bestämmelserna om behörig myndighet har justerats till följd av att en generell regel om beslutsbehörighet införts i 2 a §. 77 b § I ett nytt tredje stycke har tagits in en behörighetsregel. Den innebär att beslut om en makes ansvar för den andre makens skatt och restavgift enligt bestämmelserna i första och andra styckena skall fattas av skattemyndigheten (se avsnitt 5.2). Vilken skattemyndighet det blir fråga om framgår av bestämmelserna i 2 a §. 86 § Ändringen innebär att tiden för begäran om omprövning av beslut om s. k. redovisningsanstånd enligt 53 § 2 mom. är från den dag sökanden fick del av beslutet (se avsnitt 5.3). Jfr 98 § UBL samt 53 och 70 §§ USAL. 93 § I paragrafen föreskrivs som förutsättning för efterprövning att ett beslut med hänsyn till omständigheterna inte får framstå som uppenbart oskäligt (se avsnitt 2.10). 98 § Överklagande av beslut om s. k. redovisningsanstånd enligt 53 § 2 mom. skall ha kommit in från det klaganden fick del av beslutet. Motsvarande begränsning av tidsfristen har införts i 86 § vad gäller omprövning (se avsnitt 5.3). 10.8 Lagen om ändring i tullagen 20 § Ändringen innebär en justering så att det skall framgå att eftertulltaxering kan komma i fråga om oriktig uppgift lämnats i samband med utredning i tullärende (se avsnitt 2.6). 10.9 Tullagen 83 § Ändringen innebär att tulltillägg kan komma i fråga när oriktig uppgift lämnats i samband med utredning i tullärende (se avsnitt 2.6). 87 § I första stycket har en ny grund för eftergift införts. Eftergift skall medges om det framstår som uppenbart oskäligt att ta ut tillägget eller avgiften (se avsnitt 2.9). 10.10 Vägtrafikskattelagen 42 § Ändringen har kommenterats i avsnitt 2.6. 10.11 Kommunalskattelagen Anvisningarna till 24 § punkt 1 Ändringen innebär att balanspostkvittning inte längre skall vara utesluten om skattetillägg kan komma i fråga. Se avsnitt 2.4. Anvisningarna till 41 § punkt 4 En strikt kontantprincip föreslås gälla vid beräkning av inkomst av tjänst (se avsnitt 3). I anledning därav har de tvingande reglerna om s. k. årsskiftesbetalningar slopats i förevarande anvisningspunkt. Reglerna skall däremot även fortsättningsvis gälla vid beräkning av inkomst av kapital och har därför införts i 3 § 5 mom. De skall dessutom gälla sådan del av utdelning från förmansföretag och reavinst vid försäljning av aktier i fåmansföretag som skall beskattas som inkomst av tjänst. Annvisningarna till 46 § punkt 7 Vid beräkning av inkomst av tjänst har en strikt kontantprincip införts (avsnitt 3). regler om rätt beskattningsår skall fortfarande gälla för inkomst av kapital och allmänna avdrag. I anvisningspunkten har därför en hänvisning till bestämmelserna om rätt beskattningsår i SIL införts. 10.12 Lagen om statlig inkomstskatt 3 § 5 mom. Se kommentaren till förslaget om ändring i punkt 4 av anvisningarna till 41 § KL. 10.13 Lagen om statlig fastighetsskatt 6 § Ändringen föranleds av att även bestämmelserna om särskilda avgifter i 5 kap. TL skall kunna tillämpas på fastighetsskatt (se avsnitt 2.2). 10.14 Lagen om avkastningsskatt på pensionsmedel 2 § Motiven till ändringen framgår av avsnitt 4. 8 § Genom ändringen blir TLs regler generellt tillämpliga, även bestämmelserna om särskilda avgifter i 5 kap. (se avsnitt 2.2). 10.15 Sekretesslagen 9 kap. 1 § I andra stycket har en justering gjorts med anledning av att det finns skatter, som avses täckas av bestämmelsen, men som knappast omfattas av lydelsen "skatt på inkomst och förmögenhet", t. ex. särskild löneskatt på pensionskostnader. Vidare har räckvidden när det gäller skatter förtydligats genom att arvsskatt och gåvoskatt, som inte omfattas av skattesekretessen enligt 9 kap., uttryckligen undantagits. Den lagstiftning som avses i tredje stycket punkt 2, 35 § 3 mom. tredje stycket KL, har genom skattereformen ersatts med en regel i 27 § 4 mom. SIL om att uppskov med beskattningen erhålls då aktier avyttras mot vederlag som uteslutande utgår i form av nyemitterade aktier i det köpande bolaget. För fåmansbolag finns särskilda regler för att säkerställa att arbetsinkomster som sparas i bolaget beskattas likformigt med andra arbetsinkomster. Delägare i fåmansbolag som kan visa att förhållandena är sådana att beskattning inte skall ske i inkomstslaget tjänst kan efter ansökan och särskilt medgivande av skattemyndigheten få uppskov med beskattningen. Sådana beslut bör -- i likhet med vad som gällt beslut enligt 35 § 3 mom. KL -- omfattas av sekretess. Punkt 2 har därför utformats så att beslut i ärende om medgivande om tillämpning av 27 § 4 mom. SIL är sekretesskyddat. Beslut som meddelats enligt bestämmelserna i 35 § 3 mom. KL skall enligt övergångsbestämmelserna fortfarande vara sekretessskyddade. Lagen (1967: 96) om särskild nyanskaffningsfond har upphävts genom skattereformen (SFS 1990: 688). Nuvarande punkt 3 i tredje stycket har därför slopats. Den upphävda lagen skall dock alltjämt tillämpas vid 1991 och tidigare års taxeringar och i fråga om avsättningar som skett enligt den upphävda lagen även vid senare års taxeringar. Av övergångsbestämmelserna framgår att beslut som meddelats och kan komma att meddelas enligt den upphävda lagen omfattas av sekretess. Enligt lagen (1978: 401) om exportkreditstöd medgavs under vissa förutsättningar avdrag vid taxeringen för kostnad för exportkredit beträffande exportkreditavtal som ingåtts -- . Genom lagen upphävdes den tidigare lagen (1973: 423) om avdrag vid inkomsttaxeringen avseende kostnad för exportkredit. Den upphävda lagen skall dock alltjämt tillämpas i fråga om tidigare ingångna exportkreditavtal. Beslut i ärende som avses i nuvarande punkt 4 kommer numera ifråga endast undantagsvis. Punkten har därför slopats. Av övergångsbestämmelserna framgår att beslut i ifrågavarande ärenden även fortsättningsvis är sekretesskyddade. 10.16 Lagen om undantag från vissa bestämmelser i uppbördslagen (1953: 272) m. m. 2 § Första och andra styckena har justerats i anledning av förslaget att den allmänna löneavgiften skall slopas (prop. 1991/92: 60).