prop · GG03157 · 1992-12-31 00:00:00 — Underden aktuella tidsperioden togs beslut i 18 933 ärenden, varav 17 966 avvisningsbeslut fanns nästan 94 000 personer i med Skr. 1992/93: 157 uppehållstUlstånd grandat på asyllagstifmingen. Vid utgången av fanns totalt 1 197 977 utiändska medborgarebosatte i . Av dessa hade tidsbegränsade tillstånd () och permanenteuppehållstiUstend. Några förändringar har inle gjorts när det gäller asyllagstifmingen. sökte 8 138 personer asyl. De fördelade sig främst på Underår 1992 har mindre än 12 (X)0 personer sökt asyl. beviljades 2 personer flyktingstatus och 13 personerunder perioden januari-septeraber 1992. Den spanska regeringen överiämnade ett förslagtill parlamentet ora ändring av lagen ora asylrätt Den nuvarande lagen, somantogs , innebär att asylsökande och flyktingar automatiskt har rätt attresa m i landet AvsUctenmed förslaget är att få den spanska lagstiftningen om asylrätt attöverensstämma med övriga . innebär bl.a. att det dubblabegreppet asylsökande och flykting försvmner, att endast kommer att ta eraotsådana personer sora är att betrakte som flyktingar enligt Genévekonventionenoch att dessa automatiskt får uppehålls- och arbetstUlstånd. Dennya tillståndsproceduren avser att snabbt skilja fallen av bl.a. ekonomiskinvandring från de verkliga flyktingfallen. Den autoraatiska inreserättenupphävs, och en frist uiförs för att avgöra om en ansökan om asylskall tes upp till behandling eller ej. Beslutet fattes av inrikes-minislerasom bl.a. inhämter ytttande från UNHCR. 1 händelse av avslag har vederbörande24 tiraraar på sig att begära omprövning och därefter skall fallet avgöras inom48 tiraraar efter ny undersökning av UNHCR. Ett negativt beslul medför att densökande sänds tillbaka till ursprangslandet. finnsdock att överklaga inför domstol, som kan avgöra om beslutet skall Skr.1992/93: 157 verkställas eller ej. 1.Underår 1991 kom totalt 44 840 asylsökande och år 1992kom 5 180 personer. De flesfe kom från följande länder: 1992 (kvartalet) Efterhändelserna i 1990-1991 har ett antal kuwaitiska medborgare ochmedborgare i vissa andra steter i Mellanöstem koramit tiU ochfått särskilt tillstånd utan att söka asyl. erhöll ca 450 personer konventionsstetus. Av huraanitera eller de facto-skäl fick I 860 personer stanna under år1991. Familjeåterföreningsfallenuppgick tUl 45 160 personer. Arbetskraftsinvandring under år1991: - 2 250 personer har fått permanent uppehåUstillstendefter att ha haft ett tillfäUigt tiUstånd , - I 150 personer accepterades att arbete uten krav påarbetstillstånd, t.ex. tandläkare, läkare, övriga speciaUster, - YtterUgare 330 har fått tillsfend att arbete tex.som egna företegare. Förslagtill ny asyl- och raigrationslagstifming är under behandling i parlamentet. har förslaget passerat underhuset en förste gång. Man uppskattar att det inte förrän kan bU en lag. Ilagförslaget har man inskränkt rätten att överklaga avslag på ansökan omtillfällig visering för besök eller studier. På så sätt kan man omfördelaresurser tUl dem som söker uppehåUstUlstånd, för att därigenom kunna arbete nedasylbalansen. Nyaprocedurregler föreslås, bl.a. kortare tidsfrister för överklagande. Bestämmelserom bl.a. obUgatorisk fingeravtryckstegning vid asylansökan för att undvika attpersoner använder sig av olika identiteter (x;h försämringar i rättshjälpsmöjUghetemafinns också med i lagförslaget 1992/93: 157 1.Under perioden den kom 9 889 personer. De asylsökandefördelade sig enligt följande: Statistiköver konventionsflyktingar finns inte. Ryktingar som kora under ovanstående period och som erkänts av UNHCR uppgick till 3 727 personer: HittiUs har inga större förändringar skett inom lagstifmingensom rör flyktingar. den 1 juU 1991-30 juni 1992 ansökte 352 798 personer om asyl fördelade i , huvudsak enligt följande: Underår 1992 t.o.m, november raånad har 406 348 personer sökt asyl. De flesta från fd. cx;h de övriga från , cx;h . Det är merän dubbelt så många som Om denna utveckUng håUeri sig får raan räkna med en totalsiffra på över 450 000 personer för år 1992.För tte år sedan var antalet 120 000. Avde nya asylsökande kom nära 14 000 från , 11 000 från f.d.Jugoslavien (av dessa 700 från ), 3 000 från , ca 3000 från , 1 400 från Viemam, 1 300 från OSS samt drygt 1 000 frånGhana resp. . Underperioden den 1 juh 1991-30 juni 1992 har 10 128 erhåUit flyk tingstatus. Någon uppgift ora poUtiskt förföljda som fått flykttngstettisenligt Genevekonvention finns inte. Somkvotflyktingar har 168 personer rest in i . 4.1dag bor drygt sex railjoner utiänningar i . Av dessa utgörs fem railjoner av gästarbetare och deras familjer, ca 500 (XX) av asylsökande .,., och ett lika stort antalav flyktingar. TUl den senare kategorin räknas sådana Skr. 1992/93: 157 somillegalt uppehåller sig i landet, och sådana sora fått sin asylansökan avslagenraen på grand av krigstiUstånd eUer liknande i heralandet uite kunnatåtersändas dit Dentyska utiänningslagen skiljer raellan fyra olika kategorier av "flyktingar":asylsökande, asylberättigade, de facto-flyktingar och kontingentflyktingar. Stetussom asylsökande har den sora har lämnat in en asylansökan antingen vid gränseneller hos asylbyrån inora det distrikt raan uppehåller sig i. Asylsökande haringet rättsligt anspråk på vistelseort. De fördelas över enligt vissaprocentsatser (x;h de bor i regel i flyktingförläggnmgar. Sedan januari 1991kan de få arbetstillstånd, om läget på arbetsraarknaden så tillåter. I övrigthar de rätt till socialhjälp, sora är begränsad till exislens-ramiraura. Asylberättigadeär personer som av "Bundesamt fiir Anerkennung ausländischer Fluchtiinge"eller av domstol erkänts som politiskt förföljda i grandlagens raening (Art16). Denna grapp har rätt att arbeta eUer påböija en UtbUdning. De kan frittvälja bostedsort De har rätt till bostedsbidrag, studielån, språkkurser ochsociala förmåner. Defacto-flyktingar har varken läranat in en asylansökan eller fått avslag på ensådan. Av rättsliga, politiska eller humanifera skäl utvisas de trots detteinte. Deras rätt att stanna härleds till . Denna grappstillvaro är kringärdad av en mängd förhåUningsregler. De har t.ex ingen rätt tUlspråkutbildning, studiebidrag eller arbetsmarknadstöd. De kan dock arbete såfort de fått uppehåUstiUstånd. Kontingentflyktingarhör också till grappen "de facto-flyktingar", raen behandlas som enseparat grapp. Dessa flyktingar tas emot enligt ett specieUt kvoisystem,påminnande om det svenska. Föratt erkännas som asylberäitigad, måste den asylsökande göra en ansökan enligt "Asylverfahrensgesetz".Dette kan göras antingen vid gränsen eller hos den asylbyrå inora vars disttiktman uppehåller sig. Man måsle inställa sig personligen och redan vid dettetillfälle uppge saratiiga skäl som kan vara asylgrandande. Ansökan skickas till"Bundesarat" som är den beslutende myndigheten. Omasylprövningen utfaller negativt kan beslutet överklagas av den sökande till förvalmingsdorastolama,Verwaltungsgericht eller Oberlandes-gericht Om även dessa rättsliga insttmseravslår ansökan, raåste utiänningen lämna landet Först uppraanas han att lämnalandet inom en viss frist Iakttas inte denna, hotas han av utvisning. Densora sökt asyl ges således rätt att stanna kvar så länge en rättsUg prövningpågår. Med nuvarande handläggningstider kan det röra sig ora årslånga uppskov.I praktiken har delta medfört att av de asyl- sökanderegistrerat sig som sådana vid ankomsten tUl , övriga väntar Skr.1992/93: 157 tUl efter inresan med att ansöka om asyl. Stellsen ansökan vid gränsen, kan inresa vägras om ansökan förefaller uppenbart ograncfed.Dette kan vara fallet t.ex. när sökanden redan fått skydd raot förföljelse iannat land. Även dette beslut kan överklagas, men bara en instens. Ibörjan av har överenskoraraelse ttäffats raeUan den tyskaregeringskoalitionen och socialderaokrateraa om: - att utvandringen tiU måste begränsas ochstyras, - att raissbrak av asylrätten förhindras men attpolitiskt förföljda även i fortsätmingen tillförsäkras skydd. Förpersoner sora flytt undan krig eller inbördeskrig skall raan införa en ny stetussora krigsflykting, vilken berättigar personeraa till tillfälligt uppehåUstiUstånd. Politisktförföljda tillförsäkras fortsatt rätt till asyl. Däremot räknas inte personer soraasylberättigade sora reser in från ett . Ej heller från ett land där Genévekonventionenoch för de mänskliga rättighetema tillämpas. VUka dessaländer är kommer alt faststiUlas i lag. Vidareavser man förändra asylprocessen så att förfarandet snabbas upp. Även personeUaoch organisatoriska förändringar kommer att genomföras för att förkorte handläggningstidema. 1.Antalet asylsökande som anlände juni 1992uppgick tiU 131400. Siffromanedan, över de raest representerade ländema, avser perioden den 1 oktober 1991-den30 , dvs. sökte 103 447personer asyl fördelade i huvudsak från följande länder: , f d. 3.Under perioden den fick drygt Skr. 1992/93:157 1,5 railjoner tiUstånd att stanna av olUca skäl enUgt följande: Dessutomhar drygt 180 000 personer s.k. "temporary protectiv stetus", dvs. enform av tillfällig asyl. Denna kategori innefattar bl.a. flyktingar från ElSalvador och f d. . "Imraigrant labor" orafattar ca 70 000personer som faUer under "intra-company stetus". "" lUcformar fortiöpande sin asylprocess. Måletför närvarande är att göra intervjuerna av nya asylsökande , efteratt de registterats. Det ytterste målet för Ukformningen är att helaasylproceduren inora rayndigheten skall hinnas raed raellan efterregistreringen." 120-dagarsramen" är ett mål och komraeratt kräva några mindre regeländringar innan det helt kan uppfyUas. 1.Under år 1991 ansökte 19 648 personer om asyl, varav från östeuropeiska steteroch från tredje världen. Fr.o.m.den 1 januari to.m. uppgick antalet asylsökande till 14641 personer. Totalt kom från östeuropeiska steter och från tredjevärlden. De mest representerade ländema var: ,f d. Underår 1991 erkändes totelt 2 116 personer som flyktingar enligt . Undertiden blev 1 763 personer erkända sora flyktingar enligtkonventionen. Av dera som beviljades asyl kom 643 personer från östeuropeiskastater och I 120 personer från tredje världen. Flyktingama från f d.Jugoslavien betraktas inte som flyktingar i mening. Man är noga raed att frarahåUa att de som flytt från f.d. - i praktiken de sora flytt från Bosnien - inte är"krigs flyktingar" uten "fördrivna" eller "displaced persons"eller de facto-flyk tingar, sora tillåts stanna i på huraanitera grander. fanns ca 60 000 "fördrivna" från f d. . Av dessa hade ca600 an sökt om asyl. Tendensen är en fortsattsvag ökning av antalet flyktingar från fd. 1992/93: 157 ,dels på grand av familjeåterförening, dels av flyktingar sora kommer direktfrån krigsområden. Flyktingamafrån Bosnien får uppehållstillstånd och stetus som vanliga turister, vilketbetyder att deras uppehållstillstånd för tte månader kan förlängas. De behöveralltså inte visura, eller kunna intyga att de har raedel för sin försörjning. Bosnienflyktingamasställning regleras i enlighet raed "polisiära" förfatmingsbesferamelseri den s.k. "Freradenpolizeilagen". Flyktingama skall anmäla sig tUlregistrering hos polisen. Flyktingamafrån f d. kunde få tillstånd att arbete för ideella organisationerfram t.o.ra. oktober raånad 1992. För flyktingar från Bosnien gällde denallmänna lagen om utiänningars arbetstillstånd, som innebar att de kunde fåarbetstillstånd om det rådde brist på arbetskraft lokalt Desertörerfrån avvisas inte, och deras asylansökan prövas från fall till faU. 4.Den österrikiska invandrar-, flykting- och asylpolitiken återfinns i fleraolika lagar. En del har trätt i kraft , andra den 1 juli 1992.Övriga bestäraraelser skall ttäda i kraft den . Lagstiftningenrör dels flyktingmottegandet dels snabbare asylförfarande med skärpta regler,en lag ora uppehållstillstånd och nya regler i den s.k. fräralingslagen, viUca syftertiU att reglera och begränsa antalet Ulegala invandrare. CAHARAd hoc Comraittee of Experts on the Legal Aspects of Territoral Asylum, Refugeesand Steteless Persons/ad hoc-koraraitié för asylrätt ochflyktingfrågor CDMGSteering Comraittee on Migration/för migrationsfrågor CEIFO Centtiira för invandringsforskning CPA ComprehensivePlan of Action/Övergripande plan inom FN för DO Ombudsraannenraot emisk diskrirainering ECOSOC FN:s ekonomiska och sociala råd EES Europeiskaekonoraiska samarbetsorarådet (avtel om eko- nomisktsamarbete raellan EG och EFTA) ECREEuropean Consultation on Refugees and Exiles/Europeiska konsultetionen omflyktingar qch andra personer i exil (sammanslutning av frivilUgaorganisationer i ) /Europeiska frihandelssararaan-slutti ingen ICRCIntemational Coraraittee of the Red Cross/lntemationella rödakorskommittén of /för friviUiga organisationer for Migration/Intemationella migra- NSHF Nordiska samrådsgrappen för flyktingfrågor Unity/Organisationenför afrikansk enhet for Econoraic Co-operation and Development/(x;h utveckling sfi Svenskundervisning för invandrare SUDA Styrelsen för intemationeU utvecklmg UNDP United Nations Developraent Progrararae/FN:s utvecklings-prograra UNHCR United Nations High Commissioner for Refugees/FN:s flyktingkommissarie UNRWA United Nations Relief and for PalestineRefugees ui tiie Near East/FNs hjälporganisation för Palestinaflyktingar 1992/93: 157 I och världen...................................... 4 Migrationi elt globalt perspektiv............... .... 4 Vemär flykting?.................................... Flyktingsituationeni världen..................... .... 6 - Inledning.............................................. .... 6 - och ................................ .... 7 - MeUerste Östem.................................... 8 - .................................................. .... 8 - ......................................... .... 9 - F.d. /Öst- och Centtaleuropa.... .... 9 II Utomnordisk invandringtill /92 10 1. Inledning.............................................. ... 10 Enskilttillreste asylsökande och anhöriga tiU dessa Il Organiserad överföring av flyktingar (flyktuigkvoten)och anhöriga tiU dessa 13 Övrig invandring..................................... 15 III Invandrarpolitiken(integrationsfrågor).............. 16 1. Inledning.............................................. 16 Åtgärderför att fräraja goda etniska relationer 18 Svenskaför invandrare........................... 24 Utiändsk examens giltighet i .......... 24 Invandrarbarn och -ungdoraar.................. 25 Invandramasorganisationer och ttossamfund 29 Forskning om intemationell migration och etniskarelationer 31 fV Den svenska utlänningslagstiftningen och dess tillämpning 32 1. Inledning;redovisning av praxis................ 32 Skr.1992/93: 157 v Asylsökande ochflyktingar i - tillståndsprövning och Skr. 1992/93: 157 Detkommunala flyktingraottegandet.......... 44 VI Detinterruitionella migrations- och flyktingpolitiska arbetet och 1. hiledning............................................... 47 Flyktingfrågoma i FN:s generalförsamUng ra.ra 49 FN:sUvsraedelsprogram (WFP)................. 52 ;Öst/Väst-migration............... 53 ;EG..................................... 54 De informella konsultetioneraa raeUan 16 länder iVästeuropa, och AusttaUen............................................ 57 Det bUaterala migrationssamarbetet.......... .. 58 Det nordiska samarbetet.......................... .. 58 De intemationeUa frivUligorganisationema.... .. 59 vn De svenska frivilligorganisationemas roll............ .. 60 Inledning..................................................... .. 60 AmnestyIntemationals svenska sektion...... 61 Svenskaröda korset............................... 63 Sverigesfrikyrkoråd/.................... 64 IX Beslut ...................................................... 65 Flyktingaroch asylsökande i andra länder och världsdelar... 66 Förkortningar......................................... .. 81