prop · GG0356 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringenöverlämnar denna proposition till . Chefenfor har varit foredragande vid regeringssammanträdet. Ipropositionen läggs fram förslag till en ny konkurrenslag som skall ersätta dennuvarande konkurrenslagen och lagen om förbud motkonkurrensbegränsning i fråga om jordbruksprodukter. Vidare läggs fram förslagtill viss annan lagstiftning som hänger samman därmed. Slutligen föreslås enändring i förslaget till lag om ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde(EES). Förslagettill ny konkurrenslag innebär bl.a. följande. Demateriella konkurrensreglerna i lagen utformas efter förebild från EG:skonkurrensregler i och konkurrensregler. Det innebäiprincipiella förbud mot dels samarbete mellan foretag som har till syfte attbegränsa konkurrensen på den svenska marknaden eller som ger detta resultat,dels missbruk från ett eller flera foretags sida av en dominerande ställning påden sveiiska marknaden. Frånforbudet mot konkurrensbegränsande samarbete mellan foretag skall undantagkunna medges i enskilda fall av . Undantag från förbudet skallockså gälla för grupper av avtal som uppfyller förutsättningarna för enskildaundantag. Föreskrifter om sådana gruppundantag skall beslutas av regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer. som är förbjudna är ogiltiga. Möjlighet finns för ett företag att efter ansökan hos Konkurrensverketfå en förklaring om att förbuden inte är tillämpliga (icke-ingripandebesked). Enöverträdelse av förbuden skall kunna medföra skadeståndsskyldighet ochkonkurrensrättsliga ingripanden i form av dels åläggande vid vite att upphöra med en pågående överträdelse, dels åläggande att betala I / 922/93. konkurrensskadeavgiftför en redan begången överträdelse. En konkurrens- Prop. 1992/93:56skadeavgift skall kunna uppgå till av företagets årsomsättning. Konkurrensverketbeslutar om åläggande vid vite att upphöra med överträdelser av förbuden.Beslut om skyldighet att betala konkurrensskadeavgift meddelas av domstol påtalan av . Konkurrensverketskall vid utredningar om överträdelser av förbuden kunna göra undersökningarhos företag för att få fram bevismaterial. Reglemaom kontroll av företagsförvärv får en något annorlunda utformning än i dennuvarande lagen. KontroUen omfattar företagsförvärv där de berörda företagentillsammans har en årsomsättning som överstiger . Sådanaföretagsförvärv skall också anmälas till för prövning. Ingripandeskall kunna ske om företagsförvärvet får antas leda till mer påtagliga skadligaeffekter för konkurrensen i ett långsiktigt perspektiv. Domstolsprövningenav konkurrensrättsliga mål skall tills vidare ske enligt en tvåinstansordningmed specialiserade domstolar. Stockholmstingsrätt skall som första instans pröva mål om konkurrensskadeavgift ochföretagsförvärv. Konkurrensverketsbeslut om undantag, icke-ingripandebesked och vites-åläggande skall kunnaöverklagas hos . Stockholmstingsrätts avgöranden skall kunna överklagas hos . Marknadsdomstolensavgöranden skall inte kunna överklagas. Frågorom skadestånd, ogiltighet och utdömande av viten enligt lagen skall prövas avde allmänna domstolama, men skall alltid vara behörig altpröva mål om skadestånd och utdömande av viten. Särskildaövergångsbestämmelser föreslås för att underlätta företagens omställning tillde nya reglerna. Dennya lagen föreslås träda i kraft . Denföreslagna ändringen i förslaget till lag om ett europeiskt ekonomisktsamarbetsområde (EES) avses träda i kraft med den lagen. 1 Ärendet och dess beredning Degrundläggande konkurrensbestämmelsema finns i konkurrenslagen (1982:729,ändrad senast 1992:550, KL), som trädde i kraft (prop.1981/82:165, NU 55, rskr. På jordbruksområdet finns särskildakonkurrensbestämmelser intagna i lagen (1991:921) om förbud mot konkurrensbegränsningi fråga om jordbruksprodukter, som trädde i kraft (prop.1990/91:147, NU 33, rskr. Sistnämnda lag antogs i anslutning tillriksdagens beslut om en ny livsmedelspolitik. År1989 tillkallades konkurrenskommittén (C 1989:03) med uppdrag att utreda hurkonkurrenspolitiken kunde förstärkas (dir. 1989:12). avlämnadesommaren sitt huvudbetänkande (SOU 1991:59) Konkur- Prop. 1992/93:56rens för ökad välfärd. I betänkandet presenterar kommittén en rad åtgärder föratt stärka konkurrensen på den svenska marknaden, bl.a. ett förslag till en nykonkurrenslag. Kommitténs sammanfattning av betänkandet och kommitténslagförslag redovisas i bilagoma 1 och 2. En förteckning över remissinstansema finns i bilaga 3. Ensammanställning av remissyttrandena har publicerats i Ds 1992:11. En kortsammanfattning av remissinstansemas yttranden över vissa delar av betänkandetfinns i bilaga 4. Islutet av avlämnade kommittén sitt slutbetänkande (SOU 1991:104)Konkurrensen inom den kommunala sektom. Betänkandets lagförslag i den del somavser konkurrenslagen redovisas i bilaga 5. Imars 1992 presenterade i departementspromemorian (Ds1992:18) Ny konkurrenslag ett delvis nytt förslag till konkurrenslag. Ensammanfattning av promemorian och promemorians lagförslag redovisas i bilagoma6 och 7. En förteckning över remissinstanserna och ensammanställning av remissyttrandena finns i bilaga 8. Regeringenbeslutade att inhämta Lagrådets yttrande över förslag till nykonkurrenslag m.m. De till Lagrådet remitterade lagförslagen finns i bilaga 9. Lagrådet har yttrat sig över förslagen. Lagrådet hardärvid beträffande 4 § förordat en annan lydelse av lagtexten samt beträffande17 § haft invändningar av principiell natur som hänger samman med de s.k.gruppundantagens karaktär av verkställighetsföreskrifter. I stället förlagrådsremissens förslag har Lagrådet angett två altemativa lösningar av hurfrågan om gruppundantag bör regleras i lagen. I övrigt har Lagrådet godtagitförslagen. Lagrådets yttrande finns i bilaga 10. Somkommer att framgå av det följande har regeringen beaktat de synpunkter somLagrådet har framfört. Dämtöverhar i förhållande till lagrådsremissens lagförslag följande ändringar gjorts: 1.Ett nytt andra stycke harinförts i punkt 5 ikraftträdande- och övergångsbestämmelsema tillkonkurrenslagen. 2.En ny punkt 6 har införts i ikraftträdande-och övergångsbestämmelsema till konkurrenslagen. 3.I förslaget till lag om ändringi lagen (1970:417) om marknadsdomstol m.m. Oagförslag nr 2) har 11 § utgått.Paragrafen föreslås ändrad i prop. 1992/93:62 om vissa lagändringar medanledning av att () upphört som myndighet. Vidarehar I, 2 och 13 §§ i lagförslaget ändrats med anledning av att lagen (1992:138)om tillämpning av avtal mellan , och EEG om civil luftfartföreslås bli upphävd i prop. 1991/92:170 om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet(EES). Därutöver har en ändring gjorts i 4 § i förslaget. 1.I forslaget till lag om ändringi sparbankslagen (1987:619) (lagförslag nr 8) föreslås ytterligare en paragrafändrad. Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:138) omtillämpning av avtal mellan , och EEG om civil luft&rt(lagrädsremissens lagförslag nr 11) har av den anledning som anges i punkt 3utgått. Förslag till lag om ändring i lagen om etteuropeiskt ekononuskt samarbetsområde (EES) (lagförslag nr 11) har tillkommit.Lagen om ett europeiskt ekononuskt samarbetsområde (EES) - EES-lagen - har ännuinte beslutats av (se prop. 1991/92:170). Ändringsförslaget behandlasi avsnitt 6.2. Utöverdessa ändringar har också en del redaktionella ändringar gjorts i lagförslagen. Idet följande lägger regeringen firam sina förslag. Innan vi går in på deolika sakfrågorna i avsnitten 5 och tf tar vi i avsnitt 2 upp inriktningen avkonkurrenspolitiken och lämnar i avsnitt 3 en redogörelse för den nuvarandeordningen på konkurrensrättens område och . I avsnitt 4utvecklar vi närmare varför vi anser att konkurrenslagstiftningen behöverskärpas. 2 Inriktningen av konkurrenspolitiken Regeringensbedömning: Konkurrensen inom viktiga delar av den svenska ekonomin ärotillräcklig. Konkurrenstrycket bör därför skärpas. Avreglering, ökadkonkurrens inom offentlig sektor, tydliga och fasta spelregler för aktörema påmarknaden samt en effektiv konkurrenstillsyn är viktiga inslag i en offensivkonkurrenspolitik. KonkurrensförhåUandenaspelar en avgörande roll för dynamik och tillväxt i den svenska ekonomin.Konkurrens stimulerar till bättre användning av samhällets resurser och stärkerdet svenska näringslivets förmåga att långsiktigt hävda sig pä intemationellamarknader. En ökad konkurrens är till fördel för konsumentema genom att prisemapressas och utbudet breddas. Inomviktiga delar av den svenska ekonomin är konkurrensen otUlräcklig- Sverigehar under de haft en lägre produktivitetstillväxt änjämfört>ara konkurrentländer. Produktivitetsdelegationen har i betänkandet(SOU 1991:82) Drivkrafter för produktivitet och tillväxt sökt kartläggaorsakema till den låga produktivitetstiUväxten i svensk ekonomi. Delegationenhar bl.a. pekat på behovet av ökad konkurrens i såväl privat som offentligsektor. Konkurrenskommitténhar i sitt huvudbetänkande Konkurrens för ökad välfärd och i rapporten (SOU1991:28) Konkurrensen i , där kon- kurrensförhållandenai 61 branscher kartlagts, påvisat förekomsten av olika Prop. 1992/93:56 slagav konkurrenshinder i svensk ekonomi. Kartläggningen visar att koncentrationenär hög i många branscher och att regleringar, importhinder ochkonkurrensbegränsande avtal i många fall hämmar en effektiv konkurrens. Bristeri konkurrensen på den svenska marknaden och behovet av en skärptkonkurrenspolitik har vidare konstaterats i om denekonomiska utvecklingen i liksom i yttrande i juli1992 över den svenska ansökan om medlemsskap i EG. Påpekanden har bl.a. gjortsom storleken av den offentliga sektom och dess effektivitet, förekomsten av regleringarsom hämmar ett effektivt resursutnyttjande samt om koncentration ochkonkurrensbegränsningar i delar av näringslivet som inte är utsatt för utländskkonkurrens. Föratt återskapa tillväxt i ekonomin måste en rad åtgärder vidtas. Bl.a. måstekonkurrens- och förändringstrycket i den svenska ekonomin skärpas. En offensivkonkurrenspolitik omfattar åtgärder för ökad konkurrens i hela ekonomin, dvs isåväl privat som offentlig verksamhet. Avreglering, ökad konkurrens inomoffentlig sektor, tydliga och fasta spelregler för aktörema på den privatamarknaden samt en effektiv konkurrenstillsyn är viktiga inslag i regeringenskonkurrenspolitik. Intemationaliseringenkommer för framtiden att vara själva förutsättningen för det svenska välståndet.En fri utrikeshandel är nödvändig för att öka konkurrensen på marknaden ochhindra företag från att få dominerande ställning och monopol. Konkurrens ochlikvärdiga konkurrensvillkor är gmndläggande för att både den nationella ochden intemationella handeln skall kunna utvecklas till samhällsekonomins ochkonsumentemas fördel. InomEG markeras betydelsen av konkurrens för att nå målen för det europeiskasamarbetet. Frihandel, etableringsfrihet och frånvaro av kon-kurrenshämmanderegelsystem är centrala inslag. har genom tagit ett viktigtoch avgörande steg mot att ingå i det europeiska samarbetet och har genomavtalet anslutit sig till för en effektiv konkurrens. Dettainnebär att fömtsättningama för konkurrens ökar på den svenska marknaden. Föratt samhällets resurser skall kunna användas effektivare måste störreexpansionsutrymme skapas för den konkurrensutsatta sektom i svensk ekonomi.Konkurrens mellan flera marknadsaktörer liksom tryck på befintliga företagfrån potentiella konkurrenter är gmndläggande för ett effektivtresursutnyttjande. Ett svagt konkurrenstryck ger negativa effekter församhällsekonomin genom att produktionsresursema till följd av konkurrensbegränsningarinte styrs till de verksamheter som är effektivast. När konkurrensen intefungerar uppstir effektivitetsförluster för hela samhället. Dettainnebär att konsumentema tvingas betala ett högre pris än vid full- Prop.1992/93:56 ständig konkurrens. Detallmänna klimatet för företagande måste vara sådant att själva incitamentetatt bedriva verksamhet är tillräckligt. Regeringens politik på ett flertalområden är inriktad på att underlätta företagandet. För att öka nyföretagandetoch minska riskema för att marknadsdominans och monopoltendenser utvecklas ärdet viktigt att marknadstillträdet är fritt. Här kan noteras att ett av deviktigaste hindren för fritt marknadstillträde ofta är olika typer avregleringar. Skyddadesektorer bör så långt det är möjligt avregleras och öppnas för konkurrens.Regeringen har initierat ett omfattande program för avreglering ochprivatisering samt reformering av regler som hämmar ett effektivtresursutnyttjande. Några områden presenterades närmare i dens.k. kompletteringspropositionen (prop. 1991/92:150, bilaga 1:1). Det var frågaom sektorer som uppvisar monopoltendenser, t. ex. byggsektom,livsmedelsområdet, energiområdet, transportområdet samt post- och teleservice.Arbetet går vidare med bl.a. analyser av institutionella hinder som hämmarkonkunensen samt med initiativ till nya avregleringar och uppföljning avgenomförda reformer på området. Enoffensiv konkurrenspolitik innebär vidare att den offentliga sektom i störreutsträckning måste utsättas för konkurrens. Det gäller inte minst kommunalverksamhet. Ett sätt att öka inslaget av konkurrens är att upphandla varor ochtjänster på en öppen marknad och att lägga ut verksamhet på entreprenad.Utländska och svenska studier visar att kostnadsminsk-ningama videntreprenadupphandling är betydande. Regeringen har lagt fram förslagom ökad konkurrens i verksamhet (prop. 1992/93:43). Förslagen omfattarändringar i olika speciallagar och syftar till att undanröja hinder som f.n. ansesfinnas för att verksamhet skall kunna läggas ut på entreprenad. Upphandlingsförfarandetmåste också göras effektivt. De regler för offentlig upphandling som följer avEES-avtalet leder till detta. Detfinns vidare skäl att överväga ett obligatorium för det offentliga attupphandla i konkurrens på grund av att stora samhällsekonomiska vinster ståratt vinna. Ett sådant obligatorium tillämpas för delar av den kommunalaverksamheten i . En departementspromemoria med ett förslag ominriktning och omfattning av ett system med obligatorisk upphandling avoffentlig verksamhet i egen regi avses att presenteras av Näringsdepartementetsenare . Förslaget kommer därefter att remissbehandlas. Påområden inom den offentliga sektom som inte kan utsättas för konkurrens måsteverksamheten effektiviseras och anpassas till de enskilda medborgamas önskemål.Utvecklingen inom den offentliga sektom går mot ökad marknadsorienteringoch nya verksamhetsformer. Ett omfattande utvecklingsarbete pågår bl.a. inomden kommunala sektom. (C 1992:01) har som enhuvuduppgift att beskriva ochanalysera framväxten av nya organisatoriska modeller för en uppdel- Prop.1992/93:56 ningav beställar- och utförarfunktioner samt altemativa produktions- och Eneffektiv konkurrenspolitik kräver också tydliga och fasta spelregler förkonkurrensen inom den privata sektom. Konkurrenslagstiftningen är här detgmndläggande instmmentet. Den är ett viktigt komplement till andra åtgärder föratt skapa väl fungerande marknader. Som vi återkommer till i avsnitt 4 behövsen skärpt konkunenslagstiftning. Enoffensiv konkurrenspolitik kräver vidare en effektiv konkurrenstillsyn. Den 1juU 1992 inrättades . Myndighetens arbete är inriktat på attundanröja hinder för en effektiv konkurrens. Verket skall tillämpakonkurrenslagstiftningen, föreslå ändring av offentliga regler som hämmarkonkurrensen, verka för konkurrens i offentlig sektor samt genomopinionsbildning och information främja ett konkurrensinriktat synsätt i såvälprivat som offentlig verksamhet. Påden regionala nivån har länsstyrelsema till uppgift att verka för att defastställda nationella målen inom olika samhällssektorer får genomslag inomlänet. Främjandet av konkurrensen har fr.o.m. blivit en av defrågor som enligt sin instmktion skall svara för. Genom sinkännedom om lokala marknadsförhållanden och sin insyn i regionala och kommunalamyndigheters tillämpning av offentliga regelverk bör länsstyrelsema hasärskilda förutsättningar för att uppdaga olika former av konkurrenshinder.Med undantag för de rent lagtillämpande uppgiftema har länsstyrelsemamöjlighet att på den regionala nivån bedriva samma slag av konkurrensfrämjandeverksamhet som . Vid sidan av information och uppspåming avkonkurrensbegränsingar blir en viktig uppgift för länsstyrelsema att följa uppde åtgärder som vidtas med stöd av konkurrenslagstiftningen resp. inom ramenför avreglerings-verksamheten. har resursema för åtgärdsintriktade insatser påkonkurrensområdet förstärkts. 3 Gällande ordning på konkurrensrättens område m.m. 3.1 Den nuvarande svenska konkurrenslagstiftninger KLhar till ändamål att främja en från allmän synpunkt önskvärd konkurrens inomnäringslivet genom åtgärder mot skadliga konkurrensbegränsningar. Lagenbygger i huvudsak på den s.k. missbmksprincipen. Det innebär att lagen medgeringripande mot ett företag när det konstateras att företaget i ett enskiltfall framkallar en konkurtensbegränsning som har skadlig verkan. Syftet medingripandet är att för framtiden undanröja en sådan skadlig verkan. Formema föringripande är förbud att i fortsättningen tillämpa ett visstkonkurrensbegränsande förfarande eller åläggande för framtiden att vidta enviss åtgärd. Förbudet eller åläggandet kan förenas Den rättsliga gmndvalen för ett ingripande är en allmänt hållen Prop.1992/93:56 bestämmelse i lagen. Rättspraxis klargör närmare bestämmelsensinnebörd och tjänar sålunda som vägledning för företagens handlande. Iviss utsträckning bygger KL dämtöver på den s.k. förbudsprincipen genom att deninnehåller två straffbelagda förbud, nämligen mot bmttopri-ser ochanbudskarteller. KLinnehåller vidare regler om s.k. förvärvskontroll. De innebär attföretagsförvärv under vissa fömtsättningar kan förbjudas. Lagenom förbud mot konkurrensbegränsningar i fråga om jordbmksprodukter innehållerstraffbelagda förbud mot dels uppdelning av marknader och andra begränsningarav produktion eller utbud, dels gemensam finansiering av underskott vidförsäljning av jordbmksprodukter på export. Idetta sammanhang bör också nämnas lagen (1956:245) om uppgiftsskyldighetrörande pris- och konkurtensförhållanden (ändrad senast 1991:273).Uppgiftsskyldighetslagen innehåller bestämmelser om skyldighet förnäringsidkare att lämna uppgifter som behövs för att främja allmän kännedom ompris- och konkurrensförhållanden inom näringslivet. Enligt en förordning knutentill lagen får inhämta uppgifter i fråga om verksamhet somär föremål för dess tillsyn, medan får inhämta sådanauppgifter i fråga om näringsverksamhet i övrigt. Hos förs medstöd av uppgiftsskyldighetslagen det s.k. kartellregistret. Decentrala konkurrensvårdande myndighetema är ochKonkurrensverket. Marknadsdomstolenhandlägger sådana ärenden enligt KL som inte handläggs i brottmälsordning.Dessutom handlägger domstolen ärenden enligt ett antal andra lagar påmarknadsrättens område, framför allt ärenden enligt marknadsföringslagen(1975:1418, ändrad senast 1988:1605). Domstolenhar en utpräglat prejudikatskapande roll. Den är första och sista instans i deärenden som den handlägger. beslut kan alltså inteöverklagas, men kan bevilja resning. Bestämmelserom finns i lagen (1970:417) om marknadsdomstol m.m. (omtryckt1984:294, ändrad senast 1992:139). För domstolen gäller förordningen(1988:1564) med instmktion för . Konkurrensverketär central förvaltningsmyndighet för konkurrensfrågor. Verket inrättades den 1juli 1992 och övertog då uppgifter från fömtvarande Statens pris- ochkonkurrensverk och (prop. 1991/92:100 bil. 13 s.133, NU20, rskr. Konkunensverkethar alltså övertagit den centrala roll för tillämpningen av KL somNäringsfrihetsombudsmannen tidigare hade. Det är nu verket som väcker talan hosMarknadsdomstolen om undanröjande av skadliga konkurrensbegränsningar enligtKL, antingen på eget initiativ eller efter anmälan från företag. Enannan viktig uppgift för är att analysera effekter på Prop.1992/93:56 konkurrensen av nya och befintliga offentliga regleringar och vidbehov föreslå förändringar. gäller förordningen (1992:820) med instmktion förKonkurrensverket. Länsstyrelsemahar i uppgift att svara för frågor om främjandet avkonkurrensen (SFS 1992:773). EFTA-ländemaoch EG inledde formella förhandlingar om ett närmare och fastarestmkturerat samarbete i ett dynamiskt europeiskt ekonomiskt samarbetsområde(EES). Ett avtal om ett sådant samarbete träffades och avsikten äratt avtalet skall träda i kraft , som EG:s inremarknad fullbordas. Målet är att skapa ett EES med fri rörlighet över gränsemaför varor, tjänster, kapital och personer. blir de delar av - Pacquis communautaire -som ärrelevanta för EES-samarbetet integrerade i EFTA-ländemas rättsordningar, så attenhetliga regler gäller inom hela EES-området. Det innebär bl.a. att gemensammaregler på konkurtensområdet, byggda på bestämmelser, kommer attgälla inom hela EES. Regeringenbeslutade att föreslå (prop. 1991/92:170) att anta enEES-lag. förslaget kommer i materiellt avseende sammakonkurrensregler som gäller inom EG att bli gällande svensk rätt förkonkurrensbegränsningar med effekt på handeln mellan och ett EFTA-eller . EES-lagen avses träda i kraft . GenomRomfördraget har det skapats ett system som syftar till att förhindra attkonkurrensen inom den gemensamma marknaden hindras, begränsas eller snedvrids.De gmndläggande konkurrensreglerna för företagen finns i artiklama 85 och 86.Reglema har direkt tillämplighet och direkt effekt i medlemsstatema samtskapar rättigheter och skyldigheter för enskilda rättssubjekt som kan åberopasvid nationella domstolar. Artiklama har följande lydelse i ny svensk officiellöversättning (: , 1992). 1.Alla avtal mellan företag, beslut av företagssammanslutningar och samordnadeförfaranden, som kan påverka handeln mellan medlemsstater och som har tillsyfte eller resultat att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen inomden gemensamma marknaden, är oförenliga med den gemensamma marknaden ochförbjudna, särskilt de som innebär att a)inköps- ellerförsäljningspriser eller andra affärsvillkor direkt eller Prop. 1992/93:56indirekt fastställs, b)produktion, marknader, tekniskutveckling eller investeringar begränsas eller kontrolleras, c)marknader eller inköpskällordelas upp, d) olikavillkor tillämpas vid likvärdiga transaktioner med handelspart ners, varigenom dessa får en konkurrensnackdel, e) detställs som villkor för att ingå avtal att den andra parten åtar sig ytterligare förpliktelser som varken till sin natur eller enligt handelsbmk har något samband med föremålet för avtalet. 2.Avtal eller beslut som ärförbjudna enligt denna artikel är ogiltiga. 3.Bestämmelsema i punkt 1 fårdock förklaras inte tillämpliga på ■■ varje avtal eUer gmpp avavtal mellan företag, - varjebeslut eller gmpp av beslut av företagssammanslutningar, - varjesamordnat förfarande eller gmpp av samordnade förfaranden, som bidrar till att förbättra produktionen eller distributionen av varor eller till att främja tekniskt eller ekonomiskt framåtskridande, som konsumentema tillförsäkras en skälig andel av den vinst som därigenom uppnås och som inte a)ålägger de berörda företagenbegränsningar som inte är nödvändiga för att uppnå dessa mål, b)ger dessa företag möjlighet attsätta konkunensen ur spel för en väsentlig del av varoma i fråga. Etteller flera företags missbmk av en dominerande ställning på den gemensammamarknaden eller inom en väsentlig del av denna är, i den mån det kan påverka handeln mellan medlemsstater, oförenligt med den gemensamma marknaden ochförbjudet. Sådant missbmk kan särskilt bestå i att a)direkt eller indirekt påtvinganågon oskäliga inköps- eller försäljningspriser eller andra oskäligaafTärsvillkor, b)begränsa produktion, marknadereller teknisk utveckling till nackdel för konsumentema, c)tillämpa olika villkor förlikvärdiga transaktioner gentemot handelspartners, varigenom dessa får enkonku nen snackdel, d) ställasom villkor för att ingå avtal att den andra parten åtar sig ytter ligare förpliktelser som varken till sin natur eller enligt handelsbmk har något samband med föremålet för avtalet.