prop · GG0313 · 1992-12-31 00:00:00 — c)att skapa sysselsättningstillfällen såväl inom som utanför jordbruket, särskiltbland fattiga människor och dem som är bosatta inom marginella områden, medbeaktande av förslagen om alternativ sysselsättning bl.a. inom regnfattigaområden. a) Lednings-och hanteringsfrågor 14.27 Regeringaroch andra beslutande instanser, på lämplig nivä, bör med stöd från berörda internationella och regionala organisationer: a)Utveckla och tilljordbrukarhushåll lära ut integrerade jordbmksmetoder, t.ex. växelbruk,användning av organisk gödsel och annan teknik för att minska användning avjordbrukskemikalier, olika slags teknik för näringstillförsel och effektivtutnyttjande av externa insatsvaror, förbättrad teknik för att utnyttja avfalloch biprodukter och förebygga förluster före och efter skörden, med särskiltbeaktande av kvinnornas roll, b)skapa sysselsättningstillfällenutanför jordbruket genom privata småskaliga enheter för förädling avjordbraksprodukter, servicecentra för landsbygden och andra förbättringar vadgäller infrastrukturen, c)främja och förbättrafinansiella nätverk på landsbygden som utnyttjar lokala investeringsresurser, d) säkerställaden vUctigaste infrastrakturen för att ta emot insatsvaror och tjänster för jordbruket, samt för marknadsföring på nationella och lo kala marknader, och minska livsmedelssvinn, e) startaoch upprätthålla kartläggningar av jordbruk, försök med lämplig teknik på de enskilda jordbraken och en dialog med landsbygdssamhäUen för att upptäcka begränsningar och flaskhalsar och finna lösningar, f) analyseraoch utpeka möjligheter till ekonomisk integrering av jord bruk och skogsbruk samt vatten och fiske och vidta effektiva åtgärder för att stimulera skogsvård och trädodling på jordbrak som ett sätt att utnyttja resurser, 14.28 Regeringaroch andra beslutande instanser, pä lämplig nivä, bör med stöd från berörda internationella och regionala organisationer: a)Analysera effekterna avtekniska uppfinningar och incitament på jord-brukarhushållens inkomster ochvälfärd, b)starta och underhälla program,säväl inom som utanför jordbraket, för att samla in och dokumenteraursprungsbefolkningars kunskaper. c) Samarbete och samordning på interaationell (Khregional nivå 14.29 Intemationellainstitutioner, som t.ex. FAO (Kh , internatio- nella centra förjordbruksforskning som CGIAR och regionala centra bör Skr. 1992/93:13 genomföraundersökningar av världens viktigaste jordbruksekosystem, deras utbredning,ekologiska och socioekonomiska egenskaper, känslighet för försämring (Khproduktionspotential. Resultaten skulle kunna ligga till grand för utvecklingoch utbyte av teknik och för samarbete vad gäller regional forskning. a) Finansieringoch kostnadsberäkning 14.30 Konferenssekretariatethar beräknat totalkostnaden (1993- 2000) för att genomföra de åtgärder som redovisas i detta kapitel till ca. , inklusive ca. från det internationella samfundet i bidrag eller förmånliga krediter. Det rör sig här endast om unge färliga uppskattningar, som inte har granskats av regeringarna. De faktiska kostnaderna och finansiella villkoren, inklusive icke-koncessionella villkor, beror bl.a. pä vilka strategier och program som regeringarna beslutar att ge nomföra. b) Vetenskapligaoch tekniska medel 14.31 Regeringaroch andra beslutande instanser, på lämplig nivä, bör med stöd från berörda internationella och regionala organisationer, stärka forsk ning om system för jordbruksproduktion inom områden med olika möjlig heter och jordbruksekologiska zoner, inklusive jämförande analyser av in tensifiering, diversifiering (Kh olika nivåer på externa och interna insatsva ror. 14.32 Regeringaroch andra beslutande instanser, på lämplig nivå, bör med stöd från berörda internationella och regionala organisationer: a)Främja utbildning ochyrkesutbildning för jordbrukare och landsbygdssamhällen genom formell ochicke-formell undervisning, b)starta medvetande- ochutbildningsprogram för företagare, företagsledare, bankfolk (Kh köpmän vadavser tjänster för landsbygden och teknik för småskaliga enheter för förädlingav jordbruksvaror. 14.33 Regeringaroch andra beslutande instanser, pä lämplig nivå, bör med stöd från berörda internationella och regionala organisationer: a)Förbättra sin organisatoriskakapacitet för att behandla frägor i samband med verksamhet utanför jordbrak(Kh utveckling av industri på landsbygden, b)öka kreditmöjligheterna ochlandsbygdsinfrastruktur vad gäller förädlingsindustri, transport ochmarknadsföring. Information om markanvändningsplaner ochutbildning Skr. 1992/93:13 för jordbrukssektom 14.34Olämplig (Kh okontrolleradmarkanvändning är en av de viktigaste orsakerna till förstöring och utarmningav markresurser. används mark ofta utan hänsyn till resursernasverkliga potential, förmåga att tåla belastningar (Kh begränsningar samt tillolikheterna i resurserna. Världens befolkning, som uppgår till 5,4miljarder, beräknas uppgå till 6,25 miljarder . Behovet av attöka livsmedelsproduktionen för att tillgodose befolkningens ökande behov kommeratt innebära ett enormt ttyck på alla naturresurser, inklusive mark. 14.35Fattigdom och undernäring ärredan endemiska inom mänga områden. Förstöringen av jordbruks- ochmiljöresurser är ett stort problem. Teknik för att öka produktionen samtidigtsom jord- och vattenresurser bevaras finns redan, men används inte i någonstörre utsträckning eller systematiskt. En systematisk strategi behövs för attdefiniera en hållbar markanvändning och hållbara produktionssystem i varje landoch klimatzon, inklusive de ekonomiska, sociala och institutionella mekanismersom är nödvändiga för genomförande,' 14.36 Målenför detta programområde är: a)Att harmoniseraplaneringsförfaranden, fä jordbrukare att delta i planeringsprocessen, samlainformation om markanvändning, konstraera och upprätta databaser, avgränsamarkområden med liknande potential, ta reda på resursproblem och resursvärdensom behöver beaktas vid upprättande av mekanismer för att främja en effektiv ochmiljöanpassad resursanvändning, b)att upprätta organ förjordbruksplanering pä nationell (Kh lokal nivä för att fastställaprioriteringar, kanalisera resurser och genomföra program. a)Lednings- och hanteringsfrågor 14.37 Regeringaroch andra beslutande instanser, på lämplig nivä, bör med stöd från berörda internationella och regionala organisationer: a)Upprätta och stärka planering,hantering, utbUdning och information för användning av jordbruksmark och förmarkresurser pä nationell och lokal nivå, b) starta (Kh underhålla grupper för planering,hantering och värd av jordbruksmarksresurser inom distrikt (Kh byar för attmedverka vid problemidentifiering, utarbetande av lösningar vad gäller teknikoch markvård och genomföra projekt. ' Några av dessa frågorpresenteras i kapitel 10 i (En integrerad syn på planering ochhushållning av markresurser). b) Information Skr. 14.38 Regeringaroch andra beslutande instanser, på lämplig nivä, bör med stöd från berörda internationella och regionala organisationer: a)Samla, kontinuerligt övervaka,uppdatera och sprida information, där sä är möjligt, om resursutnyttjande ochlevnadsförhållanden, klimat-, vatten- och jordfaktorer samt om markanvändning,fördelning av vegetationstäcket och djurarter, användning av vilda växter,produktionssystem och avkastning, kostnader och priser och sociala ochkulturella faktorer som kan påverka användning av jordbraksmark och angränsandemark, b)starta program för att spridainformation och främja diskussion och bildande av ledningsgrupper. c) Samarbeteoch samordning på intemationell och regional nivå 14.39 VederbörandeFN-organ och regionala organisationer bör: a)Stärka eller tillsättainternationella, regionala och subregionala tekniska arbetsgmpper med särskUdadirektiv och budgetar för att främja en integrerad användning av markresurserför jordbrak, planering, datainsamling och användning av simuleringsmodellerför produktion samt informationsspridning, b)utarbeta internationelltgodtagbara metoder för upprättande av databaser, beskrivning av markanvändningoch målövergripande optimering. a) Finansieringoch kosmadsberäkning 14.40 Konferenssekretariatethar beräknat totalkostnaden (1993- 2000) för att genomföra de åtgärder som redovisas i detta kapitel till ca. 1,7 miljarder doUar, inklusive ca. frän det internationella samfundet i bidrag eller förmänliga krediter. Det rör sig här endast om unge färliga uppskattningar, som inte har granskats av regeringarna. De faktiska kostnaderna och finansiella villkoren, inklusive icke-koncessionella villkor, beror bl.a. på vilka strategier och program som regeringarna beslutar att ge nomföra. b) Vetenskapligaoch tekniska medel 14.41 Regeringaroch andra beslutande instanser, på lämplig nivå, bör med stöd från berörda internationella och regionala organisationer: a)Utveckla databaser ochgeografiska informationssystem för att lagra och presentera fysisk, social ochekonomisk information om jordbruk och ekologiska zoner och utvecklingsområden, b)genom målövergripandeoptimering välja kombinationer av markanvändning och produktionssystem som ärlämpliga för markområden och stärka leveranssystem (Kh lokala samhällensdeltagande, c)uppmuntra integrerad planeringvad gäller avrinningsområden och landskap för att minska jordförluster ochskydda yt- och grundvattenresurser frän kemisk förorening. c) Kunskapsutveckling Skr. 14.42Regeringar och andra beslutande instanser, på lämplig nivä, bör med stöd frånberörda internationella och regionala organisationer: a)Utbilda specialister ochplaneringsgrapper pä nationell, distrikts- och bynivå genom formella ochinformella kurser och genom studieresor och samverkan, b)genom mediaprogram, konferenseroch seminarier uppmuntra diskussion på alla niväer om policyfrågor ochutvecklings- och miljöfrågor som är av betydelse för användning och vård avjordbruksmark. 14.43Regeringar och andra beslutande instanser, pä lämplig nivå, bör med stöd fränberörda internationella och regionala organisationer: a)Inrätta kartläggnings- ochplaneringsenheter för markresurser på nationell, distrikts- och bynivå för attfungera som kontaktpunkter och länkar mellan olika institutioner ochvetenskapsgrenar och mellan regeringar och människorna, b)upprätta eller stärka statligaoch internationella institutioner med ansvar för undersökningar, hantering ochutveckling av jordbruksresurser, rationalisera och stärka rättsliga struktureroch tillhandahålla utrustning och tekniskt bistånd. E. Markvård och markrehabilitering Bakgrund 14.44 Markförstöringär ett stort miljöproblem, som drabbar stora landom råden i såväl utvecklade länder som utvecklingsländer. Problemet med jord erosion är särskilt akut i utvecklingsländerna, medan problemen med för- saltning, vattensjuk mark, förorenad jord och minskad bördighet ökar i alla länder. Markförstöringen är allvarig eftersom produktiviteten inom enorma landområden avtar jämsides med en snabb befolkningsökning och ökade krav på att jorden skall producera mer livsmedel, fibrer och bränsle. Åtgär der mot markförstöring, särskilt i utvecklingsländerna, har hittiUs haft be gränsad framgång. behövs välplanerade långsiktiga nationella och regio nala markvårds- och rehabiliteringsprogram, med starkt politiskt stöd och tillräcklig finansiering. Medan markanvändningsplanering och zonindelning tillsammans med bättre markvård bör vara lösningen på lång sikt är det ange läget att hejda markförstöringen och starta markvårds- och rehabiliterings program inom de hårdast drabbade och mest utsatta områdena. 14.45 Målenför detta programområde är: a) Att seöver och vid behov genomföra undersökningar av nationella markresurser som omfattar områden där marken har förstörts samt omfattningen och svårighetsgraden av markförstöringen, 205 b) att utarbeta ochgenomföra en heltäckande politik och ett heltäckande Skr. 1992/93:13program som leder till att förstörda områden återställs och riskområden bevarassamt förbättra den allmänna planeringen, hanteringen och användningen avmarkresurser och bevara jordens bördighet med sikte på en hållbar utvecklingav jordbruket. a) Lednings-och hanteringsfrågor 14.46Regeringar och andra beslutande instanser, på lämplig nivå, bör med stöd frånberörda internationella och regionala organisationer: a)Utarbeta och genomföra programför att undanröja de fysiska, sociala och ekonomiska orsakema tillmarkförstöring, t.ex. arrendesystem, handelssystem och strukturer förjordbrukspriser som leder till en olämplig markanvändning, b)ge incitament och, där så ärlämpligt och möjligt, ställa resurser till förfogande för lokala samhällensdeltagande i planering, genomförande och underhållande av egna markvårds- ochrehabiliteringsprogram, c)utarbeta och genomföra programför rehabilitering av mark som har blivit vattensjuk eller förstörts avförsaltning, d) utarbetaoch genomföra program för en successiv hållbar användning av mark som inte har odlats men som kan vara lämpad för jordbruk. lA.VlRegeringar och andra beslutande instanser, på lämplig nivå, bör med stöd fränberörda internationella och regionala organisationer: a)Göra periodiska undersökningarför att bedöma omfattningen av sina markresurser och deras tillstånd, b)stärka och upprätta nationelladatabaser för markresurser, med uppgifter om omräden där marken har förstörtsoch omfattningen och svårighetsgraden av markförstöringen samt om områden somhotas av förstöring, och utvärdera utfallet av de markvårdsochrehabiliteringsprogram som har startats, c)samla information om ochdokumentera inhemska markvårds- och rehabiliteringsmetoder och jordbrukssystemsom underlag för forsknings- och rådgivningsprogram. c) Samarbeteoch samordning på internationell och regional nivå 14.48Berörda FN-organ, regionala och icke-statliga organisationer bör: a)Utarbeta prioriterademarkvårds- och rehabiliteringsprogram, inklusive rådgivning för regeringar ochregionala organisationer, b)upprätta regionala ochsubregionala nätverk för vetenskapsmän och tekniker så att dessa kan utbytaerfarenheter, utarbeta gemensamma program och sprida framgångsrik teknik förmarkvård och rehabilitering. Medelför genomförande Skr. a)Finansiering och kosmadsberäkning 14.49Konferenssekretariatet har beräknat totalkostnaden (1993-2000) för attgenomföra de åtgärder som redovisas i detta kapitel till ca. , inklusive ca. från det internationella samfundet ibidrag eller förmånliga krediter. Det rör sig här endast om ungefärligauppskattningar, som inte har granskats av regeringarna. De faktiska kostnadernaoch finansiella villkoren, inklusive icke-koncessionella vUlkor, beror bl.a. påvilka strategier och program som regeringarna beslutar att genomföra. b)Vetenskapliga och tekniska medel 14.50Regeringar och andra beslutande instanser, på lämplig nivå, bör med stöd frånberörda internationella och regionala organisationer, hjälpa jordbrukssamhällenatt undersöka och främja platsspecifikt teknik- och jordbrukssystem sombevarar och rehabiliterar jorden som jordbruksproduktionen ökas,däribland markvård genom kombinerad skogs- och jordbruksodling, terrasseringoch blandodling. 14.51 Regeringaroch andra beslutande instanser, på lämplig nivå, bör med stöd från berörda internationella och regionala organisationer, utbilda fält personal och markanvändare i inhemsk och modern teknik för markvård och rehabilitering och bör inrätta utbildningsmöjligheter för rådgivningsperso nal och markanvändare. 14.52 Regeringaroch andra beslutande instanser, på lämplig nivå, bör med stöd från berörda internationella och regionala organisationer: a)Utveckla och stärka dennationella kapaciteten vad avser forskningsinstitutioner för att utarbeta ochtillämpa effektiva förfaranden för markvård och rehabilitering som lämpar sigför markanvändarnas sociala, ekonomiska och fysiska förhållanden, b)samordna all politik och allastrategier och program för markvård och rehabilitering, med pågående programsom har beröringspunkter med detta område, t.ex. nationeUa planer förmiljöåtgärder, handlingsplanen för tropiskt skogsbruk och nationellautvecklingsprogram. F.Vatten för hållbar livsmedelsproduktion och landsbygdsutveckling 14.53 Dettaprogramområde behandlas i kapitel 18 (Skydd av kvalitet och tillgångpå färskvattenresurser), programområde F. 207 G.Bevarande och hållbart nyttjande av växtgenetiska Skr. resurser för livsmedel och ett hållbart jordbruk 14.54 Växtgenetiska resurser för jordbruket är oumbärligaför att tUlgodose framtida livsmedelsbehov. Hoten mot dessa resurser växer ochinsatser för att bevara, utveckla och utnyttja den biologiska mångfalden liderav brist på finansiering och personal. Många befintliga genbanker är intetillräckligt säkra och i vissa fall är förlusten av den växtgenetiskamångfalden lika stor i genbanker som på fältet. 14.55 Huvudmålet är att säkra världensgenetiska resurser och bevara dem för ett hållbart nyttjande. För detta är detnödvändigt att utarbeta ätgärder som underlättar bevarande och användning avväxtgenetiska resurser, nätverk av in situ genetiska skyddsområden ochanvändning av sådana hjälpmedel som ex situsamlingar och genbanker. Särskildtonvikt kan läggas på uppbyggnad av inhemsk kapacitet för beskrivning,utvärdering och användning av växtgenetiska resurser för jordbruket, särskiltvad gäller marginella grödor och andra underutnyttjade eller outnyttjade arter,inklusive trädarter för kombinerat jord- och skogsbruk. åtgärder kanomfatta konsolidering och effektiv drift av nätverk av in situmarkvårdsområdenoch användning av sådana hjälpmedel som ex situ-samlingar och genbanker. 14.56 De befintliga nationella ochinternationella mekanismema för utvärdering, studier, övervakning ochanvändning av växtgenetiska resurser för att öka livsmedelsproduktionen liderav stora luckor och brister. Den befintliga institutionella kapaciteten och debefintliga strukturerna och programmen är i allmänhet otillräckliga och imånga fall underfinansierade. Det sker en genetisk erosion av värdefulla artersom används inom vegetabilie-produktion. Den befintliga mångfalden vad gällersådana arter används inte i den utsträckning som skulle vara möjligt för attöka livsmedelsproduktionen på ett håUbart sätt. 14.57 Målen för detta programområde är: a)Att snarastgenomföra en första regenerering och en säker duplicering av befintliga exsitusamlingar på global basis, b)att genomgemensamma insatser, inklusive utbildning, inom ramen för nätverk avsamverkande institutioner samla och studera växter som kan vara användbara föratt öka livsmedelsproduktionen, c)att senast år2000 anta politik och stärka eller starta program för bevarande och hållbartnyttjande av växtgenetiska resurser, in situ inom enskilda jordbruk ochex-situ, för livsmedel CKh jordbruket, som skall integreras med strategier ochprogram för ett hållbart jordbrak, d) att vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa enrättvis fördelning av de fördelar och resultat som uppnås av forskning och utbildning vad gäller växtförädling mellan producenterna och användaraa av växtgenetiska resur ser. * Åtgärdema inom detta programoipråde hänger samman medvissa av åtgärderna i 208 kapitel 15 i (Bevarande av den biologiskamångfalden). a) Lednings-och hanteringsfrågor 14.58 Regeringaroch andra beslutande instanser, på lämplig nivå, bör med stöd från berörda internationella och regionala organisationer: a)Utveckla och stärkainstitutionell kapacitet och institutionella strukturer och program för vårdoch användning av växtgenetiska resurser för livsmedelsproduktion ochjordbruk, b)stärka och igångsätta forskninginom den offentliga sektorn om utvärdering och nyttjande av ovannämndaresurser med sikte pä att uppnå målen om ett hållbart jordbruk och en hållbarlandsbygdsutveckling, c)utveckla system för förökning,utbyte och spridning av ovannämnda resurser (frö- och växtmaterial), särskilti utvecklingsländerna, och övervaka, kontrollera och utvärdera införandet avnya växter, d) utarbetaplaner eller program för prioriterade åtgärder som syftar till att bevara och på ett hållbart sätt nyttja ovannämnda resurser på grundval, där sä är lämpligt, av studier av dessa resurser i enskilda länder, e) främjadiversifiering av odling inom jordbrukssystem, inbegripet od ling av nya växter som kan vara av betydelse för livsmedelsproduktion, f) främjanyttjande av och forskning om otillräckligt kända växter och grödor som kan vara av värde för livsmedelsproduktion, g) stärkaden nationella kapaciteten för nyttjande av ovannämnda resur ser och växtförädling och fröproduktion genom såväl specialiserade institu tioner som jordbrukssamhällen. 14.59 Regeringaroch andra beslutande instanser, på lämplig nivå, bör med stöd från berörda internationella och regionala organisationer: a)Utveckla strategier för nätverkav in situ genetiska skyddsområden och användning av sädana hjälpmedel som exsitu-samlingar på enskilda jordbruksenheter, genbanker och liknande teknik, b)upprätta nätverk för exsitu-bassamlingar, c)med jämna mellanrum se över ochrapportera om situationen vad gäller ovannämnda resurser, med utnyttjande avbefintliga system och förfaranden, d) klassificeraoch utvärdera det växtgenetiska material som har samlats, sprida information för att underlätta användning av samlingar av detta mate rial och utvärdera den genetiska variationen i samlingarna. c) Samarbeteoch samordning på intemationell och regional nivå 14.60 BerördaFN-organ och regionala organisationer bör: a)Stärka Globala systemet för bevarande och hållbart nyttjande av växtgenetiskaresurser för livsmedelsproduktion och jordbruk, bl.a. genom att påskyndautvecklingen av Globala informations- och förvarningssystemet för attunderlätta informationsutbyte; utveckla metoder för att främja överföring avmiljöanpassad teknik, särskilt till utvecklingsländerna, och vidta U 1992/93. ytterligareåtgärder för att säkerställa jordbrukarnas rättigheter ("farmers Skr.1992/93:13 rights"), b)utveckla subregionala,regionala och globala nätverk för växtgenetiska resurser förlivsmedelsproduktion och jordbruk in situ inom skyddsområden, c)utarbeta periodiska rapporterom den globala situationen vad beträffar växtgenetiska resurser förlivsmedelsproduktion och jordbruk, d) utarbetaen löpande handlingsplan för globalt samarbete om växtgene tiska resurser för livsmedelsproduktion och jordbruk, e) stödjainför 1994 Fjärde internationella tekniska konferensen om beva rande och hållbart nyttjande av växtgenetiska resurser för livsmedelspro duktion och jordbruk, som skall anta den första globala rapporten och den första globala handlingsplanen om bevarande och hållbart nyttjande av växt genetiska resurser för livsmedelsproduktion och jordbruk, f) anpassaGlobala systemet till utfallet av förhandlingarna om en kon vention om biologisk mångfald. a) Finansieringoch kostnadsberäkning 14.61 Konferenssekretariatethar beräknat totalkostnaden (1993- 2000) för att genomföra de åtgärder som redovisas i detta kapitel till ca. , inklusive ca. frän det internationella samfundet i bidrag eller förmånliga krediter. Det rör sig här endast om unge färliga uppskattningar, som inte har granskats av regeringarna. De faktiska kostnaderna och finansiella villkoren, inklusive icke-koncessionella villkor, beror bl.a. på vilka strategier och program som regeringarna beslutar att ge nomföra. b) Vetenskapligaoch tekniska medel 14.62 Regeringaroch andra beslutande instanser, på lämplig nivå, bör med stöd från berörda internationella och regionala organisationer: a)Utveckla grundforskning inomområden som växttaxonomi och växtgeografi, med utnyttjande av framsteg t.ex.inom datavetenskap, molekylär-genctik och in vitro ftysförvaring, b)utveckla störresamarbetsprojekt mellan forskningsprogram i utvecklade länder ochutvecklingsländer, särskilt vad gäller förbättring av otillräckligt kändaeller försummade grödor, c)främja kostnadseffektiv teknikför att hålla dubbla uppsättningar av ex situ-samlingar (som också kan användasav lokala samhällen), d) vidareutvecklateknik för bevarande av arter in situ och tekniska meto der för att förena detta med ex situ-insatser.