prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — Del leknikvetenskapliga forskningsrådet (TFR) inrättadesefter förslag forskningsproposition. Rådet tillhör i dagNäringsdepartementets verksamhetsområde. Riidets uppgifter är helt parallellamed forskningsrådens inom verksamhetsområde, dvs. allfrämja och stödja vetenskapligt betydelsefull grundforskning. Genom inrättandetav TFR har samtliga vetenskapsområden likartade och goda förutsättningar församspel mellan fakulteter och forskningsråd, som gör bedömningar i ettnationellt perspektiv. Samverkan också mellan forskningsråden är en angelägenuppgift. Genom de förslag som regeringen lägger i det följande kommer samtligaforskningsråd som har lill uppgifi att stödja inomvetenskapligt motiveradforskning all få gemensam deparlemenlstillhörighel genom all också TFRfortsättningsvis hör lill verksamhetsområde. Vadgäller SFR och , vars uppgifter huvudsakligen är inriktade på den socialasektorns resp. skogs- och jordbrukets behov, föreslås inga förändringar. Stöd lill gränsöverskridande forskning Det ligger ett särskilt ansvar på forskningsråden att gestöd till gränsöverskridande forskning vare sig det gäller samverkan mellandiscipliner inom ell råds ansvarsområde eller samverkan över rådsgränserna.Del ligger i den gränsöverskridande forskningens nalur att den svårligen låtersig organiseras fram. Däremot kan den ges goda förutsättningar ochuppmuntras genom alt forskningsråd och andra finansiärer, liksom Prop.1992/93:170 fakulteterna, inte ser sill ansvarsområde i strikt organisatoriskatermer. Avsnitt 8 Forskningsråden har inom vissa gränsområden visat på demöjligheler Utbildningsdep. som slår till buds. Forskningsråden bör nu ökasina ansträngningar alt stimulera gränsöverskridande forskning. Det är viktigtalt sådan forskning också kan ha en förankring i disciplinerna. Rådens ansvar bör avse naturligt avgränsadeforskningsområden. Därigenom torde såväl insatserna inom de vetenskapligakärnområdena som stödet lill gränsöverskridande forskning underlättas. inrättades vid en lidpunkt, 1977, dåbehovet av särskilda insatser för stöd till gränsöverskridande forskning kringskilda frågor bedömdes som stort. Hela det svenska systemet för forskning,såväl på fakultelsnivå som inom forskningsrådsorganisationen, har sedan dessutvecklat en betydande förmåga alt ge stöd till problemorienterad,gränsöverskridande forskning. Den gränsöverskridande forskningen ulgör ellnödvändigt komplement lill det forsknings- och utvecklingsarbete somfinansieras av sektorsorgan och näringsliv. , som har etl särskilt ansvar förgränsöverskridande forskning inom områden som är angelägna från samhällets synpunkt,bör mol bakgrund härav kunna få i viss mån förändrade uppgifter och ändradsammansättning. Nämnden har av statsmakterna fått i uppgift att under viss tiduppmärksamma vissa särskilda områden eller frågeställningar, ofla av vitt skildart. Del har gällt områden som ungdomsforskning och longitudinell forskning,forskning om kooperation, kvinno- och jämställdhetsforskning, forskning ombibliotek och informationsförsörjning m.m. har inomdessa områden verksamt bidragit till att gränsöverskridande forskningsområdenupparbetats. Vissa förändringar med avseende på dessa uppgifter redovisas idet följande liksom vissa förändringar i fråga om nämndens uppgifter inomforskningsinformation. Nämndens verksamhet bör koncentreras till alt ge stödtill områden som i breda termer anges av riksdag och regering. Regeringenåterkommer till denna fråga. Därutöver har nämnden ålagts vissa uppgifter somgriper över flera forskningsområden och forskningsråd, främst att fördela medeltill dyrbar vetenskaplig utrustning. Majoriteten av ledamöterna och suppleanterna i forskningsrådenutses av elektorer, som i sin lur väljs av fakulteternas ledamöter. Förfaringssättetvid dessa val regleras i förordningen (SFS 1979:728) om elektorsförsamling vidforskningsråd. Del har ibland föreslagits att valproceduren på olika sättskulle förenklas och begränsas. Elt förslag är att elektorerna skulle väljasinte av fakulteternas ledamöter ulan av lärarrepresentanterna i fakultetsnämnden. Forskningsråden har ansvaret för bedömning avvetenskapliga projekt och fördelningen av medlen till dessa. De förfogar överen väsentlig del av de resurser som i anslås till forskning. De somansvarar för denna verksamhet har således elt av de allra viktigaste uppdrageninom svensk forskning. Ifakulteterna ingår disputerade forskare och lärare från olika håll, bl.a.mindre och medelstora hög:ikolor och vissa andra inrättningar som är knutnatill resp. universitet eller högskola. Del är avstor vikt alt ledamöterna i ett forskningsråd har bred förankring i forskarvärlden.Enligt regeringens mening ligger det därför ett stort värde i att samtliga i enfakultet ingående disputerade forskare och lärare ges möjlighet att i valpåverka sammansättningen av ledamöter i forskningsråden. Degällande bestämmelserna ger universitets- och högskolestyrelserna godamöjligheter all ge elektorsvalen den praktiska utformning som är den meständamålsenliga, exempelvis genom anordnande av poströstning. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. Grundläggande forskning bedrivs ibland inom sådana områdenoch med sådana metoder att det kan behöva ges långsiktiga förutsättningar iform av garanterad medelstilldelning för längre lid än del statliga budgetåret.Som exempel kan nämnas forskning om vissa biologiska processer ellerlångsiktiga sociala förändringar. Det är angeläget all forskningsråden kanbesluta om fördelning av medel för längre perioder. kan rådensbeslut om beviljande av medel avse treårsperioder. Regeringen föreslår att delskall bli möjligt för råden att fatta beslut för en sexårsperiod. Det ärgivetvis inle rimligt att forskningsråden låser betydande delar av sina anslagpå fleråriga engagemang. Det bör få ankomma på regeringen alt ange vilkenhögsta andel av rådens anslag som får bindas av fleråriga beslut. att godkänner vad som förordats i fråga om bemyndigandeför forskningsråden och forskningsrådsnämnden att besluta om medelstilldelningför högst . En central uppgift för universiteten ärforskarutbildningen. Den skall förse den offenlliga sektorn och det privatanäringslivet med lärare, forskare och annan högt kvalificerad arbetskraft. OmSverige skall kunna hävda sig i den internalionella konkurrensen i framliden,måste andelen forskarutbildade i arbetskraften höjas. Regeringen har satt sommål all antalet doktorsexamina som avläggs skall fördubblas under1990-lalel. Det innebär en ökning från ca 1000 till 2000. Efter entidigare nedgång i examinationen har antalet disputationer långsamt ökal under1980-lalel. låg nivån på ca 1000 . Budgetåren1990/91 och 1991/92 har det årliga antalet avlagda examina stigit till omkring1100. Andelen kvinnor bland de nydispulerade har ökat från budgetåret1981//92. Det årligaantalet nyantagna, som under slutet av 1980-talel varit omkring 2400, /92 till ca 2500. Även bland de nyantagna har kvinnornas andelökal men inte lika mycket som bland de examinerade. Andelen uppgår nu till . Detframgår av nedanstående tabeller att del finns stora skillnader mellanfakultetsområdena. De problem som ofta diskuteras - långa studietider, storavbroltsfrekvens och låg examination - finns framför allt inom humanistisk ochsamhällsvetenskaplig fakultet. Netlosludieliderna för doktorsexamen är inomdessa fakulteter mellan sex och och genomsnittsåldern vid disputationenär . av de aktiva studerandena finns vid de tekniska, medicinska ochmatematisk-naturvetenskapliga fakulteterna. Forskarutbildningen vid dessafakulteter fungerar bättre i så måtto att studietiderna är kortare och denyexaminerade doktorerna yngre. Vid de tekniska ochmatematisk-naturvetenskapliga fakulteterna är den genomsnittliga examensåldernomkring . /92 svarade dessa tre fakulteter för av dettotala antalel avlagda doktorsexamina. Ökningar kan noteras särskilt förmedicinsk och teknisk fakultet . Antalel nyantagna forskarstuderande och deras fördelningmellan fakulteterna läsåren 1981/82 och 1991/92 framgår av nedanståendetabell. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. Nedanståendetabell visar antalet avlagda doktorsexamina per fakultet läsåren 1981/82 och1991/92. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. Degenomsnittliga nettosiudierna (medianantal läsår) för dem som avladedoktorsexamen /91 redovisas nedan. 1990/91 M Filosofiedr (hum) Teologie dr Filosofiedr (sam) Med. dr (mat-nat) Teknologie drAgronomie . Medelåldern (median) för de som avlade doktorsexamen läsåret. 1990/91 framgår avföljande tabell. 1990/91 M Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. Filosofiedr (hum) Teologie dr Filosofiedr (sam) Med. dr (mat-nat) Teknologie drAgronomie . * Ingen examinerad KäUa: SCB En av förutsättningarna för alt skall kunna hävdasig internationellt är alt arbetstagarna har en minst lika hög utbildningsnivåsom konkurrentländernas. har en mindre andel sysselsatta medlängre akademisk utbildning än t.ex. de övriga nordiska länderna och . Det finns också alltför få forskarutbildade på den svenskaarbetsmarknaden. Runt om i har skett kraftigasatsningar på forskarutbildning. Behovet av en utvidgning av den svenskaforskarutbildningen blir härmed än mer markant. är bakgrunden lill regeringens mål att examinationeninom forskarutbildningen skall fördubblas . Mer konkret kan detta mål relateras till -Del ökande behovet av forskarutbildade i näringslivet ochpå arbetsmarknaden i övrigt utanför högskoleväsendet. Tvåtredjedelar av den FoU som bedrivs i sker inom näringslivet. Samlidiglär en mycket lilen andel av de anställda i näringslivet forskarutbildade. Föratt öka utbytet av de svenska FoU-insatserna och därigenom kvaliteten påsvenska produkter och konkurrenskraften är del nödvändigt att arbetskraftensutbildningsnivå höjs generellt och inle minst att en förstärkning sker av denvetenskapliga kompetensen. En väsentlig del av den nödvändiga industriellaexpansionen måste ske inom kunskapsintensiva områden. Även isamhället i övrigt kommer mer personal med forskarutbildning att efterfrågas.Det blir en naturlig följd av att utbildningsnivån kommer all stiga generelltframöver. I elt samhälle där allt fler avlägger en grundläggandeuniversitetsexamen framstår del som naturligt att arbetsgivarna kommer attkräva ylterligare kvalifikationer när de skall nyrekrytera personer förkrävande uppgifter. -Del ökande behovet av lärare vid universitet ochhögskolor. Antalet disputerade lärare inom den högre utbildningenmåsle öka för att säkra kvaliteten i undervisningen. Många nu verksamma lärareär födda på 1940-lalel. Del kommer därför att bli stora pensionsavgångarfr.o.m. Den nuvarande examinationen räcker på mångaområden inte lill att läcka de nyrekryteringsbehov som då uppslår. - Behovet av fler forskarutbildade lärare igymnasieskolan. I det nya skolsystem som tar form kommer en högutbildadlärar-slab all alltmer framstå som ett viktigt konkurrensmedel när skolornaskall skapa sig positiva och attraktiva profller. Målel i fråga om forskarutbildningen har salts högt ochförutsätter samfällda ansträngningar från statsmakterna och universitet och högskolor.Utmaningen blir än slörre när målet skall nås i av allmännaåtstramningar till följd av landets nuvarande ekonomiska läge. De ekonomiskaproblemen understryker vikten av satsning på forskarutbildning föralt långsiktigt skall kunna förbättra sin konkurrensposition påvärldsmarknaden. För att målet skall kunna nås måste åtgärder sältas in påbred front. En samlad plan måste innefatta insatser inom följande områden -lokaler, utrustning och materiel -karriärmöjligheter och lönevillkor i högskoleväsendet ochpå arbetsmarknaden i stort. Enligt regeringens mening bör, trots det ansträngdastatsfinansiella läget, resurserna för studiefinansieringen successivt öka .En god studiefinansiering är en av de avgörande faktorerna för attforskarstudier skall kunna bedrivas koncentrerat och effektivt. Förbättradeekonomiska villkor stimulerar även rekryteringen. Förstärkningen av studiefinansieringen iforskarutbildningen bör ske på olika vägar: -Ökade resurser inom fakultetsanslagen. Den sammanlagdaökningen inför /94 uppgår till ca . Följandeår kommer siudiefinansieringen att prioriteras så att dess andel av fakulletsanslagenökar. -Tillskott från löntagarfonderna. Forskarutbildning avses bli en integrerad del av denforskning som finansieras med löntagarfondsmedei. Slor frihet kommer att gällaför de nya fondstiftelsernas fördelning av medlen. Det är därför svårt alt nuange storleken av resurserna för forskarutbildning: -Medel för forskarutbildning av universitets- ochhögskolelärare som saknar doktorsexamen. För delta ändamål har för innevarande budgetår avsatts 75miljoner kronor. För vardera av de tre följande budgetåren kommer 100 miljonerkronor att avsättas. Detla motsvarar ca 300-400 doktorandtjänster. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. -ökade insatser för forskarutbildning från övrigaforskningsfinansiärer (forskningsråd, sektorsorgan, fonder,industriforskningsinstitut, förelag m.fl.). Del ligger i alla forskningsfinansiärers intresse attstödja forskarutbildning inom för dem angelägna områden. Som ell räkneexempelkan visas på att en ökning av dessa organs satsning på forskarutbildning istorleksordningen av deras samlade forskningsresurser skulle ge 100-150miljoner kronor. I t.ex. industriforskningsinstitutens uppgift bör ingå allfinansiera elt visst minimiantal doktorander. För att denna kraftfulla satsning på studiefinansieringskall få största möjliga effekt måste den kompletteras med andra insatser.Universitet och högskolor måsle således genom omprioriteringar ochintensifierade ansträngningar åstadkomma bättre studievillkor när del gällerhandledning, lokaler, utrustning etc. Vidare är det angeläget alt rekryteringstjänsterskapas för de nyexaminerade doktorerna. För att målet att fördubbla examinationen skall nås måstei första hand andelen sluderande som når fram till examen stiga. Antalet aktivaforskarstuderande behöver även öka. Del ankommer på berörda universitets- ochhögskoleorgan att göra de avvägningar som här behövs. Till skillnad mot vad som gällt för den grundläggandehögskoleutbildningen har det aldrig centralt fastställts planeringsramar,antagningslal eller dylikt för forskarutbildningen. Forskarutbildningen skall,enligt bestämmelserna i högskoleförordningen, dimensioneras utifrån lokalabedömningar av vad tillgängliga resurser medger. Självfallet är statsmakternasmedelsanvisningar till olika forskningsområden de yttersta rambetingelsernaför forskarutbildningens omfattning. Genom inrättande av professurer harregering och riksdag även haft infiytande över forskarutbildningensinriktning. Men det är således de lokala besluten om medelsfördelning ochbedömningarna av resursbehoven som slutligen avgör den totalaulhildningskapaciteten liksom den närmare fördelningen mellan olikaämnesområden. Studenternas intresse för forskarutbildning påverkas i höggrad av arbetsmarknadssituationen efter avlagd examen, dvs. möjligheterna anställning som motsvarar deras kompetens och har en lönenivå som ger ettrimligt ekonomiskt utbyte av de långa och kvalificerade studierna. Somframgått ovan finns det en rad faktorer som gör all behovet av och efierfråganpå forskarutbildad personal långsiktigt kommer att öka kraftigt. Inom den offenlliga sektorn har det lidigare funnitsregler om behörighet i form av doktorsexamen för olika tjänster. Från bl.a.Sveriges universitetslärarförbund har framförts förslag att dessa regler skallåterinföras som ett medel att öka efterfrågan på forskarutbildad arbetskraft. Regeringen konstaterar att de arbetssökandes kompetenssjälvfallet skall vara en av de utslagsgivande faktorerna vid rekrytering av nypersonal. Forskarutbildning ger inte bara hög ämnesspecifik kompelens utanockså generella erfarenheter av analys och problemlösning som är en stortillgång vid utförandet av många typer av arbetsuppgifter. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. 12 1992/93. 1 samL Nr 170 liggerdärför i sakens nalur att de forskarutbildade - även ulan alt formellameritkrav gäller - bör vara attraktiva på arbetsmarknaden. Regeringen äralltså inle beredd alt återinföra behörighetsregler för tjänster i denoffentliga sektorn. Det skall dock i detta sammanhang understrykas all när detgäller lärartjänster vid universitet och högskolor bör doktorsexamen vara detnormala kompetenskravet. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. Den ökning av antalet examina inom forskarutbildningen somregeringen eftersträvar varken kan eller bör gälla lika för alla fakulteteroch ämnen. Eftersom teknik och naturvetenskap spelar en nyckelroll för Sverigesinternationella konkurrensförmåga, koncentreras insatserna för nyadoktorandljänster till dessa fakulteter. Även de humanistiska fakulteterna gesresurser för att öka antalel doktorandljänster. Flera utredningar har betonat att forskarutbildningen inomdet lekniska området behöver öka för att möta en kommande efterfrågan påhögulbildad arbetskraft från näringslivet. Elt kunskapsutbyte mellanuniversiteten och högskolorna, å ena sidan, och förelagen, å den andra, böräven kunna generera en ylterligare ökad efterfrågan på forskarutbildadpersonal på grund av de naturliga kontaktnät som då utvecklas. Som t.ex. delTeknikvelenskaptiga forskningsrådet har påpekat räcker den nuvarandeexaminationen inom de mer tillämpade ämnesområdena inom teknisk fakultet knappttill alt fylla de lekniska högskolornas egna behov av disputerade lärare, långlmindre till att skapa en bred kvalitetshöjning inom industrin. Teknisk forskning och teknikutveckling liksom medicinskforskning har blivit alltmer beroende av resultat från naturvetenskapen. Den naturvetenskapligaforskarutbildningen måste därför stärkas. Industrin och del övriga näringslivetbehöver fier forskarutbildade naturvetare. Delsamma gäller för gymnasieskolan.Ylterligare ett skäl för en ökad examination inom forskarutbildningen är attinom bara kommer vid de matematisk-naturvetenskapliga liksom vidövriga fakulteter all finnas nyrekryteringsbehov på grund av pensionsavgångar. Vid den närmare fördelningen av resurserna för studiefinansieringbör behoven beaktas av forskarutbildning i anslutning till de särskildaforskningsprogram för informationsteknologi, flygteknik, fordonsteknik ochträråvara, som presenteras på annan plats i denna proposition. Inom humanistisk fakultet är det brist påstudiefinansieringsmöjligheter, samlidigl som examinationen avforskarutbildade behöver öka bl.a. med hänsyn lill kommande pensionsavgångar. Den av chefen för ,sdeparlementet tillsattasärskilda arbetsgruppen för jämställdhet inom högre utbildning och forskninghar i en rapport (Ds 1992:119) bl.a. uppmärksammat behovet av bättre studiefinansieringsmöjligheterinom forskarutbildningen på vissa områden med stark dominans av kvinnligastuderande på grundläggande nivå men liten övergång till forskarutbildning.Arbetsgruppen pekar särskilt på vissa lärar- och vårdutbildningar. Eftersomdessa utbildningar kom in i högskoleväsendet först genom högskolereform finnsinte någon Prop. Regeringen anser att dessabehov bör beaktas Avsnitt 8 vid den närmare fördelningen av medel för studiefinansiering inom Utbildningsdep. forskarutbildningen som sker inom berörda fakulteter. Antalel nybörjare i forskarutbildningen har under lång lidlegat på ca 2400 . Del framgår av anslagsframställningarna för den kommandetreårsperioden att universiteten och högskolorna inle bedömer att det totaltsett är några svårigheter alt öka rekryteringen till forskarutbildningen. Detfinns dock problem med tillstiömningen bl.a. till språk och till vissanaturvetenskapliga ämnen. För sjjråkens del bör i första hand åtgärder vidtasför att en ökad andel av de studerande i grundutbildningen skall gå vidare lillforskarutbildning. Inom matematisk-naturvetenskaplig fakultet går redanungefär hälften av studenterna i grundutbildningen vidare tillforskarutbildningen. För att åstadkomma en ökning av rekryteringen på dellaområde kan del därför krävas stimulansåtgärder på lägre nivåer iulbildningssystemei. För atf långsiktigt garantera alt rekryteringsunderlagetför forskarutbildningen inle blir otillräckligt krävs en ökning avexamenstalen från de längre grundutbildningarna mer generellt. Demografiska förändringar leder lill minskandeungdomskullar under andra hälften av 1990-talel. Delta gör del än merangeläget att öka intresset för den mest kvalificerade utbildningen så att enökande andel går vidare till, forskarutbildningen. För att öka rekryteringen utan att ge avkall på kvalitetskravenbehöver åtgärder sättas in i hela skolsystemet, alltifrån och uppåt.Expansionen av forskarutbildningen bör - som redogjorts för tidigare - framförallt avse teknik och naturvetenskap. Särskilda ansträngningar bör därför görasför att öka intresset för siudier inom dessa områden. salt all stimulera elevernas intresse föruniversitetsutbildning och i förlängningen forskarutbildning är att öka antaletforskarutbildade gymnasielärare. Behörighetsgivande utbildning (s.k. teknisk-naturvetenskapligabasår) som inledning lill universitets- och högskolestudierna har prövats påflera håll för all påverka ungdomarnas sludieval. är enverksamhet som det finns anledning för universitet och högskolor allvidareutveckla. Sådana basår kan ha särskild betydelse för att uppmuntrakvinnor att salsa på teknisk eller naturvetenskaplig utbildning. Uppläggningen av den högre utbildningen har en avgörandebetydelse för tillströmningen lill forskarutbildningen. En utbildning sompräglas av självständigt inhämtande av kunskap och självständig problemlösninginnebär en god förberedelse för och en stimulans till forskarutbildning.Studenterna måste på etl tidigt stadium ges kontakt med institu- tionernas forskning och forskarutbildning. Det är sålundaviktigt alt de mest kvalificerade lärarkrafterna engageras i grundutbildningen. Formerna för forskarutbildningen har självfallet ocksåslor betydelse. En sammanhållen miljö med koncentrerade satsningar på kurseroch seminarier kan stimulera fler att salsa på doktorändstudier. Detta behandlasnärmare i del följande. kommer myckel få doktorander från de mindre ochmedelstora högskolorna. 1 viss mån beror detla på utbildningsutbudet vid dessahögskolor, men även med hänsyn tagen lill detta går likväl en lägre andel avstudenterna vid dessa högskolor vidare till forskarutbildning än vad fallet ärvid universiteten. Dessa högskolor utgör en potentiell rekryteringsbas förforskarutbildningen som bör utnyttjas bättre. I detta sammanhang bör ävennämnas studenter med medellång vårdutbildning som grund. Även dessa börstimuleras lill forskarutbildning. Ökningen av resurserna för forskningsstödjande åtgärdervid de mindre och medelstora högskolorna kommer alt leda lill en ökning avforskningsaktiviteten. Genom denna satsning förbättras också möjligheterna alti samverkan med universitet eller högskolor med fasta forskningsresursergenomföra forskarutbildning vid de mindre och medelstora högskolorna. Desärskilda resurser som avsatts för att ge möjlighet för ickedisputerade lärareall avlägga doktorsexamen kommer att ha en särskild betydelse för de mindre ochmedelstora högskolorna. Kompetenshöjningen kommer att medföra alt flera lärarekan ge handledning och sannolikt också skapa ett slörre intresse för forskningbland studenterna vid dessa högskolor. En stor outnyttjad begåvninjresurs finns bland kvinnorna.Andelen kvinnor bland de nyantagna lill forskarutbildningen har stigit från lill . Trois denna ökning går kvinnor fortfarandevidare till forskarutbildning i betydligt mindre utsträckning än män. Det börsålunda vara möjligt för universitet och högskolor att genom medvetnarekryteringsinsaiser stimulera en större andel av kvinnorna i grundutbildningenatt påbörja doktorändstudier. Detla kräver åtgärder inle bara inom ramen försjälva forskarutbildningen utan även ett systematiskt arbete för att förbättrakvinnornas villkor generellt inom universitet och högskolor. Merparten av de kvinnliga studenterna finns inomutbildningar som inte är direkt forskningsförberedande.