prop · GG03135 · 1992-12-31 00:00:00 — Dessa kostnader har samma karaktär som kostnadersom kan komma att belasta det nya anslaget Åtgärder för att stärka detfinansiella systemet och bör därför i stället belasta detta anslag. AnslagetVissa räntekostnader m.m. konuner därmed att användas enbart för insatser somstaten i en traditionell ägarroll gör i kreditinstitut. Statsrådet i den frågan (avsnitt 5). AnslagetÅtgärder för att stärka det finansiella systemet bör få användas även för vissakonsultinsatser i enlighet med vad jag tidigare anfört (avsnitt 4.6). Anslagsbelastningenför ett enskilt budgetår är omöjlig att beräkna på förhand på gmnd av attskilda stödformer innebär olika konsekvenser för när i tiden belastningen påanslaget uppkommer. Anslaget bör därför föras upp på statsbudgeten med ettformellt belopp, . Regeringenbör, i enlighet med vad jag anfört, kunna besluta att den nya myndigheten förfinansiering av stödåtgärder i form av lån eller kapitaltillskott skall få taupp lån i . Regeringen bör vidare i begränsad omfattning kunnadelegera till myndigheten att fatta beslut om sådana lån. Förstödåtgärder som beslutas innan den nya myndigheten inrättas bör sanunaprinciper för finansiering och redovisning mot det föreslagna anslagettillämpas. Således bör lån och kapitaltillskott finansieras med lån iRiksgäldskontoret och inte leda till omedelbar anslagsbelastning. När den nyamyndigheten inrättats bör skulder till för finansiering avgjorda stödåtgärder och tillgångar föras över till den myndigheten. Mittförslag: Regeringen skall fortlöpande informera om vilka åtgärder somgenomförs. Promemoriansförlag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Samtliga remissinstanser med undantag för Bankkunders Riksförbundlämnar förslaget utan erinran. Skälenför mitt förslag: Regeringen korruner att göra betydande åtaganden för statensräkning med stöd av det nu begärda bemyndigandet. Det är därför ångeläget atiriksdagen fortlöpande hålls informerad om vilka åtgärder som genomförs.Beträffande större enskilda åtaganden kan under pågående informationenlämnas antingen muntligen i kammaren av ett statsråd eller av regeringen i enskrivelse till . Riksdagenbör vidare få en utförlig redovisning för vilka stödåtgärder somvidtagits samt de budgetmässiga konsekvensema av dessa. En sådan redovisningbör lämpligen ges i budgetpropositionen . 5 Särskilda frågor rörande Nordbanken och ABIndustrikredit Mittförslag: Rekonstraktionen av Nordbanken fullföljs. Bakgrundoch skälen för mitt förslag: I det föregående har redogjorts för problemen iden finansiella sektom. fattade beslut rörande Nordbanken skall nufullföljas. De åtgärder som vidtas beträffande Nordbanken måste vara förenligamed statens generella åtaganden men det är också viktigt att åtgärdema ärsådana att statens anspråk som ägare till Nordbanken tas till vara. Rekonstmktionskostnademabör fördelas på olika anslag för att det därigenom skall vara möjligt attrenodla de två roller som staten har att fylla i detta sammanhang. Somnämnts garanterade staten en nyemission i Nordbanken (prop.1991/92:21, bet. 1991/92:NU4, rskr. 1991/92:8). Emissionen omfattade 5,2miljarder kronor. Bakgranden var bristande kapitaltäckningsgrad på grand avökade kreditförluster och riskengagemang. 1propositionen om rekonstraktion av Nordbanken (prop. 1991/92:153) lämnades enredogörelse för utvecklingen i Nordbanken med anledning av läget påfinansmarknaden. Regeringen ansåg det angeläget att snabbt fåtill stånd en omstrakturering av Nordbanken så att nödlidande krediter, Prop.1992/93:135 lån med ränteeftergiftersamt andra tillgångar som belastade Nordbankens intjäningsförmågakunde överföras till ett av Nordbanken bildat bolag, Avsikten var att Securam skulle avskiljas från Nordbanken ochinledningsvis ägas av staten direkt. möjliggöra för Nordbankenatt koncentrera sina personella resurser på drift av normalbankverksamhet. Deengagemang som borde överföras för att uppnå syftena med rekonstraktionenbedömdes preliminärt uppgå till ett nominellt belopp i storleksordningen 60miljarder kronor. Omfattningen av nödvändiga statliga åtaganden för rekonstraktionenuppgavs vara svårbedömda innan en genomgång och värdering av aktuellatillgångar var genomförd. Regeringen begärde bemyndigande att inomen ram om vidta åtgärder i syfte att stärka den finansiellabasen i Nordbanken och Securam. Regeringen ansåg vidare att det med hänsyn tillarten och omfattningen av de åtgärder som föratsågs vore lämpligt att staten,som i realiteten ändå skulle få bära hela ägaransvaret, blev ensam ägare tillNordbanken. Deföreslagna åtgärdema godkändes av (bet. 1991/92:NU36, rskr.1991/92:352). FörvaltningsaktiebolagetVenantius bildades för att för statens räkning köpa upp ochinneha aktiema i Nordbanken. Efter överföring av statens innehav i Nordbanken,förvärv från vissa större aktieägare, ett offentligt uppköpserbjudande riktattill minoritetsägama samt tvångsinlösen av utestående aktier äger Venantius hela Nordbanken. Avsikten är att aktiema i Nordbanken skall överföras istatens direkta ägo . Underhösten har som nämnts Nordbanken bildat Securam. Avsikten är att Securam skallöverlåtas till staten . skrivelse till regeringen framhöll Nordbanken att det motbakgrand av bankens besvärliga finansiella situation är av stor vikt attregeringen skjuter till kapital med stöd av bemyndigande. Den29 beslutade regeringen att såsom ägare tillskjuta 10 miljarderkronor till banken. uppdrog regeringen åt attutfärda ett garantiåtagande gentemot Secumm för att möjliggöra överföringar avtillgångar från Nordbanken till Secumm. Åtagandet skall infrias genom atttotalt tillförs Secumm i samband med att Securam övergåri statens direkta ägo. Återståendedel av ramen på utgörs i huvudsak dels av medel som behövsför statens planerade förvärv av Secumm från Nordbanken, dels av medel som är ianspråktagnaför en garanti för fullgörandet av Venantius skyldigheter gentemot minoritetsägamai tvångs-inlösenförfarandet. Fortsan rekonstruktion avNordbanken . AvNordbankens rörelserapport framgår att kreditförlustemaökat i allt snabbare takt och att intjäningsförmågan försämrats kraftigt underandra tertialet på gmnd av den kraftiga ökningen av nödlidande krediter.Förlusten efter kreditförluster uppgick för perioden till 8,4 miljarder kronor.Detta är en väsentligt sämre utveckling än vad som s;i sent som i vårasförväntades för perioden. De riskfyllda krediter och andra tillgångar somavses föras över till Secumm ger en sammantaget väsentligt lägreförräntning än vad som var fallet . Nordbanken räknar med fortsatt dåligresultatutveckling under innevarande tertial. Detär fortfarande min bedöimiing att tillgångar till ett nominellt belopp istorleksordningen 60 miljardei' kronor bör överföras till Securam. Den lägreavkastningen på dessa tillgångar medför att finansieringskostnaden underavvecklingstiden ökat som erforderlig tid för avveckling förlängtsoch risken för ytterligare kapitalförluster ökat. Denna försämring har lett tillatt ovan nämnda garantiåtagande endast möjliggör överföring av vissa av detillgångar som behöver föras över för att målen med rekonstraktionen skallkunna uppnås. Hurstora ytterligare insatser som kommer att krävas från statens sida för attfullfölja rekonstraktionen är svårt att föratse . Med det ägartillskott Nordbankskoncemeinerhållit för att delvis täcka iimevarande års förlust är det min bedömning attbanken och framöver, fömtsatt att rekonstraktionen fullföljs,kommer att klara lagstadgade kapitaltäckningskrav och att fömtsättningar därmedskapas för att banken inom en rimlig tid kan uppvisa en tillräcklig intjäningsförmåga.Min bedömning är därför att staten såsom ägare till Nordbanken inte konuner attbehöva tillskjuta mer kapital. Utöverde som kommer att tillföras Securam genom regeringenstidigare nänrnda beslut krävs ytterligare insatser i rekonstraktionsarbetet.Dessa insatser kommer enligt min bedömning att utgöras av tillskott och garantierriktade till Securam för att täcka de ökade kostnader och risker sorn uppstårvid överföring av återstående riskfyllda tillgångar. Det rör sig om ytterligareåtaganden av mycket betydande omfattning. Denslutliga kostnaden för re konstmktionen av Nordbanken är omöjlig attuppskatta. Den beror till övervägande del på utvecklingen av konjunkturen, påfastighetsmarknaden och på de finansiella marknadema kopplat till i vilken takttillgångama i Secumm avvecklas och när statens ägande av Nordbanken slutligtavvecklas. 1991/92:153 framhölls att avvecklingen måste tillåtas ta avsevärd tid.En följd av försämringen av tillgångama i Securam blir att avvecklingen avdessa tillgångar måste tillåtas ta än som tidigare planerats. Åandra sidan skapar rekonstraktionen möjligheter för Nordbanken att tidigareuppvisa lönsamhet igen. Vidare skapas en buffert, så att en viss ytterligareförsämring av kreditemas kvalitet kan tillåtas ske utan att ytterligare akiitastatliga ingripanden blir nödvändiga. Som ett följd avlönsamhetsproblemen har beslutat om kraftiga besparings-och rationaliseringsprogram som kommer att leda till omfattandekostnadsbesparingar och en nyorientering av verksamheten för framtiden. Ägartillskotteti Nordbanken på , liksom kostnader för statens uppköp avutestående aktier i , belastar anslaget Vissa räntekostnader m.m.under sjunde huvudtiteln. Anslaget bör även få användas för kostnader förkonsultinsatser, andra förberedelser samt provisioner som hör samman med enframtida försäljning av aktiema i Nordbanken och Venantius. Det ovan nämndagarantiåtagandet gentemot Securam bör, enligt min mening, betraktas somåtgärder för att stärka det finansiella systemet. Kostnadema för dettagarantiåtagande skall därför belasta anslaget Åtgärder för an stärka detfinansiella systemet. Detsamma bör gälla kostnader för framtida åtgärderbeträffande Secumm liksom statens kostnader för förvärvet av aktier i . Mittförslag: Regeringen bemyndigas att inom en ram om bidratill att stärka kapitalbasen i AB Industrikredit. Bakgrundoch skälen för mitt förslag: AB Industrikredit bildades . Bakgrandentill bildandet var att den tidigare gällande banklagstiftningen hadeförändrats för att sanera bankväsendet, vilket fick till följd att bankemasmöjligheter att ge långa krediter försämrats. Det ansågs därför angeläget attett särskilt kreditinstitut bildades för att tillhandahålla medellånga ochlångfristiga krediter åt näringslivet. Verksamheten skulle främst inriktas påmindre och medelstora företag. Det föratsattes en betydande medverkan frånstaten bl.a. för finansiering av Industrikredits kapitalbehov. Det bedömdesäven angeläget att bankeraa medverkade. Efter det att ett antalbanker aktualiserat frågan om att bilda ett egetkreditinstitut träffades en överenskommelse mellan staten och bankeraa om enreformering av Industrikredits verksamhet. Förändringama kom bl.a. att innebäraatt staten och bankema skulle äga hälften var av aktiema i Industrikredit. Förnärvarande ägs Industrikredit av svenska staten (), (12,),Nordbanken (12,), (12,), (),(4,), (), Föreningsbank(0,), (0,) samt Bohusbanken (0,). början intog industriföretag den dominerande platsen bland Industrikreditslåntagare. svarade industriföretagen för av utiåningen.Efter hand har utvecklingen gått mot en jämnare fördelning Prop. 1992/93:135mellan olika branscher. Det är framför allt de fastighetsrelateradeföretagen som ökat sin andel av Industrikredits utlåning, en utveckling som varsärskilt märkbar . Industrikreditskreditförluster har historiskt sett varit små. Detta beror bl.a. på attbolagets utlåning skett mot bästa säkerhet. Trots detta har Industrikredit fåttvidkännas betydligt större kreditförluster än tidigare under 1990-taletsinledning. Trots att Industrikredits engagemang skall vara säkerställda avpantbrev med goda förmånslägen har bolaget tvingats bokföraförluster (sm , vilket motsvarar av utlåningen. 1Industrikredits delårsrapport anges kreditförlusternatill . Två tredjedelar av kreditförlusterna är hänförliga tillfastighetsförvaltningsbranschen. Enligt vad jag har inhämtat är bedömningeninom bolaget att de totala förlusterna beräknas uppgå till ca 700miljoner kronor. beräknar Industrikredit för närvarandekreditförlusterna till ungefär samma nivå. Kapitaltäckningsgraden i bolaget skulle därmed vid en beräknad utlåningsvolym omdrygt , och efter reserveringar för befarade kreditförlusterom ca , uppgå till och därmed avsevärt underskrida delagstadgade . Det är således uppenbart att bolaget är i behov av ettbetydande kapitaltillskott. Dennasituation har föranlett styrelsen i bolaget att hos samtliga sina ägare anhållaom kapitaltillskott för att kunna klara de kapitaltäckningskrav som gäller /93. Desju banker, som vid sidan av staten är aktieägare, har förklarat sig villigaatt under vissa fömtsättningar skjuta till det kapital som fordras för att mötalagstadgade kapitaltäckningskrav. Det är därför rimligt att även staten svararför sin andel av en förstärkning av Industrikredits kapitalbas. Motbakgrand av en utredning som genomförts bör totalt ca 1 600 miljoner kronortillföras bolaget i form av primärkapital till och med utgången av 1993. Samtligaaktieägare anser att företagets framtid bör ytterligare övervägas. Föratt de mindre och medelstora företagens konkurrenskraft och utvecklingsförmågaskall kunna tas till vara krävs att deras investeringar kan höjas. Detta fömtsättertillförsel av långfristiga krediter. Industrikredit är fortfarande en viktig finjinsieringskälla.Industrikredits betydelse för företagens långsiktiga kreditförsörjning måstedärför analyseras närmare, inte minst mot bakgrand av den pågående krisen i detfinansiella systemet. Detär inte självklart att de nuvarande ägama är beredda att skjuta tilldet ytterligare kapital som gör det möjligt att långsiktigt driva Industrikreditmed oförändrad omfattning och inriktning. Möjligheten att fortsätta driften avIndustrikredit med en breddad ägarkrets bör därför undersökas. Detbör vidare övervägas om de speciella kreditbehov som Industrikre- Prop.1992/93:135 dit tillgodosett inte kan tillgodoses av banker och andrakreditinstitut. Om så är fallet skulle detta kunna utgöra en omständighet sommotiverar en avveckling av Industrikredit. Engmndläggande utgångspunkt för de fortsatta övervägandena om Industrikreditsframtid bör dock vara att de små och medelstora företagens möjligheter att fåsina behov av investeringskrediter tillgodosedda inte försämras. Jagräknar med att ställning till Industrikredits fortsatta verksamhet skall kunnatas . Bolaget är emellertid i behov av ett snabbtkapitaltillskott . Endast ca av det bedömdatotala behovet om ca för 1992-1993 bör nu tillföras.Industrikredit får därigenom möjlighet att täcka årets beräknadekreditförluster om ca och uppfylla detlagstadgade kapitaltäckningskravet /93. Därigenomskapas rådmm för aktieägama att överväga och ta ställning till olika altemativför bolagets framtid - och därmed även till hur stort kapitaltillskott somslutligt kan konuna att krävas. På detta sätt kan ägama successivt fatta beslutom tillskottens omfattning och karaktär både . Utgångspunktenför statens del bör därvid vara att staten tillsammans med övriga aktieägaretar ansvar för de problem som Industrikredit står inför och även för attnödvändiga åtgärder genomförs. Ingripanden från och stöd via statens generellaåtagande bör enligt min mening undvikas. Det ankommer framför allt på ägama attta sitt ansvar och hantera den uppkomna situationen. Detinnebär att hälften av det beräknade kapitaltillskottet faller på staten somaktieägare att svara för. Regeringen bör inhämta bemyndigande attgenom olika åtgärder bidra till att stärka kapitalbasen i Industrikredit inomen ram om ca . En fömtsättning förstatens insatser bör dock vara att övriga aktieägare står för sin andel. lenlighet med vad jag nu anfört (avsnitt 4.4, 4.6 och 4.7) har momFinansdepartementet upprättats förslag till Lag om inkomstskatteregler vid statiigt stöd tillvissa kreditinstitut, Lag om ändring i riksbankslagen (1988:1385). Förslaget under punkt1 är av sådan beskaffenhet att Lagrådets yttrande bör inhämtas. Ettremissförfarande skulle emellertid fördröja lagstiftningsfrågans behandling såatt avsevärt men skulle uppkomma. Förslaget under punkt 2 är av sådanbeskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 5 1992/93. Rättelse: S. 46 rad 2 Utgår: och - - 47 rad 2-4Står: föredragandenas -de Rättat till: föredragandens-- han 7 Hemställan Prop. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att 1. anta upprättade lagförslag, 2. godkänna riktlinjema för de statiigaåtagandena i enlighet med vad jag anfört (avsnitt 4.1 - 4.3), 3. bemyndiga regeringen att beslutaom garantier, lån och aktiekapitaltillskott eller vidta andra ;itgärder isyfte att vidmakthålla eller förstärka kapitalbasen eller bistå vidrekonstruktion eller avveckling under ordnade former av banker eller vissaandra kreditinstitut, i enlighet med vad jag anfört (avsnitt 4.4 och 4.5), 4. bemyndiga regeringen att beslutaom avveckling av statligt ägande som kan uppkomma genom ifrå.gavarande åtgärder, 5. godkänna att regeringen imättar enmyndighet under regeringen med de uppgifter och befogenheter somjag harförordat (avsnitt 4.6), 6. godkänna vad som förordats omfinansieringen av förvaltningskostnader för den nya myndigheten (avsnitt 4.6), 7. bemyndiga regeringen elkT denmyndighet regeringen bestämmer att, i enlighet med vad som förordats (avsnitt4.8) besluta att vissa stödåtgärder skall fmansieras med lån iRiksgäldskontoret, 8. till Åtgärder för att stärka detfinansiella systemet på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret1992/93 under sjunde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag på , 9. godkäima att sjunde huvudtitelnsförslagsanslag Åtgärder för att stärka det finansiella systemet belastas medkostnader för lån till Första och kostnader för åtgärdermed anledning av finansieringen av m.m., 10. till på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /93 under sjunde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag på , 11. bemyndiga regeringen att inom enram på besluta om kapitaltillskott till Inclustrikredit ABi enlighet med vad som förordats (avsnitt 5.2), 12. godkänna att sjunde huvudtitelnsförslagsanslag Vissa räntekostnader m.m. belastas dels med kostnader förkapitaltillskott till AB Industrikredit, dels med kostnader som har sambandmed en framtida försäljning av aktier i och . Vidare hemställer jag att regeiingen bereder riksdagentillfälle att ta del av vad som anförts beträffande Nordbanken (avsnitt 5.1). Slutligen hemställer jag att regeringen föreslår riksdagenatt motionstiden skall förkortas . 8 Beslut Prop, 1992/93:135 Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägden ochbeslutar att genom proposition förelägga vad föredraganden har anförtför de åtgärder och det ändamål som han har hemställt om. Sammanställningav remissyttranden över en pp- 1992/93:135 promemoria med utkast till proposition om åtgärder '' föratt stärka det finansiella systemet Efterremiss har yttrande avgetts av riksbank, ,, , , ,, , , , , , Sve;rigesFörsäkringsförbund, , Stadshypotekskassa, SverigesAllmänna Hypoteksbank, , , LantbrakskreditAB, Allmänna pensionsfonden, Första-Tredje fondstyrelserna, Landsorganisationeni (LO), (), (), , , , ,, . Remissinstansemassynpunkter har sammanförts under de olika avsnitten i propositionen. 4.1 Stöd till banker och vissa andra kreditinstitut Riksbankentillstyrker förslagen i stort. Finansinspektionentillstyrker förslagen i huvudsak eller lämnar dem utan erinringar. Bokföringsnämndenanser att stödsystemet är av sådan art att utformningen av de stödåtgärder somkan komma i fråga bör läggas fast i en författning med uppgifter på centralaområden såsom vilka företag som kan få stöd, förekommande stödformer ochvillkoren för dessa och regler för ansökningsförfarandet. Konkurrensverkettillstyrker förslaget i stort och föreslår att betydelsen avkonkurrensneutralitet och mångfald ytterligare skall framhävas. Konkurrensverketsäger sig förutsätta att förslaget om stödåtgärder inte står i strid med EG:s/EES-avtaletsbestämmelser om statligt stöd men saknar en analys av problemet i promemorian. Kommerskollegiumhar från sitt ansvarsområde inte något att anföra. tillstyrker i huvudsak de föreslagna åtgärderna och påpekarvikten av att principen om konkurrensneutralitet iakttas så långt möjligt vidstödåtgärdernas utformning. Föreningsbank och delarde synpunkter som framför på förslaget. FinansbolagensFörening utgår ifrån att författningstext och specialmotivering tas in ipropositionen för att inte berättigade krav på rättssäkerhet skalleftersättas. tillstyrker väsentligen förslagen. tillstyrker i och för sig att staten går in med stöd tilldet finansiella systemet men anser att förslaget på flera punkter ärbristfälligt genom att det snedvrider konkurrensen mellan de institut som omfattas avstödet och andra institut. 1992/93:135 utgår vidare från att stödet skall lagregleras. Folksamtillstyrker de föreslagna åtgärdema med påpekanden om att stödåtgärder måsteutformas så att snedvridningar av konkurrensen mellan de institut som omfattasav statens åtagande och andra institut blir så små som möjligt. Stadshypotekskassananser att de riktlinjer som anges i huvudsak är väl avvägda. Kassan anser dockatt ett väsentligt inslag i statens stödåtgärder borde vara att Riksbankentillkännager en ändrad policy i fråga om utlåning till kreditinstitut, så attäven andra än banker kan få den lindring i upplåningskostnaden som följer avRiksbankens system med en räntetrappa för bankemas upplåning i . Hypoteksbankenfinner det angeläget att de förslag som läggs fram vinner statsmaktemas stöd. Hypoteksbankenanser att det tydligt skall anges hur länge det statliga åtagandet avses gälla. SvenskaSkeppshypotekskassan anser det riktigt att de föreslagna åtgärdema genomförs. StatensBostadsfinansieringsaktiebolag, finner den allmänna inriktningen avstödåtgärderna välawägd. efterlyser dock preciseringar av förslagen, bl.a.vad gäller kostnadema för att erhålla stöd och hur garanterade tillgångar blirbehandlade i kapitaltäckningssammanhang. anser att gmndema förstödsystemet måste anges i lag och att regeringen i avvaktan på en sådan lagmåste utfärda en garantiförbindelse som är ställd till varje stödberättigatinstitut. Vidare bör möjlighetema att få likviditetsstöd i Riksbankenlagregleras och åtminstone och få samma rättigheter sombanker har att låna i . saknar en diskussion av varför det äratt föredra att inrikta statens stödåtgärder på att upprätthålla institutenskapitalbas framför att institutens skulder garanteras. LantbrukskreditAB finner det angeläget att de förslag som framläggs med smärre justeringar viimerstatsmaktemas stöd. Det bör tydligt anges hur länge garantin avses gälla. AllmännaPensionsfonden, Första, Andra och Tredje fondstyrelserna menar att förslaget iallmänhet utgör en klok strategi. Uppläggningen ställer dock betydande krav påen tydlighet i principema för stödet för att de eftersträvade effektema skallkunna nås. Det är nödvändigt att stödsystemet får en sådan uthållighet och gesen sådan utformning att den eftersträvade trovärdigheten verkligen uppnås. 1detta perspektiv är formema för avveckling av stödsystemet väsentliga. Propositionenbehöver innehålla mer preciserade skrivningar på denna punkt. Landsorganisationeni (LO) menar att förslagets inriktning på allmänna principer snarare änpå förhand detaljerade anvisningar i praktiken sannolikt är den enda praktisktmöjliga uppläggningen. Det kräver dock att principema är väl definierade.Därvidlag finns, enligt LO, betydande brister i förslaget. Principema om attstatens kostnader i möjligaste mån skall återvinnas och att stödet skallutformas konkurrensneutralt behöver preciseras. LO hävdar att det finns enuppenbar risk för att det uppstår en påtaglig intressegemenskap mellan den nya myndig- heten och de institut somkommer att utnyttja det statliga stödet, och att Prop.