prop · GF03150 · 1992-01-01 00:00:00 — arbetar dessutom med att effektivisera hanteringen av hushållupplåningen vilket bör leda till en minskad belastning av anslaget. Tullverksamheten är inne i ett omfattande förnyelse- och förändringsarbete. En central uppgift härvid är att genomföra datoriseringen av import-, transit- och exportrutinerna enligt planerna. I budgetpropositionen 1991 uppställdes ett besparingskrav på totalt 300 milj. kr. för tulldatasystemets finansiering. För den långsiktiga konsek- venskalkylperioden redovisas de förväntade besparingarna hos för att finansiera tulldatasystemet. Bostadsväsendet Statens utgifter inom bostadsväsendet domineras av räntebidrag för ny-och ombyggnad av bostadshus. Vid ny- och ombyggnad täcker räntebidragen skillnaden mellan den s.k. garanterade räntan och en beräknad räntekostnad efter ny- eller ombyggnad. Fr.o.m. lämnas räntebidrag i princip oberoende av den faktiska finansieringen. faller statens kostnader för räntebidraget vilket är en effekt av ett sjunkande bostadsbyggande men främst av sjunkande räntenivåer. Räntebidrag lämnas även till vissa underhålls-, reparations- och energiåtgärder. Statligt stöd lämnas även till vissa ränte- och amorteringsfria tilläggslån för vissa reparations-, och ombyggnadsåtgärder i hyres- och bostadsrättshus. beslutade om bostadsbyggandets finansiering (prop. 1991/92:56, BoU9, rskr. Beslutet innebär i förhållande till tidigare gällande regler bl.a. att de särskilda garanterade räntorna vid ombyggnad slopas och att enhetliga regler införs för beräkning av den bidragsgrundande räntekostnaden. Statens kostnader för räntebidragen har undergått en dramatisk utveckling vilket redovisar i nedanstående tabell. Denna utgiftsökning förklaras av höga räntenivåer men också av den kraftiga ökningen av bostadsbyggnadet och byggkostnadsutvecklingen . Utgift för räntebidrag 1987/88 - 1991/löpande priser 87/88 Förändring till Genomsnittlig procentuell förändring 88/89 89/90 90/91 91/92 87/88- 91/92 Räntebidrag 13 2691 948 5 2982 3496 53622, Kommentar: Beloppet /92 har beräknatsKällor: och Regeringen tillkallade därför en utredare som lagt fram ett förslag om ett nytt system för stödet till bostadsfinansie- ringen efter 1992. Statsrådet kommer senare denna dag att redovisa ett förslag som innebär en successiv minskning av räntebidragen. Statligt investeringsbidrag lämnas fr.o.m. för ny-och ombyggnad av permanenta bostäder. Bidraget har till syfte att kompensera bostadsbyggandet för de ökade kostnader som följer av att mervärdesskatten för byggnads- och anläggningsarbeten tas ut utan reduktion. Som en följd av det förslag om sänkning av mervärdesskatten som senare denna dag presenteras föreslås att investeringsbidraget slopas . De statliga ränte- och investeringsbidragen administreras av och länsbostadsnämnderna. Redan fattade beslut innebär minskade arbetsuppgifter hos länsbostadsnämnderna och att en anpassning av organisationens storlek kommer att ske fram till . I samband med utredningen av ett nytt förenklat finansie- ringssystem kommer och länsbostadsnämndernas roll i sammanhanget att ytterligare övervägas. De nya regler som gäller fr.o.m. innebär att , , får lämna fullständiga finansieringslån i full konkurrens med övriga låneinstitut. Allmänna bidrag till den kommunala sektorn Anslagen omfattar skatteutjämningsbidrag till kommuner och landsting och bidrag till kommuner med anledning av avskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen. Skatteutjämningssystemet syftar till att utjämna de stora skillnader som finns mellan enskilda kommuner resp. landsting i fråga om skattekraft och kostnader för bedrivande av verksamhet. Skatteutjämningsavgifterna i nuvarande system har gått mot en allt högre progressivitet, dvs. allt mer pengar har tagits från kommuner med högt skatteunderlag för att finansiera bidragen till kommuner med lågt skatteunderlag. Systemet i sin helhet omfattar ordinarie skatteutjämnings-bidrag, extra skatteutjämningsbidrag, allmän skatteutjämninsavgift samt särskild skatteutjämningsavgift. Det ordinare skatteutjämningsbidraget utgör ett ekonomiskt stöd till kommuner och landsting utan förbehåll beträffande användning och utan koppling till viss verksamhet. Genom detta bidrag garanteras kommunerna och landstigen ett viss skatteunderlag, dvs. antal skattekronor i förhållande till riksgenomsnittet. Därutöver finns möjligheter att få extra skatteutjämningsbidrag på vissa Skatteutjämningsbidragets utveckling påverkas, förutom av skattesatsändringar, dels av utvecklingen av det egna skatteunderlaget i enskilda kommuner och landsting, dels av hur skatteunderlaget totalt sett förändras. har kommunerna och landstingen själva fått finansiera bidragsökningarna genom att betala skatteutjämningsavgifer till staten. anser att det är angeläget att i samband med införandet av ett nytt statsbidragssystem minska transfereringarna mellan den statliga och kommunala nivån. Skatteutjämningsbidrag, skatteutjämningsavgift samt bidrag till kommuner och landsting med anledning av avskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen utgör en del av denna rundgång av pengar och bör därför avskaffas så att utjämningen av skattekraft mellan kommunerna fortsättningsvis enbart sker genom att statliga medel tillförs kommunerna. Statsrådet presenterar senare denna dag ett kommunalekonomiskt förslag med anledning av kommunalekonomiska kommitténs betänkande, ekonomi i sammhällsekonomisk balans - statsbidrag för ökat handlingsutrymme och nya samarbetsreformer SOU 1991:98. Utgifter som helt eller delvis redovisas utanför statsbudgeten Statlig lokalförsörjning Investeringar inom lokalhållningsområde redovisas i form av en rullande treårsplan. Planen omfattar medel för både byggnadsarbeten och fastighetsförvärv. Investeringarna inom hela lokalhållningsområde för budgetåren 1992/93-1994/95 beräknas till . finansierar investeringarna genom upptagande av lån i till marknadsmässiga villkor. Effekter av den internationella integrationen Det fortsatta integrationsarbetet har bedömts få effekter på det svenska skattesystemet bl.a. vad gäller vägtrafikbeskattningen. Någon mera väsentlig inverkan på arbetet inom skatteförvaltningen får förändringarna i första hand om de innebär att någon skatt eller avgift helt avskaffas eller att någon ny tillkommer. Allmänt sett måste man utgå från att internationella frågor i beskattningen kommer att bli mera vanliga än f.n., liksom indrivningsärenden med utländsk anknytning. Skattemyndigheternas kontrollverksamhet kan också komma att påverkas av ändrade regler för utlandsbetalningar m.m. Även myndigheternas interna administration kommer att påverkas av bl.a. ändringar i upphandlingsbestämmelserna. Att nu dra några slutsatser om totala effekter av integra- tionsarbetet för skatteförvaltningen och exekutionsväsendet, exempelvis vad gäller utvecklingen av administrationskostnaderna, är knappast möjligt. Det kan nämnas att regeringen i de särskilda direktiven för den fördjupade anslagsframställning som RSV skall avge har uppdragit åt verket att belysa hithörande frågor. Ett viktigt led i införandet av EG:s s.k. inre marknad är att några tullformaliteter eller tullkontroller vid ett gränsöverskridande mellan två i princip inte längre skall förekomma. Den fortsatta västeuropeiska integrationsprocessen och ett framtida svenskt medlemskap i kommer därför att medföra stora förändringar för tullverksamheten framöver. I en skrivelse till regeringen har generaltullstyrelsen dels redovisat en sammanfattning av pågående utrednings- och analysarbete om tullen och EG, dels fört fram vissa grundläggande synpunkter på hur tulluppgifterna bör hanteras . Miljoner kronor 1992/prisnivå 92/93 Förändring till Genomsnittlig procentuell förändring 93/94 94/95 95/96 96/97 92/93- 86/87- 96/97 90/91 Totala utgifter 50 911-18 779* 151 721 219 -10,1 - därav: Det offentliga skolväsendet 23 700-19 883 0 0 0 -36,73,0Grundläggande högskoleutbildning m.m. 340235 312 260 137 2,7-7,3Forskning7 043137 136 136 4 1,46,5 Studiestöd 8 874-31 2822411061,6-3,6 Källor: och * Fr.o.m. ingår vissa statsbidrag till kommunerna i det nya generella statsbidragssystemet. Större delen av utgifterna styrs främst av löne- och prisutvecklingen. Sektorsbidraget till skolverksamheten beräknas för /93 utifrån ett särskilt skolindex. I övrigt är det elevutvecklingen som i huvudsak styr sektorsbidragets utveckling. Skolväsendet Analys av verksamheten har en betydande decentralisering skett inom skolväsendet. Syftet har varit att göra skolan mer mål- och resultatorienterad. Sektorsbidraget, ett finansiellt stöd för driften av skolverksamheten Ett nytt statsbidragssystem för skolområdet infördes fr.o.m. . Sektorsbidraget utgör ett generellt finansiellt stöd till driften av det kommunala offentliga skolväsendet, dvs. grundskola, gymnasieskola och vuxenutbildning. Beräkning av statsbidraget görs enligt olika beräkningsmodeller för resp. skolform. I beräkningsmodellerna används strukturella kriterier som bygger på offentlig statistik. Bidraget räknas upp varje budgetår med ett skolindex. Sektorsbidraget täcker av kommunernas kostnader för ifrågavarande skolverksamhet. Kommunerna, som har det fulla arbetsgivaransvaret för skolledare och lärare, har frihet att själva besluta om sin skolorganisation och använda resurserna på bästa sätt för att nå upp till de nationella mål som satts upp för skolverksamheten. Dessa fastställs av regering och riksdag, bl.a. genom skollag och läroplaner. Enligt skollagen skall kommunen anta en skolplan, av vilken bl.a. skall framgå de åtgärder som kommunen avser vidta för att uppnå de nationella målen. Kostnaderna för skolverksamheten påverkas av elevutvecklingen. För visar prognoserna för elevutvecklingen på en ökning av elevantalet. Diagram 1 Barn i uppdelat på skolstadium 1990-1997 har beslutat att skolstarten skall göras mer flexibel fr.o.m. /92 på så sätt att vårdnadshavaren får avgöra om barnet skall börja skolan det år barnet fyller eller påföljande år. En övergångstid tillämpas, under vilken kommunerna kan bestämma i vilken takt sexåringar skall tas in i skolan. Denna möjlighet utnyttjades endast av av samtliga sexåringar för innevarande budgetår. Antalet sexåringar som börjar skolan kommer att påverka statsbidraget fr.o.m. /93. har uppskattats att en utökning av sexåringarna i skolan kommer att ske . Målsättningen för gymnasieskolan är att alla ungdomar skall genomgår en treårig gymnasieutbildning. Kommunen är skyldig att erbjuda varje 16-19-åring plats i antingen sin egen eller någon annan kommuns gymnasieskola. En reformering av gymnasieskolan i denna riktning inleds fr.o.m. /93 och skall vara fullt genomförd /96 (prop. 1990/91:85, UbU 16, rskr. För gymnasieskolans del beräknas bidraget per elev utifrån antalet ungdomar i åldern i kommunen. sker en nedgång i detta antal. Förändringen av populationen samt förhållandet mellan antalet 16-åringar och antalet i den totala populationen framgår av nedanstående diagram. Diagram 2 Andelen 16-åringar i förhållande till målpopulationen ungdomar i åldern Läroplanskommitten (Dir.1991:117) har till uppgift att ut- arbeta mål- och riktlinjer för , gymnasieskolan och vuxenutbildning samt förslag till tim- och kursplaner för . Utgångspunkten skall vara att målen formuleras så att resultatet av undervisningen kan värderas i förhållande till målen, såväl på riks- som kommunnivå och i de enskilda skolorna. har beslutat om lika behandling av kommunala skolor och fristående skolor godkända för vanlig skolplikt. Fr.o.m. /93 har därför bidraget till dessa skolor inräknats i sektorsbidraget, varefter kommunen får fördela bidraget till alla skolor inom kommunen. Bidrag till driften av fristående skolor på gymnasial nivå beräknas under ett särskilt anslag och för /93 har ca 190 milj.kr. beräknats för dessa skolor. Ett viktigt steg för att förbättra möjligheten till uppföljning på skolområdet är det system för resultatorienterad uppföljning på nationell nivå som har i uppdrag att utforma. Uppföljningssystemet skall ge den information som behövs för att ansvariga skall kunna - få en adekvat bild av verksamhetens organisation, resursförbrukning och resultat, - påverka verksamheten genom de styrmedel som står till buds på den aktuella ansvarsnivån, - följa och bedöma om verksamheten utvecklas i riktning mot de uppställda målen. Uppföljningssystemet skall påbörjas senast /93. Den internationella integrationen. Såvitt nu kan överblickas påverkas inte skolområdet av vare sig eller eventuella medlemsskap i EG. Verksamhetens kostnader och anslagsutveckling Sektorsbidraget täcker av kommunens kostnader för skol- verksamhet. Uttryckt som bidrag per elev motsvarar detta i genomsnitt ca /elev i . Kostnaden per elev i specialskolorna är betydligt högre men har beräknats utifrån andra förutsättningar, eftersom staten svarar för praktiskt taget samtliga kostnader där. påverkas anslaget till skolan av de förslag som kommer att föreläggas med anledning av kommunal- ekonomiska kommitténs betänkande (SOU 1991:98). Enligt kommitténs förslag skall följande bidrag inordnas i det nya statsbidragssystemet: - sektorbidraget - bidraget till driften av särskolor - bidraget till driften av särvux - bidraget till undervisning av invandrare i svenska språket. budgetproposition (prop. 1991/92:100 bil. 9, s. 46) har föreslagits att den av beslutade statliga finansieringen av kostnaderna för gymnasieskolans reformering inte genomförs under /93. Den statliga finansieringen av reformen beräknas dock genomföras fr.o.m. /94. Folkbildning Fr.o.m. /92 infördes ett nytt system för statsbidrag till folkhögskolor och studieförbund. Grundtanken i det nya systemet är att övergå från regelstyrning till målstyrning. Statsbidraget ges till ett folkbildningsråd som ett samlat finansiellt stöd till folkbildningen. Det ankommer på folkbildningsrådet att fördela statsbidraget till studieförbund och folkhögskolor med hänsyn till de av regering och riksdag fastställda målen för folkbildningen. Statsbidraget anvisas under ett anslag som inte får överskridas utan godkännande av . Studiehjälp Utgifterna för studiehjälp har för /93 beräknats till ca . Utgiften är till största delen beroende av antalet studerande på gymnasial nivå. I början av långtidsperioden beräknas antalet elever i gymnasieskolan minska något. Under senare delen beräknas antalet studiehjälpsberättigade elever däremot öka främst som en följd av att de yrkesförberedande utbildningarna i gymnasieskolan förlängts till . Totalt beräknas en utgiftsökning på drygt 200 milj. kr. Studiemedelsanslagets storlek beror i huvudsak av antalet studiemedelstagare, basbeloppets storlek, upplåningsräntan i samt löneutvecklingen i samhället. Studiemedlen består av bidrag och lån. Utgifterna för bidrag beräknas öka med drygt 450 milj. kr. på grund av att antalet nybörjarplatser i högskolan utökas. Utgifterna för lån är beroende av följande förhållanden. Den del av Centrala ränteutgifter till som inte täcks genom återbetalning av lån regleras genom ett bidrag över statsbudgeten. skuldstocken ökar kontinuerligt under hela långtidsperioden eftersom endast relativt få låntagare i det nya studie- medelssystemet, som infördes , har påbörjat återbetalning i full omfattning. Detta medför en kraftig ökning av ränteutgifterna. Efter hand som fler låntagare övergår till förvärvsarbete ökar också återbetalningarna. uppskattas den årliga återbetalningen vara ca . Även räntenivån är av stor betydelse för anslagsbelastningen. En procents förändring av utlåningsränta innebär vid slutet av perioden en ökning resp. minskning med ca 380 milj. kr. I förra årets kompletteringsproposition framhölls att de långsiktiga beräkningarna av studiemedelsanslagets utveckling var osäkra, eftersom främst storleken på den årliga återbetalningen var svår att förutse. Motsvarande gäller även . Vuxenstudiestöd Vuxenstudiestöden finansieras genom utbildningsavgiften som /93 utgör av underlaget för arbetsgivaravgifter. Av avgiften avser vuxenstudiestödsändamål. Anslaget för vuxenstudiestöd uppgår /93 till . Genom avgiften finansieras också timersättning vid vissa vuxenutbildningar och ett visst bidrag till folkbildningen. Inkomsterna från utbildningsavgiften är beroende av löneutvecklingen i samhället. Strukturella förändringar I promemorian "och högskolor" (DS 1992:1) har presenterats en reformstrategi för universiteten och högskolorna. Remissbehandling av promemorian pågår och är en viktig del av underlaget för de politiska beslut som skall fattas av regering och riksdag i dessa frågor. Högskolans grundutbildning bedrivs dels vid statliga universitet och högskolor, dels vid kommunala och landstingskommunala vårdhögskolor. De faktorer som styr anslagen till högskolans grundutbildningar är den totala dimensioneringen uttryckt i antalet nybörjarplatser (planeringsramar), utbildningarnas längd samt kostnad per student. I anslagen ingår kostnader för administration, bibliotek samt övriga kringkostnader för högskoleenheterna. Staten ger ett bidrag till kommuner och landsting för vårdhögskolornas utbildningar som motsvarar av de totala kostnaderna för dessa utbildningar. Den ökning av antalet årsstudieplatser som skett i högskolan kan till stor del hänföras till grundskollärarreformen, som innebar en förlängning av lärarutbildningen och till införandet av ingenjörsutbildningen i högskolan. De beslut om ökningar av högskolans dimensionering som tog beslut om och (tilläggsbudget I) samt regeringens förslag till ökningar för /93 innebär en sammanlagd ökning med 17 500 årsstudieplatser fram t. o. m. 1996/97. I den proposition om lärarutbildning (prop. 1991/92:75) som regeringen lagt fram föreslås ytterligare 1 450 nybörjarplatser, vilket innebär en ökning av antalet årsstudieplatser med budgetproposition meddelade utbildningsministern att han avser att återkomma i den kommande treårsbudgeten med en utökning av högskolan med ytterligare 8 000 nybörjarplatser. Därmed har målet om 18 000 nybörjarplatser /92-1995/96 uppnåtts. Kostnaden för denna ökning av högskolans grundutbildning är beräknad till 1 280 milj. kr. /94 - 1996/97. Av detta belopp är 118 milj. kr. kostnader för ökningar som beslutat om på eget initiativ. Enligt tidigare beslut av kommer högskolornas anslag för grundläggande utbildning fr.o.m. /94 att anvisas högskolevis och övergå till treårigt ramanslag. Bidragen till den kommunala delen av högskolan kommer enligt förslag budgetproposition att förändras under /93. Förslaget innebär att bidraget per utnyttjad årsstudieplats blir detsamma för samtliga utbildningar. Forskning och forskarutbildning Anslagen till forskning och forskarutbildning m.m. inom verksamhetsområde uppgår innevarande budgetår till . Fakultetsanslagen utgör härav ca . medan forskningsrådens anslag sammanlagt är . Ytterligare en omfattande post i forskningsbudgeten utgörs av de ersättningar för kostnader i samband med klinisk utbildning och forskning som utgår till vissa landstingskommuner/kommuner enligt avtal om samarbete om läkarutbildning och forskning m.m., nära . beslutade om inriktningen av forsknings- politiken. Beslutet omfattar treårsperioden /91 -1992/93 . Regeringen har i regeringsdeklarationen klart markerat att förstärkta insatser skall göras inom forskningen och forskarutbildning. Nästa forskningsproposition planeras . Denna proposition skall avse perioden /94 - 1995/96. Berörda myndigheter utarbetar nu underlag för propositionen. Förberedelserna för propositionen kommer bl.a. också att omfatta överläggningar med regeringens forskningsberedskap. Internationell samverkan är en förutsättning för en kvalitativt högstående forskning. Det internationella samarbetet har ökat väsentligt i omfattning och även områden som var mer "nationella" såsom viss humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning, bedrivs i ett nära samarbete med forskare i andra länder. Det institutionella samarbetet, t.ex. i gemensamma forsknings- anläggningar, omfattar i första hand . kommer att ytterligare öka detta samarbete. innebär att deltar fullt ut i hela EG:s forskningsprogram. Antalet och andelen forskningsprojekt i samarbete med enskilda forskargrupper i kommer att öka väsentligt under 1990- talet. Den höga kvaliteten på svensk forskning gör att kommer att få en väsentlig "återbetalning" från EG i form av omfattande projektdeltagande i ramprogrammet. samarbete med grannländer i öst kommer att öka betydligt. Detta kommer att ske både genom bilateralt samarbete mellan enskilda universitet och högskolor och deras motsvarigheter i och och genom större internationella samarbetsprogram. Miljoner kronor 1992/prisnivå 92/93 Förändring till Genomsnittlig procentuell förändring 93/94 94/95 95/96 96/97 92/93- 86/87- 96/97 90/91 Totala utgifter 7 731-2 435 -601 -291-253 -14,4-2,5 därav: Jordbruk och trädgårdsnäring 3 987-1 684 -417 -223-35 -20,2-2,2Livsmedel602-2 0 0 0 0,0-5,5 Utbildning och forskning 1 228-25 -2200-0,9-2,1 Biobränslen 874-639 -5 -5-205 -61,1 - Utgiftsstyrande faktorer Utgifterna består till över hälften av transfereringar, främst stöd till jordbruksföretag i samband med reformeringen av jordbrukspolitiken. Konsumtionsutgifterna avser förvaltningskostnader, av vilka kostnader utgör en stor del. Faktorer som är styrande för utgifternas utveckling är framför allt löne- och prisutvecklingen. Den framtida jordbruks- och livsmedelspolitiken Huvudfrågorna för är arbetet med en reformering av den svenska jordbruks- och livsmedelspolitiken samt anpassning av politiken till medlemskap i och resultatet av ett eventuellt . Även om jordbruket i princip hållits utanför mellan EG och EFTA-länderna kommer det bilaterala jordbruksavtalet mellan och EG inom EES ram att medföra ökade exportmöjligheter och ökad konkurrens för svenskt jordbruk och livsmedelsindustri och därmed påbörjad anpassning till EG- förhållanden. beslutade om en ny livsmedelspolitik (prop. 1989/90:146, JoU25, rskr. Den livsmedelspolitiska reformen fullföljs nu i enlighet med detta beslut. Det innebär att omställningen av jordbruket genomförs med siktet inställt mot en bättre balans mellan produktion och efterfrågan inom landet med en satsning på alternativ till dagens livsmedelsproduktion. Konsumenternas krav på tillgång till ett varierat utbud av livsmedel av god kvalitet till rimliga priser skall även tillgodoses. För att omställningen skall ske under socialt acceptabla former beslutade om en rad övergångsåtgärder. Det livsmedelspolitiska beslutet innebär bl.a. att jordbruket ges tillfälle att under en femårig övergångsperiod anpassa och ställa om produktionen till nya villkor. Ett viktigt inslag är omställningsstödet vilket syftar till att underlätta varaktig omställning av till annan produktion än livsmedelsproduktion. Stödet lämnas i form av villkorslån. Huvudvillkoret är att marken är varaktigt omställd när den femåriga övergångsperioden löper ut. Andra övergångsåtgärder som finns är att lämna ett direkt inkomststöd, anläggningsstöd vid plantering av lövskog och anläggning av energiskog eller våtmarker, stöd till utslaktning av mjölkkor och stöd till skuldsatta jordbrukare. Vidare finns ett temporärt exportfinansieringsstöd för kött samt särskilda medel för rådgivning och utbildning av lantbrukare. Sammanlagt beräknas kostnaderna för dessa övergångsåtgärder samt de nya permanenta åtgärder som beslutats, däribland en utbyggd livsmedelsberedskap, uppgå till för perioden /92 -- 1994/95. Huvuddelen av dessa kostnader uppstår under periodens inledning. Arbetet inriktas på att följa upp reformen så att den bidrar till att nå de olika målsättningarna för den nya politiken. Det är därför av största vikt att följa prisutvecklingen inom jordbruks- och livsmedsektorn liksom utvecklingen av jordbruket, produktionens regionala fördelning, struktur i övrigt liksom utvecklingen av komplement och alternativ till traditionell produktion samt lönsamheten inom sektorn. Omställningens betydelse för livsmedelsförsörjnings- förmågan måste följas.