prop · GG03169 · 1992-12-31 00:00:00 — - Skådespelarutbildningen vid och frigjorda resurser tillförs en ny utbildning för musikalartister. - En ny utbildmng i teaterregi inrättas vid Lundsuniversitet. - Musikerutbildningarna vid iStockholm, och får i uppdrag attgemensamt utarbeta en plan för en ämnesmässig profilering av respektiveutbildning. Utredaren framhåller attav de framförda förslagen är de som rör dans Prop. 1992/93:169 och design de mest angelägna. Remissinstanser och sammanställning av remissyttrandenöver betänkandet (SOU 1992:12) Konstnärlig högskoleutbildning. Ytfrandenöver betänkandet har inkommit från , föruniversitet och högskolor. Statens kulturråd.Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS), Statskontoret, (),. , (),Tekniska högskolan i , (), (), och kommunikations- ochreklamutbildning (GI/IHR), (), (), Musikhögskolani (SMH), i (OH), i (TH), (ULi), (), iGöteborg (UG), (), (),(), (UUm), (HLu), (), , Svenska riksteatem. StiftelsenSvenska rikskonserter, Stiftelsen , Kungl. , Kungl.Akademien för de fria konsterna (), Kungl. (), , , (), Akademikers (). i (och ), (), Statens konstmuseer, , Svenska kyrkan.Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd (, Föreningen ochIndustriformgivare, , , Föreningen , Föreningen , , , , Svenska Regissörsföreningenoch ), Svenska Artisters och , Föreningen Svenska Industridesigner, , , , Svensk Teaterunion -Svenska samt . Yttrandenhar dessutom inkommit från kommun, , kommun.Svenska Bälettskolan i , , Riksföreningenför Folkmilsik och , Samverkansgruppenför fristående skolor fÖr hantverk. 1992/93:169 Ungdomsringenför Bygdekultur, Studentkåren vid i 5 ,. , , , Elevkåren vid Teater- och i ,, Konstnärliga rektorskonventet samt Remissinstansernaredovisar allmänt en positiv inställning till betänkandet. De flesta instämmeri allt väsentligt i utredarens bedömningar och ansluter sig till de slutsatsersom dras. Många instanser anser att betänkandet utgör ett gott underlag förbeslut om framtida förändringar av den högre konstnärliga utbildningen.Utredarens uppfattning att kvalitetsaspekterna ska stå i centrum för den högrekonstnärliga utbildningen delas av ett flertal instanser. Vissaremissinstanser inom dans- och teaterområdet framhåller att brist på samråd medföreträdare för dessa konstnärliga områden präglat utredningen. En delremissinstanser anser också att förslagen har en ojämnhet i kvaliteten, och attvissa förslag är bristfålligt underbyggda. Viss kritik har också framförts attalltför små resurser ställts till utredarens förfogande för att en insiktsfullvärdering inom varje konstområde skulle kunna ha genomförts. Utredarenföreslår en koncentration av den högre konstnärliga utbildningen till Stockholmochövriga två storstadsområden. Ett15-tal remissinstanser har yttrat sig i frågan. Statenskulturråd, LU, , , KMA och Statens konstmuseerinstämmer av utbildningspolitiska skäl i utredarens synpunkter. HB,HLu, HS och UUm framhåller att förutsättningarna för konstnärlig utbildning ivissa faU kan vara lika goda utanför storstadsområdena, och att framhållnasvårigheter med lärarrekrytering är överdrivna. Regionalpolitiska skäl talarockså för en spridning av den högre konstnärliga utbildningen. , och Svensk Teatérunion anser att man börförlägga teaterutbildning även till . Etappindelningav de högre konstnärliga utbildningarna samt förutbildningar Utredarenföreslår en möjlighet till differentierad utbildningslängd i form av enetappindelning av alla högre konstnärliga utbildningar. Den första etappen är120 poäng och den andra är 40 eller 80 poäng. dessa etapper skall kunnaleda till en examen. Förslaget förutsätter goda Prop. 1992/93:169förkunskaper, och inom flera områden saknas en adekvat förutbildning. Ettfemtal remissinstanser har yttrat sig i frågan. UG,UUm och KMA är positiva till någon form av etappindelning. OH,UUm och KMA instämmer i utredarens synpunkter vad gäller bristandeförutbildning. Samverkansgruppen för fristående skolor för hantverk framförliknande synpunkter. framhåller att fömtbildningarnaskvalitet och inriktning i särskild ordning bör utredas. Utredarenföreslår att genomgånget gymnasium skall vara allmänt behörighetskrav församtliga högre konstnärliga utbildningar, men att det skall vara möjligt att gedispens från detta krav. Avdet 40-tal remissinstanser som yttrat sig i frågan tillstyrker de flestautredarens förslag. DHanser att rika möjligheter till en komplettering av förkunskaperna skallfinnas om genomgånget gymnasium skall vara behörighetskrav. ULiframhåller att en höjning av den teoretiska kunskapsnivån inverkar höjande påkvaliteten i den konstnärliga praktiken. Följanderemissinstanser avstyrker utredarens förslag. SU anser att alltför mångadispensärenden kan väntas uppstå. KH framhåller att den konstnärligabegåvningen måste vara helt avgörande för antagning. SFS framhåller att dekonstnärliga högskolorna själva bäst kan bedöma vilka behörighetskrav som skallgälla. framför liknande åsikter. Föreningen framhåller att musi-kemtbildningen ibland måste påbörjas i en lägreålder än den studenter har som genomgått gymnasium. Utredarenhar föreslagit "konstnärlig högskoleexamen" som examesbe-nämning förde högre konstnärliga utbildningarna. Dessutom föreslås att kyrkomusikerutbildningenförs till de konstnärliga utbildningarna och att examensbenämningen bör vara"organistexamen". Avdet 30-tal remissinstanser som yttrat sig i frågan tillstyrker ett 20-talutredarens förslag. CTHanser att förslaget om examensbenämningar jämställer de konstnärligautbildningarna med övrig akademisk utbildning, vilket gynnar de konstnärligayrkesgrenarna. och KonstnärUga rektorskonventet föreslår krav påexamensarbete för att erhålla konstnärlig högskoleexamen. Statenskulturråd, DH, TH, LU, UUm, KMA, ArkitektFörbundet, SFS och Stiftelsen framlägger alternativ till de examensbenämningar ochyrkesexamina som utredaren föreslagit. su, KF, OH, UG, SFS och Konstnäriigarektorskonventet framhåller Prop. 1992/93:169 att det är viktigt att dekonstnärliga utbildningarna ges examensbenäm- Bilaga 5 ningar som står isamklang med andra generella högskoleutbildningar, och att de ärinternationellt anpassade, t.ex. "konst kand" eller "artkand", respektive "konst mag" eller "art mag". Linjenämndenför skådespelar- och musikdramatiska linjen vid UG och KMA anser inte att detfinns något större behov eller intresse för examina inom de konstnärligayrkena. UUm framhåller att förhållandena inom de skilda utbildningarna är såolika att en enhetlig examensbenämning kanske inte är relevant. Utredarenhar föreslagit att vissa av de åtta konstnärliga högskolorna i skallslås samman. I betänkandet föreslås en organisation med fyra självständigaenheter, nämligen KF, KH, Scen/mediehögskolan och Musik/dans/. GI/IHRskall ingå i SU. Ettdrygt femtal remissinstanser tillstyrker förslaget. RRVframhåller att även KF och KH borde sammanföras. SMHoch KMA tillstyrker utredarens förslag av administrativa och utbildningsmässigaskäl. SMH framhåller vidare att en samlokalisering är en förutsättning. Utangemensamma lokaler är förslaget ointressant. KMAoch instämmer av pedagogiska skäl i utredarens motivför de föreslagna sammanslagningarna. Ettdrygt 15-tal remissinstanser avstyrker utredarens förslag. SUoch DI framhåller att det inte finns något större behov av ettutökat administrativt samarbete. SU,TH och anser att de administrativa, ekonomiska ochkonstnärliga fördelarna med en sammanslagning inte redovisas tydligt. DH,DI och Svensk Teaterunion framhåller att en organisatorisk sammanslagningskulle kunna orsaka motsättningar om resurser. OH framför liknande synpunkter. DI,TH, TCO, och framhålleratt de fristående, små högskolorna är uppbyggda och organiserade efter sinsärart, vilket medger den flexibilitet som konstnärlig verksamhet kräver. DH,OH och UG ställer sig tveksamma till motiven för sammanslagningen tillMusik/dans/. Mångaremissinstanser kommer med förslag om en närmare bindning i någon form mellansamtliga Stockholmsskolor. Statskontoret,och anser att en sammanhåUen skola för aUkonstnärlig utbildning skulle innebära administrativa, ekonomiska ochkonstnärliga stordriftsfördelar. GI/IHRoch KF diskuterar också att sammanföra de konstnärliga högskolorna till enkonstnärlig fakultet. Detta skulle ge möjligheter till tvärkonstnärligautbildningar. GWHR, OH och SMHdiskuterar en federation av konstnärliga hög- Prop. 1992/93:169 skolor iStockholm. Federationen skulle medföra möjligheter att bevara Bilaga 5autonoma styrelser samt möjlighet ges att behandla gemensamma frågor ochuppgifter som kräver specialkompetens. SUframhåller att GI/IHR:s framtida organisation ytterligare bör utredas innanbeslut om samgående fattas. Om det beslutas att GI/IHR skall ingå i SU bör inteGI/IHR knytas till någon fakultet, utan vara en egen institution med tanke på GI/lHR:stvärvetenskapliga karaktär. 5 Bildkonst, Konsthantverk och Design och formgivning 5.1 Fri konst och Miljögestaltande konst Utredarenhar föreslagit inrättande av en alternativ utbildning i fri konst och enpedagogisk påbyggnadsutbildning vid KH. Ettfemtal remissinstanser som yttrat sig i frågan tillstyrker utredarens förslag. AMSanser att den alternativa utbildning som föreslås skulle avlasta den nuvarandearbetsmarknadsutbildningen. KHföreslår en mer radikal profilering med KH som centrum för den friakonstutbildningen. SFS framhåller att förslaget om en pedagogiskpåbyggnadsutbildning för konstnärer borde förverkligas på fler ställen än vid KH. Konstakademienavstyrker och uppfattar profileringen av konsthögskolorna som en överdrivenstyrning. anser att om en alternativ utbildningbedöms som värdefull så ska den inrättas generellt vid samtliga konsthögskoloroch bör då bli en vidareutbildning för verksamma konstnärer. Utbildningi scenografi och utställningsgestaltning Utredarenhar föreslagit att en utbildning i scenografi och utställningsgestaltningskall inrättas i anslutning till utbildningen i fri konst vid UUm. En möjligfinansiering sägs vara indragning av en professur och neddragning avstudentantalet i fri konst. Ettfemtal instanser tillstyrker utredningens förslag. UUmtillstyrker och framför krav på egen organisation och egna lokaler för den nyautbildningen. UG,Föreningen och Svensk Teaterunion menar att den föreslagnautbildningen borde utformas som en påbyggnadsutbildning. AMS,DI, , Stiftelsen , , och tillstyrker den del av utbildningensom avser utställningsgestaltning. SverigesTelevision anser att en scenografiutbildning på högskolenivå måste ta störrehänsyn till televisionens speciella behov. Ettfemtontal remissinstanser avstyrker utredarens förslag. DI, och Svensk Teaterunion avstyrker av ar- Prop. 1992/93:169 betsmarknadsskäl. AMS,DI, UG, , Statens konstmuseer. , och anser att utbildningar i scenografi börske i anslutning till film-, teater- och TV-utbildningar. StiftelsenRiksutställningar avstyrker av innehåUsmässiga skäl. TCO avstyrker av utbildningsmässigaskäl och framhåller att fortbildning för redan yrkesverksamma är en lämpligareform. Statenskulturråd, UUm, SFS och påpekar att denföreslagna finansieringen skulle skada dagens konstutbildning. DI,HLu, och kommun pekar på den befintligautbildningen i scenografi i och avstyrker utredarens förslag avresursutnyttjandeskäl. Utbildningi fri konst vid Utredarenhar föreslagit att en utbildning i fri konst inrättas vid LU tidigast underbudgetperioden /97 - 1998/99. Dettiotal remissinstanser som yttrat sig tillstyrker förslaget. ULioch LU tillstyrker utredarens förslag med tanke på skåneregionensbefolkningsunderlag och starka och särpräglade ställning i svenskt konstliv. LUframhåller att det finns en dubbel utbildning i fri konst i . LUoch Statens konstmuseer framhåller betydelsen av att utbildningen inriktas motmiljögestaltande konst. instämmer i dessa instansers åsikt attutbildningen ska inrättas tidigare än vad som föreslagits i utredningen.Konstakademien och TCO anser att skolan själv bör få välja profil. AMS,LU och anser vidare att Forumskolan i skallbilda bas för den föreslagna utbildningen. UGpåpekar att krav på en bättre utbildning i fri konst först borde tillgodosesvid redan existerande utbildningar. Utredarenhar i ett reviderat förslag skisserat en utbildning i miljögestaltande konstvid KF med en grundläggande del om 120 poäng och en fördjupningsdel om 50poäng. Grundläggande utbildning i måleri och skulptur bevaras inom den nyautbildningen. Iett tidigare framlagt underhandsförslag har utredaren föreslagit enpåbyggnadsutbildning i gestaltande konst i offentlig miljö om 40 poäng. Dettaförslag innebär att utbildningen i måleri och skulptur awecklas. Ettfemtal remissinstanser som yttrat sig tillstyrker det reviderade förslaget. KFtillstyrker det reviderade förslaget men framhåller att utbildningen bör vara200 poäng, och att samtliga studenter som antagits till den grundläggande utbildningenockså skall beredas plats på fördjupnings- Prop. 1992/93:169 delen. Ettfemtal instanser tillstyrker underhandsförslaget. RRV, KH och Konstakademienpekar på att detta förslag upphäver den dubblering av utbildningen i fri konstsom finns vid KF och KH. Utredarenhar föreslagit att konsthantverksutbildningen i glas begränsas till KF, ochskisserar dessutom ett framtida scenario i vilket all konsthantverksutbildningöverförs tiU KF. Den textila formgivningen på de-signutbUdningen vid UGöverförs till konsthantverksutbildningen vid samma universitet och den årligaantagningen till utbUdningen i textil konst vid KF minskas från tolv till åttastudenter. KF,UG och TCO tillstyrker utredarens förslag vad gäller konsthantverksutbildningeni glas. KF och Föreningen framhåller att en professor i glas och eni keramik bör inrättas vid KF. UG framhåUer behovet av en professor i keramikvid UG. UG,Statens konstmuseer. Föreningen ochIndustriformgivare och Föreningen avstyrker utredarens förslag omkoncentration av konsthantverksutbildning av utbildningsskäl. UGtillstyrker förslaget om överföring av utbildningen i textil formgivning. KFoch TCO tillstyrker förslaget om minskad antagning i textil konst vid KF avomfördelningsskäl. och Industriformgivare förespråkar enkonsthantverksutbildning med inriktning mot trä. Utredarenhar föreslagit att inriktningen produktdesign vid UG awecklas, attindustridesignutbildningarna i landet förstärks med , och atten professor i industridesign inrättas vid UG. Ettdrygt femtal remissinstanser har yttrat sig och tillstyrker utredarensförslag. KF,UG, UUm, Statens konstmuseer. Föreningen Svenska Industridesigner, och tillstyrker, bl.a. avkonkurrensskäl. anser att en föreslagen designutbildning vid LUborde ha behandlats i utredningen. Utredarenhar föreslagit att utbildningen i grafisk design förstärks med 1 miljon kronorför förstärkningar på datorområdet. dengrafiska utbildningen vid UG awecklas och att resurserna överförs Prop.1992/93:169 till utbildningen i grafisk design vid samma universitet. KF,UG, Statens konstmuseer och TCO tillstyrker utredarens förslag omförstärkningar. UG framhåller att studenter vid konsthantverk-, design- ochfotografutbildningarna måste vara utbildade i datateknik. UGtillstyrker utredarens förslag om aweckling av den grafiska utbildningen.Grafiska Fackförbundet avstyrker förslaget. Utredarenhar konstaterat ett behov av ökade resurser till utbildningen iinredningsarkitektur, men framlägger inga förslag. AMSanser att antalet utbildningsplatser på inredningsarkitektutbildningen börminskas. framhåller att antagningen till inredningsarkitektutbildningenbör utökas och att resurser för datoruppbyggnad även bör kommainredningsarkitektutbildningen till del. Utredarenhar föreslagit att en ny utbildning i klädformgivning ska inrättas vid KF. Ettfemtal remissinstanser har yttrat sig. tillstyrker utredarens förslag. KF framhåller att man är tvungen attförstärka kompetensen för att kunna inrätta den föreslagna utbildningen. HBvill åta sig utbildning upp till 120 poäng, för att KF sedan ska svara för en påbyggnadsutsbildning. UGframhåller att en specialisering av utbildningarna vid HB, KF och UG ärnödvändig för att kunna erbjuda goda fördjupningsalternativ. framhåller att behovet av jrtterligare klädformgivare i landet ärlitet. Utredarenhar föreslagit att möjligheten att utbildningen i vetenskaplig fotografi vid UGöverförs till teknisk högskola skall undersökas närmare. Ettfemtal remissinstanser har yttrat sig i frågan. tillstyrker utredarens förslag. Svenska Fotografers Förbundoch UG avstyrker förslaget. UG framhåller att den vetenskapliga delen av fotografindäremot kan ges som påbyggnadsutbildning. Prop.1992/93:169 6 , Teater,Musikdramatik och Musik ° Utredarenhar föreslagit att danspedagogutbildningen vid DH utvecklas motdansundervisning i skolan och att ett lektorat i danspedagogik inrättas1994/95. Dessutom föreslås att danspedagogutbildningen för yrkesdansare börses över alternativt läggas ned. Statenskulturråd och tillstyrker utredarens förslag vad gällerdansundervisning i skolan. Svensk Teaterunion tillstyrker förslaget om ettlektorat i danspedagogik. DH,TCO, , Svensk Teaterunion och Svenska Ungdomsringenför Bygdekultur framhåller att danspedagogutbildningen bör ha en mycket bredinriktning, och inte alltför mycket inriktas på dans i skolan. Dettiotal remissinstanser som yttrat sig i frågan om yrkesdansare tillstyrker enöversyn, men avstyrker en aweckling. Utredarenhar föreslagit att en dansarutbildning med tonvikt på modem, fri dans ska inrättasvid DH 1994/95, och att folkdansutbildningen vid samma högskola awecklas föratt frigöra resurser till dansarutbildningen. Det15-tal remissinstanser som yttrat sig i frågan tillstyrker inrättandet av en dansarutbildning,men avstyrker förslaget om en aweckling av folkdansutbildningen. AMS,DH, och bedömer att denföreslagna utbildningen bör vara en påbyggnadsutbildning. SvenskaBalettskolan i och anser att inriktningenpå dansarutbUdningen endast bör vara modern . SUframhåller att det inom folkdansen finns möjligheter till internationelltsamarbete. , , Kungl. , ,, och för Bygdekultur framhåUer att folkdansutbildningen har storbetydelse för bevarandet av ett nationellt kulturellt särdrag, och att det ärangeläget att vidareutveckla folkdanstraditionen. Utredarenhar föreslagit att en repetitörsutbildning inrättas 1994/95 och att en balettmästarutbildninginrättas /96. Ett tiotal remissinstanser har yttrat sig i frågan. 18 1992/93. 1 samL Nr 169 AMSoch TCO tUlstyrker utredarens förslag. Statenskulturråd, DH, Svenska riksteatem. , Bilaga 5 SvenskTeaterunion, och Svenska Ungdomsringen för Bygdekulturframhåller att behovet av repetitörer och balettmästare är begränsat och attutbildningarna bör ges som fortbildning eller vidareutbildning. TeaternAB anser att behovet av den föreslagna utbildningen bör vägas mot övrigafortbildningsbehov inom dansområdet. Utredarenhar föreslagit att en arbetsgrupp tillsätts för att genomföra de föreslagnautbildningarna. tillstyrker utredarens förslag. och i anser att planering av en dansarutbildningska göras i balans med befintliga grundutbildningar som Svenska Balettskolanoch . Svenska Ungdomsringen för Bygdekultur, Danscentmm ochGöteborgs för fram liknande synpunkter. Utredarenanser att det bör avsättas medel för att anställa kvalificerade dansare förkoreografutbildningen. DH,, Svensk Teatemnion, ochGöteborgs instämmer i utredarens synpunkter. Utredarenhar föreslagit att TH tilldelas ett engångsanslag om för atti samverkan med DI genomföra en treårig försöksverksamhet medundervisningsteater. Avdet tiotal remissinstanser som yttrat sig i frågan tillstyrker de flestautredarens förslag. DI,TH, Svenska riksteatem, TCO, , och Svensk Teaterunion anser att de föreslagna resurserna ärotillräckliga. Svenskariksteatem, , , , och framhåUer att en undervisningsteaterbara kan utgöra ett komplement, och inte en ersättning för praktikperioder påteatrarna. Utredarenhar föreslagit att TH skaU få i uppdrag att utarbeta ett förslag tillförsöksverksamhet med dockteaterutbildning. Ett drygt femtal remissinstanserhar yttrat sig i frågan. TH framhåller att resurserbehöver anslås för detta. TCO, Svenska Prop. 1992/93:169 Teaterförbundetoch Svensk Teaterunion anser att en försöksverksam- Bilaga 5 het inte börinrättas innan en utvärdering av den norska utbildningen har genomförts.Teatrarnas Riksförbund framhåller att i utredningsuppdraget bör ingå enöversyn av utbildningen i ett nordiskt perspektiv. Utredarenhar föreslagit att en treårig teaterregiutbildning inrättas vid ' Dettiotal remissinstanser som yttrat sig i frågan tillstyrker utredarens förslag. LUframhåller att förslaget innebär att regissörer kan utbildas som får förankringi regionen. DIpåpekar att regiutbildningen vid DI är av en annan omfattning och kvalitet änden föreslagna utbildningen, varför detta bör avspegla sig i olikaexamensbenämningar. Svenskariksteatem, TCO, och Teatrarnas Riksförbundframhåller vidare att den föreslagna regiutbildningen bör inrättas endast sompåbyggnadsutbildning för redan yrkesverksamma skådespelare. föreslår att regiutbildningen inrättas som försöksverksamhet,och att utbildningen skall ske i samråd med regiutbildningen vid DI. Utredarenhar föreslagit en aweckling av skådespelarutbildningen vid UG. Frigjordaresurser tillförs en ny utbildning för musikalartister vid UG. Avdet 20-taI remissinstanser som yttrat sig i frågan avstyrker nästan samtligautredarens förslag. framhåller att skådespelarutbildningen är enförutsättning för andra dramatiska utbildningar vid UG. THoch UG anser att skådespelarutbildningen i är unik, och att den utgörett viktigt bidrag till mångfalden och profileringen av teaterutbildningar. UG,Svenska riksteatem och framhåller vikten avdecentraliserade utbildningar och deras betydelse för kulturlivet i sin region. AMSframhåller att arbetslösheten bland skådespelare är stor, och tillstyrkerutredarens förslag. TH, UG, Svenska riksteatem, och att skådespelarutbildningen inte är överdimensionerad. anser att utredarens mening att skådespelarutbildningen äröverdimensionerad inte styrks i befånkandet. Utbildningi musik- och teaterljudteknik * Utredarenhar föreslagit att en tvåårig utbildning i musik- och teaterljudteknikinrättas vid HLu. Avdet femtal remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker samtliga utredarensförslag. Utredarenrefererar ett förslag från HLu till ny skådespelarutbildning vid HLu, men anseratt skådespelarutbildningen är något överdimensionerad och föreslår ingen nyutbildning. HLuanser att en skådespelarutbildning bör lokaliseras till HLu, och framhåller tUlsammansmed Svenska riksteatem och att det är svårt att rekryteraskådespelare i andra delar av landet än i storstadsregionerna. anser vidare att den föreslagna utbildningenskiljer sig från befintliga utbildningar eftersom den bygger på en starkintegration med . HLu,Svenska riksteatem och tillstyrker det refererade förslagetav kulturpolitiska skäl. Utredarenhar föreslagit att utbildningen i mim överförs från DH till TH. Desju remissinstanser som har yttrat i frågan tillstyrker utredarens förslag. Utredarenhar föreslagit att en utbildning av musikalartister omfattande 140 poäng med enårlig antagning av åtta studenter ska inrättas vid UG med resurser överfördafrån skådespelarutbildningen som awecklas. Avdet tiotal remissinstanser som yttrat sig i frågan tillstyrker de flestaförslaget om musikalutbildning, men avstyrker att denna skall finansieras medresurser överförda från skådespelarutbildningen vid samma institution. UGanser att utbildningen till en början endast bör omfatta 80 poäng. AMSanser att en utbildning av musikalartister bör bedrivas som försöksverksamhet.KMA och SFS föreslår olika former av periodiseringar och kvoteringar. UG,TCO, och anser att den skådespelarutbildningsom finns vid UG ska utgöra en grund för musikalutbildningen. Utredarenhar föreslagit att den planerade utbildningen i operaregi vid UG inriktas motmusikalregi. Ettfemtal remissinstanser har yttrat sig i frågan. UG,Svenska riksteatem. och Svensk Teaterunion anser attutbildningen bör betecknas musikteaterregi. UG framhåUer att avsikten är atterbjuda utbildning i opera, operett och musikal.