prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — Byggnadsinvesteringar därav näringslivet myndigheter bostäder 154,0 44,8 23,1 86,1 -5,7 -13,2 -1,3 -7,8 -14,7 -6,5 -13,3 -4,8 10,2 -28,4 -15,4 -1,2 -39,9 -0,2 -6,0 -4,1 -7,2 -7,1 -6,9 Källor: , statistiska centralbyrånoch fmansdepartementet. Det var främst näringslivets investeringar som drog nedutvecklingen. Fallet beräknas bli betydligt starkare 1993 och 1994, i förstahand beroende på bostadsin- vesteringaraa.Förelagens förväntningar om det inhemska byggandet är Prop. Enligt barometermätning Bilaga 1.1 planderadetvå tredjedelar av företagen för minskande byggvolym under Nedgångeni den lotala byggnadsverksamheten bromsas dock av de ROT- åtgärdersamt infrastraktursatsningar som föreslagits. detgäller är främst subventioner av underhåll och reparationer av vissa kommunalabyggnader samt förslaget om avdrag mot fastighetsskallen för underhållav bostadsbyggnader Till följd av dessa satsningar föratses en betydandeexpansion av reparations- och underhållsverksamheten. totalabyggnadsverksamheten beräknas minska med rant både 1993 Under1980-talet skedde en strakturell utveckling mot sjunkande lagerkvoter, dvslager i förhållande till produktionen. Totalt sett minskade lagren med 55miljarder kr (priser). För industrins del halverades i del närmastelagerkvoten. I samband med att industrikonjunkturen vände nedåt och1990 avstannade denna utveckling. Anpassningen av produktionen till den svagareefterfrågan skedde emellertid snabbare än vad som varit fallet i tidigarekonjunkturnedgångar Miljarder kr., 1985 ärs priser -0,2 -37,1 -5,2 -20,4 -1,2 -0,3 -9,6 -0,7 -3,7 -1,5 -0,4 -2,4 0,2 -3,1 -0,1 -3,3 0,0 -0,4 -1,5 -0,2 0,2 0,0 -0,4 -1,0 Totalt -61,6 -15,8 -3,1 -1,5 -4,6 -5,3 -1,5 -6,8 -1,4 -1,5 -2,9 -1,5 -0,2 Källor: , ochfmansdepartementet. Lageravvecklingentog åter fart med intensifierad styrka . Den totala minskningen avlagren uppgick till ca (priser). Del negativa bidragettill BNP-tillväxten blev därmed I PNB föratsågslageraeddragningar med . I Nationalräkenskaperaasdefinitiva utfall begränsades dock denna avveckling till ca 4,5 miljarder krFörklaringen till denna stora skillnad är delvis av teknisk natur och har attgöra med NR:s hantering av de s.k. korrektionsposterna i detaljhandelns lager(se nedan). Emellertid skedde också en verklig lagerappbyggnad under 4:ekvartalet. Efierfrågan försvagades ytterligare vilketomöjlig- gjordeneddragningar av industrins färdigvaralager Även detaljhandelns lager ökadekraftigt . Detla beror dels på all konsum-tionsefterfråganblev svagare än väntat men troligen också på att kronans fall ledde till en inköpsvågfrån utlandet. En sådan kan förklaras med att detaljhandeln hade möjligheteratt importera till tillfälligt lägre priser innan försvagningen av kronan slogigenom på importpriserna. Enligt nationalräkenskapema gav lagerinvesteringaraaett positivt bidrag till BNP-tillväxten 1992 uppgående till 1,2 procentenheterjämfört med 0,9 i PNB. Att bidraget blir positivt trots att lagren minskadeberor på all det är förändringen av lagerinvesteringaraa som påverkarförändringen av BNP. Trots del positiva bidragit måstelageraeddragningaraa betraktas som kraftiga. I hög gradsammanhänger detta med desinflationsprocessen. Den höga realräntan harinneburit en allmän press på alla typer av kapitalanvändning. Insikten om attmöjligheteraa till framtida prishöjningar är små innebär att incitamenten förlagerhållning i prisspekulalionssyfte försvinner Åtstramningen påkreditmarknaden har också inneburit ökade svårigheter att lånefinansiera lagerDenna effekt är mest påtaglig för handelns vidkommande. Diagram 9:5 BNP-utveckling och lagerbidrag 92/93:150 Bilaga 1.1 Källor: , ochFinansdepartementet Ivissa avseenden kan motiven för restriktiv lagerhållning ha försvagats genomövergången till flytande växelkurs, t.ex. genom förväntningar om lägrerealräntea. Trots detta väntas lageravvecklingen tillta Den svagaeflerfrågeutvecklingen , innebar att tidpunkten föravvecklingen av industrins stora färdigvaralager sköts framåt. Denna avvecklingväntas kunna påbörjas Även inom detaljhandeln kommer lagren att minska iår. Inte minst gäller detta de lager av importvaror som inköptes underföregående höst. Den lotala lagemeddragningen väntas uppgå fill ca 7miljarder kr Det negativa bidraget till BNP-tillväxten blir då 0,2procentenheter Miljarder kr., 1985 årspriser 10 92/93:150 Bilaga 1.1 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 Källor: , ochFinansdepartementet 1994väntas industriproduktionen öka kraftigt. Därmed föratses en viss uppgång avlagren av insatsvaror och varor i arbete. Ökningen av dessa lager är dock,relativt sett, mindre än produktionsökningen vilket innebär fortsatt nedgång avlagerkvoten för dessa varor Den starka utvecklingen av efierfrågan påindustrivaror innebär att färdigvaralagren kan fortsätta att avvecklas. Äveninom handeln väntas en viss fortsatt lageraeddragning. Lagerminskningaraa blirtotalt sett tämligen små 1994. De beräknas uppgå till ca ochdärmed ge ett positivt BNP-bidrag på Nationalräkenskapemahar haft svårt med avstämningen mellan ekonomins användnings-och produktionssida. Man har av detta skäl lagt in korrigeringsposter idetaljhandelns lager På så sätt justerar man ned användningssidan och därmeddet officiella BNP-måttet. Dessa korrektionsposter är inte att betrakta somnågra egentliga lageraeddragningar Det rimliga är därför att lägga inmotsvarande poster även . På så sätt undviker man att BNP-tillväxtenpåverkas. I de nya nationalräkenskapema som presenterades ärkorrektionspostema betydligt mindre än lidigare (ca jämförtmed ). 10 Den offentliga sektorn Denoffentliga sektoms finanser försämrades kraftigt . För 1992uppgick underskottet i det finansiella sparandet till motsvarande avBNP. Den strakturella delen av underskottet beräknas till av BNP, medanresterande delen beror på det låga kapacitetsutnyttjandet i ekonomin.Underskottet fortsätter att öka främst beroende på den svaga ekonomiskautvecklingen och stigande ränteutgifter föratses en förbättring av deoffenlliga finanseraa och det konjunkturjusterade underskottet beräknas dåuppgå till ca 3,av BNR Prop.1992/93:150 Bilaga 1.1 10.1 Den konsoliderade offentliga sektorn Underförsta hade den offentlig sektora finansiellasparandeöverskotl motsvarande av BNP. Den svaga ekonomiska utvecklingen islutet av decenniet och av medförde en kraftigförsämring av den offentliga sektoras finanser Det finansiella sparandet sjönktill motsvarande ca minus av BNP 1982. Sparandet förbättrades sedan underden långa högkonjunkturen och 1990 uppnåddes ett finansiellt överskottmotsvarande av BNP, se diagram 10:1. Diagram 10:1 Den offentliga sektorns finansiellasparande 1970-1994 1970 1973 1976 1979 19821985 1988 1991 Bakomförstärkningen av den offentliga sektoras finanser låg, föratom den starkakonjunkturen, de tilltagande löne- och prisökningarna.Detta tillsammans med de icke inflationsskyddade skatteskalorna bidrog till attdriva upp skattekvoten (skatterna och socialavgifteraas andel av BNP).Sammantaget steg skattekvoten från 1985 till 1990. Utgifteraas andel av BNPminskade under sainma period med , huvudsakligen till följdav att ränteutgifteraa sjönk när den finansiella ställningen förbättrades. Konjunktumedgången medsänkt kapacitetsutnyttjande och nedväxling av inflationen medförde en myckelkraftig försämring av den offenlliga sektoms finansiella sparande och1992. Därtill kommer de statliga insatsema för bankstödet. Detfinansiella sparandet visade ett underskott på ca 1992 enligtpreliminära nationalräkenskaper, vilket var mindre än vad somberäknades i den preliminära nationalbudgeten. Fördjupningen av lågkonjunkturenunder 1993 medför en fortsatt försämring av den offentliga sektoms finanser,trots de budgetförstärkningar som vidtagits inom stat och kommun. Underskotteti del finansiella sparandel beräknas uppgå till ca ,motsvarande ca 13,av BNP. Därvid har utgifteraa belastats med 23 miljarderkr. Något ytterligare kapitaltillskott till bankeraa ingår intei beräkningaraa . Då kalyleras underskottet till drygt 165 miljarderkr, se tabell 10:1. 1992/93:150 Bilaga1.1 Tabell 10:1 Den offentliga sektorns inkomster ochutgifter -1,3 -4,5 -2,0 -2,5 -1,3 -5,6 -5,4 -14,7 -0,4 -23,4 -1,1 -17,4 -111,9 -195,7 -166,5 -1,2 -7,8 -13,4 -11,1 Anm.: I investeringar ingår investeringar ipersonalbostäder, lagerinvesteringar samt nettot av köp och försäljning av fastigheter och mark. Källor: , Statistiska centralbyrån.Riksrevisionsverket och . Trotsde ökande underskotten är den offentliga sektorns nettoskuldfortfarande lägre än i många andra länder För beräknas den till ca 25%1994, medan genomsnittet för OECD-länderaa då uppgår till av BNP.Försämringen av den offentliga sektoms finansiella ställning är dockojämförligt störst i , se diagram 10:2. Diagram10:2 Den offentliga sektorns finansiella nettoställning 1992/93:150 Bilaga1.1 Enorsak lill försämringen av de offenlliga finansema är attskatteinkomstema minskar. Det beror huvudsakligen på den svaga utvecklingen avskattebaseraa. Förändringar av skatteregler avspeglas i viss utsträckning påmakronivå i skattekvoten. Men det är inte bara förändringar i skatteregler somhar betydelse för skattekvoten, utan skattekvotens utveckling beror också påhur skatteunderlagen utvecklas i förhållande till BNP. Även betalningsratineroch redovisningsprinciper påverkar skattekvoten. Avskattekvotens nedgång med beror ca 1procentenhet på all en arbetsgivarperiod infördes i sjukförsäkringen 1992.Därmed sänktes också de offentiga utgiftema i motsvarande grad. Sänkningen avmervärdeskatten på livsmedel m.m. bidrog till allmervärdeskatteintäkterna minskade. beräknas skattekvotengå ned med ytterligare för att sedan vara oförändrad1994, se tabell 10:2. Hushållens direkta skatter ökar som andel av BNP underprognosperioden till följd av att schablonavdraget under inkomst av tjänstslopas fro.m. och aU grandavdragei sänks med ca fro.m. 1994.Pensionäreraa har fåll en skattelättnad fro.m. 1993 genom deras särskildagrandavdrag inte längre avtrappas mot kaptilalinkomsler och förmögenhet. Arbetsgivaravgifternahar sänkts /93 netto, när man ävenbeaktar den höjning som skelt för att arbetsgivarens besparingar till följd avlägre sjuklönekostnader skall tillfalla staten. Som framgår av tabell 10:2bidrar detta till en sänkning av skattekvoten Tabell 10:2 Skattekvoten Prop. Procentandel av BNP ., , , Hushållens direkta skatter Företagens direkta skatter Källor: , ,och . Mervärdeskattenpå livsmedel m.m. höjdes från till /93. Den svagautvecklingen av den privata konsumtionen (skatteunderlaget) underprognosperioden medför att mervärdeskatlein-täkterna som andel av BNP beräknassjunka något 1994 trots årets skattehöjning. Skatteraa på bensin ochtobak har höjts medan en rad andra punktskatter avskaffats fro.m. 1993.Energibeskattningen läggs om 1993 genom att skatten på energianvändningen inomindustrin sänks medan övriga sektorer får höjd skatt. Omläggningen beräknasvara i stort sett neutral för de totala skatteinkomsterna. Fastighetsskattenför s.k. kommersiella lokaler slopas medan fastighetsskallen påsmåhus höjs från 1,2 till 1,av taxeringsvärdet. De offentliga utgiftemasteg realt med 1992. Som andel av BNP uppgick utgiftema till ca 69%.Transfereringama till hushåll ökade kraftigt till följd av det försvagade lägetpå arbetsmarknaden. Nedgången i inflationen medförde en relativt stark realökning av pensionsutgifterna. Stödet lill bankema drog upp transfereringaraatill näringslivet. Den offentliga konsumtionen och investeringaraa steg tillföljd av bl.a. arbetsmarknadspolitiska insatser och infrastrakturinvesteringar,se tabell 10:3. beräknas den realautgiftsökningen understiga , delvis beroende på höjd inflationstakt (KPI).Som andel av BNP stiger utgifterna med Transfereringaraatill hushåll ökar realt med trots fortsatt stark uppgång avarbetsmarknadsrelaterade bidrag. Ersättningsnivån sänks för pensionärer samtinom sjuk- och arbetslöshetsförsäkringama . Besparingar inombostadssektom börjar ge effekt och börjar utgifteraa förräntebidrag minska. Rationaliseringar inom denstatliga och kommunala verksamheten drar ned den offentliga konsumtionen underprognosperioden. Kommunema minskar även sina investeringar. När ocksåökningstakten för arbetsmarknadsrelaterade utgifter och räntor går ned nästaår faller de totala offenfliga utgifterna realt med och som andel avBNP med En mindre nedgång kvarstår även jämfört medutgiftema exkl. bankstöd 1993. Tabell 10:3 Real förändring av den offentliga sektorns inkomster och utgifter Prop. -3,6 -9,5 -0,5 -3,3 -18,3 1,0 -2,4 -9,5 24,3 -0,1 0,5 -7,2 2,7 0,8 -1,2 -26,0 -1,0 -1,3 -2,8 Transfereringar till hushåll därav pensioner sjukförsäkring m.m. arbetslöshetsbidrag m.m. övrigt Övrigatransfereringar (subv.) Anm.:Inkomsterna och transfereringarna är deflaterade med konsumentprisindex.Källor: , och . Vadsom i det föregående sagts om hela den offentliga sektoras finanser, gäller isynnerhet statens finanser Därtill påverkas statens finansiella sparande underprognosperioden av förändringar vad gäller utbetalningar avkonmiunalskatlemedel och statsbidrag till kommuneraa. De relativt starkasvängningaraa i kommuneraas finansiella sparande motsvarashuvudsakligen av förändringar i statliga överföringar lill kommunerna. Slatens finansiellasparande försämrades med 1992 till ell underskott på ca160 miljarder kr I underskottet ingår kapitaltransfereringar till näringslivetpå ca Därav utgörs av kapitaltillskott tillbanksektora medan ca utdelats ur de föratvarandelöntagarfonderaa i samband med bildandet av riskkapitalbolag. beräknasunderskottet öka till ca Utbetalningar av bankstöd beräknasuppgå till väntas underskottet minska med ca 46miljarder kr Hälften av förbättringen beror på att inga nya medel för bankstödär budgeterade , se tabell 10:4. Denslatliga konsumtionen (inkl. socialförsäkringssektorn) ökade med ca3,i löpande priser I nationalräkenskaperna bedöms della motsvara en realökning med . De reala lönekostnadema sjönk med 2,medan andra kostnadersteg relativt kraftigt. Nedgången av den statliga sysselsättningen väntasfortsätta och den totala konsumtionen beräknas minska med0,och med ylterligare Tabell 10:4 Statens inkomster och utgifter Exkl. statliga affärsverk och aktiebolag :er kr. -9,3 -8,0 -15,8 -0,2 -17,1 -42,2 -5,0 -1,5 -19,6 Statsbidrag till socialf. -16,8 -31,0 -58,0 -160,8 -238,2 -191,8 Anm.: 1 investeringar ingår även lagerinvesteringar samtnettot av köp och försäljning av fastigheter och mark. Socialförsäkringssektorai nationalräkenskaperaa omfattar allmän tilläggspensionering (AP-fonden inkl.de föratvarande löntagarfonderaa), sjukförsäkringen samlarbetslöshetsförsäkringen. Det finansiella sparandet inom sektora äruteslutande hänförligt till AP-fonden. De finansiella över- eller underskotteninom sjuk- och arbetslösheisförsäkringaraa räknas i nationalräkenskaperaa somen del av statens sparande. AP-fondenssparande minskade med ca 1992 till 39,5 miljarder krAvgiftsinkomstema var i stort sett oförändrade p.g.a. den svaga utvecklingen avlönesumman (avgiftsunderlaget) medan pensionsutgiftema steg med ca 9,5%.Sparandet hölls uppe genom en kraftig ökning av ränteinkomsterna. Avvecklingenav löntagarfonderaa innebär i nationalräkenskaperaas redovisning att tillgångarpå överförts från socialförsäkringssektorn till staten. Iår beräknas pensionsutbetalningarna stiga med lill följd avsänkt ersättningsnivå och av att basbeloppet räknats upp med tillföljd av den låga inflationen 1992. Men eftersom lönesumman, och därmedavgiftsinkomsteraa, sjunker går ändå sparandet ned med För 1994beräknas sparandet gå ned till ca , se tabell 10:5. Prop.1992/93:150 Bilaga 1.1 Tabell 10:5 Socialförsäkringssektorns inkomster och utgifter 1,7 -7,1 76,4 -0,9 -0,8 0,1 -1,6 -16,8 -1,3 Transfereringar till hushåll Övriga transfereringar Konsumtion m.m. -6,0 -11,6 -34,9 -0,8 -23,5 1,1 Källor: , ,och . Denfinansiella situationen i den kommunala sektora, dvs kommuner, landsting,kyrkliga kommuner och kommunalförbund, förbättrades avsevärt 1992. Detfinansiella sparandet uppvisade då ett överskott på ca 9,4 miljarder kronorefter att ha visat underskott . Bakom denna förbättring lågen betydande dämpning av kostnadsutvecklingen, genom att löne- ochprisökningama sjönk avsevärt, som skatteintäkterna ökade kraftigt.Assymelrin i utgifts- och inkomstutvecklingen har sin grand i den tvåårigaeftersläpningen i utbetalningen av kommunalskattemedel. Utbetalningen avskattemedel till kommuner och landsting 1992 byggde sålunda på skatteunderlaget1990, då den ekonomiska aktiviteten i ekonomin som helhet var hög ochlönesummans ökning förhållandevis kraftig. Frånoch med 1993 har ett nytt system för utbetalning av skattemedel till kommuneroch landsting införts. Det nya systemet, som inte får fullt genomslag förrän1995, innebär att skatteutbetalningaraa sker det år skatten avser Därmed kaninkomster och utgifter budgeteras i samma pris- och löneläge. Ävenvad gäller statsbidragen har ell nytt system införts. Flertaletspecialdestinerade statsbidrag har avvecklats och ersatts av ell generelltutformat syslem. Syftet är dels alt reducera den statliga detalj styraingen ochdärmed ge kommunerna större handlingsfrihet vad gäller verksamhetensutformning och prioritering, dels att skapa mer likvärdiga ekonomiskaföratsättningar mellan kommuneraa och mellan landslingen.Skatteutjämningsavgifterna och avräkningsskatten har också avskaffats. Under1993 och 1994 dämpas utvecklingen av skatteintäkteraa avsevärt genom att denkraftiga försvagningen av aktiviteten i ekonomin som helhet då slår igenom påkommunsektoras skatteunderlag. kommunsektorns finansiellasparande likväl uppvisa ett överskott av ungefär samma storleksordning som1992. Bakom denna förhållandevis gynnsamma finansiella utveckling ligger iförsta hand dels en planerad minskning av konsumtionsvolymen dels en fortsattlåg lönekostnadsutveckling. Den kommunala konsumtionen beräknas minska med1,i volym 1993, som lönema, vilka utgör avkonsumtions-kostnaderaa, fortsätter att öka förhållandevis långsamt. Äveninvesteringama föratses minska i omfattning . Nedgången av denkommunala aktiviteten begränsas emellertid av olika arbetsmarknadspolitiskaåtgärder inklusive det s k ROT-programmet. Sysselsättningen i kommunemaberäknas falla med . Utan de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderaa skulle sysselsättningen kalkylmässigt ha minskat med inemot en halvprocentenhet mer Konsumtionsvolymen ikommunema beräknas komma att minska även 1994. Den svaga utvecklingen avskatteunderlaget tvingar fram fortsatta neddragningar i den kommunalaaktivitetsnivån. Planerade arbetsmarknadsåtgärder begränsar emellertid nedgångenäven 1994. Det skattestopp som gäller för den kommunala sektomföreslås nu bli upphävt . I stället föreslås att den sänkningav grandavdraget som sker 1994 inte skall reducera kommunernas skatteinkomsterunder , utan först , för de kommuner som inte höjer sin skatt. Härmedtillförs kommuneraa tillfälligt 4,2 miljareder kronor 1994. De under våren 1993planerade åtgärderaa beräknas sammantaget resultera i att den kommunalakonsumtionsvolymen blir drygt en procentenhet högre 1994 än vad den skulle hablivit utan åtgärder Totalt beräknas konsumtionsvolymen falla med 1,från1993 till 1994. Även investeringaraa beräknas fortsätta att minska 1994. 1992/93:150 Bilaga1.1 Tabell 10:6 Kommunernas inkomster och utgifter Löpandepriser Exkl. kommunala aktiebolag och stiftelser -1,7 -4,2 -4,3 -0,8 Bidrag från staten och -2,3 -23,4 -1,6 -0,7 -12,7 -8,0 -0,6 -1,7 -3,8 -7,3 -3,2 -4,5 Anm.:I investeringar m.m. ingår förutom kommunala myndigheters investeringar ävenkommunala affärsverks investeringar, investeringar i personalbostäder samtnettot av köp och försäljning av fastigheter och mark. 7Riksdagen 1992/93. Nr 150 Bil. Trotsfortsatta minskningar av konsumtions- och investeringsvolymeraa Prop.1992/93:150 och likaledes fortsatt låga löne- och prisökningar beräknas detfinansiella Bilaga 1.1 sparandel i kommunsektora försämras avsevärt från 1993lill 1994. Detta har huvudsakligen sin grand i att skatteintäkteraa väntassjunka kraftigt. Det gamla utbetalningssystemet för skattemedel bestämmer 1994fortfarande kommunernas och landstingens skatteinkomster Härmed får den lågalöneökningstakten och den negativa tillväxten i ekonomin som helhet 1992 ettkraftigt genomslag på kommunemas skatteintäkter 1994. Statsbidragen beräknasockså avla . Det är mot bakgrand av denna utveckling som denu föreslagna åtgärdema skall ses. Kommunsektomsberäknade skatter och statsbidrag 1994, räknat som andel av BNP, uppgårungefärligen till den nivå som genomsnittligt sett rådde , dvsca . beräknas denna kvot uppgå till respektivedrygt . Även det finansiella sparandet var tillfälligt högt såväl 1992 som1993. Det beräknade finansiella sparandet som andel av BNP är mer normaU 1994.Det överstiger till och med nivån mätt på motsvarandesätt. 10.5 Konjunkturjustering av den offentliga sektornssparande Denoffentliga sektoms finansiella sparande beror i hög grad påkapacitetsutnyttjandet i ekonomin. När konjunkturen går ned minskarskatteinkomstema som utgiftema för arbetsmarknadspolitik, ersättningtill arbetslösa m.m. ökar. Under överhettningsåren i slutet av 1980-talelbidrog del då höga kapacitetsutnyiijandet till den offenfliga sektoms positivafinansiella sparande. Nuvarande recession beräknas dra ned den offenfligasektoms sparande med 110 - , jämförtmed elt läge med normalt kapacitetsutnyttjande. Justeratför kapacitetsutnyttjande och utgiftema för bankstödet beräknas underskottet iden offenlliga sektoras sparande till ca Det är en försämringmed . Mer än hela denna försämringförklaras av minskade kapitalinkomster och ökade ränteutgifterKapitalinkomsterna drogs upp 1992 av tillfälligt stora inleveranser frånaffärsverken. Budgetförstärkningar inom stal och kommun medför alt detkonjunkturjusterade sparandet förbättras med . 1994 tillett underskott på ca för den offentliga sektora totalt. Statensdel av det justerade underskottet beräknas till ca , se tabell10:7. Tabell 10:7 Den offentliga sektorns finanser,konjunkturjusterat -11,1 -42,5 -74,2 -55,8 -51,7 -94,5 -122,9 -88,3 -3,1 -4,5 -0,8 -2,8 -4,7 -3,4 1992/93:150 Bilaga1.1 Vidberäkning av del konjunkturjusterade sparandet korrigeras endast förkapacitetsulny ttj andel i ekonomin och tillfälliga kapitaltransfereringar, sombankstödet. Inga korrigeringar görs för t.ex. priser, ränlor, vinstandel ellersammansättning av BNP, trots alt även dessa faktorer orsakar stora variationeri den offenlliga sekloras sparande. Även slutskatteregleringen (nettot avfyllnadsinbetalningar, kvarskatt och överskjutande skall) kan ha stor betydelseför variationer i skatteinkomstema mellan åren. I tabell 10:8 harskatteinkomstema också justerats för variationer i vinstandel, hushållenssparkvot saml slutskattereglering. Högre vinstandel och högre sparkvot än"normalt" medför lägre skatteinkomster, eftersom kapitalavkastningsärskilt på kort sikt är lägre beskattad än löner och konsumtion. Den"normala" vinstandelen i ekonomin har vid justeringen satts till39,av näringslivets förädlingsvärde, vilket är den genomsnittligadriftsöverskottsandelen - 1994. Den genomsnittligasparkvoten är lägre än . Del nya skattesystemet och ökadsjälvrisk i socialförsäkringaraa medför sannolikt, att sparkvoten i genomsnittöver konjunkturcykeln, kommer att ligga högre . Vid justeringenhar därför sparkvoten satts till . Tabell 10:8 Den offentliga sektorns finansiella sparande -17,4 -111,9 -195,7 -166,5 -11,1 -42,5 -74,2 -55,8 Konjunktur- och skattekvots] usterat -23,2 -43,8 -63,6 -41,4 Justerat primärt sparande förändring -44,4 -32,0 -70,9 -26,6 -55,6 15,3 -25,8 29,8 Skatteinkomsternareduceras med ca 1993 och med ca Prop. 1992/93:150 13 miljarderkr genom att både vinstandelen och sparkvoten är Bilaga 1.1 högre än"normalt". var sparkvoten något högre än vad som väntasunder 1993 och 1994, men vinstandelen låg på "normal" nivå.Slutskatteregleringen, som drog upp skatteinkomsteraa med ca 6 miljarder krförra året, påverkar inkomsteraa obetydligt .