prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Målet för denna verksarahet är att geandra stotiiga myndigheter lån och placeringsmöjligheter till så goda villkorsom möjligt utan att rayndighetemas verksaraheter subventioneras. Verksamhetenskostnader skall tackas av dess intäkter. har en central roll i regeringensutvecklingsarbete vad gäller myndighetemas medelshantering. Chefen förfinansdepartementet har redovisat en modell för generellräntebeläggning av stotiiga medelsflöden där ntyndigheter skall få tillgångtill räntekonto med kredit. Vidare kommer utlåningsverksamheten tillniyndigheter för investering i ADB- och kommunikationsutmstning utvidgas tillatt även omfatto lån till investeringar för anläggningstillgångar i allmänhet. är nu utlåningen större äninlåningen. beror på att utlåningen har ökat, men också på att inlåningenhar minskat. Arbetsmarknadsfondens behållning har minskat dramatiskt och dettillfälliga obligatoriska sparandet har betalats tillbaka. En översyn har gjorts av räntesättningen iverksamheten. De villkor som har rätt att beslute om hargjorts marknadsmässiga. Kontoret har i sin anslagsframstallan inkommit medförslag om ändring i villkor för viss övrig inlåning och utlåning. utlåningsverksamhet budgetåren 1989/90-1991/92 Resultetet för budgetaret 1991/92 uppgick till 24,8miljoner kronor. har fr.o.m. den sänktavgifteraa. Riksrevisionsverketpåpekar i sin revisionsberättelse vikten av att Prop. 1992/93:100Riksgäldskontoret prioriterar arbetet med ett nytt ADB-baserat in- och Bilaga 8 utlåningssystem. Detta är väsentligt då en kraftig ökning av antaletlåntagare och lånetransaktioner kan förutses. hemstaller att det till in- ochutlåningsverksamheten anvisas ett förslagsanslag om I . Riksgäldskontoretsin- och utlåningsverksamhet kommer att få allt större betydelse i takt med attarbetet med att effektivisera myndighetemas medelsflöden framskrider. För attdette arbete skall fungera, som RRV påpekar, är det väsentligt attRiksgäldskontoret prioriterar utvecklingen av ändamålsenliga ekonomisystem förin- och utlåningsverksamheten och förstärker kundstödet gentemot myndighetema. Det resulatkrav som stalls på in- ochutlåningsverksamheten är att full kostnadstackning skall uppnås. Fullkostnadstackning är dock ett relativt dåligt mått på hur effektivt kontoret äri sin in- och utlåningsverksamhet, då kontoret till stor del har monopol på sinverksamhet. Jag avser därför att ge kontoret i uppdrag att analysera hurverksamheten kan utvärderas i effektivitetstermer. I uppdraget bör kontoretäven se över hur Kapital-försörjningsförordningen kan tillämpas på in- ochutlåningsverksamheten, bl.a. i syfte att införa den modell som chefen förFmansdepartementet redovisat angående generell räntebeläggning avstatliga medelsflöden. Kravet på full kostnadstackning av verksamheten haruppnåtts raed alltför stor raarginal. Det är angeläget att avgifteraa sänks sålångt det är möjligt utan att kravet på full kostnadstackning hotas. I likhet med föregående år bör anslaget istetsbudgeten föras upp med ett belopp om I . Jaghemstaller att regeringen förelår att till : In- och utlåningsverksamhetför budgetaret 1993/94 anvisa ett anslag på I . Vissa centrala myndigheter m.m. Pr°P-1992/93:ioo 8 E 1. 1991/92 Utgift I 290 065 000 1992/93 Anslag 1 173 912 000 1993/94 Förslag 1 255 717 000 uppgifter är att sköta uppbörden avtullar, andra skatter och avgifter sora tas ut vid införsel av varor samt attsamla in och bearbeta uppgifter för utrikeshandelsstatistiken. Tillhuvuduppgifteraa hör också att övervaka och kontrollera trafiken till och frånutlandet så att bestamraelseraa om införsel och utförsel av varor efterlevs. Sora särskilt angelägna uppgifter har iregleringsbrevet för budgetaret 1992/93 angetts att inom tullkontrollen gehögsta prioritet åt bekärapning-en av narkotikasmugglingen, att genomföra datoriseringenav tullverksamheten på ett effektivt och rationellt sätt enligt planema samtatt förbättra möjlighetema till ökade klarerings- och kontrollinsatser för atttillgodose näringslivets och samhällets behov av nya flyg- och färjelinjer m.m. En ny organisation inom har genomförtsper den . T\illens omfattande datasystem har tagits i full driftden med undantag för delsystemen uppbörd och efterkontroll. Enmodell för ledning och styming av tullverksamheten som bygger på en kedja avverksamhetsöverenskommelser har införts i hela organisationen. verksamhet styrs i praktiken till stordel av trafiken dvs flödet av gods och trafikanter över gränsema. Verksamhetenär mycket personalintensiv. utgifter är till löner och socialaavgifter. EES-avtelet kommer inte att ha några mer omfattandekonsekvenser för . Däremot påverkas framtida roll imycket stor utsträckning av om och när blir medlem i EG. Ett omfettandearbete bedrivs bl.a. inom för att klargöra effektema av enEG-anslutning. Ett annat förhållande som sterkt påverkar verkets uppgifter ärutvecklingen i . En särskild utredare har tillkallats för att seöver frågor om fraratida gränsformaliteter och gränskontroll. Vidare harRiksskatteverket fått i uppdrag att i samråd med utredahur mervärdeskatten skall hanteras när blir medlem i EG. 1 den fördjupade anslagsfrarastallningen harGeneraltullstyrelsen för budgetaret 1993/94 utöver baskraven begärt särskildaresurser för arbetet med förberedelser inför ett svenskt EG-medlemskap (3,5mkr) och för att fullfölja datoriseringen (8,). För tekniska hjälpmedel ikontrollarbetet begär styrelsen för en treårsperiod och för utbyggnadav SPADI och för investeringar i ADB-utmstning . För nyatrafiklinjer, som redan kommit igång, begärs och som en reserv förkommande behov . 1992/93:100 Bil. Detövergripande målet för den verksamhet som ansvarar för skall förbudgetaret 1993/94 vara att effektivt sköta uppbörden av tullar, andraskatter och avgifter som tas ut vid införsel så att en riktig uppbörd kan säkerstalI as, att samla in och bearbeta uppgifter förutrikeshandelsstatistiken så att ett underlag av god kvalitet kan inges, samt att övervaka och kontrollera trafiken till ochfrån utlandet så att bestammelser om in- och utförsel av varor efterlevs,varvid bekämpningen av narkotikasmuggling ges högsta prioritet. Resurser:Ramanslag 1993/94 1 . Övrigt:I avvaktan på att bilden beträffande roll i ett EG-perspektivklamar bör endast prövas i ett ett-års perspektiv. Efteren försöksverksamhet har för hela rayndigheten införts en modell för ledningoch styming av tullverksamheten som bygger på en kedja avverksamhetsöverenskommelser. Dessa går från verkschef till regionchef ochvidare ut i organisationen. Syftet med dessa överenskommelser är att man skallvara överens om vad som är möjligt att åstadkomma med de resurser somtilldelas. Överenskommelsema skall bl.a. irmehålla prestationsmål sora ligger ilinje med de övergripande mål som angetts av statsmaktema.Verksamhetsöverenskommelseraa är ett effektivt medel för styrning avverksamheten. Varje individ i organisationen kan lättere identifiera sin rolloch därmed möjliggörs också ett större inflytande och ansvar för envar. Enviktig del av verksamhetsöverenskommelseraa är att se till att alla också blirdelaktiga i den intema budgetprocessen. I arbetet medverksamhetsöverenskommelseraa har ett antel kvantitetiva mått tegits fram bådevad gäller fysisk kontroll och dokumentkontroll. Som exempel härpå kan nämnas"att x% av inkommande personbilar skall kontrollvisi-teras".Införandet av verksamhetsöverenskommelser i hela organisationen kommer att gebättre möjligheter till uppföljning av verksamheten. har redankommit långt i dette arbete raen systemet bör ytterligare förbättras genom attde kvantitetiva målen kompletteras raed kvalitativa mål som på ett än bättresätt kan ge informationer om effekter av insatte resurser. Målet medöverenskommelseraa är också att se till att verksamheten skall kunnaeffektiviseras. har i sin fördjupade anslagsframstallning redovisat en resultatanalysi enlighet med de direktiv sora länmats till verket. 1992/93:100Verksamheten delas upp i sex olika verksamhetsområden som svarar mot Bil. Resurseraas fördelning på dessa verksamhetsområdenredovisas liksora uppgifter om olika mätbara händelser exempelvis antaletbrottmålsrapporter, tullbeslag, tillsynsrapporter och på skattesidan uppgifterom uppbörd, avvikelser, efterdebiteringar m.m. Dessa uppgifter ger emellertidinte direkt kunskaper om effektiviten inom verksamhetsområdena. En fortsattutveckling av uppföljningssystemet är därför nödvändig. Desvårigheter som finns att skapa adekvata resultatmått för den omfattandeverksamhet som bedriver leder också till stora svårigheter attbedöma om verksamheten bedrivits på effektivaste sätt. Dessa svårigheter liksomden oklara framtiden bör dock inte innebära att arbetet med utformningen av adekvataresultatmått uppskjuts. Tvärtom bör stora ansträngningar göras för att skapametoder sora gör det lättare att kunna följa resursförbrakningen inom olikaområden och också kunna mäta effekteraa av insatte resurser. Det fortsatteEG-arbetet får naturligtvis vägas in och visa på vad som kan vara bådesakmässigt och organisatoriskt riktigt och vad som kan leda till enän större effektivitet. Rent generellt kan dock sägas att verksamheten, enligtmin mening, bedrivs med en sådan inriktning att de verksamhetsmål somhitintills funnits uppsatta i stort har kunnat uppnås. Trafikenhar åter ökat något. Detta gäller inte rainstÖsteuropatrafiken. Utvecklingen ställer krav på utökade insatser raot denillegala narkotikahanteringen och annan gränsöverskridande brottsligverksamhet. innebär att kraven på förstarkta tullinsatser ökar.Förberedelser för ett framtida medlemskap i tar också i anspråkkvalificerade utredningsresurser och kommer i ett något längre perspektiv ocksåatt stalla krav på anpassning och utbyggnad av olika datasystem. Iframtidsanalysen har betonat den stora osäkerhet som finns om vadsom verkligen kommer att hända vid ett svenskt medlemskap. sammanteget medbefarade ökade problem i samband med utvecklingen beträffande Östeuropatrafikengör att framtidsbedömningen blir mycket svår. Givet är dock att vissaarbetsuppgifter försvinner eftersom handeln inom EG inte kräver någongränskontroll. Gentemot tredjeland torde man dock få räkna med att få ettväsentligt annorlunda och måhända mer komplicerat regelverk som styr handeln änför närvarande och därmed också ökade kompetenskrav på i varje fall en del avtulltjänstemännen. Många tulltjänstemän får också mer kvalificerade uppgifterän . En del av den nuvarande osäkerheten beträffande det framtidaregelsystemets praktiska tillämpning kommer att klaraa när den inre marknadensregelsystem börjar tillämpas . Det är mot nu beskriven bakgmndinte meningsfullt att nu besluta om annat än en ett-årig budgetram förTUllverket. När det gäller resurser så har redan i utgångsläget ett besparingsbetingsom för budgetaret 1993/94 ökar med . 1992/93:100 Det förfinansieringen av datasystemet faststallda besparingskravet på Bil. 8 totalt300 miljoner kr påbörjades under föregående budgetar ochär inlagd i tullens långsiktiga planering. Eftersom verksamheten hosTUllverket i stor utsträckning styrs av trafiken och då T\illverket har encentral roll i bekämpningen av narkotika och annan illegal verksamhet som skeröver gränsema är det inte acceptebelt att nu ytterligare minska på resursema.För dette telar också osäkerheten om tullens framtida arbetsuppgifter. Trotsdet raycket stora besparingar som skall göras inom den offentliga sektora ärjag därför beredd att förorda att även ges de medel som behövs föratt kunna fullfölja datoriseringen enligt tidigare planer. De begärda medlenuppgår till . För fortsatte förberedelser för EG-medlemskapethar jag också räknat med i enlighet med Generaltullstyrelsensönskemål. I övrigt har jag inte funnit det möjligt att nu bevilja deytterligare medel som begärts för teknisk utrastning m.m. Det får ankomma påGeneraltullstyrelsen att inom sin totelram bedöma behovet och möjlighetema avsatsningar på dessa områden. Jag anser det inte heller vara möjligt att nutillföra nya raedel för att ge ökade tullresurser för nya färje- och flyglinjerraen utgår från att uttömmer de möjligheter som ändå kanfinnas att disponera tullresurseraa så att önskvärda nyetebleringar kangenomföras. Jag tillstyrker vidare önskemål atttullförrättningsavgifteraa och ränteinkomsterna helt redovisas motinkomsttitel. Trots det nu anförda bör man från verkets sida,sett inte minst i ett längre perspektiv, te tillvara alla till buds staenderationaliseringsmöjligheter men också göra en omsorgsfull prioritering.Myndigheten får inte väja för nödvändiga stmktureUa förändringar. Enligt minmening bör dessa kurma utgå från att redan nu börjar inrikte sigraot ett svenskt medlemskap i och vad det kräver av tullen. Det utredningsarbetesom redan nu bedrivs inora är raycket värdefullt. arbete börytterligare intensifieras. Beträffande tulldatesystemet vill jag erinra om vadsora anförts i de senaste årens budgetpropositioner om vikten av att få en storanslutning från företegens sida att länma meddelanden elektroniskt. TUllverkethar också kunnat peka på framgångar härvidlag. Denna utveckling börytterligare påskyndas, vilket i ett vidare perspektiv är till gagn också förnäringslivet. Ett mål bör därvidlag vara att de som enligt 134 § tullagengodkänts att som ombud avge tulldeklarationer övergår till att lämnadeklarationema i elektronisk form. bör vidte de åtgärder somerfordras för att få till stånd en sådan ordning. Jag är däremot inte beredd atttillraötesgå önskemålet från , och att för dem som lämnar elektroniskameddelanden återgå till en förlängd kredittid. Jag vill erinra om den översynav in- och utbetelningstidpunkter för stetliga betelningar som på regeringensuppdrag genomförts av och och vad chefenför tidigare anfört om den stetliga kassahållningen. Nyaprinciper för budgetering av anslag Prop. 1992/93: IOO 8 Anslaget för har budgeterats utanhänsyn till de tekniska justeringarsom måste göras till följd av ändringen av nivån på lönekostnadspålägget, denändrade finansieringsformen för Stetshälsan, övergången till lån i RGK samt denya principema för budgeteringen av anslagen. Riktlinjema för dessaförändringar har tidigare denna dag redovisats av chefen förFinansdeparteraentet (bilaga I, Stetsbudgeten och särskilda frågor, avsnitt2.2). Det belopp som kommer att ställas till myndighetens disposition kommerslutligt att faststallas enligt de redovisade riktlinjema och kan därför avvikafrån det nu budgeterade beloppet. Chefen för har tidigare i dagredovisat ett förslag om generell räntebeläggning av statliga medelsflöden samtpresenterat den modell som bör tillärapas. koramer fr.o.m.budgetaret 1993/94 att tillämpa denna modell. kommer därför atttilldelas ett räntekonto med kredit i och medlen underanslaget E 1. förs till detta konto. Motbakgmnd av den raycket oklara fraratid som star inför sett inteminst mot bakgrand av ett eventuellt framtida svenskt medlemskap i drar jagslutsatsen att det inte nu är möjligt att besluta om annat än en ett-årigbudgetram. De övergripande mål för den verksamhet som ansvarar förskall för budgetaret 1993/94 vara i stort sett sainma som gäller för budgetaret1992/93. Jaghemstaller att regeringen föreslår att till för budgetaret 1993/94 anvisaett ramanslag på I . () är ett vetenskapligt forsknings- och utredningsorgan med uppgift attfölja och analysera den ekonomiska utvecklingen inora och utom landet, attutarbete prognoser för den svenska ekonomin och att bedriva forskning ianslutning därtill. Institutet skall också aktivt bidra till att förbättra denekonoiniska stetistiken. har ett ramanslag på 24 733 000kr. anvisats för KI. I avvaktan på den forskningsproposition som regeringenavser att återkomma med föreslår jag att anslaget förs upp medoförändrat belopp. 5 1992/93. 8 Jag hemstaller att regeringen föreslårnksdagen att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, till 1993/94 beräkna ettramanslag på . 1991/92 Utgift 104 064 000 1992/93 Anslag 88 275 000 1993/94 Förslag 94 510 000 är en centralförvaltningsmyndighet med uppgift att utöva tillsyn över finansiellainstitutioner och marknader Det övergripande målet för äratt bidra till att skapa stabilitet och säkerhet i det finansiella systemet,att upprätthålla förtroendet för och effektiviteten hos de fmansiellainstituten och marknaderaa samt att ge ett gott konsumentskydd. Verksamheten finansieras genom obligatoriskaavgifter från de institut som står under tillsyn av inspektionen. Avgifteraates upp på stetsbudgetens inkomstsida under inkomsttitel. Finansinspektionenhar lämnat en fördjupad anslagsframstallning till regeringen för perioden1993/94-1995/96. Inspektionenhar i framtidsanalysen redovisat ett antal drivkrafter som påverkar såvälrisker och skyddsintressen som tillsynens organisation och verksamhet.Huvudeffekteraa av utvecklingen har redan gjort sig gällande. De förändradefömtsättningaraa har haft inverkan på organisationen genom att bl.a. behovetav att överblicka helheter och systemrisker har ökat och väntas öka. Samtidigtökar kraven på analys av fmansiella konceraer samt kraven att motverka enutveckling som hotar stabiliteten i det finansiella systemet och i enskildafinansinstitut. Utvecklingen staller i olika avseenden krav på inspektionen vadgäller tillsynsmetoder och informationsinhämtning. Den pågående internationaliseringenoch närmandet till EG staller vidare krav på inspektionen att samverka medutländska tillsynsmyndigheter och att påskynda arbetet med EG-harmonisering avde svenska finansiella regelsystemen. Inspektionens organisation ocharbetsformer har anpassats och anpassas kontinuerligt till utvecklingen.Tillsynen har orts funktionsinrikted i stallet för institutinriktad,rapporteringen har inriktets mot nyckeltel och risksituationer, närvaron iintemationella organ har ökat, klagomålshanteringen har förenklats ocharbetssättet inriktas mer på kvalitetskontroll än på formaliakontroll.Sammanslagningen av inspektionerna har medfört synergieffekter, möjliggjort insatser i Prop. 1992/93:100 finansiella konceraer och underlättat en enhetlig normgivning. Finanskrisen har bl.a. inneburit att inspektionenökat den konsultativa verksamheten. Regelbundna möten hålls med företrädare förflertalet branschorganisationer för att diskutera problem, normgivning ochunderlätta självreglering. På det intemationella området har nära kontakter medEG och tillsynsmyndigheter inom EFTA-området eteblerats. Vidare utvecklaslöpande ett bilateralt samarbete med tillsynsmyndigheter inom andra länder.Inspektionen har även påbörjat en genomgripande ADB-satsning och genomfört enminskning av administrationen. Inspektionen har redovisat hur dessarbetsmetoder förändrats och anpassats efter utvecklingen. Arbetsmetoderaa inomtillsynsverksamheten har förändrats genom betoning av vikten av strategiskinformations-inhämtning, analys och planering. Finansinspektionenanser att dess nuvarande kompetensstmktur och kapacitet stallda i relation tillverksamhetens mål och krav samt förväntad utveckling inte motsvarar behoven.Trots målmedvetna satsningar redovisas brister i både kompetens och kapacitetpå ett antal vitala områden. Dessa brister mäste enligt inspektionen avhjälpasgenom resurstillskott . Inspektionen finnermot denna bakgmnd att en oförändrad medelstilldelning i reala termer inteframstar som realistisk. I stallet redovisas ett altemativt budgetförslag förtreårsperioden /94-1995/96. Sammanfattningsvis redovisar inspektionen enverksamhetsinriktning och verksamhetsnivå för perioden som efter pris- ochlöneomräkning skulle kräva en resurstilldelning på . Dettamotsvarar en real ökning i förhållande till huvudförslaget. Förbudgetaret 1993/94 föreslås, efter kompensation för pris- och löneomräkning, enförstarkning av resurseraa med . Förstarkningen avserkostnader för nyrekrytering motsvarande tio heltidstjänster. Finansinspektionenföreslår även att kostnadema för insiderbevakningen finansieras med särskiltanslag över statsbudgeten i stallet för sora nu med avgifter. Skälet är attinsiderbevakningen utgör ett led i samhällets bekämpande av ekonomiskbrottslighet. Kostnaderaa för insiderbevakningen beräknas för budgetaret1993/94 uppgå till . 1992/93:100 Bil. Förden kommande treårsperioden skall det övergripande målet för den verksamhet somFinansinspektionen ansvarar för vara att bidra till att skapa stabilitet ochsäkerhet i det finansiella systemet, att upprätthålla förtroendet för ocheffektiviteten hos de finansiella instituten och marknaderaa samt att ge ettgott konsumentskydd. Resurser:Raraanslag 1993/94 . Finansinspektionenkonstaterar att det inte är möjligt att mäta effekteraa av inspektionens totalaverksamhet. I stallet mäts produktionen inom myndigheten och därvid anges måttpå handläggningstider och ärendebalanser för olika typer av ärenden. Samtidigtkonstaterar inspektionen att dessa resultatmått inte är bra då de inte terhänsyn till kvalitetsaspekten. resultetanalys beträffandehandläggningstidema för tillståndsgivning visar en tillfredsstallandeeffektivitet i verksamheten. Få klagomål har kommit till inspektionens kännedomvilket indikerar god kvalitet i handläggningen. Beträffande registerärendennoteras en förhållandevis lång handläggningstid som främst förklaras av attmånga ärenden måste kompletteras. Jag bedömer att resultatet kan förbättrasgenom tydligare anvisningar och ytterligare rationalisering. och rapportgranskning bedömer jag, i likhet medinspektionen, att verksamheten kan effektiviseras ytterligare genom bl.a.förenkling och förbättring av rapportblanketter och föreskrifter. Vad gällerklagomålsärenden anser jag i likhet med inspektionen att resursinsatsen intestar i proportion till resultetet. Beträffande insiderärenden konsteterar jagatt det är en komplex ärendetyp som kräver kvalitetiva resultetmått. Arbete medatt te fram sådana bör därför inledas. Den inspektionsverksamhet och konsultetivaverksamhet som bedrivits har fått en förändrad utformning och inriktning pågrand av ändrat informationsbehov. Inspektionsverksamheten har inriktets motframtegande och analys av nyckeltel varefter resursinsatserna kunnatprioriteras mot instituten. Den förändrade inriktningen innebär att detraditionella platsundersökningaraa minskar till förmån för riktedeundersökningar på I huvudsakanser jag att den inriktningen är tillfredsstallan- Prop. Finansinspektionenskonsultativa verksamhet har ökat. Jag bedömer Bil. att den konsultativaverksamheten i huvudsak varit framgångsrik och respekterad av raarknadenoch anser att resultatet visar att inspektionen nu på etttillfredsstallande sätt funnit sin roll. dock ej analyserateffekteraa av normgivningen vilket jag fmner vara Sammanteget fiimer jag att resultetanalysen måsteförbättras och vidareutvecklas såväl till innehåll och omfattning som tekniskkvalitet. Inspektionen måste intensifiera arbetet med att utveckla såvälverksamhetsmål och analysmetoder som resultetmått och resultetredovisning. Ensträvan bör härvidlag vara att målen för verksamheten skall varauppföljningsbara - kvantitetivt såväl sora kvalitetivt - samt att relevantaresultatmått utvecklas och tas i bmk för samtliga områden.Resultatmåtten bör vara såväl verksamhets- som kostnads-relaterade. Dethar framgått att klagomålshanteringen splittrar den övriga tillsynsverksamheten,ter relativt sett stora resurser i anspråk och involverar stora delar avpersonalen. Av resultetanalysen framgår att resursinsatsen beträffandeklagomålsärenden inte star i proportion till effekteraa från tillsynssynpunkt.Finansinspektionens verksamhet beträffande klagomåls-hanteringen bör därföreffektiviseras och sora ett led i dette renodlas mot instituten.Huvudinriktningen bör raed anledning av dette vara att under treårsperiodenrainska inspektionens insatser i dette avseende genora dels ökad infonnationtill allmänheten, dels överläggningar raed branschen raed syfte att inrätte enny klagomålsinstans utanför inspektionen. De resurser som därmed frigörs böranvändas för att raöte krav som stalls på verksamheten och som redovisats iframtidsanalysen.