prop · GF03150 · 1992-01-01 00:00:00 — Uppföljningen gäller också omställningens omfattning och påverkan på marknaden. En avgörande faktor för möjligheterna att nå de uppställda målen är i vilken utst- räckning den nya politiken leder till en dämpad utveckling av produktionskostnader och konsumentpriser inom livsmedelssektorn. Utvecklingen medförde att balans uppnåddes inom animalieproduktionen. Även omställningen inom vegetabilieproduktionen var framgångsrik. Konsumentprisutvecklingen för jordbruksprodukter var väsentligt lägre än den genomsnittliga konsumentprisutvecklingen i samhället. beslut om en ny livsmedelspolitik innebar bl.a. att den interna marknadsregleringen avskaffades med början . Därmed avvecklades även de interna avgifterna som finansierade regleringen. Skyddet av svenskt jordbruk och livsmedelsindustri består nu i huvudsak av ett gränsskydd. förs alla inflytande införselavgifter vid import av jordbruksprodukter till statsbudgeten. Som en följd av bl.a. ansökan om medlemskap i tillsattes en kommission med uppdrag att förbereda en avstämning av jordbrukets omställning. I sitt arbete skall kommissionen beakta effekter och faktorer som inte var kända eller förutsedda för det livsmedelspolitiska beslutet. Utgångspunkten för arbetet skall vara att vid inträdet i EG skall ha en stark och konkurrenskraftig jordbruksnäring och livsmedelsindustri. Effekter av den internationella integrationen Till skillnad mot flertalet andra näringsgrenar hålls jordbruket och fisket i stort sett utanför den integrationsprocess som blir följden av . Jordbruket och fisket blir därför några av de stora frågorna i samband med förestående medlemskapsförhandlingar. EG-medlemskapet kommer att medföra stora förändringar med bl.a. anpassning av de svenska reglerna till och deltagande i EG:s omfattande finansieringssystem. Den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP) kommer sannolikt att vara avsevärt förändrad , då tidigast kan vara EG-medlem. Förändringen är en följd både av de interna reformsträvandena och den internationella utvecklingen (GATT-Uruguayrundan). Trots en utveckling mot avsevärt ökad användning av direktstöd kommer marknadsinterventioner och exportsubventioner med stor sannolikhet även fortsättningsvis vara viktiga instrument i en reformerat CAP. Uruguayrunda har på jordbruksområdet som mål att leda till ett avtal om successiv och sänkning av stödet till jordbruket. Genom sänkta exportstöd och gränsskydd är avsikten att få en stabilare och mer livskraftig världsmarknad för jordbrukets råvaror. Genom att begränsa de handelssnedvridande stöden medges en övergång till direkta stöd som med större precision kan riktas mot viktiga mål t.ex. miljöbehov, regionala och sociala behov. Ett förslag till ett totalpaket för hela Uruguayrundan presenterades . Avsikten är att förhandlingarna skall avslutas . I totalpaketet ingår sänkning av internstöd till jordbruket . Gränsskydd och exportstöd skall dras ned . Detta skall göras - - 1999. Mindre produktionspåverkande stödformer undantas från neddragning. Miljömålet är en viktig faktor i det livsmedelspolitiska beslutet. Ett öppet och levande kulturlandskap skall bevaras och jordbruket skall användas som en resurs i miljöarbetet. Jordbruket skall producera livsmedel av hög kvalitet och andra miljövänliga råvaror. Den nya livsmedelspolitiken förutsätter ett omfattande ansvar för att värna om de odlings- och kulturlandskap som bedöms som värdefulla från kultur- eller naturvårdssynpunkt. Ett särskilt anslag för att bevara vissa från natur- och kulturmiljövårdssynpunkt värdefulla odlingslandskap har därför anvisats. För perioden /91 -- 1992/93 beslutade att totalt skulle anvisas, varav avser /93. Det nya landskapsvårdsstödet skall således användas till att säkerställa nationellt intressanta natur- eller kulturmiljövärden i land- skapet. Regeringen har vidare givit i uppdrag att i samråd med berörda myndigheter fortlöpande utvärdera miljöeffekterna av den nya livsmedelspolitiken. anvisade (prop. 1990/91:90, JoU30, rskr. 338) för att förstärka miljöhänsynen i jordbruket med siktet inställt på att bevara vår biologiska mångfald och utnyttja de positiva bidrag som näringen kan lämna i detta hänseende. 1991/92:100 bil.10 har föreslagits att anvisas till sådana miljöförbättrande åtgärder som minskar växtnäringsläckaget i jordbruket och som ger säkrare och minskad användning av kemiska bekämpningsmedel. Skogsbruk Den parlamentariskt sammansatta skogspolitiska kommittén skall utvärdera politikens mål och medel samt föreslå de förändringar som bl.a. utvärderingen kan föranleda. Kommittén skall lämna sina förslag . Skogsnäringens betydelse för landets ekonomi är fortfarande stor trots den lågkonjuktur som råder och att konkurrensen på utlandsmarknaden har ökat. Denna betydelse är en viktig utgångspunkt för kommitténs arbete. Andra viktiga frågor för kommittén är skogens roll i den framtida energiförsörjningen samt luftföroreningarnas påverkan och hänsynen till miljön. I syfte att höja kunskapsnivån i naturvård och ekologi och informera om ett mera naturanpassat skogsbruk har skogsvårdsorganisationen studieförbunden bedrivit en riksomfattande kampanj, Rikare Skog. Fiske Förutsättningarna för den svenska fiskenäringen har förändrats väsentligt framför allt genom en ökad internationalisering. Haven har indelats i nationella fiske- zoner vilket innebär att tyngdpunkten i det svenska havsfisket har förskjutits från till . Inom EFTA har träffats en överenskommelse om en liberaliserad handel med fisk och fiskprodukter. Mellan EFTA och EG har en överenskommelse träffats om tillskapandet av ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde, EES. Förhandlingar pågår även inom . Vidare har stora förändringar skett i fiskbestånd och marknad vilket innebär stora påfrestningar både för yrkesfisket och den svenska fiskberedningsindustrin. Ett exempel är det vikande beståndet av torsk i . Ett annat är det ökade beroendet av att avsätta sill på marknaden som efterfrågan generellt sett är svag. I konsekvens med de internationella överenskommelserna avvecklas prisregleringsavgiften, som helt finansierar prisregleringen, och alla generella pristillägg inom prisregleringen på fisk i och med utgången av /93. Fisket utgör ett viktigt inslag vid de kommande förhandlingarna om ett medlemskap i och förberedelserna inför dessa. har regeringen i årets budgetproposition tillfört genom omprioriteringar för bl.a. kompetensförstärkning, informationsinsatser och investeringar i dataprogram. Utvärderingen av är redovisad i betänkandet (SOU 1991:101) Landskap Näring Kunskap. Det skall efter remissbehandling utgöra ett underlag forskningspolitiska proposition. Efter förslag i forskningspropositionen 1990 anvisades ökade resurser för skogs- och jordbrukets forskningsråd för perioden /92 --1993/94. Verksamhetens kostnader och anslagsutveckling /93 -- 1996/97 beräknas transfereringarna till jordbruks- och skogsägare minska främst till följd av det livsmedelspolitiska beslutet inkl. företags- och branchstöd, med ca från ca till ca . 1991/92:60 om skattepolitik för tillväxt ges näringspolitiken ett nytt innehåll. Där redovisas ett antal besparingar bl.a. på företags- och branschstöd. För verksamhetsområde innebär det t.ex. att bidragen till jordbrukets och trädgårdsnäringens rationalisering och bidraget till fiskeorganisationerna avvecklas och att bidraget till fiskevård halveras. Härigenom kommer de olika bidrag och verksamheter som finansieras med avgiften att successivt avvecklas till . Fr.o.m. /93 upphör möjligheten att lämna bidrag till skogsfröplantager, skogsvägar och skogsbrukarnas trygghetsförsäkring som ett led i besparingsarbetet. I samma syfte minskas anslaget till översiktliga skogsinventeringar. 1990/91:150 om omställning och minskning av den statliga administrationen redovisar departementet ett besparingsåtagande på /92 -- 1993/94. har bl.a. effekter av förenklingen av jordförvärvslagen (1979:230) lett till administrativa besparingar på statsbudgeten. Miljoner kronor 1992/prisnivå 92/93 Förändring till Genomsnittlig procentuell förändring 93/94 94/95 95/96 96/97 92/93- 86/87- 96/97 90/91 Totala utgifter 38 890-226 -200 -246-125 -0,5 - därav: Arbetsmarknad m.m. 23 137-99 -3 0 0 -0,1-6,7Arbetslivsfrågor13 037-132 -104 -126-125 -1,01,0 Regional utveckling 2 638 6 -94-1200-2,07,9 Utgiftsstyrande faktorer Utgiftsutvecklingen inom område styrs till stor del av pris- och löneutvecklingen. Statens utgifter är också starkt beroende av utvecklingen på arbetsmarknaden. De utgiftsstyrande faktorerna kommenteras utförligare under varje rubrik på följande sidor. Arbetsmarknad m.m. omfattar huvudparten av den verksamhet som bedrivs vid (), länsarbetsnämnderna och arbetsförmedlingen exkl. arbetsmarknadsinstituten. Övriga myndigheter som ingår i området är AMU-gruppen, arbetsdomstolen, statens förlikningsmannaexpedition och statens uppfinningar. Analys av verksamheten Utgifterna för de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna styrs i huvudsak av utvecklingen på arbetsmarknaden. Även den allmänna löneutvecklingen påverkar dock kostnaderna för åtgärderna. Följande faktorer har bedömts som viktiga för den arbetsmarknadspolitiska verksamhetens effektivitet: 1. Åtgärdssystemets sammansättning; I olika sammanhang har framhållits att de efterfrågepåverkande åtgärdernas regelverk förhindrar ett mer resultatorienterat och flexibelt arbetssätt. AMS har föreslagit att de nuvarande efterfrågepåverkande åtgärderna slås samman till två s.k. anställningsstöd. Ett förenklat åtgärdssystem skulle medföra administrativa rationaliseringsvinster inom arbetsmarknadsverket (AMV). Att systemet blir mer flexibelt, dvs. kan anpassas till den arbetssökandes behov, bör dessutom resultera i en ökad effektivitet och sänkta åtgärdskostnader. Regeringen har givit () i uppdrag att ge förslag till förbättringar och förenklingar av dessa åtgärder. Med syfte att förenkla åtgärdssystemet och minska åtgärds- kostnaderna har förslag till förändringar av ungdomsåtgärderna redovisats i särproposition (prop. 1991/92:124) . Åtgärdsvolymens omfattning; I takt med ökad volym avtar åtgärdernas gränsavkastning. Det är dock oklart var gränsen går över vilken AMV med bibehållen effektivitet inte kan sysselsätta AMV:s resultatuppföljning; AMS anser att resultatuppföljningen inom AMV måste förbättras avsevärt. Enligt RRV är AMV:s ADBrutiner för de olika åtgärderna svårhanterliga, vilket medför att uppföljningar av resultat- och resursförbrukningen försvåras. RRV framhåller dock att regelverket för det nuvarande åtgärdssystemet utgör ett problem för en effektiv användning av teknikstödet och för införandet av nya tekniklösningar. Ett viktigt steg, för att förbättra möjligheterna till uppföljning, har dock tagits genom att AMS, , successivt integrerar de två datasystemen SEKIN (ekonomisk information) och UVAS (verksamhetsstatistik) i verksamheten. Den internationella integrationen, vare sig det gäller eller ett eventuellt EG-medlemskap, bedöms inte påverka arbetsmarknadspolitikens nuvarande utformning och inriktning. Den kommunala sektorns utgiftssida påverkas negativt när arbetssökande placeras i exempelvis ett kommunalt beredskapsarbete, eftersom kommunen svarar för en andel av åtgärdens lönekostnad. Å andra sidan påverkas den kommunala sektorns inkomstsida positivt av ökade skatteintäkter, det arbete som personerna i åtgärderna utför samt genom att socialbidragskostnaderna minskar. Om resultatet för kommunerna blir positivt eller negativt beror på "värdet" av det arbete som utförs av personen i beredskapsarbete. Nästa budgetår anslås totalt ca 19 607 milj.kr. till konjunkturberoende åtgärder. Dessa resurser beräknas motsvara mellan 135 000 och 140 000 personer i åtgärd . Av medlen beräknas användas till arbetsmarknadsutbildning, vilket motsvarar 75 000 personer i utbildning . Antalet sysselsatta i beredskapsarbete, med rekryteringsstöd och på inskolningsplats beräknas uppgå till 35 000 personer . De utombudgetära utgifterna under arbetsmarknad m.m. represen- teras av statsbidragen till arbetslöshetsförsäkringen och permitteringslöneersättningen samt kostnaderna för KAS, vissa utbildningsbidrag och utbildningsvikariaten. Dessa stöd finansieras till större delen med arbetsgivaravgifter men också genom en medlemsavgift, s.k. egenavgift vars andel ökar via den s.k. arbetsmarknadsfonden. Den snabbt stigande arbetslösheten samt finansiering av vissa arbetsmarknads- politiska åtgärder och utbildningsvikariaten har medfört att arbetsmarknadsfonden, trots en sexdubbling av egenavgiften, riskerar att tömmas . Här bör även nämnas sambandet mellan satsningar på aktiva åtgärder och belastningen på arbetsmarknadsfonden. Arbetslivsfrågor Arbetslivsområdet omfattar bl.a. arbetsmiljöfrågor, arbetslivsforskning, arbetslivsfondernas verksamhet samt vissa arbetsmarknadspolitiska insatser för arbetshandikappade som yrkesinriktad rehabilitering och vägledning, lönebidrag m.m. och Samhallgruppens verksamhet för arbetshandikappade. finansieras /93 helt av arbetarskyddsavgiften i stället som bara till en viss del. Medel anvisas över statsbudgeten som motsvarande belopp förs från arbetarskyddsavgiften till statens inkomster. Utgifterna för arbetarskyddsverket styrs i huvudsak av statsmakternas beslut om medel till verksamheten. Därvid har statsmakterna bl.a. att ta hänsyn till vad som åligger verket enligt arbetsmiljölagen (1977:1160) i fråga om tillsyn av arbetsmiljön, utfärdande av tillämpningsföreskrifter m.m. samt förvaltningsuppgifter i övrigt. Ökade krav i arbetsmiljölagstiftningen från har bl.a. föranlett en utökning av antalet tjänster vid yrkesinspektionen från samma tidpunkt. Vidare påverkas kostnaderna av att verket fått utökade arbetsuppgifter inför ett . Effektiviteten i verksamheten behöver utvecklas ytterligare. Myndighetsrollen behöver förstärkas och kraven på dokumentation av åtgärderna i tillsynsarbetet upprätthållas. Verksamheten bör i högre grad inriktas mot de mest belastade arbetsmiljöerna. System och metoder för utvärdering av verksamheten behöver utvecklas. föreslås fr.o.m. /93 få hela sin basfinansiering över statsbudgeten. Ca 70 milj. kr. av intäkterna av arbetarskyddsavgiften omfördelas från arbetsmiljö- fonden till statsbudgetens inkomster. Utgifterna för verksamheten kommer att styras av statsmakternas beslut om medel i och med att medlen helt anvisas över statsbudgeten. Effektiviteten i verksamheten bör stärkas genom ett tvärvetenskapligt arbetssätt, starkare inriktning på problem i arbetsmiljön som ger upphov till långa sjukskrivningar och förtidspensioneringar och en sådan spridning av forskningsresultaten att dessa kan leda till konkreta åtgärder för bättre arbetsmiljöer. Utvärdering av institutets forskning görs bl.a. av från institutet fristående sakkunniga och avser såväl forskningens kvalitet och produktivitet som dess relevans för riskerna i arbetsmiljön. En utvärdering gjordes och ytterligare en förbereds f.n.. Fr.o.m. /92 betalas olika former av lönesubventioner vid anställning av arbetshandikappade från reservationsanslaget Särskilda åtgärder för arbetshandikappade. Genom att det tidigare förslagsanslaget ersatts med ett högstbestämt anslag ökar statsmakternas kontroll av utgiftsut- vecklingen. Utgifterna under reservationsanslaget, totalt 6,2 miljarder /93, domineras av lönesubventioner. Utgifterna påverkas av arbetsmarknadsläget, särskilt möjligheterna att placera sökande med arbetshandikapp, och av det allmänna löneläget. I syfte att öka effektiviteten i verksamheten har fr.o.m. /92 regelsystemet för lönebidrag förändrats. I stället för bestämda bidragsnivåer för olika kategorier arbetsgivare skall bidraget vara flexibelt och bestämmas av den arbetshandikappade personens behov och förutsättningar. Ett system med flexibla bidrag kan väntas öka omsättningen på platser bl.a. till följd av att beslut om bidrag föreslås gälla för en begränsad tid och omprövas regelbundet. Ett syfte med förändringen är vidare att den genomsnittliga kostnaden för lönebidragen skall bli lägre, vilket ger en större sysselsätt- ningseffekt av anvisade medel. AMS har ålagts som ett resultatkrav att fler skall få arbete med hjälp av lönebidrag. Det rådande svåra arbetsmarknadsläget kan dock väntas försvåra möjligheterna att uppnå mer påtagliga ökningar av antalet personer som bereds arbete inom ramen för anvisade medel till lönebidrag. Den yrkesinriktade rehabiliteringen, Ami-verksamheten, har som resultatkrav att antalet arbetshandikappade som lämnar och arbetsförmedling och placeras i arbete eller utbildning inte får minska jämfört med innevarande budgetår. arbetsmarknadsinstituten ses f.n. över av . Utgifterna för Ami-verksamheten styrs - förutom av den allmänna löneutvecklingen - av statsmakternas beslut om medel. Reservationerna på anslaget har fortlöpande ökat, vilket bl.a. sammanhänger med svårigheter att ersätta personalavgångar som skett till den avgiftsfinansierade verksamhet som och arbetsförmedlingen också bedriver. Väntetiderna före inskrivning vid ökade /91 jämfört med föregående budgetår. Det försämrade arbetsmarknadsläget medför ökat behov av väglednings- och rehabiliteringsinsatser. Medel till utbildningsbidrag till inskrivna sökande vid anvisas under ett särskilt anslag för att underlätta att bidraget vid yrkesinriktad rehabilitering särskiljs från utbildningsbidrag i övrigt. Därigenom kan den sammantagna kostnaden för Ami-verksamheten bättre överblickas och relateras till resultaten. Förslag om verksamhet har förelagts i propositionen (1991/92:91) om ombildning av till aktiebolag, m.m.. Utgiftsutvecklingen har styrts dels av statsmakternas beslut om maximal sysselsättningsvolym, dels av resultaten i företagsgruppens affärsverksamhet, dels också av löneutvecklingen för de arbetshandikappade arbetstagarna. De förändringar som avses gälla fr.o.m. /93 innebär att medlen till anvisas på ett reservationsanslag i stället för som f.n. på ett förslagsanslag. Medlen skall heller inte anvisas med en viss procent av lönekostnaden för de arbetshandikappade utan med ett fast krontalsbelopp. Därigenom ökar statsmakternas kontrollmöjligheter över utgifterna. Ett krav som ställs på är att de nya bolagen skall minska behovet av statligt bidrag, så att bidraget (exkl. kostnader för fastigheter) högst svarar mot lönekostnaden för de de arbetshandikappade anställda. Den sammantagna besparingen kan skattas till ca 500 milj. kr. Under rådande lågkonjunktur påverkas Samhallgruppens intäkter av affärsverksamheten negativt. Ökad internationell konkurrens bl.a. avseende legotillverkning påverkar också bidrag till kostnaderna för verksamheten. Dock finns en betydande potential till effektivitetsförbättringar dels genom ett ökat inslag av tjänsteproduktion, dels genom en effektivare organisation av verksamheten. Den internationella integrationen påverkas i hög grad av det pågående internationella integrationsarbetet, främst , medan övriga myndigheter och verksamheter inte påverkas i nämnvärd utsträckning. Ett omfattande arbete pågår således inom arbetarskyddsverket med anpassning av svenska arbetsmiljöföreskrifter till de EG-regler som omfattas av EES- avtalet. Förslag till ändringar av framför allt föreskriftsbemyndigandena i arbetsmiljölagen har lämnats (Ds 1991/72) vilka skall ge förutsättningar för EES-anpassningen genom arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter. Styrelsen deltar även i ett omfattande standardiseringsarbete inom de europeiska standardiseringsorganen och . Standardiseringsarbetet blir allt viktigare i den strävan till harmonisering av tekniska regler som utgör en viktig del i det europeiska integrationsarbetet. Utombudgetära frågor inom arbetslivsområdet Verksamheter på arbetslivsområdet som regleras utanför statsbudgeten är arbetsmiljöfonden och arbetslivscentrum, som handhar forskningsfrågor inom arbetslivsområdet. finns en arbetslivsfond med uppgift att fördela medel från den fond med samma namn som avses i 2 § lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift. Fonden består av dels en central arbetslivs- fond dels en regional arbetslivsfond i varje län. En betydande del av verksamheten på arbetslivsområdet finansieras genom arbetarskyddsavgiften, som f.n. utgör av avgiftsunderlaget enligt lagen (1981:691) om socialavgifter. Medlen har använts för bidrag - via statsbudgeten - till arbetarskyddsverkets och verksamhet samt för att finansiera samhällets bidrag till företagshälsovården. Den återstående delen går till arbets- miljöfonden. Det generella statsbidraget till företagshälsovården skall avvecklas . Därigenom kan arbetarskyddsavgiften sänkas . Detta utrymme föreslås bli utnyttjat för en motsvarande höjning av arbetsskadeavgiften. Regionalpolitik Regionalpolitikens mål är att ge människor tillgång till arbete, service och god miljö oavsett var de bor i landet. Politiken skall främja en rättvis fördelning av ekonomiska resurser mellan olika delar av landet och bidra till en rationell produktion och en god ekonomisk tillväxt i hela landet. Statsbudgetens utgifter för direkta regionalpolitiska åtgärder består bl. a. av stöd i samband med investeringar, åtgärder för företags- och teknikutveckling samt glesbygdsinsatser. Det regionalpolitiska stödet till företag syftar främst till att skapa varaktiga sysselsättningstillfällen i regioner med undersysselsättning och arbetslöshet. Ökad vikt har lagts vid åtgärder för att allmänt förbättra näringslivsmiljön i dessa regioner vad gäller utbildning, kommunikationer, teknisk kompetens m.m.. Dessa löpande regionalpolitiska åtgärder har i vissa fall kompletterats med särskilda insatser i regioner med omfattande strukturförändringar inom näringslivet. Den regionala utvecklingen påverkas av åtgärder inom så gott som alla politikområden. Miljoner kronor 1992/prisnivå 92/93 Förändring till Genomsnittlig procentuell förändring 93/94 94/95 95/96 96/97 92/93- 86/87- 96/97 90/91 Totala utgifter 12 014-1 505 -887 30 28 -5,3 - därav: Kultur och massmedia 3 914-82 -1 -1 0 -0,57,8Invandring8 012-1 424 -886 31 28 -7,926,0 Utgiftsstyrande faktorer Ett stort antal anslag inom område avser förvaltningskostnader och dessa styrs främst av löne- och prisutvecklingen. I övrigt består utgifterna bl.a. av produktionsstöd, konstnärsstöd och annat verksamhetsstöd på kultur- och medieområdet samt, på invandringsområdet, av försörjningsstöd till asylsökande och statsbidrag till kommu- nerna för mottagande av flyktingar. Dessa utgifter styrs främst av antalet asylsökande, asylprövningstiden samt beviljat antal uppehållstillstånd. Kultur- och mediefrågor Inom kulturverksamheten anslås medel till centrala och regionala myndigheter och institutioner, organisationer och föreningar m.fl. inom områden teater, dans, musik, bibliotek, bildkonst, konsthantverk, arkiv, museer och utställningar samt till konstnärsstöd och samekulturen. De totala statsutgifterna för /93 beräknas uppgå till . Kulturinstitutionerna finansierar en del av sin verksamhet genom inkomster från entréavgifter m.m. Dock tillhör de svenska institutionsteatrarna de kraftigast subventionerade i och biljettintäkterna utgör av biljettintäkterna. Den fördjupade prövningen av kulturverksamheten sker inför /94. Ett översynsprojekt om styrfrågor, strukturer, ansvarsfördel- ning m.m. inom den statliga kulturpolitiken kommer att genomföras. Inom medieområdet handläggs frågor om radio och TV, film och video, dagspress, kulturtidskrifter, fonogram, litteratur, bokhandel och europeiskt mediesamarbete samt vissa stödinsatser till funktionshindrade. De statliga utgifterna föreslås uppgå till 877 milj.kr. för /93. har förelagts en proposition om . Propositionen innehåller förslag om Radio-företagens uppdrag, ekonomiska förutsättningar, ägarförhållanden, företagsform och organisation under en ny sexårig avtalsperiod samt nytt huvudmannaskap för rundradionätet. Regeringen avser förelägga en proposition om den statliga filmpolitiken.