prop · GF0349 · 1992-01-01 00:00:00 — beslutade att huvuddelen av statens vattenfallsverks verksamhet skall överföras till aktiebolagsform. I denna proposition behandlas frågan om riktlinjer för verksamheten vid . Regeringens överväganden när det gäller ABs kapitalstruktur redovisas. I propositionen föreslås att enligt naturresurslagen skyddade vattenområden och älvsträckor inte överförs till . I propositionen föreslås vidare en investerings- och finansieringsplan för det affärsverk som skall ha ansvar för det svenska storkraftnätet. Trollhätte kanalverk bör tills vidare drivas som ett affärsverk med ansvar för drift och förvaltning av kanalverksamheten. I propositionen föreslås vidare en ny organisation för elberedskapen. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , , , , , P. , Föredragande: statsrådet . Proposition om vissa frågor vid överföringen av verksamheten vid till aktiebolagsform 1 Vissa frågor avseende beslutade att verksamheten vid () skulle bedrivas i aktiebolagsform (prop. 1990/91:87, NU38, rskr. Enligt beslutet skall verksamheten vid överföras till ett statligt ägt aktiebolag () . verksamhet vad avser det s.k. storkraftnätet och samkörningsförbindelserna med utlandet skall ges en från fristående ställning. I avvaktan på statsmakternas slutliga ställningstagande i frågan skall verksamheten vad gäller storkraftnätet tills vidare bedrivas i affärsverksform. En permanent lösning bör kunna träda ikraft . beslutade att bemyndiga regeringen att genomföra denna ombildning. Vid behandlingen av regeringens förslag konstaterade näringsutskottet att det i propositionen inte lämnades något förslag till riktlinjer om när borde höras före viktigare beslut som rör det nya aktiebolagets verksamhet, t.ex. beträffande avyttring av aktier och egendom. Denna fråga borde enligt utskottet klarläggas. Enligt utskottet borde regeringen återkomma till med ett förslag till riktlinjer för ABs verksamhet. Som ett första led i ombildningen av har ett aktiebolag, , bildats. Bolaget, som har ett aktiekapital på 5 milj. kr., skall fram förbereda överföringen av affärsverkets verksamhet till bolagsform. Inom och har ett omfattande utredningsarbete genomförts inför ombildningen. Det gäller bl.a. värderingen av de tillgångar som skall överföras från affärsverket och analys av lämplig kapitalstruktur för det nya bolaget. inledde en studie av den svenska elmarknaden. Studien har bl.a. syftet att finna åtgärder som kan främja konkurrensen mellan aktörer på elmarknaden. Regeringen uppdrog åt statens energiverk att som en del i denna studie särskilt utreda frågan om stamnätets framtida organisation. Uppdraget som slutförs av närings- och teknikutvecklingsverket () skall redovisas . tillkallade regeringen en särskild utredare för att förbereda inrättandet av ett affärsverk med ansvar för storkraftnätet inklusive de statligt ägda utlandsförbindelserna. skall enligt direktiven (dir. 1991:48) bedriva verksamhet till dess storkraftnätet kan ges en permanent organisationsform. Utredaren (I 1991:04) som väntas arbeta fram 1992 skall redovisa förslag till organisation för det nya affärsverket. 1.2.1 Riktlinjer för , m.m. Mitt förslag: bör så långt det är möjligt verka under samma förutsättningar som icke-statligt ägda företag. Den typ av riktlinjer som diskuterades av näringsutskottet har därför inte längre någon aktualitet. Beslut rörande verksamheten i det nya bolaget bör inte underställas . svarar för ungefär häften av elproduktionen i . Av distributionen till slutkunder svarar vattenfallskoncernen för av försäljningen. har som landets största elkraftsföretag en ledande roll inom elförsörjningens område. är i kraft av sin storlek prisledande och har en betydande roll när det gäller utvecklingen på den svenska elmarknaden. Den svenska elmarknaden fungerar i ett internationellt perspektiv enligt min mening väl när det gäller att effektivt utnyttja de sammanlagda produktions- och distributionsresurserna. Det är dock viktigt att skapa förutsättningar för en ökad och effektivare konkurrens. I sker en utveckling mot en ökad konkurrens och internationalisering av elmarknaderna. Utvecklingen inom de Europeiska Gemenskaperna kommer att få stor betydelse. Ombildningen av till aktiebolag och bildandet av en från aktiebolaget fristående organisation för storkraftnätet skall ses som ett första steg i omvandlingen av den svenska elmarknaden mot ökad konkurrens och en förberedelse för en allt mer integrerad internationell elmarknad med möjligheter för en friare och ökad export och import. Jag återkommer strax till vissa frågor rörande storkraftnätets organisation. En väl fungerande elmarknad med effektiv konkurrens bidrar till den ekonomiska utvecklingen och är av stor betydelse för konsumenterna. Genom en fri och öppen konkurrens förbättras konsumenternas ställning och möjligheten att fritt välja leverantör efter egna önskemål. En effektiv elmarknad utvecklar också kraftföretagen till ökad konkurrens och effektivitet vilket får stor betydelse mot bakgrund av den pågående internationaliseringen av de europeiska elmarknaderna. Statens roll bör gälla att ange nödvändiga ramar för bl.a. säkerhet, miljöhänsyn, och konkurrens. Regeringen har tidigare denna dag beslutat om en proposition om den ekonomiska politikens inriktning. I propositionen redovisas regeringens syn på styrningen av de statligt ägda företagen. När det gäller elmarknaden finns det tydliga tendenser till ökad vertikal integration bl.a. genom att kraftföretagen förvärvar lokala eldistributionsföretag. Motiven från kraftföretagens sida varierar, men många gångar är ett viktigt skäl att kraftföretaget genom förvärv vill säkra sin marknad. Jag avser att lägga fram förslag om en skärpt konkurrenslagstiftning. Jag avser även att återkomma till regeringen med förslag om förändringar på den svenska elmarknaden med syfte att bl.a. främja konkurrens och motverka vertikal integration. Jag tar nu upp frågan om medverkan i beslut om verksamheten i det nya aktiebolaget. Flera affärsverk har fått ändrade regler för ekonomisk styrning och finansiering. Dessa nya regler har inneburit bl.a. en högre grad av målstyrning, införande av rullande treårsplaner och ändrade finansieringsformer. När det gäller beslutade om ny ekonomisk styrning av affärsverket (prop. 1987/88:87, NU41, rskr. I enlighet med beslutet fastställer en investerings- och finansieringsplan för verksamheten. Regeringen beslutar om bl.a. vissa ekonomiska mål för affärsverket exempelvis mål för räntabiliteten på det justerade egna kapitalet. Regeringen beslutar också om den utdelning som skall levereras in till statsbudgeten. Vidare skall beslut om bildande av aktiebolag, förvärv och försäljning av aktier samt större investeringar underställas statsmakterna. har bemyndigat regeringen att besluta om bildande av aktiebolag eller förvärv av aktier i sådant bolag inom verksamhetsområde (prop 1981/82:125, bil 9, NU 53, rskr. För andra typer av bolag än eldistributionsföretag är bemyndigandet begränsat till ett sammanlagt belopp som fastställs för varje budgetår. Fram har detta belopp fastställts till 75 milj. kr. 1990/91:87, NU38, rskr. Regeringens bemyndigande är begränsat till att gälla bolag med ett bundet eget kapital på högst 5 milj. kr. har vidare bemyndigat regeringen att, inom en ram på högst 5 milj. kr. per budgetår, besluta om försäljning av aktier som förvaltas av (prop. 1983/84:100, bil. 14, NU30, rskr. Inom ramen för dessa bemyndiganden har regeringen medgivit att inom vissa gränser får besluta om förvärv av aktier och andelar. Dessa regeringsbeslut som avser förhållanden i statens vattenfallsverks verksamhet upphör att gälla i och med att verksamheten överförs till aktiebolagsform. Vid behandlingen av regeringens förslag om ombildningen av till bolag berörde näringsutskottet frågan om medverkan i beslut i det nya aktiebolaget (NU1990/91:38). Utskottet konstaterade att det i propositionen inte lämnades några förslag för i vilka fall bör höras innan viktigare beslut fattas som rör det nya aktiebolagets verksamhet -- t.ex. beträffande avyttring av aktier och annan egendom. Enligt utskottet borde regeringen återkomma till med förslag till de riktlinjer som därvidlag bör gälla. beslutade i enlighet med vad utskottet anfört (rskr. För egen del vill jag anföra följande. Jag avser att förelägga regeringen förslag om proposition om privatisering av statligt ägda företag. Enligt min mening ingår bland de företag som bör kunna komma i fråga för en privatisering. Jag bedömer dock att under en övergångstid kommer att vara ett helägt statligt bolag. Som jag nämnde avser jag att återkomma till regeringen med förslag om förändringar av elmarknaden med syfte att bl.a. främja konkurrens och motverka vertikal integration. bör så långt som möjligt verka under samma förutsättningar som andra icke- statligt ägda företag. Den typ av riktlinjer som diskuterades av näringsutskottet har därför inte längre någon aktualitet. Motsvarande bör gälla i den mån träder in i vattenfallsverkets ställe i avtalsförhållanden där i avtalet anges att ändringar för statens vidkommande inte får ske utan eller regeringens godkännade. Sådana begränsningar bör alltså upphöra vid överlåtelsen. Som information vill jag anföra följande. Så länge som staten äger en betydande del av aktierna i skall staten givetvis ha en tydlig och klar ägarroll i bolaget. Som ägare har staten ansvar för att företaget kan fortsätta att utvecklas på en konkurrensutsatt marknad. Regeringen har tidigare denna dag i en proposition om inriktningen av den ekonomiska politiken anslutit sig till chefens för finansdepartement överväganden om statens roll som ägare till affärsmässiga verksamheter inom konkurrensutsatt verksamhet. Det är en uppgift för aktiebolagets styrelse att utforma mål och strategier för ABs verksamhet. skall kunna utföra sina uppgifter på ett rimligt sätt och utan konkurrensnackdelar måste styrelse och koncernledning kunna disponera företagets resurser under samma förutsättningar som råder inom den icke-statliga sektorn. Jag vill i sammanhanget peka på vissa allmänna riktlinjer som enligt min mening bör gälla för när det gäller verksamhetens inriktning m.m. ABs huvudinriktning bör även avse el och elmarknaden. Bolaget bör direkt eller genom dotter- och intressebolag bedriva energiverksamhet samt entreprenad- och konsultverksamhet främst inom energiområdet. bör i huvudsak vara ett sverigebaserat kraftföretag. kommer i vissa delar att vara dominerande på den svenska elmarknaden. Denna dominans bör inte öka. kommer som aktiebolag att få förutsättningar att vidareutvecklas och anpassas till de kommande förändringarna på elmarknaden. Bolagiseringen bör genomföras på ett sådant sätt att förutsättningarna för en ökad och effektivare konkurrens på den svenska elmarknaden förbättras. Med hänsyn till den ökande internationaliseringen på elmarknaden bör det nya bolaget ges möjligheter att konkurrera med de europeiska kraftföretagen. Bolagiseringen bör vidare leda till en ökad intern effektivitet i det nya bolagets verksamhet. Mot den här redovisade bakgrunden förordar jag att riktlinjer för verksamheten i inte behöver underställas . Regeringen bör inhämta godkännade för detta. 1.2.2 Överväganden rörande kapitalstruktur m.m. ABs kapitalstruktur och värderingen av tillgångar och skulder har stor betydelse för företagets utvecklingsmöjligheter och konkurrensförhållandena på den svenska elmarknaden. ABs villkor bör så långt det är möjligt vara likvärdiga med övriga svenska kraftföretag. Enligt de av antagna riktlinjerna bör tillgångarna i huvudsak överföras till bokförda värden. I de fall värderingen av dessa tillgångar framstår som alltför försiktig bör uppvärderingar kunna genomföras. Kapitalstrukturen i det nya bolaget påverkar dess affärsmässiga förutsättningar. Med kapitalstruktur avser jag relationen mellan eget kapital, obeskattade reserver och andra reserveringar samt skulder. Det nya bolaget bör ges en sådan kapitalstruktur att det kan skapas rimliga och jämförbara konkurrensförhållanden för såväl det nya bolaget som övriga svenska kraftföretag. Andra viktiga krav på kapitalstrukturen är att prishöjande effekter undviks, att den är effektivitetsfrämjande och att den möjliggör naturliga jämförelser med övrig kraftindustri. () och revisionsbyrån har genomfört en värderingsstudie av tillgångar. I studien konstateras att tillgångar med nuvarande struktur och organisation av affärsverket i allt väsentligt är korrekt värderade. Industridepartementet, numera , har låtit revisionsbyrå utreda frågan om en lämplig kapitalstruktur för det nya aktiebolaget. Utredningsarbetet har utgått från att konkurrensneutralitet skall uppnås samt att överföringen av tillgångar och skulder skall ske till bokförda värden. Det förslag till kapitalstruktur som redovisat kommer i sina huvuddrag att tillämpas vid överföringen av tillgångar och skulder till det nya bolaget. Det är en uppgift för regeringen att fastställa aktiekapitalets storlek och kapitalstrukturen i övrigt för när verksamheten övergår i aktiebolagsform. Som information vill jag dock nämna att tillgångarna i huvudsak kommer att tas upp till bokfört värde. Vissa nedskrivningar av bl.a. anläggningstillgångarna i de lokala distributionsnäten kommer dock att göras i samband med att anläggningarna förs över till det nya bolaget. Uppskrivning av vissa andra anläggningstillgångar kommer att göras. Verksamheten i storkraftnätet kommer som jag tidigare nämnt att i enlighet med beslut avskiljas från Vattenfallskoncernen i samband med bolagiseringen. Storkraftnätet avses, som jag också redovisat, tills vidare bedrivas i affärsverksform. Jag kommer strax att föreslå att även verksamheten vid Trollhätte och bryts ur Vattenfallskoncernen och överförs till ett nytt affärsverk. Vissa delar av statens vattenfallsverks verksamhet kommer således att undantas vid överföringen till aktiebolag. Detta gäller bl.a. fastigheter och anläggningar som tillhör storkraftnätet och Trollhätte kanalverk. Tillgångarnas bokförda värde är för storkraftnätet ca 7 000 milj. kr. och för kanalverket ca 60 milj. kr. Som information vill jag kortfattat beskriva huvuddragen i den planerade kapitalstrukturen för det nya bolaget. Anläggningstillgångarnas bokförda värde i den del av Vattenfallskoncernen som överförs till kommer att uppgå till ca . Avsikten är att det egna kapitalet i skall höjas med . De s.k. obeskattade reserverna minskas i motsvarande mån. Företaget kommer att ha en soliditet på . Enligt min mening bör soliditeten i kunna variera mellan . Överföringen av verksamhet till aktiebolagsform sker formellt genom att det nu statligt helägda övertar statens vattenfallsverks verksamhet med tillhörande tillgångar och skulder. Även de rättigheter och skyldigheter för som är förknippade med verksamheten övertas av det nya bolaget i den mån det är rättsligt möjligt. Det gäller t.ex. tillstånd enligt miljöskyddslagen, immateriella rättigheter som patent, kommersiella avtal och andra åtaganden. Vissa av de avtal som övertar innehåller bestämmelser om att de inte för statens vidkommande får ändras utan eller regeringens godkännade. Dessa bestämmelser bör med hänvisning till vad jag tidigare anfört om riktlinjer för upphöra att gälla . Överlåtelsen av affärsverkets tillgångar och skulder kommer principiellt att ske genom ett s.k. inkråmsförvärv där förvärvar samtliga tillgångar och skulder i affärsverket. I utbyte erhåller staten aktier i . Som information vill jag vidare kort redogöra för behandlingen av statens vattenfallsverks stats- och riksgäldslån . I enlighet med beslut (prop. 1990/91:87, NU38, rskr. 318) kommer de lån har och som bolaget övertar, förvaltas av . Dessa lån uppgår till ca . kommer att ges i uppdrag att göra skuldomföringen av statslånet på ett sådant sätt att statsbudgeten inte påverkas av återbetalningen. Överlåtelsen kommer att regleras i ett avtal mellan staten och . I avtalet anges vilka tillgångar, skulder samt rättigheter och åtaganden som överförs till . Ett sådant avtal förbereds i . reglerar även ansvarsfrågor mellan staten och . Vidare reglerar avtalet att tar över affärsverkets samtliga pensionsåtaganden. Övergångsperioden för ABs riksgäldsupplåning och borgensförbindelser regleras. I avtalet regleras även frågan om försvarsberedskap, immateriella rättigheter samt skatter och avgifter i samband med överföringen. Avtalet mellan staten och avses att tecknas . 1.2.3 De enligt naturresurslagen skyddade vattenområdena Mitt förslag: De enligt naturresurslagen skyddade vattenområden och älvsträckor som förvaltas av undantas vid överföringen av affärsverkets tillgångar till . I lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. (naturresurslagen) anges de vattenområden och älvsträckor som enligt lagen inte får byggas ut för kraftproduktion, där inte vattenreglering får ske eller vari vattenöverledning för kraftändamål inte får utföras. I dessa områden och älvsträckor ingår de fyra s.k. huvudälvarna , , och samt 15 andra älvar som helt eller delvis berörs av lagen. Jag förordar att de enligt naturresurslagen skyddade vattenområdena och älvsträckorna inte förs över till . Jag avser att senare återkomma till regeringen med förslag angående hur förvaltningen av dessa vattenområden och älvsträckor skall organiseras. är en myndighet och dess handlingar omfattas av offentlighetsprincipen. De handlingar som inkommer eller upprättas när verksamhet bedrivs i bolagsform omfattas däremot inte av denna princip. Enligt arkivlagen (1990:782) skall en statlig myndighets arkiv sedan myndigheten upphört och dess verksamhet inte förts över till annan statlig myndighet överlämnas till arkivmyndighet. När det gäller kommer delar av verksamheten fortsätta dels i myndighetsform, dels i form av ett statligt aktiebolag. Oavsett verksamhetsform kommer de nya organisationerna att vara beroende av tillgång till handlingar ur statens vattenfallsverks arkiv. har att besluta om överlämnande av delar av statens vattenfallsverks arkiv till den nya myndigheten samt att utforma närmare föreskrifter om detta. har vidare att besluta om utlån till det nya bolaget, , och att utforma föreskrifter och villkor för detta. Mitt förslag: Trollhätte kanalverk drivs tills vidare som ett affärsverk med ansvar för drift och förvaltning av kanalverksamheten i Trollhätte och . Regeringen bemyndigas att bilda detta affärsverk för kanalverksamheten. I sitt förslag till att ombilda till aktiebolag redovisade regeringen sin bedömning att ett kanalbolag med ansvar för drift och förvaltning av verksamheten i Trollhätte och borde bildas och att kanalbolaget borde drivas som ett helägt dotterbolag till den nya vattenfallskoncernen. hade inga invändningar mot detta (prop. 1990/91:87, NU38, rskr.318). I arbetet med bildandet av det nya kanalbolaget har det framkommit svårigheter att överföra vissa myndighetsuppgifter som ligger i affärsverket till ett aktiebolag. Det gäller bl.a. frågan om hanteringen av lotsverksamheten. Enligt min mening talar mycket för att aktiebolag är den associationsform som ger kanalverksamheten de bästa utvecklingsmöjligheterna. Andra intressenter än staten bör ges möjlighet att bli delägare i ett kanalbolag. Detta skulle kunna skapa förutsättningar för en kontinuelig uppföljning av förutsättningarna av kanalverksamheten för berörda parter. Med hänvisning till verksamhetens ekonomiska utfall och de frågor som sammanhänger med utövande av myndighetsuppgifter kan jag inte nu förorda att kanalverksamheten skall bedrivas i aktiebolagsform. En utredning om Vänersjöfarten har lagts fram och remissbehandlas nu (SOU 1991:73). Verksamheten i Trollhätte och bör enligt min mening tills vidare fortsätta i affärsverksform. Det bör vara möjligt att finna former för organisationen av kanalverksamheten och Vänersjöfarten där dessa kan behandlas som en sammanhållen helhet. Det finns därför anledning att återkomma till regeringen i frågan om förutsättningarna för kanalverksamheten och Vänersjöfarten. Kanalverksamheten bör i detta sammanhang bedömas mot behovet att upprätthålla effektiva kommunikationer till rimliga kostnader på och i . Jag har i denna fråga samrått med chefen för . Verksamheten vid Trollhätte och kommer att separeras från verksamhet i samband med att det gamla affärsverket upphör. Ett avtal mellan staten och angående dammar, tappning, stranderosion m.m. förbereds inom . Inga förändringar av kanalverksamhetens inriktning och omfattning planeras. Jag förordar således att regeringen föreslår att ett affärsverk bildas för att handha verksamheten i Trollhätte och och att bemyndigande inhämtas för bildandet. Kanalverksamheten finansieras från sjätte huvudtitelns anslag Ersättning för viss kanaltrafik m.m. (prop. 1990/91:100, bil. 8, TU16, rskr. Kanalverket har ett anslag om totalt . Anslaget löper för hela /92. Ur anslaget utbetalas medel till . Anslaget disponeras av . Anslaget bör i fortsättningen disponeras direkt av det nya affärsverket. Chefen för avser att behandla kanalverkets anslagsframställning avseende /93 budgetproposition. 3 Det svenska storkraftnätet Storkraftnätet består av samtliga kraftledningar över , vilka har en sammanlagd längd på . Det är ett sammanhållet system som förbinder alla större elproduktionsanläggningar och, via regionala och lokala nät, i princip alla större elkunder i . Genom ett antal sammankopplingar med ledningssystemen i våra grannländer möjliggörs utbyte av el över gränserna. Med undantag för ledningarna norr om och , som utnyttjas av enbart , utnyttjas ledningsnätet gemensamt av och elva andra kraftföretag, s.k. transitörer. Denna del av storkraftnätet kallas stamnätet och utnyttjandet regleras i stamnätsavtalet mellan och transitörerna. Anläggningarna i storkraftnätet och huvuddelen av utlandsförbindelserna ägs av staten. är ansvarigt för investeringar, drift och underhåll avseende storkraftnätet. är den störste nyttjaren av nätet. beslutade (prop. 1990/91:87, NU38, rskr. 318) att storkraftnätet med utlandsförbindelserna skall drivas vidare som statligt affärsverk i avvaktan på statsmakternas slutliga ställningstaganden avseende verksamhetens organisation. Regeringen uppdrog genom beslut åt dåvarande statens energiverk att utreda bl.a. den framtida organisationsformen för det svenska stamnätet. Uppdraget, som övertagits av , skall redovisas till regeringen . Vidare beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppgift att förbereda inrättandet av ett affärsverk med ansvar för storkraftnätet och de statligt ägda utlandsförbindelserna (dir. 1991:48). Utredaren, som antagit namnet kraftnätsutredningen (I 1991:04), har inkommit med ett förslag till investerings- och finansieringsplan för det nya affärsverket och skall inkomma med ett organisationsförslag för affärsverket. Utredaren skall lämna förslag till de tjänster som bör tillsättas i det nya affärsverket. Utredaren skall även i övrigt göra vad som behövs för att det nya affärsverket skall kunna starta sin verksamhet . Bl.a. skall utredaren föreslå namn för verket. Verksamheten vad avser storkraftnätet omfattar ca 500 årsarbetskrafter. Jag har erfarit att de huvudalternativ som utredningen nu arbetar med skulle innebära att affärsverket planeras få en personalstorlek om ca 50 -- 100 tjänster. Vissa funktioner i kraftnätsverksamheten kommer att behöva upphandlas. Det ankommer på regeringen att besluta om verkets uppgifter och organisation. En huvuduppgift för affärsverket blir att i avvaktan på statsmakternas slutliga ställningstaganden avseende kraftnätsorganisationen fullfölja statens åtaganden i storkraftnätet. Regeringens beslut bör grundas på en bedömning av de personella, finansiella och andra förutsättningar, som det nya verket behöver för att kunna bedriva sin verksamhet effektivt. En viktig förutsättning är att inte begränsa möjligheterna för regering och riksdag att välja organisationsform för den framtida stamnätsorganisationen.