prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — I stor utsträckning beror detta på att åtgärder för övergång tillklorgasfri blekning har genomförts vid flera anläggningar och håller på attgenomföras eller planeras vid alla anläggningar. Vid enstaka anläggningarbleks massa med helt klorfria kemikalier, främst ozon. Avrlksdagf*n antarft-n inriktning: Detlångsik att stabila orga- niskaämne ' 'amma i mil- tetnått en sdaan mvå an miljon inte tar skada (prop. 1990/91:90, JoU30, rskr.343). Ett annat exempel är att åtgärder har genomförtsvid alla avfallsförbränningsanläggningar för att begränsa dioxinutsläppen.Begränsning av användningen av vissa kemikalier beskrivs vidare i avsnitt 2.9Kemikalieanvändningen. Figur 11.1 Utsläpp av klorerade organiska ämnen, AOX, till vatten från massablekerier samt produktion avblekt massa. ■ 1988 1989 1990 1991 Utsläppenav klorerade organiska ämnenfrån blekerierna har minskat. var utsläppen från produktion av klorblektmassa AOX, ca . Källa: SNV Rapport 3765, 3876, 3925och 4086. 1988 1989 1990 1991 1992/93:100 Bilaga 15 2.12 Övergödning av hav, sjöar och vattendrag övergödningav hav, sjöar och vattendrag kan ge allvarliga miljöeffekter såsom bl.a.kraftiga algblomningar och igenväxning. Jordbruket, industrin och reningsverkenstår för de största utsläppen. Det är ännu för tidigt att uttala sig ommöjligheterna att uppnå de mål som satts uppför begränsningar av utsläppen avnärsalter Avriksdagen antagna mål: Devattenburna utsläppen av kväve från mänskliga verksamheter skall halverasmellan och . Åtgärdena skall avse utsläpp som sker längs medhela väst- och .sydkusten upp lill och med . Åtgärder som begränsarutsläppen till prioriteras (prop. 1990/91:90, JoU 30, rskr 343). Övergödningenav hav, sjöar och vattendrag är en följd av alltför hög tillförsel av kväve ochfosfor, s.k. närsalter. Den kan leda till kraftiga algblomningar ochigenväxning, syrebrist i vissa sjö- och havsbottnar, förändrad vegetation vidkuster och stränder och i vissa fall även artfattigare miljöer. Tillförseln avkväve kommer till betydande del från luftburet kväve som deponeras på havs- ochandra vattenytor. I övrigt står jordbruket, industrin och reningsverken för destörsta bidragen av närsalter. Det övergripande mälet för hav, sjöar och vattendrag äratt naturligt förekommande arter i havs- och vattenområden skall kunna bevarasi livskraftiga balanserade populationer. Föroreningar skall inte begränsaanvändningen av sjöar och vattendrag som vattentäkter. Ett omfattande åtgärdsarbete pågår med attnå de uppsatta målen. För flertalet sektorer är det för tidigt att uttala sigom möjlighetema att uppnå målen men för bl.a. avloppssek-tom förväntas målen iallt väsentligt kunna nås. Figur 12.1 visar de svenska kväveutsläppen i förhållandetill de totala utsläppen av kväve till . Ett omfattande arbete med attbegränsa kväveutsläppen till sker inom ramen förHelsingforskommissionens arbete. En av de stora källorna till kvävebelastningen på våraomgivande hav är jordbruket. Det svenska jordbrukets kväveutsläpp till havethar uppskattats till 25 000-40 000 ton per är. Jordbruksnäringen anses kommakunna uppfylla målet om en halvering av kväveutsläppen . Detta ärbaserat på beräkningar om effekter av vidtagna åtgärder inom jordbruket. Figur12.2 ger en uppfattning om hur stora kvävereduktioner som har uppnåtts t.o.m.år 1991. Ytterligare en åtgärd som har visat sig ha god effekt på kväveutlakningenär krav pä viss andel höst- och vinterbevuxen mark s.k. grön mark. När det gäller fosfortillförseln bidrar de kommunalaavloppsutsläppen i , i och 50procent i . Jordbrukets andel är , medan industrierna stårför . byggdes de kommunala reningsverken omoch har en ur intemationell synvinkel mycket hög standard vad gäller fosforrening.Denna satsning har bl.a. kraftigt minskat övergödningsproblemen i framför alltsötvatten. är avloppen från tre till fyra hushåll anslutna tillreningsverk som tar bort nästan all fosfor i avloppsvattnet. Prop.1992/93:100 Bilaga 15 Figur12.1 Fördelningen av kvävebelastningen på 1990 ( %) () 1) Med belastning avses summan av älvtransporter (antropogena och naturliga) ochdirekta utsläpp från kommunala avloppsreningsverk och industrier. Källa: PLC 90 (Pollution LoadCompilation), First Dratt (HELCOM) samt Riverine Input 80 (PARCOM). Referens:SNV/Sv. Figur12.2 Bedömning av kvävereduktion uppnådd Minskad kväveutlakning, ton/är Anpassad djurtäthet,enskild växtnäringsrådgivning, samt lagrings- och spridningsrestriktioner 3500 Teknisk utveckling, typprovning avspridare samt bättre teknik 1000 Minskad användning avhandelsgödsel 2 500 Den nya livsmedelspolitiken 4000 Källa: , 1992. Ijordbruksintensiva områden har höga halter av nitrat uppmätts i grundvattnet.Av personer med enskild vattenförsörjning beräknas ca 100 000 ha dricksvattendär nitrathalten är högre än /1- Prop.1992/93:100 Bilaga 15 2.13 Introduktion och spridning av främmande organismer En främmande organism,t.ex. en växt eller en mikroorganism med ett eller flera förändrade arvsanlag,kan i värsta fall allvarligt påverka viktiga ekosystem eller hota existensenför visst annat liv. Avriksdagen antagen inriktning: Införande av främmandearter eller genetiskt modifierade organismer skall ske med stor restriktivitetoch under betryggande kontroll så att förutsättningarna för den inhemskafloran och faunan inte äventyras (prop. 1990/91:90, JoU 30, rskr. Forskning där man använderorganismer, vilkas arvsanlag förändrats med hjälp av modem bioteknik, bedrivsi dag vid ett sjuttiotal institutioner i landet vartill kommer nägra fåföretag. Viss industriell produktion förekommer också med hjälp av genetisktmodifierade mikroorganismer inom läkemedelsindustrin. Avsiktligutsättning i miljön av genetiskt modifierade organismer är ovanlig.Jordbruksverket har att avgöra dessa frågor efter bedömning av miljö- ochhälsoaspekter. har Verket lämnat två tillstånd till utsättning avgenetisk förändrade växter, ett för raps och ett för potatis. 1992/93:100 Bilaga 15 2.14Naturtyper, biotoper, arter 5-70procent av landets växt- och djurarter är hotade i varierande grad. Antaletarter, den biologiska mångfalden, minskar över tiden och minskningstakten harökat . Avriksdagen antagen inriktning: Nyttjandetav marken och vattnet skall ske på ett sätt som möjliggör att en rik variationav naturfyper, biotoper och arter kan bibehåUas och ait naturligt förekommandearter kan bevaras i livskraftiga balanserade bestånd och ge alla möjlighetertill rekreation och friluflsliv i ett varierat landskap (prop. 1990/91.-90. rskn 343). 5-10procent av landets vilda växt- och djurarter är hotade i det avseendet attderas långsiktiga överlevnad inte kan anses vara säkrad. Hotbilden för Sverigesväxt- och djurliv avviker således inte i positiv riktning jämfört med denglobala situationen. Mångfalden minskar över tiden och minskningstakten harökat . De största förlusterna av biologisk mångfald på artnivåberor på modern markanvändning inom jord- och skogsbruk. Våtmarkerna är exempelpå en naturtyp som har minskat kraftigt . Skyddet av värdefulla naturområden lagstadgas genominrättande av nationalparker, naturreservat, naturvårdsområden ochdjurskyddsområden. Totalt skyddas ca land på detta sättvilket motsvarar av landyta (se figur 14.1).Naturreservat är den vanligaste skyddsformen. Skyddet har på senare årinriktats på främst urskogar, våtmarker och vissa odlingslandskap. Dessutomtillkommer de marker, domänreservat, som dåvarande frivilligt åtogsig att skydda. Det framtida skyddet av dessa markområden fastlades vid bolagiseringenav . Figur 14.1 Lagstadgat skydd av natur fördelat på skyddsformer Källa: Skyddad natur, SNV. 1992/93:100 Bilaga15 tredjedel av samtliga däggdjur och fågelarter är mer eller mindre hotadeeller kräver särskild hänsyn för att överleva (se figur 14.2). Bland kräldjuroch groddjur är andelen hotade arter betydligt större. Sedan mitten av1800-talet har t.ex. följande ryggradsdjur försvunnit; svart kråka, vildren, stork,vaktel, tomuggla, blåkråka, härfågel, mellanspett och stör. Bland hotade insektsarterdominerar skalbaggar och fjärilar. Avväxtema är av kärlväxtema, mossorna och lavama hotade ivarierande utsträckning (se figur 14.3). Figur 14.2 Hotade, sällsynta och hänsynskrävande djur i ; hotorsaker Jordbruk och boskapsskötsel (även nedläggning, igenväxning) Hot mot vatten och våtmarker Exploatering, bebyggelse Störning, jakt (även utomlands) Luftföroreningar, kemikalier, övergödning Klimat 0 7 5 0 3 0 2 0 Predation, konkurrens, sjukdom Fiskemetoder, övertiskning Vasstäkt Hotade arter, totalt En del arter förstill flera hotorsaker. Källa: Artfakta, Databanken tör hotade arter, 1992 samt och . Åtgärder för att stärkabiologisk mångfald i odlings- och skogslandskap(uppgifter om ryggradslösa djur). Figur 14.3 Hotade, sällsynta och hänsynskrävande växter i ; fördelning pä huvudbiotoper 419(36) 216(16) 212(16) 1 362 (84) En del arter förstill flera huvudbiotoper resp. hotorsaker. Siffrorna inom parentes angerantalet försvunna arter. Källa: Artfakta, Databanken för hotade arter, 1992. 1992/93:100 Bilaga 15 Säkerhets- och strålskyddsläget vid de svenskakärnkraftverken Säkerheten i de svenska kämkraftverken övervakas avstatens kämkrafdnspektion (SKI). () övervakarstrålskyddet vid anläggningama och kontrollerar att radioaktiva utsläpp tillluft och vatten vid normaldrift hålls inom fastställda gränser. SKI och SSIredovisar till regeringen säkerhets- och strålskyddsläget vid desvenska kämkraftverken. Bland de slutsatser SKI och SSIdrog i rapporten och strålskyddsläget vid de svenskakämkraftverken () var att inga skillnader förelåg mellan verken närdet gäller risken för eller konsekvensema av en allvarlig reaktorolycka. SKIfann också att det inte fanns något som talade mot att samtliga reaktorer, omde underhålls väl, kan ges en teknisk livslängd som sträcker sig till år 2010och även längre. SKI påpekade emellertid att en del större renoveringar ochunderhållsarbeten skulle kunna bli nödvändiga. Sammanfattningsvis konstaterademyndighetema att inga förändringar förelåg i den riskbild och de säkerhets-och strålskyddsbedömningar som gjorts . 1 sin rapport från november 1991konstaterade att ingenting hade framkommit som ändrat den övergripandebedömningen av säkerheten vid de svenska kämkraftverken. SKI pekade samtidigtpå behov av vissa ytterligare säkerhetsförbättringar som uppmärksammats underperioden, bl.a. rörande frågor om säkerhetskultur samt säkerheten vid andradrifttillstånd än normaldrift. rapport fann SKI heller inteanledning att ändra sin övergripande bedömning av åldrande- ochlivslängdsfrägoma. Den viktigaste / 92 var tillbudet i . I sambandmed avslutande prov av reaktom inför igängköming efter revisionsavställningensläppte en säkerhetsventil ut ånga från reaktoms primärsystem och rev med sigisoleringsmaterial - Reaktom snabbstoppades automatiskt ochreaktoms inneslutning isolerades från omgivande utrymmen. Vid händelsenfungerade alla säkerhetssystem utan anmärkning så länge de behövdes i detaktuella förloppet. Driftpersonalen uppmärksammade dock att efter drygt entimme pumpama till inneslutningsstrilama fick problem med att suga vatten frånkondensationsbassäng-en i inneslutningen. stod man i begreppatt ändå stänga dessa pumpar eftersom de inte längre behövdes.Kontrollmmspersonalen hade full kontroll över situationen och förde inom någratimmar reaktom till kallt, avställt läge. Härdkylningen var aldrig äventyrad.Den inträffade händelsen påvisade dock brister i funktionen hos reaktomsnödkylsystem som föranledde särskild utredning. SKl:s bedömning i tidigare rapporter om säkerhetsläget,nämligen att inga väsentliga skillnader i säkerhetsnivå förelåg mellan verken,visade sig ha varit felaktig i ljuset av den nya kunskap somBarsebäckshändelsen givit. De fem äldre kokar-reaktorema visade sig i efterhandha haft påtagligt sämre tillförlitlighet hos nödkylningssyste-men om ettstörre rörbrott innanför inneslutningen hade inträffat. Detta föranledde indragningav drifttillstånden för fem berörda reaktorer (, Ioch 2 och ) enligt beslut som SKI fattade . Somvillkor för återupptagen drift gäller att tillförlitligheten hos dessa systemskali vara återställd till den nivå som förutsatts i gällandesäkerhetsredovisningar. Funktionssäkerheten hos nödkylsystemen vid övrigareaktorer, nämligen fyra kokvattenreakto-rer av nyare konstruktion samt tretryckvattenre-aktorer, har SKI bedömt vara i huvudsak opåverkad av deförhållanden som kom genom händelsen i . Bedömningenbekräftas av erhållna, särskilda säkerhetsredovisningar som Prop.1992/93:100 Bilaga 15 medanledning av händelsen begärdes från verken även för dessa reaktorer. Flerahändelser under driftåret har visat på betydelsen av återkommande provning ochhar kontroll och har också understrukit SKI:s bedömning att omfattande reparationsinsatserkan behövas för att möta äldersbetingade förändringar som annars skulle kunnabli livslängdsbegränsande för reaktorema. Här bör nämnas de sprickor somkonstaterats i styrstavsgenomföringama i reaktor-tanklocket hos mängatryckvattenreaktorer, i i ; de termiska utmattningssprickorsom konstaterats i de s.k. matarvat-tenstudsarna i reaktortanken i ;samt problemen med olika typer av sprickbildning i ånggeneratortubema itryckvattenreaktorema, som lett till att beslutat bytaånggeneratorer även i . Säkerhetsmäs-sigt kan dessa problem hållasunder tillfredsstäl- landekontroll, bl.a. baserad på en fortlöpande utveckling av provnings- ochkontrollmetoder. har här svarat för intemationelltuppmärksammade insatser . Erfarenhetemafrån driftåret pekar också på att fortsatt hög uppmärksamhet måste ägnas frågorkring ledning, organisation och säkerhetskultur vid verken. Därvid måste ävenbeaktas det ökade ekonomiska tryck som kämkraftföretagen kan utsättas för isamband med pågående avreglering av elmarknaden i och även i . Ensammanvägning av de erfarenheter som gjorts och de åtgärder som vidtagits underperioden leder för SKI:s del fram till att inga väsentliga förändringarföreligger vad gäller helhetsbedömningen av riskbild och säkerhetsläge jämförtmed . 1992/93:100 Bilaga 15 Underdetta delavsnitt redovisas vissa kostnadsberäkningar för miljövård inomindustrin, staten och kommunema. Beräkningarna är i flera avseendenofullständiga och visar på behovet av utvecklingsinsatser. Vid investeringar it.ex. infrastruktur tas miljöhänsyn som kan fördyra, men som ej syns istatistiken över kostnaderna för miljövård. Enligt avSCB:s senast utförda undersökning, avseende , uppgick industrinsinvesteringar i miljöskyddsåtgärder till . De löpandekostnadema var 1,8 miljarder och företagens direkta intäkter avmiljöskyddsåtgärderna (försäljning av avfallsprodukter, värdet av råvaror somåtervinns i processer m.m.) uppgick till . En jämförelse med motsvarande undersökning visas ifigur 16.1 nedan. Företagen uppger att av antaletinvesteringar och hälften av investeringsbeloppen gjordes frivilligt, dvs.oberoende av lagstiftning eller ekonomiska styrmedel. Miljöinves-teringamauppgick till av industrins totala investeringar (se figur 16.2). Figur 16.1 Investeringar och löpande kostnader för miljöskyddsåtgärder inom industrin, priser Figur16.2 Miljöinvesteringarnas andel av industrins totala investeringar 1988 Miljöinvesteringar 1988(6,) /fä//a:SCB, Na23SM9001. 1985 Källa: SCB, Na22 . 5Riksdagen 1992/93. 1992/93:100 Bilaga 15 Mängden statliga medel som används för miljövårdsverksamhetframgår av figur 16.3. Dess andel av statsbudgeten är knappt (se figur16.4). Medlen till den internationella miljöverksamheten har merän tredubblats, i fast penningvärde, /89 till 1992/93.Under samma period har anslag och bidrag till miljöskyddsåtgärder minskatmedan naturvårdens medel ökat. Bidrag om gavs underåren 1989/90 och 1990/91 till reningsutrustning till nya lastbilar, bussar ochäldre personbilar, men har upphört. På naturvårdsområdet har två nya anslag införts /87. Det första gäller naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet() för vilka avsattes /87. Anslaget hardärefter successivt ökat till för /93. /92 introducerades i samband med det livsmedelspolitiskabeslutet det andra nya anslaget, för landskapsvård. Anslaget ökadefrån för /91 till /92. För /93 uppgår anslaget till 247 miljonerkronor. Figur 16.3 Statliga medel till miljövårdsverksamhet1988/89-1992/93, miljoner kr. Figur 16.4 Statliga miljövårdsanslag ipromille av statsbudgeten %o av budgeten 6 1988/89 1989/90 1990/91 1991/92 1992/93 -I---- 1--- r- Prop.1992/93:100 Bilaga 15 /77 har kalkningen av svenska sjöar och vattendrag fått statligtstöd. Figur 16.5 redovisar de anslag som utgått till länsstyrelsema förkalkningsbidrag, planerings-och uppföljningsarbete samt biologiskt återställningsarbete.Utöver detta har försöksverksamhet med kalkning av skogsmark påbörjats desenaste åren. I detkommunala räkenskapssystemet redovisades totalt påsärskilda miljövårdsåtgärder, men detta är endast en del av de totalakostnadema för miljöskydd och naturvård inom kommunema. I de kommunala budgeternaför avloppsledningsverk och reningsverk har de samlade kostnadema för år 1991beräknats till (inkl. kapitalkostnader). Motsvarandekostnader för den kommunala avfallshanteringen är inte kända men torde uppgåtill . Figur 16.5 Statlliga anslag för kalkning, penningvärde, miljoner kr to (D r 00 CO 00 00 CO o r: CVJ 00 OT c?) Källa: Försurning och kalkning av svenskavatten. Monitor 12, SNV 1991, 1992/93:100 Bilaga 15 Sverigehar infört fier miljöskatter och avgifter än något annat land. Framförallt rördetta energiområdet. Dessa har haft som syfte att bidra till långsiktigaförändringar för att förbättra miljön. Genom skattereformen lades grunden till en mermiljöanpassad inriktning av skattesystemet. Skatteuttaget baserades därigenom ihögre grad på aktiviteter med skadliga miljöeffekter för att möjliggöra minskadbeskattning av aktiviteter som bör främjas, t.ex. arbete och sparande. Nedan ges en redovisning av de viktigare ekonomiskastyrmedel som finns i kraft (se figur 17.1). Koldioxidskatten har ej medräknatsi figuren nedan. Om så sker kommer miljöskatternas summa att bli ca 5 gångerstörre än statsbudgetens anslag till miljövård som dessa anslag definierats ifiguren över statliga medel för miljövård. Det bör även noteras att t.ex. vindkraft och etanol harvissa skattelättnader. Utöver de i figuren redovisade avgifterna och skatternatillkommer även de allmänna energiskatterna som i viss utsträckning får ansesvara miljörelaterade. Av dessa avsätts per kubikmeter olja förteknikutveckling inom energi- och miljöskyddsområdet. /92avsattes för detta ändamäl. Figur17.1 Existerande miljöskatter/avgifter:Inkomster och användning Kvävedioxidavgift (ny) Skatt på fiandelsgödsel och bekämpningsmedel - blyad/oblyad bensin - miljöklassade nya bilar och bussar Summa inkl. koldioxid: . Källa: RRV utom Batteriavgiften (SNV). 3 Sammanfattning av budgetförslaget Prop. Förändringarnainom Miljö- och naturresursdepartementets verksamhetsområde för budgetåret1993/94 i forhållande till motsvarande utgiftsändamål på statsbudgeten /93 framgår av följande sammanställning (). -58,1 C. Strålskydd, kämsäkerhet m.m. Totalt för Miljö- och natauiesnis- Miljö- och naturresursdepartementet m.m. Pyop. 1991/92 Utgift 33 428 000 1992/93 Anslag 48 994 000 1993/94 Förslag 53 975 000 Förnästa budgetår beräknar jag anslaget till . Jag har därvidtagit hänsyn till bl.a. behovet av resurser för vidgat intemationelltsamarbete. Jag har vidare beräknat medel for telekostnader som fr.o.m. den 1juli 1993 överförs från anslaget tillanslaget Miljö- och naturresursdepartementet. Från anslaget bekostas även en tjänst som miljörådi samt en tjänst som miljöattaché i . Chefen för har tidigare i dagredovisat ett förslag om generell räntebeläggning av statliga medelsflöden samtpresenterat den modell som bör tillämpas. Miljö- och naturresursdepartementetkommer fr.o.m. /94 att tillämpa denna modell och tilldelas etträntekonto med kredit i . Anslaget för Miljö- och naturresursdepartementethar budgeterats utan hänsyn till de tekniska justeringar som måste göras tillföljd av ändringen av nivån på lönekostnadspålägget, den ändradefinansieringsformen för Statshälsan, övergången till lån i Riksgäldskontoretsamt de nya principerna för budgeteringen av anslagen. Riktlinjema för dessaförändringar har tidigare denna dag redovisats av chefen förFinansdepartementet (bil. 1 Statsbudgeten och särskilda frågor, avsnitt 2.2).Det belopp som kommer att ställas till departementets disposition kommerslutligt fastställas enligt de redovisade riktlinjema och kan därför awika fråndet nu budgeterade beloppet. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Miljö- och naturresursdepartementet /94 anvisa ett ramanslag på . 1991/92 Utgift 17 170 541 Reservation 3 353 571 1992/93 Anslag 17 393 000' 1993/94 Förslag 22 643 000 'HärtiU kommer på tilläggsbudget (prop.1992/93:99, bet. 1992/93:JoUll, rskr. 1992/93:138) och (prop.1992/93:125 bU. Medhänsyn till den beräknade omfattningen av utredningsverksamheten Prop.1992/93:100 bör anslaget uppgå till 22 643 (XX) kronorunder nästa budgetår. Jag har "- därvid även beräknat medel bl.a. förextra kostnader för ett svenskt värdskap för det intemationella kemikalieforumsom beslutades vid för miljö- och utveckling i år1992. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Utredningar m.m. för /94anvisa ett reservationsanslag på . Detövergripande målet för är att vara samlande ochpådrivande i miljövårdsarbetet - nationellt och intemationellt. Verkets arbeteskall syfta till att säkerställa en god miljö och biologisk mångfald. Verketskall i ökad utsträckning arbeta för att förebygga nya miljöproblem och för attåstadkomma ett kretsloppstänkande. Verket skall i sitt arbete i förhållande tillsektorsmyndigheter samt regionala och lokala myndigheter särskilt arbeta medmål, vägledning, samordning och uppföljning som rör miljöarbetet. Verket skallvidare verka för att miljöforskning genomförs med god kvalitet och på områdensom är relevanta för samhället samt för att resultaten sprids och används.Verket skall genom miljöövervakning följa tillståndet i miljön, bedöma hotbild,lämna underlag för åtgärder och formulering av miljömål, följa upp och lämnaunderlag för analys av miljötillståndet. Verket skall även bidra med underlagför svenska ställningstaganden i det intemationella miljöarbetet och medverkamed expertkunskaper samt analysera och väga in ekonomiska, juridiska ochintemationella aspekter på åtgärder inom miljöområdet, bevaka miljöskydds- ochnaturvårdsintressena vid tillämpningen av (1987:10) ochlagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. samt tillhandahållaunderlag för tillämpningen av dessa lagar. Det är vidare verkets uppgift attverka pådrivande och samordnande i arbetet för ett kretsloppsinriktatavfallssnålt samhälle. Naturvårdsverkethar erhållit dispens av från att följa bokföringsförordningeni dess nya lydelse för /92 med innebörden att myndigheten äimuinte övergått till en kostnadsmässig redovisning och att myndighetenstillgångar inte heller redovisas. Skälet till denna dispens är att ettfungerande redovisningssystem inte hade tagits i bruk för /92.För /93 har dock ett adekvatredovisningssystem i funktion. har i sin årsredovisning, i dedelar som avser resultatredovisning mot bakgmnd av de krav som återfinns iregleringsbrevet för /92, redovisat verksamheten fördelat påanslag. Fr.o.m. /93 bedriverNaturvårdsverket sin verksamhet baserad på en särskild verksamhetsplanering.Som en bas för verkets insatser enligt denna planering har en lista övertretton olika miljöhot upprättats. Verket har därför också i årsredovisningenför /92 valt att redovisa verksamheten och resultatet av denna efter dennalista. De tretton miljöhoten är följande. 1.Klimatpåverkande gaser ProP- 1992/93:100 2.Uttunning av ozonskiktet "- 3.Försurning av mark och vattenm.m. på gmnd av nedfall av försurande luftföroreningar 4.Fotokemiska oxidanter/marknäraozon 6.Övergödning av våra hav, sjöaroch vattendrag 9.Introduktion och spridning avfrämmande organismer