prop · GG03157 · 1992-12-31 00:00:00 — Somredan nämnts under punkt 2 ovan "Ätgärder för att främja goda relationer"har regeringen uppdragit åt SCB och CEIFO au göra en undersökning om"Svenskamas förhållningssätt till invandrare och invandring och invandramasförhålhiingssätt till och dess befolkning". Regeringenhar vidare beviljat Centram för studier av Kulturkontakt och IntemationeUMigration () vid ett planeringsanslag för . IV Den svenska utlänningslagstiftningen och dess tillämpning 1.Inledning; redovisning av praxis publicerade en förste sammanstäUning avpraxisredovisning i asylärenden. Verket har för avsikt att uppdatera redovisningen. ÄvenUtlänningsnäranden har inlett ett arbete med enpraxisredovisning. I raaj 1992 publicerades en sammanstäUning innehåUandevägledande beslut som tagits av utiänningsnämnden i ärenden som omfattas avförordningen (1991:1999) om uppehållstillstånd i vissa asylärenden"förordningspraxis". Nämnden har vidare påbörjat ett arbete med enallmän praxisredovisning i asylärenden och en förste del komraer ut i början avår 1993. Enligtutlänningslagen (3 kap. 1 §) har flyktingar, krigsvägrare och s.k. defacto-flyktingar rätt till asyl i . En flykting definieras iutiänningslagen som en utiänning sora befinner sig utanför det land som han ärmedborgare i därför alt han känner välgrandad fraktan för förföljelse på grandav sin ras, nationalitet, tillhörighet till en viss samhällsgrapp eller pågrand av sin religiösa eller politiska uppfatmuig och som inle kan eller pågrand av sin fruktan inte viU begagna sig av detta lands skydd. En flykting äräven den sora är stetslös och som avsararaa skäl befinner sig utenför det land där han tidigare Skr. 1992/93:157 haft sin heravist. Definitionen sammanfaller med den sora finns i 1951 årskonvention angående flyktingars rättsliga ställning, den s.k. Genévekonventionenoch personer som faller in under bestäraraelsen kallas därför i dagligt tal förkonventionsflyktingar. Enkrigsvägrare är enUgt utiänningslagen en utiänning sora har övergett enkrigsskådeplats eller som har flytt från sitt hemland eller behöver stanna iSverige för att undgå föresfeende krigstjänstgöring. En de facto-flykting slutligenär en utiänning som, utan att vara flykting, inte vill återvända till sitthemland på grand av de politiska förhållandena där och kan åberopa tungtvägande omständigheter tiU stöd for dette. Undersenare år har endast en mindre del av de asylsökande som beviljatsuppehållstiUstend i fått stenna här med stöd av utlänningslagensskyddsbestämmelser för konventionsflyktingar. 5 238 personer uppehållstiUstend på asylskäl. Av dessa var andelenkonventionsflyktingar eller 1 404 personer. Sammanlagt under år 1991beviljades 3 136 personer uppehållstillstånd antingen sora konventions- ellerkvot-flykming. Under förste halvåret var andelen konventionsflyktingar Antalet de facto-flyktingar uppgick tUl 3 816 personer. Enasylsökande kan även ges uppehållstiUstend inom ramen för tillämpningen av enannan besferaraelse i utlänningslagen (2 kap. 4 § 2), enligt vilkenuppehållstillstånd får ges till en utiänning som av humanitära skäl börtillätes bosätta sig här. Det är här inle fråga om någon egentiigskyddsbe-steraraelse utan ora en möjlighet för den lillsfendsgivandemyndigheten att bevUja uppehållstUlstånd när det är påkallat av humanitäraskäl. Uppehållstillståndmed stöd av denna regel kan beviljas för personer som på grand av sjukdom ellerandra personliga förhållanden inte bör vägras rätt att stenna här. Regeln ärockså avsedd att tillämpas för personer som inte orafattes av reglema om asyl i3 kap. utiänningslagen. Dessa kan beviljas uppehåUstiUstånd när förhåUandena iheralandet är av det slaget att det skulle te sig uihumant att tvingautiänningen att återvända dit tex. vid ett pågående krig. Regeln tillämpasvidare i fall då en asylsökande väntet så länge på ett slutiigt beslut iärendet att det skulle te sig inhumant att tvinga honom att lämna landetAntelet tiUstånd sora beviljades med stöd av den nämnda regeln under år 1991uppgick till 11 693. Tillsfendfår vägras en konventionsflykting om det föreligger synnerliga skäl härför,exerapelvis vid fall av grov brottslighet eller om hänsynen till riketssäkerhet så kräver. För krigsvägrare och de facto-flyktingar får tUlståndvägras om det föreligger särskilda skäl att inte bevilja asyl. Vid bedömning avom SärskUda skäl att vägra asyl skall anses förehgga får - tUl skUlnad raot vadsora gäller beträffande konventionsflyktingar - hänsyn tas även till Sverigesraottegningsresurser. Beslut ora att inskränkaasylrätten raed hänvisning till att särskilda skäl föreligger med hänsyn till moltegningsresursema kan fattas av regeringen utan rUcsdagens hörande. Detta har skett , förste gången . fattede den dåvarande regeringen beslut i några -,- 3 1991/92. enskilda ärenden avinnebörd att - utöver konventionsflyktingar - endast de Skr. 1992/93: 157 sora hade särskilt starktskyddsbehov i fortsätmingen skulle kunna påräkna Beslutet avsåg intenågon viss grapp uten gällde asylsökande från alla Denna skärpning avasylrätten hävdes genom beslut 1991i vilket regeringen fastställde att utiänningslagen skulle tillämpas utan Ibörjan av tiUsattes en särskild utredare för att se över vissa delar avutiänningslagstiftningen. redovisade uttedaren i enpromeraoria Förslag till legal reglering av massflyktssituationer. Förslag iövriga delar av utredningsuppdraget redovisas i böijan av . Förslagenkoraraer bl.a. att behandla följande: - frågan om riktiinjer och praxisbUdning efter detalt regeringen ersatts av som sista instans, - raöjlighetema att ge in en ny ansökan orauppehållstiUstend efter lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut - raöjlighetema att överklaga beslut ora avslag påansökan om resedokument och flyktingförklaring, - raöjlighetema att få uppehållstillstånd efterinresan, - uttesefristen efter lagakraftvunnet beslut omavvisning eller utvisning, Regeringenhar uttalat att det är skyddsbehovet och inle enschabloniserad vistelsetid som skall tillmätas betydelse vid asylprövningen.Som en följd av dette beslutede man att avskaffa den s.k.väntetidspraxisen. beslutades dock om särskilda övergångsvisabesfemmelser för utlänningar, som kommit att vistas iSverige mer än 18 månader efter del all ansökan om uppehåUstiUstånd gjorts,raen som mte fått slutiigt besked. Detsamma skuUe gälla familj raed bam soravar eUer äldre, sora vistets i landet. Vidarebeslutede regeringen att bestemmelsema iutiänningsförordningen (1989:547) 3 kap. 4 a § eller den s.k. tre terminsregelnskuUe upphöra att gälla vid utgången av . Regeln innebar att denanknyming sora bam hade fått tiU genora skolgång särskilt skullebeaktes vid prövningen av uppehållstillstånd. inte särskilda skäl taladedäreraot fick uppehållstillstånd ges till familjer i vilka det vidbesluts-tillfället fanns bam som hade fullgjort minst u terminer i svenskskofe, förskola eller hknande, TreierminsregelntiUkom bl.a. mot bakgrand av de långa väntetider som gällt i asylärenden.Väntetiderna har, förutom för asylsökande från f d. , numeraminskat. Frånsett medborgare från f.d. skulle en tillämpning avtreterrainersregeln ha blivit aktuell endast i ett begränsat antal fall. Attbeslut i ärenden rörande familjer från f d. inte hade fattets beroddeinte på en långsam administration uton på att läget i Skr. 1992/93: 157 f d. medförtatt verkställighet inte kunnat ske. tiUämpning avtteterminsregeln på alla familjer från denna grapp ha inneburit att denna undantegsregelfelaktigt fått karakferen av en huvudregel. mot den bakgranden soraregeringen beslutede att tteterrainersregeln skulle Regehisupphörande hindrar i och för sig inte att det kan komma att fmnas familjer sompå grand av lång vistelsetid och faktisk anknytning i det individuella falletkan få tillstend att sumna i . En sådan bedömning kan väl göras inomramen för en normal tillämpning av utiänningslagen, främst 2 kap. 4 § dennalag. Tillflyktingskapets natur hör att en person som flyr från förföljelse ellerfängelse och tortyr kan ha raycket svårt att förete giltigt pass eller andraerforderliga identitetshandlingar. I raånga fall är det eraellertid uppenbartatt de sökande sora koraraer till raåste ha haft sådana när de startaderesan. Det gäller också biljetter och andra färdhandlingar. Saknassåväl identitets- som färdhandlingar vid ankomsten försvåras uttedningen starktHandläggningstiden förlängs och avvisning till ett förste asyUand omöjliggörsinte sällan. Enperson som i vinningssyfte planlägger eller organiserar verksamhet som är inriktedpå alt främja att utiänningar reser tUl uum pass eller de tillstend somkrävs för inresa hit kan dömas till böter eller fängelse. Brotlet kan medförafängelse upp till . särskild arbetsgrapp med anknytning till UNHCR, i vilken ingår representanterför några europeiska länders regeringar och företrädare för olUcafrivilUgorganisationer, pågår arbete med att analysera olika åtgärder för attkoraraa tUl rätte raed dokumentiösheten. Denuvarande bestiimmelsema rörande förvar av bam infördes i utiänningslagen medverkan fr.o.m. . I propositionen framhölls att de ändringar soraföreslogs borde leda till att intentionema bakora de dittillsvarandebesferaraelseraa uppfylldes bättre och att bam därigenom skulle komma att ttisi förvar i färre fall . På regeringens uppdrag harRikspolisstyrelsen redovisat en undersökning av hur besUiramelsema om förvar av bam tillämpats före och efter . Av undersökningen framgår bl.a. att antelet faU där bam tagits i förvar ökat sedan de nya bestemmelsema trädde i kraft Undersök ningen omfattar periodema särat juU-oktober 1991. Antalet asylsökande har ökat krafiigt mellan de två undersökta periodema, och lUcaså har andelen barafamiljer bland de asylsökande ökat. Totelt sett har antalet ~- asylsökande bam ökat med79 %. Ökningen av antalet bam i förvar är emel- Skr. 1992/93: 157 lertid relativt sett ännustörre, . 1988som 1991 var av bamen tegna i förvar i högst tte dygn. perioden juli-oktober 1991var en fjärdedel av barnen tagna i förvar under Dessautgjordes, enligt bedömning, huvudsakligen avavvisningar raed omedelbar verkstiUlighet Molbakgrand av bl.a. denna undersökning beslutade regeringen att lägga fram enproposition om principiellt förbud mot förvarstegande av bam (prop.1991/92:138). Huvudprincipen i förslaget var att bam under inle längreskulle få tas i forvar. Undanteg skuUe dock göras i ärenden som avser avvisningraed omedelbar verkställighet Förvar skulle då få tillgripas endast när det ärangeläget att verkstäUighet av avvisningsbeslutet kan ske omgående. I sådanafaU skulle bamet få tas i förvar som en siste utväg och under högst 72 timmar.Bam skulle få tas i förvar endast tUlsararaans raed vårdnadshavare. Eftersomdet bedömdes angeläget att en ändring av de rådande förhållandena skulle kommatill stånd snabbt lades förslaget fram ulan formell remissbehandling. Närpropositionen behandlades av socialförsäkringsulskotlet , beslutadedock utskottet att, när det gäller bam i förvar, inhämte ytttanden från ettantal berörda myndigheter. Socialförsäkringsulskoitet har i november 1992behandlat frågan (bet 1992/93:SfU3). Utskottetsom inte stödde propositionens förslag lade i sitt belänkande frara ett egetförslag i fråga om bam i förvar. Förslaget innebär all det även skall finnasmöjlighet att ta bam i förvar vid avvisningsbeslut som inle är förenat med beslutom omedelbar verkställighet. 1 dessa fall skall förvar endast få tillgripas somen sista utväg. Inför en verkställighet skall sålunda ett bam inte kunna tas iförvar förrän man först prövat att ställa bamen under uppsikt Bettäffandeförslaget i propositionen att begränsa förvarstiden anserutskottet att det vid synnerliga skäl måste finnas en möjlighet att förlängatiden med yllerligare . Utskottet ställde sig i princip bakomförslaget att bam endast får tas i förvar tillsammans med vårdnandshavare menanser att i de fall bamet inte har någon vårdnadshavare raed sig i landet börmöjligheten fmnas kvar att kunna ta bamet i förvar. beslutadeden i enlighet med ulskoiiels förslag (rskr. 1992/93:68). Beslutom förändringar i viseringsreglema innefatter en mängd olika avvägningar avsåväl uttikespolitisk, handelspolitisk, turistpolitisk sora invandrar-politiskkarakfer. 1 enlighet med den nordiska passkonttollöverenskommelsen strävarockså efter nordisk harmonisering i dessa frågor. Medhänvisning till alt samtiiga EG-stater, , och hade införtvisering och att den nordiska passkontrollöverenskoraraelsen föratsätter enharmoniserad viseringspohtik införde regeringen den 1 febraari 1992 krav påvisering för medborgare från och . Efteröverenskommelse om viseringsfrihet med och Skr. 1992/93: 157infördes viseringsfrihet för medborgare från ochKroatien. Efter FN:s beslut att inte låta inte det f.d.Jugoslaviens plats i generalförsamlingen, beslutede regeringen den 8 oktober1992 att med verkan fr.o.ra. suspendera bl.a. 1964 årsviseringsfrihetsavtal med f d. . uifördes viseringsfrihetför medborgare från Bosnien-Hercegovma. Isamband med att nya riktiinjer för invandringspoUtiken antogs gjordesuttalanden om en generös viseringspraxis, framförallt i fråga om släktbesök.När det gäller anhöriga, och när omstendigheteraa är mycket ömmande, börvisering ges, om det inte framstår sora uppenbart att avsiklen raed besöket ären annan än den uppgivna. 1 mindre behjärtansvärda fall bör regeln vara attvisering beviljas, om det inte framstår sora sannolikt att syftet är annat ändet uppgivna. har att leda utvecklingen av dennapraxis. Deriktiinjer för viseringar som beslutede om åren 1987och 1990 gäller alltjärat och avser bl.a. medborgare i och Bangladesh.Riktiinjema innebär bl.a. att det är sökanden sora skall göra troligt attsyftet raed resan till är ett besök och inte något annat Särskildariktiinjema har dessutom angivits för bedömningen av viserings-ansöknuigar fråniranska medborgare. Fråganom viseringsbemyndiganden och viseringspraxis ses över av en särskild utredare.Frågor ora viseringsperiodens längd och de antal inresor ett viseringsbeslutger rätt tiU skall särskUt behandlas. Föratt bl.a. påskynda handläggningstiderna i viseringsärenden har Invandrarverketbemyndigat ett stort antal utiandsmyndigheter att själva bevilja viseringunder vissa föratsätmingar. Efter ändringar av vissa bestäraraelser iutiänningsförordningen (1989:547) har berayndigal 52 svenskautiandsmyndigheter att även avslå viseringsansökningar. gäller bl.a.uilandsrayndighetema i , , , , , ochTeheran. Närdet gäller viseringar för sydafrikanska medborgare har regeringen iförordningen om visering för sydafrikanska raedborgare (1991:836) föreskrivitnär visering skall bevUjas resp. vägras. Eninom Kulturdeparteraentet upprättad proraeraoria TUlfälUgtskydd for medborgare från m.m. har beretts inomdeparteraentet och varit föreraål för en hearing . Riksdagspartiernasföreträdare i socialförsäkringsutskottet har informerats i ärendet. Beredskapfinns för att snabbt lägga ett förslag om exempelvis situationen i f d. Jugoslavienskulle förvärras. Det är dock inte aktuellt att föreläggariksdagen en proposition på grandval av promemorian. Som jag tidigare nämntöverläranades en proraeraoria från en särskild uttedare meduppdrag att göra en översyn av vissa delar av utlänningslagen Legal regleringav massflyktssituationer. Promemorian innehåller förslag till en lag oravisielsetillsfend ra.ra. för skyddssökande utlänningar från konflikt- ellerkrisområden. Skr.1992/93: 157 V Asylsökande och flyktingar i -tillståndsprövningoch mottagande /91 kora ca 20 5(X) asylsökande till . Under budgetåret1991/92 ökade insttöranuigen successivt. Totalt kora 54 500 asylsökande under1991/92, varav från f d. och raerparten av dera från Kosovo.Antalet asylsökande från andra länder sora t.ex han, hak, Soraalia, Etiopienoch de kurdiska orarådena i och har rainskat Utvecklingenkan illustteras enligt följande diagram: I I I I I I II I I I I I I I I I juli aug sep okt nov dec jan feb mars apr maj juni jul aug sep okt nov MÅNADSVIS 1991 OCH 1992 Den höga insttöranuigenbestod under inledningen av /93, då det under raånaderaajuni-september 1992 kom inte mindre än ca 45 000 asylsökande, merparten frånMakedonien och den serbiska . Det kraftiga inflödet frånMakedonien av personer utan skyddsbehov kunde, efter inforraationsinsatsergentemot grappen i och omfattande cUrektewisning av de anlända, fåsatt upphöra och de allra fleste återvände till hemlandet. Regeringen beslutedei månad 1992 att viseringsfrihet inte längre skulle gälla förmedborgare från Serbien- Montenegrooch som man upphävde viseringstvånget Skr. 1992/93:157 för medborgare från . Därefter har antalet asylsökandeminskat kraftigt. /92 hade resurser för att dels kunna beslute iasylärenden motsvarande en insttömning av 30 000 asylsökande, dels kunnaavarbete eftersläpande ärendebalanser från budgeteret innan. Antalet ejbeslutede asylärenden växte emellertid på nytt, dels på grand av denaccelererande msttömningen, dels på grand av att inte fattedenågra avvisningsbeslut (verkställighetsstopp). Polisensvarade frara to.m. juni månad 1992 för utredningama i asylärenden. Fr.o.m.den övertog ansvaret för asylutredningama. I praktiken innebärdet att gör uttedningar för personer som sökt asyl fr.o.m. den 16 juni1992. Under budgeteret 1991/92 ökade antelet outtedda ärenden hos polisen frånca I 100 till 5 900 vid utgången av . hade juni/hunnit få en kö på 8 200 "egna" outreddaasylärenden. Tillsammans med polisens ärenden fanns det därför ca 14 100outredda ärenden vid ingången av /93. Merparten avsågasylansökningar från medborgare i fd. Totalthade vid ingången av /92 en balans av 14100 asylärenden.Under perioden tiU raånadsskiftet febraari/fattadesinga beslut om avvisning till f d. , s.k. verkställighetsstopp.Dette upphävdes delvis sedan läget i och förändrats. Ifråga om asylsökande ftån den serbiska avvaktede i storutsttäckning med beslutsfattandet Verkställighetsstoppet med avseende påpersoner från hävdes , bl.a. under intryck avbedömningar av UNHCR. Balansen av sådana ärenden där asylutredning gjorts, menbeslut ännu inte fattals, ökade under /92 raed 13 400 tiU 28 100ärenden. Förnärvarande gäller det s.k. verksfellighetsstoppet enbart för asylsökande frånBosnien-Hercegovina. Under raånaderaa juli-sepleraber 1992 fortsatteeraellertid antalet öppna ärenden att öka. Antelet asylsökande utenförstainstansbeslut uppgick i slutet av septeraber tUl 64 500 personer. 1 frågaom överklagade avvisningsbeslut har däremot SIV:s balanser mmskat, från 2 400den 1 juh 1991 till 700 vid utgången av /92. Den 30 september1992 fanns knappt 1 000 sådana öppna ärenden hos . Utiänningsnämndenär den instens som fr.o.m. skall pröva överklaganden enligtutiänningslagen och medborgarskapslagen. Utiänningsnämndenfick överta en stor balans av överklagandeärenden från regeringen, som varöverprövningsinstans to.ra. övertagnabalansen omfattede ca 13 000 personer som väntade på slutiig Skr. 1992/93:157 prövning av sina asylansökningar. inrättades med kort varsel - organisationsuttedningen ochförberedelsema påbörjades - innebar att det därför dröjde ända inpå innan hade hunnit komma igång medbeslutsfattande i någon större omfatming. överlämnade nyaöverklaganden till nämnden. Resultatet blev att nämndens balans vid utgången avbudgeteret 1991/92 hade ökat till att orafatte nästan 14 300 personer. Underförste kvartalet av budgeteret 1992/93, dvs. juli-septeraber 1992, överlämnadeSIV 2 770 personer till . Den sista septeraber omfattedenärandens balans ca 14 600 personer. /92 beslutede i 34 600 asylärenden, varvid raanbiföll och lämnade uppehållstUlstånd till 12 300 () av de asylsökande.Verket omprövade I 600 av sina avslagsbeslut och beslutede dessutora omuppehållstillstånd i 1 400 fall av ny ansökan. Regeringen, och fr.o.m. den Ijanuari 1991 , biföll 4 500 överklaganden (), frärast pågrand av tillämpningen av vistelsetidsreglerna. Totalt fick alltså ca 19 500asylsökande stanna i av flyktingskäl eUer liknande. Beslutenunder /92 ora uppehållstillstånd påverkades av olikapraxisförändringar: (bamfamUjer får stanna på"tretermins-regeln"), (uppehållstUlstånd av humanitäraskäl på grand av långa visielsetider) och / (upphävande av "13decemberbeslutet " ora inskränkt ».sylrätt för de facto-flyktingar). Detre förste månadema /93 fattede beslut i 9 760asylärenden i förste instans. Härvid biföll man och lämnade uppehållstillståndtill I 430 utiänningar (). Under samraa period oraprövade verket 70avvisningsbeslut särat lämnade bifall i 120 fall av ny ansökan.Utiänningsnämnden biföll saratidigt överklaganden från 440 personer. Soratidigare har redovisats ökade antalet asylsökande kraftigt tmder budgetåret1991/92 , främst på grand av utvecklingen i f d. . Den dramatiskaökningen av antalet asylsökande har självfallet inneburit stora påfresmingarfor och ställt stora krav på verkets resurser, kapacitetoch flexibUitet. Underförste öppnade 108 nya anläggmngar (slussannex,förläggningsannex och förläggningar), bl.a. genom avtal raed privataentteprenörer och kommuner. Redan befintiiga anläggningar har också utökats tUlplatsantalet Vidare har möjlighetema att bo hos släktingar i kommun utökats förasylsökande från f d. . juni/juU 1992 fanns ca 51 800 inskrivna på Invand rarverkets dåvarande 200 slussar och föriäggningar. med27 700 under /92. Ökningen har fortsatt i ännu högre Skr.1992/93: 157 takt av innevarande budgetår.Invandrarverket tvingades att öppna en nymottegningsanläggning i stort sett . Vid utgången av september månad1992 bodde 75 700 personer på 240 förläggningar. Av dessa var85 % från f d. . Av dem hade albanska och 30 %serbokroatiska som modersraål medan kora från andra språkgrapper, tex.romanes. hade antalet personer boende på förläggning stigittill ca 77 000. Detstora flertalet asylsökande bor på förläggningar med lägenhetsboende och egenmathållning. Det finns också ett antal tillfälliga föriäggningar som smgbyaroch liknande. På Invandrarverkets uttedningsslussar, där raan vistas en kortaretid innan raan får plats på en förläggning, kan formen för inkvarteringar visastora variationer. Det kan vara nedlagda institutioner som de permenenteslussama och Sagåsen. För tillfäUiga slussar används hotellboende,pensionat, railitärkasemer och lUcnande. Norraalboendet är två personer per rampå såväl förläggning som sluss men det förekoraraer även att lie personer ellerfler får dela ett rara. Farailjer bor tUlsararaans farailjevis. Påutredningsslussama serveras som regel lagad mat. Pågrand av den exttemt höga insttöraningen av asylsökande tvingadesInvandrarverket att använda transitanläggningar sora teltförläggning och andratyper av enkel inkvartering och soraraaren 1992. Åven baracker ochgymnastiksalar togs i anspråk för att överhuvudtaget kunna erbjuda tak överhuvudet. Dengenomsnittiiga dygnskosmaden under budgeferet 1991/92 var för boendepå uttedningssluss resp. för förläggningsboende. 1 sumraan ingårmat, husrara, fickpengar (alltså även dagbidraget), hälsoundersökning, akutsjuk- och tandvård. Även personal- och lokalkostnader (inkl. upprasming ochunderhåll), bam- och fritidsverksarahet särat kostnadema för svenskundervisningoch annan meningsfuU vistelse. Den genomsnittiiga flyktingdygnskostnaden, inkl.extraordinära kosmader för sluss- och förläggningsboende var perdygn för budgeteret 1991/92. har lyckats sänka kosmaden till287 kr/dygn . Kosmadssänkningenkan bl.a.ses mot bakgrund av att minskat personaltetheten ocheftersttävat en högre beläggningsgrad . Konkret innebär dette atten sluss eller forläggning som t.ex. har 400 platser skall eftersttäva attgenom olUca insatser i stället kunna te emot fler, dvs. Enallraän tendens är också att allt fler föriäggningar numera drivs i kommunalregi, for närvarande ett tiotal. UtveckUngen får ses mot bakgrand av att raångakommuner har tomraa lägenheter samt brist på arbetstillfällen. Många kommunerhar dessutora inte kunnat få te eraot det antel flyktingar inora raraen for detkommunala flyktingmottegandet, som man planerat för, eftersora aUt färreasylsökande beviljats asyl.