prop · GG03228 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93:228 Ändrade grundutbildningstider för vissa ~~ Regeringenöverlämnar denna proposition till . Föredragandevid regeringssammanträdet har varit chefen för . Stockholmden På regeringens vägnar Propositioneninnehåller förslag till ändringar i värnpliktslagen (1941:967). Ändringarnainnebär att värnpliktiga som tas ut för grundutbildning till tolk ochförhörsledare får lika läng grundutbildningstid oavsett vid vilken försvarsgrende tas ut. Förslaget innebär också en förkortning av grundutbildningstiden fördessa värnpliktiga. Vidare föreslås en sänkning av den minstagrundutbildningstiden för vissa värnpliktiga i specialistbefattningar, bl.a. läkare.De nya reglerna avses träda i kraft . 1propositionen behandlas också riktlinjer i fräga om värnpliktiga i mobiliserings-och förplägnadstjänst. 1Riksdagen 1992/93. Regeringens proposition Prop. Ändrade grundutbildningstider för vissa värnpliktiga, m.m. 1 Ärendet och dess beredning överbefälhavaren har i en skrivelse (dnr Fo92/2912/RS) föreslagit ändringar i 27 § 1 mom. värnpliktslagen(1941:967) innebärande en samordning av grundutbildningstiden för värnpliktigasom utbildas till tolk och förhörsledare oavsett inom vilken försvarsgren denvärnpliktige skall utbildas. I skrivelsen föreslås också att grundutbildningstidenavkortas för dessa värnpliktiga. I en skrivelse (dnr Fo91/1795/4) harÖverbefälhavaren tidigare föreslagit en sänkning av den minstagrundutbildningstiden för värnpliktiga läkare, läkarassistenter (tandläkare)och apotekare. Under beredningen av detta ärende har synpunkter inhämtatsfrån Överbefälhavaren, för armén. Chefen för marinen. Chefen för flygvapnet,Försvarets dvilförvaltning. , Vapenfristyrelsen, Försvaretssjukvårdsstyrelse, försvarets tolkskola, centrala värnpliktsråd,vapenfrias medinfiytandeorganisation samt personalorganisationernainom försvarsmakten. Frägan om värnpliktiga i mobiliserings- och förplägnadstjänstbehandlades totalförsvarsbeslut (prop. 1991/92:102, bet. 1991/92:FöU12,rskr. 1991/92:337). godtog härvid i princip regeringens förslag attinföra värnpliktiga i mobiliserings- och förplägnadstjänst. Genom en samtidigtbeslutad ändring i värnpliktslagen utökades tjänstgöringstiden för sådanavärnpliktiga (prop. 1991/92:101). Vid ärendets behandling framhöll dockFörsvarsutskottet att volymen och de närmare förutsättningama för att utnyttjadessa värnpliktiga i krigsorganisationen samt utbildningens innehåll bordebeslutas först sedan (Fö 1991:02) hade lämnat sina förslag. förutsatte att regeringen utantidsspillan skulle återkomma till med förslag i frågan. I regleringsbrevet avseende Försvarsdepartementetsverksamhetsområde för /93 angav regeringen att Chefen för armén,med beaktande av beslut, skulle fortsätta sådana förberedelser sommöjliggör att mobiliserings- och förplägnadsvärnpliktiga kan påbörja sinbefattningstjänstgöring på förbanden . Chefen för armén gavs i uppdrag att senast den15 lämna en redovisning av bl.a. vilka krigsförbaiid som har behovav sådana värnpliktiga som det här gäller. Sedan Chefen för armén lämnat den begärda redovisningen,begärdes synpunkter på redovisningen av . inkom till Försvarsdepartementet den 27oktober 1992 med en redogörelse för sina bedömningar (dnr Fo92/2374/lVIlL).Utredningen erinrade härvid om att den i sitt betänkande skulle återkomma tillprinciperna för användningen av värnpliktiga i stödprodiiktionen inom detmilitära försvaret. Regeringenuppdrog genom beslut åt Chefen för armén att - medbeaktande av synpunkter - genomföra utbildning avvärnpliktiga i mobiliserings- och förplägnadstjänst för krigsorganisationensbehov. Bakgrunden till beslutet var att Chefen för armén måste få möjlighet attpåbörja utbildningen av de värnpliktiga som redan var inkallade. 11993årsbudgetproposition (prop.1992/93:100, bil. 5, s. 66-67) har regeringenredovisat sina ställningstaganden i frågan. har aviserats attregeringen avser återkomma till , sedan bl.a. avgettsina förslag. överlämnade tillregeringen sitt betänkande Totalförsvarsplikt (SOU 1992:139). Betänkandet remissbehandlasför närvarande. 2 Ändrad tid för grundutbildning av vissa värnpliktiga Regeringens förslag: Värnpliktslagen ändras så attgrundutbildningstiden blir densamma för alla värnpliktiga som tas ut förutbildning till tolk och förhörsledare. Detta sker genom att tolk ochförhörsledare i lagen anges som en särskild specialistbefattning med en likalång utbildningstid. Grundutbildningstiden för dessa värnpliktiga skall omfattaminst 360 och , vilket innebär att utbildningstiden blir kortare än . Den kortaste grundutbildningstiden för tillspecialistbefattningar uttagna värnpliktiga läkare, tandläkare och apotekareblir . De hörda instanserna: haranfört att benämningen läkarassistent i värnpliktslagen bör bytas ut motbenämningen tandläkare. Övriga instanser har inte haft något att erinra motförslaget. Skälen för regeringens förslag: Av 27 § 1 mom.värnpliktslagen framgår att värnpliktiga tas ut för utbildning i olikabefattningar som hör till någon försvarsgren. Utbildningstiden för varjebefattning är angiven med en minsta och en högsta tid och varierar mellanförsvarsgrenarna. Av paragrafen framgår vidare att värnpliktiga kan tas ut förutbildning till någon av vissa uppräknade särskilda specialistbefattningar,såsom meteorologer eller fältpräster. För sådana specialistbefattningar ärutbildningstiden i allmänhet densamma oavsett vid vilken försvarsgren utbildningensker. En värnpliktig skall tjänstgöra det antal dagar som angesi värnpliktsut-bildningsförordningen (1980:1035). Enligt 3 § förordningen fårÖverbefälhavaren föreskriva att värnpliktiga som har uttagits för utbildningtill vissa särskilda befattningar skall tjänstgöra längre eller änvad som sägs i förordningen. Tiden får dock inte under- eller överstiga vad somanges i värnpliktslagen. Värnpliktiga tas ut för utbildning till tolk ochförhörsledare vid såväl ar- 1* 1992/93. mén, marinen som flygvapnet. Tolkar och förhörsledare är alltidplutonsbe- Prop. 1992/93:228 fälsuttagna värnpliktiga och hänförs i armén tillkategorin plutonsbefäl i särskilt kvalificerad befattning. 1 27§ 1 mom.värnpliktslagen föreskrivs en grundutbildningstid för dessa värnpliktiga inomarmén om minst 395 och . Utbildningstiden för plutonsbefälsuttagnavärnpliktiga är inom flottan minst 410 och , inomkustartilleriet minst 410 och samt inom flygvapnet minst 335och . Utbildningen till tolk och förhörsledare inleds med enallmän militär utbildning. Därefter utbildas de värnpliktiga vid försvaretstolkskola. Med hänsyn till krigsorganisationens behov tas de värnpliktiga underutbildningen vid skolan ut för utbildning vid nägon försvarsgren. Utbildningenav de värnpliktiga sker dock vid tolkskolan. När utbildningen vid tolkskolan äravslutad, krigsplaceras de värnpliktiga i försvarsmaktens krigsorganisation. Överbefälhavaren har anfört att utbildningstiden bör varalika lång för alla värnpliktiga tolkar och förhörsledare, oberoende av vilkenförsvarsgren de tillhör och har därför föreslagit att dessa värnpliktiga ilikhet med t.ex. meteorologer och fältpräster bildar en särskildspecialistbefattning med samma utbildningstid. På så sätt kan, i motsats till , utbildningstiden bestämmas oberoende av vilken utbildningstid som gällerför andra plutonsbefälsuttagna värnpliktiga vid respektive försvarsgren. Överbefälhavaren har vidare anfört attgrundutbildningstiden för tolkar och förhörsledare bör avkortas till minst 360och . Som skäl har anförts att utbildningsmålen kan uppnås meddenna kortare utbildningstid. Regeringen delar Överbefälhavarens uppfattning att dessavärnpliktigas utbildningstid bör vara lika lång oavsett vilken försvarsgren detillhör och föreslår därför att 27 § 1 mom. värnpliktslagen ändras så att i enny punkt denna kategori hänförs till en särskild befattning. Regeringen delaräven Överbefälhavarens uppfattning att utbildningstiden för tolkar ochförhörsledare kan förkortas. Vi föreslår därför att de får en utbildningstidom minst 360 och . Regeringen går härefter över tiil förslaget omgrundutbildningstider för de värnpliktiga läkarna m.fl. Genom ett riksdagsbeslut bestämdes nyariktlinjer för den militära utbildningen av läkare (prop. 1989/90:9, FöU3, rskr.87). genomgick värnpliktiga läkare under pågående civila studier engrundutbildning som var uppdelad på tre eller flera tjänstgöringsperioder. Denya riktlinjerna innebär att en värnpliktig läkare i regel tas ut tillbefälsutbildning och genomför sin grundutbildning som andra värnpliktiga i ettsammanhang. Efter avlagd läkarexamen ändras uttagningen. Därefter genomförskompletterande militärmedicinsk utbildning i form av fackkursér. Ändringen avläkarnas utbildning kunde genomföras inom ramen för den gällande lagstiftningen.De nya riktlinjerna föranledde därför inte några ändringar i värnpliktslagen. När det nya utbildningssystemet infördes, fanns detomkring 400 värnplik tiga läkare som hade påbörjat sin militära utbildning enligt det äldre syste met och ännu inte avslutat sin grundutbildning. Enligt värnpliktslagen skall dessa värnpliktiga fullgöra en grundutbildning om minst . get hardessa värnpliktiga genomfört endast omkring 120 dagars grundut- Prop.1992/93:228 bildning. Överbefälhavaren anser detta vara en tillräckliggrundutbildning för att dessa värnpliktiga skall kunna krigsplaceras iförsvarsmaktens krigsorganisation. Även grundutbildningen för värnpliktiga apotekare och läkarassistenterfår enligt Överbefälhavarens bestämmande genomföras i olika omgångar. Numerahar denna uppdelning av grundutbildningen upphört. Vissa av dessa värnpliktigahar påbörjat grundutbildningen enligt det äldre systemet och fullgjort endast120 dagar. Överbefälhavaren anser att även dessa kategorier värnpliktiga harfullgjort en tillräcklig grundutbildning. Regeringen delar Överbefälhavarens uppfattning ochföreslår att värnpliktslagen ändras på så sätt att den nedre gränsen förgrundutbildningstiden för dessa specialistbefattningar sänks . Regeringen föreslår också att - i enlighet med Försvaretssjukvårdsstyrelses förslag - benämningen läkarassistent i värnpliktslagen bytsut mot benämningen tandläkare. Även om regeringen inte ser något behov aven uppdelad grundutbildning, kan det dock inte uteslutas att det i framtidenvisar sig att grundutbildningen till någon enstaka krigsbefattning bör kunnagenomföras i omgångar. Vi anser därför att en sådan möjlighet även ifortsättningen bör finnas kvar. 115 § värnpliktsförmånsförordningen (1976:1008) föreskrivsbl.a. att värnpliktiga har rätt till utryckningsbidrag på , omtjänstgöringen har varat sammanlagt i minst . Eftersom nu de läkare,tandläkare och apotekare som tagits ut till utbildning tillspecialistbefattning inte kommer att fullgöra en så läng tjänstgöring, bör dekunna få utryckningsbidrag redan efter 120 dagars tjänstgöring. Det ärregeringens uppfattning att nödvändiga författningsändringar bör göras medanledning av detta. 3Värnpliktiga i mobiliserings- och förplägnadstjänst Regeringens förslag: Utbildning av värnpliktiga förmobiliserings- och förplägnadstjänst genomförs i huvudsak i enlighet medregeringens uppdrag till Chefen för armén . Uppfyllnaden av mobiliserings- och förplägnadsorganisationenskall ske genom att de militära myndigheterna i krigsorganisationen underuppbyggnadstiden utnyttjar dels samtliga civilanställda som blir kvar igrundorganisationen och som går att krigsplacera, dels flertalet merbehovsutbildade kockar inom marinen förkrigs-placering inom förplägnadstjänsten. Uppsättningstiden av mobiliserings- och förplägnadsförbandenbör vara . Åtgärderna bör vara av en sådan omfattning att uppsägningav civilanställda kan begränsas så långt som möjligt. På och i nuvarandeÖvre militärområde skall civUanställda som berörs av införandet avutbildningen av mobiliserings- och förplägnadsvärnpliktiga enbart awecklasgenom naturlig avgång. Skälen för regeringens förslag: Uppsättandet avmobiliserings- och för-plägnadsförband är en följd av strävan att ha så litenskillnad som möjligt mellan organisationen i fred och i krig. Förrådstjänsten genomgår en omfattandeförändring mot en mer centraliserad och rationell hantering av materiel. En resurssnålare förrådshållning måste dock kombineras medåtgärder för att snabbt höja mobiliseringsberedskapen. Därför behövs eneffektiv mobiliseringsorganisation. Nuvarande mobiliserings- och förplägnadsvärnpliktigasaknar rätt utbildning för de uppgifter som skall lösas i den nyamobiliseringsstrukturen. Dessa värnpliktiga bör ersättas med särskildamobiliseringsförband. Traditionellt har förplägnadsfunktionen ikrigsorganisationen att varje kompanienhet såväl i fältförbandensom i territorialarmén förfogat över en kokgrupp. Detta har fördelar men också nackdelar. För stora delar avdet territoriella försvaret men också för fältförbanden i vissa lägen är detmer rationellt att utnyttja tillgängliga storkök. Därav följer ett behov av attförändra värnpliktsutbildningen i detta avseende. En bättre effekt erhålls om förplägnadsfunktionen ifältförbanden har kompetens att, beroende pä situationen, antingen utnyttjastorkök eller tillreda mat fältmässigt. En sådan inriktning kräver att en kokgrupp har kompetensinom båda områdena. Denna kompetens måste erhållas under grundutbildningen.Genom att samtliga ges utbildning i bäde militära storkök och fältkök uppnäserforderlig kompetens. Utöver detta erfordras särskilda förplägnadspkitonerför Värnpliktiga i dessa plutoner utbildas i huvudsak Prop. 1992/93:228för storköksbefattningar. redovisade Chefen för armén vilkakrigsförband som har behov av mobiliserings- och förplägnadsvärnpliktiga.Vidare redovisades dessa krigsförbands uppgifter, antalet värnpliktiga somberörs i respektive förband och antalet anställda som till följd härav blirövertaliga. Enligt Chefens för armén redovisning finns ett behov av 11776 värnpliktiga i mobiliseringstjänst och 4 407 i förplägnadstjänst för attåstadkomma den planerade krigsorganisationen. Chefen för armén anger attkrigsorganisationsbehovet innebär att ca 2 500 mobiliserings- och förplägnadsvärnpliktigaårligen behöver genomgå grundutbildning, varav ca 1 160 utgörs av mobiliseringsvärnpliktiga.Detta skulle kunna ge en teoretisk möjlighet att minska antalet förråds- och förplägnadsanställdamed ca 900. De reella rationaliseringsmöjligheterna bedöms dock av Chefen förarmén stanna vid en minskning med ca 800 anställda. Efter de minskningar av försvarsmaktens grundorganisationsom försvarsbeslut innebär kommer enligt regeringens bedömning arménstotala behov av civilanställd personal att uppgå till sammanlagt ca 3 200 personerfrån mitten av 90-talet. Huvuddelen av dessa civilanställda kan krigsplaceras. Det rådande arbetsmarknadspolitiska läget gör det enligtregeringens mening angeläget att försöka lindra effekterna för de civilanställdaav att mobiliserings- och förplägnadsförband införs. föreslog i sin redogörelse attuppfyllande av mobiliserings- och förplägnadsorganisationen skall ske genomatt de militära myndigheterna i krigsorganisationen under uppbyggnadstidenutnyttjar -samtliga civilanställdasom blir kvar i grundorganisationen och som går att krigsplacera, -flervärnpliktiga med lämplig bakgrund som kan föras över från fältförbanden eller merbehovsutbildningeninom marinen, -personal frånfrivilligorganisationerna och -värnpliktigasom direktrekryteras för att genomgå grundutbildning för uppgifter imobiliserings- och förplägnadstjänsten. ansåg också att uppsättningstiden bordegöras längre än planerade . Utredningen angav också att man avsåg att isitt betänkande återkomma till principerna för användningen av värnpliktiga istödproduktionen inom det militära försvaret. I betänkande redovisas allmännaprinciper för uttagning till stödproduktion. Härvid anges att en heltavgörande förutsättning för att pliktpersonal skall få tas ut tillstödproduktion är att de får en uppgift i krigsorganisationen eller att debehövs för beredskap i fred. Vidare anger man att det är viktigt att utnyttjade civilanställda som i krigsorganisationen kan utföra de uppgifter som de hari den fredstida produktionen. Slutligen påpekas att omsättningen avpliktpersonal inte får vara större än vad som är motiverat av de uttagnasförmåga att lösa uppgifterna. De värnpliktiga som omsätts bör inte samtligaöverföras till personalersättningsreserven, utan flertalet bör ges nyakrigsbefattningar. Enligt regeringens mening bör vid införandet avmobiliserings- och för- 7 plägnadsförband följande gälla för att minska antaletuppsägningar av civil- Prop. 1992/93:228 anställda. Uppsättningstiden av mobiliserings- och förplägnadsförbandenförlängs frän 12 till . Därigenom kan ytterligare civilanställda behällasi organisationen. Vidare bör de inom marinen ca 120 merbehovsutbildadekockarna utnyttjas i förplägnadsförbanden. Härutöver bör samtliga civilanställdautnyttjas som blir kvar i grundorganisationen och som går att krigsplacera. De reduceringar som blir följden av införandet avmobiliserings- och förplägnadsförband bör genomföras sä att civilanställda påGotland och inom nuvarande Övre militärområde, där stor arbetslöshetråder, inte drabbas av uppsägningar. I dessa områden bör personalen awecklasenbart genom naturlig avgång. Att utnyttja frivilligpersonal, som Pliktutredningenföreslagit, bedöms inte möjligt, då det råder brist på frivilliga ihemvärnets förpläg-nadsorganisation. Hemvärnet skall dessutom öka i storlek. Sammantaget konstaterar regeringen att med dessa åtgärderendast ca 550 civilanställda blir övertaliga vid införandet av utbildningen av mobiliserings-ochförplägnadsvärnpliktiga. Behovet av civilanställda inom armén kommer därmed attuppgå till ca 3 450 personer . När avvecklingen av civilanställdagenom naturlig avgång slutförts bör antalet civilanställdainom armén vara 3 290 personer. Genom totalförsvarsbeslut har godkäntprincipen om att värnpliktiga används i mobiliserings- och förplägnadstjänst.Utbildningstiden för dessa värnpliktiga har lagts fast genom samtidigtbeslutade ändringar i värnpliktslagen. De riktlinjer som regeringen harredovisat bör ligga till grund för genomförandet. I enlighet med vad som har anförts har inomFörsvarsdepartementet upprättats ett förslag till lag om ändring i värnpliktslagen (1941:967). Förslaget är av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörandeskulle sakna betydelse. 2.godkänner deriktlinjer vi anfört om värnpliktiga i mobiliserings- och förplägnadstjänst. 6 Propositionens lagförslag Prop. Lag om ändring i värnpliktslagen (1941:967) Härigenom föreskrivs att 27 § 1 mom. värnpliktslagen(1941:967) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Värnpliktsutbildningen utgöres av grundutbildning ochrepetitionsutbildning. Repetitionsutbildningen kan utgöras av krigsförbandsövningar,särskilda övningar, fackövningar, särskilda fackövningar och mobiliseringsövningar. Värnpliktig, som uttagits för utbildning vid armén,skall fullgöra grundutbildning som omfattar för 1. menig kategori G eller F minst 220och , 2. menig kategori E minst 265 ochhögst eller, i särskilt kvalificerad befattning, minst 325 och högst350 dagar, 3. gruppbefäl minst 290 och högst 315dagar, 4. plutonsbefäl minst 325 och högst360 dagar eller, i särskilt kvalificerad befattning, minst 395 och högst 450dagar, 5. kompanibefäl som för plutonsbefäl samtytterligare . Värnpliktig, som uttagits för utbildning vid flottan, skall fullgöra grundut bildning som omfattar för 1. menig kategori G minst 385 ochhögst , 2. menig kategori F minst 325 ochhögst , 3. menig kategori E minst 505 och högst525 dagar, 4. gruppbefäl minst 325 och högst 455dagar, 5. plutonsbefäl minst 410 och högst525 dagar eller, om den värnpliktige har avlagt sjökaptens- ellersjöingenjörsexamen, minst 410 och , 6. kompanibefäl som för plutonsbefäl samtytterligare . Värnpliktig, som uttagits för utbildning vid kustartilleriet, skall fullgöra grundutbildning som omfattar för 1. menig kategori G eller F minst 240och , 2. menig kategori E minst 400 och högst425 dagar eller, i befattning i kust-jägarförband, minst 290 och högst 315dagar, 3. gruppbefäl minst 290 och högst 315dagar, 4. plutonsbefäl minst 410 och högst435 dagar, 5. kompanibefäl som för plutonsbefäl samtytterligare . Värnpliktig, som uttagits för utbildning vid flygvapnet, skall fullgöra grundutbildning som omfattar för 1. menig kategori G eller F minst 225och , 2. menig kategori E minst 325 ochhögst , 3. gruppbefäl minst 325 och högst 350dagar, eller, i särskild befattning i underhålls-, underrättelse- eller markförsvarstjänst,minst 260 och , 4. plutonsbefäl minst 335 och högst360 dagar, 'Senasie lydelse 1992:523. Nuvaraitdelydelse Föreslagen lydelse Prop. 5. kompanibefäl som för plutonsbefäl samtytterligare . Värnpliktig, som uttagits för utbildning till nägon avföljande särskilda befattningar, skall fullgöra grundutbildning som omfattarför 1. apotekare minst 200 och högst 1. apotekare minst 720 och högst 225dagar, , 2. läkare minst 200 och högst 225 2. läkare minst 720 och , dagar, 3. läkarassistent minst 230 och 3. tandläkare minst 720 och högst , , 4. fältpräst minst 320 och högst 345dagar, 5. personalvårdsassistent minst 320och , 6. tekniker vid armén minst 320 ochhögst , 7. systemtekniker vid flygvapnet minst340 och , 8. meteorolog minst 340 och högst 8. meteorolog minst 340 och högst365 dagar. 9. tolk och förhörsledare minst 360 och högst 380 dagar.Värnpliktig, som uttagits till bevaknings- eller depåtjänst, skall fullgöragrundutbildning som omfattar minst 220 och . Värnpliktig skall fullgöra vid armén och flygvapnethögst fem, vid flot tan högst två och vid kustartilleriet högst fyra krigsförbandsövningar. Krigsförbandsövning skall vid armén omfatta förvärnpliktig i befattning för 1. menig högst 21 eller, i särskiltkvalificerad befattning för menig, , 2. gruppbefäl , 3. plutons- eller kompanibefäl . Krigsförbandsövning skall vid marinen omfatta för värnpliktig i befattning 1. menig högst 15 eller, i särskiltkvalificerad befattning för menig eller i befattning för menig kategori E i kustjägarförband,, 2. gruppbefäl , 3. plutons- eller kompanibefäl högst32 dagar. Krigsförbandsövning skall vid flygvapnet omfatta för värnpliktigi befattning för 1. menig , 2. gruppbefäl högst 15 eller, isärskilt kvalificerad befattning för gruppbefäl, , 3. plutons- eller kompanibefäl högst22 dagar. För värnpliktig i befattning som kompanichef eller kompanikvartermästareeller i motsvarande befattning eller med uppgift som materielredogö-rare kantiden för krigsförbandsövningen utsträckas till att omfatta högst två dagarutöver den tid den värnpliktige eljest skall tjänstgöra. Krigsförbandsövningarna inom armén fär delas upp på tvådelövningar om sammanlagt för meniga och gruppbefäl och högst 30dagar för plutons- och kompanibefäl. Tiden för en krigsförbandsövning får tagas i anspråk fören fackövning. Värnpliktig i befattning för plutons- ellerkompanibefäl samt värnplik tig i särskilt kvalificerad befattning för menig eller gruppbefäl kan åläggas att fullgöra högst fem särskilda övningar. Särskild övning skall omfatta vid arménoch marinen samt vid flygvapnet. Värnpliktig, som vid förband skall fullgöra uppgift avsärskild betydelse Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. för genomförande av förbandets mobilisering eller som är krigsplaceradvid förband, vars mobilisering är avsedd att kunna genomföras på avsevärt kortaretid än som gäller för huvuddelen av försvarsmaktens förband, kan åläggas attfullgöra högst fem mobiliseringsövningar om sammanlagt . Tiden för särskild övning får tagas i anspråk för särskildfackövning. Vid flygvapnet får särskild övning uppdelas i tvådelövningar, om den värnpliktige medger det. Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 25 mars1993. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , , , Statsrådet anmäler fråga om ändradegrundutbildningstider för vissa värnpliktiga, m.m.