prop · GG0350 · 1992-12-31 00:00:00 — Härigenomföreskrivs att i 1 och 10 §§ lagen (1983:890) om allemanssparande orden"lagen (1988:847) om skattelättnader för allemanssparande ochungdomsbosparande" skall bytes ut raot orden "lagen (1988:847) omskattelättnader för allemanssparande". Dennalag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Föredragande: stetsrådet Prop.1992/93:50 Bilaga 6 Anmälan till proposition om åtgärder för att Stabiliseraden svenska ekonomin Mittförslag: Ytterligare raedel för studiestöd anvisas raed försärskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa och med för studiemedel.Studiebidraget inom studiehjälpen höjs inte den . Skälenför mitt förslag: Chefen för koraraer senare attföreslå ett utökat antel platser inom den kommunala vuxenutbildningen. 13 000platser, folkhögskolan, 5 000 platser och gymnasieskolan 5 000 platser . kommer att innebära ökade kostnader inomstudiestödssystemet. Såvittgäller den ökade satsningen inora den kommunala vuxenutbildningen ochfolkhögskolan beräknar jag en studiestödskostnad enligt följande. För särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa beräknar jag en kostnad av 142 miljoner kr.Dette innebär att ca 5 100 studerande ges möjlighet att uppbära dette stöd.Studiemedelskostnaderaa för övriga elever beräknar jag till 85 miljoner kr.Kostnaden för studiehjälp för ytterligare 5 000 platser i gymnasieskolan beriiknar jag till . Vidmina beräkningar har jag utgått ifrån de utnyttjandegrader m.m. som beräknatsför saratliga studerande sora omfettes av studiemedel, studiehjälp och särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa. Tidigarehar chefen för föreslagit att studiefman-sieringen förpolisaspiranter vid studier vid bör ske inom ramen för studiemedelssysteraetfr.o.ra. Chefen för avser attsenare återkoraraa till regeringen raed förslag till närmare bestäraraelserhärora särat beräkningar av de ökade kostnader för studieraedel som förslagetmedför. Studiebidragetär beloppsmässigt samordnat med det allraänna barabidraget. Därmed är detnaturligt att regeringen föreslår att den redan beslutede höjningenav studiebidraget inora studiehjälpen fr.o.m. inte komraertill stånd. Utifrån det beräknadeantelet elever som kommer att uppbära studie- Prop. 1992/93:50 bidragberäknar jag ett medelsbehov som är . mindre än Bilaga 6 vadsom eljest skulle utgå under budgeteret 1992/93. Med hänvisning till tidigareredovisat ökat behov av studiehjälp blir dock det inindre medelsbehovet 115miljoner kr. För /94 beräknar jag besparingen till 270 miljonerkr. 1enlighet med vad jag har anfört ora oförändrat studiebidrag inom studiehjälpenhar inom upprättets förslag till lag ora ändring i lagen (1991:924) om ändring i studiestödslagen (1973:349). Förslaget börfogas till protokollet i dette ärende som bilaga 6.1. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. ante förslag till lag om ändring i lagen (1991:924)om ändring i studiestödslagen (1973:349), 2. till Studiemedel m.m. på tilläggsbudget tillstetsbudgeten för /93 under åttonde huvudtiteln anvisa ettförslagsanslag på , 3. till Viixenstudiestöd m.m. på tilläggsbudget tillstetsbudgeten för /93 under åttonde huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag på . Lag om ändring i lagen (1991:924) om ändring istudiestödslagen (1973:349) Härigenomföreskrivs i fråga ora lagen (1991:924) om ändring i sttidiestödslagen(1973:349) delsatt ändringen av 3 kap. 6 § skall utgå, dels attikraftträdandebestämmelseraa' till lagen (1991:924) om ändring i nämnda lagskall ha följande lydelse. 1992/93:50 Bilaga6.1 samt i övrigt . De nya föreskrifteraa i punkt i övergångsbestämmelseraa till lagen (1988:877) om ändring i studiestödslagen tillämpas med avseende på bestämmande av sluflig avgift fr.o.m. . Denna lag träder i kraft,ifråga om 3 kap. 6 § , i fråga om 8 kap. 6 §, punkt 6 i övergångsbestämmelseraatill studiestödslagen och punkteraa 1 och 2 e1 i övergångsbestäraraelseraatill lagen (1988:877) ora ändring i studiestödslagen Denna lag träder i kraft,i fråga ora 8 kap. 6 §, punkt 6 i övergångsbestämmelseraa till studiestödslagenoch punkteraa 1 och 2 e1 i övergångsbestämmelseraa till lagen (1988:877) omändring i studiestödslagen samt i övrigt . 'Senastelydelse 1991:1942. Bilaga7 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till proposition om åtgärder för att stabiliseraden svenska ekonomin Efterfråganpå arbetskraft har minskat inom samtliga sektorer i ekonomin. Anteletnyanmälda lediga platser är mycket lågt. Totelt har ca 290 000 personervarslats ora uppsägning fram . Underde förste åtte raånaderaa 1992 varslades 111 000 personer ora uppsägning raot83 000 . Tillföljd av den svaga efterfrågan har sysselsättnragen minskat kraftigt i Sverigesedan slutet av . En mycket stor del av minskningen avser arbeten inomindustrin. Även inom offentlig sektor sjunker nu sysselsättningen. Enligtarbetskraftsundersökningen () var ca 229 000 personer öppetarbetslösa, vilket innebär av arbetskraften. befenn sig ca 170000 personer i någon konjunkttir-beroende arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Anteletlångtidsarbetslösa ökar också. var närraare 67 000 personerlångtidsarbetslösa, vilket är 45 000 fler än . Motbakgrand av arbetsmarknadsläget har () i skrivelseden begärt ytterligare medel för arbetsmarknadspolitiskainsatser. UtöverAMS skrivelse har det koramit in skrivelser från myndigheter, organisationer m.fl.rörande åtgärder som syfter till att skapa sysselsättning eller minskaarbetslösheten. Sedanriksdagen fattede beslut med anledning av kompletteringspropositionhar det skett omvälvande förändringar som påverkar den analys som strateginbyggde på. Föratsättningama för den ekonomiska politiken har förändrats ochförsämrats snabbt. För att raotverka de allt svårare problemen påarbetsmarknaden behövs nu stora och temporära insatser. Densnabbt stigande arbetslösheten iimebär en påteglig risk för en permanent högarbetslöshet. Det kommer inte minst att slå raot arbets- handikappade och andra grapperraed en svag ställning på arbetsmark- Prop. 1992/93:50 nåden. Motdenna exceptionella bakgrand har regeringen och det Socialdemokratiska arbeterepartietenats om ett stebiliseringsprogram för den svenska ekonomin. Somchefen för redovisat kommer långsiktigtverkande strakturella ingrepp i ekonorain att föreslås med enomfattande satsning på arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Desatsningar inom arbetsmarknadspolitikens område, som jag strax deteljerat skallredovisa, komraer att ge dels omedelbara direkte effekter, delsspridningseffekter som förstärker den ordinarie arbetsmarknaden i betydandeutsträckning. Den föreslagna sänkningen av arbetsgivaravgiften kan vidare väntesge positiva effekter på företegens stebilitet efter hand och därmed även på sysselsättrungen. 2.1 Inriktningen av det arbetsmarknadspolitiskaprogrammet Detprogram för massiva och snabba arbetsmarknadspolitiska insatser sora regeringenoch det Socialdemokratiska arbeterepartiet kommit överens om irmebär enmarkering av arbetslinjen sora fundaraent i arbetsmarknadspolitiken. Detbör emellertid understrykas att arbetsmarknadspolitiken inte ensara kangarantera full sysselsättning. Inte ens en perfekt fungerande arbetsraarknadeller massiv ökning av insatseraa leder i ett längre perspektiv till fiillsysselsättning ora ekonomin i övrigt är i obalans. Detförtjänar vidare att upprepas att det i praktiken finns en gräns för hur storarbetslöshet som till rimliga samhällsekonomiska kostnader kan mötes medselektiva åtgärder. Föratt raöte ökningen av arbetslösheten och framför allt långtidsarbetslöshetenkommer åtgärder att föreslås inom flera områden. Jag har i dessa frågor samråttmed cheferaa för Utbildnings-, Komraunikations-och Finansdeparteraenten. Ensamlad redovisning över de insatser, och de effekter de beräknats få, som beslutedesunder förra budgetåret koraraer att läranas till senare underinnevarande budgetår. Programraetinnebär att den inriktning av arbetsmarknadspolitiken som angavs ikompletteringspropositionen ligger fast. Förslagenkan sammanfettes på följande sätt: Somett led i den långsiktiga satsningen på utbildning föreslås drygt 600 miljonerkronor för kurser av samma typ som inom det reguljära utbildningsväsendet.Drygt hälften av medlen bör avse Komvux och återstoden folkhögskolan,gymnasieskolan och de små och medelstora högskoloraa. Toteltberäknas genom denna försterkningar ca 25 000 personer kun- Prop. 1992/93:50 na erbjudas utbildning . Utbildningsvikariatenuppskattedes ursprangligen kunna få en omfattning ora ca 20 000 deltegare, menhar aldrig nått mer än drygt hälften av den nivån. Målsätttiingen skall nu varaatt öka intresset hos arbetsgivaraa för denna åtgärd så att den från börjanberäknade nivån kan uppnås. Föratt alla ungdomar skall kunna få en värdefull arbetslivserferenhet genoraarbete på praktikplats föreslås ytterligare till ungdomsprakfik.Det öppnar möjlighet fill sådan inskolning för ytterligare ca 36 000 ungdomar.Syftet med regeringens ansträngningar är att dessa ungdomar därmed skall fåbättre långsiktiga föratsättningar på arbetsmarknaden. Strävan måste vara attalla får ordinarie anstellningar på den öppna arbetsmarknaden till avtelsenligalöner. Somen fortsätbimg på de redan tidigare sterka satsningaraa på infrastraktur ochkommunikationer har chefen för tidigare i dagföreslagit ytterligare till reparationer och underhåll avlänsvägnätet i skogslänen särat i norra delen av län och iÄlvsborgs län. Utöverdessa insatser i vägnätet anser jag att det av arbetsmarknads-skäl bör skapasmöjligheter att tidigarelägga vissa sysselsättningsintensiva investeringarinom affärsverken. AMS bör därför tilldelas medel, , såatt myndigheten i samråd med de affärsverk, som fmansierar sina investeringarutanför stetsbudgeten. kan inventera och initiera lämpliga objekt som snabbtkan komma igång. Högprioritet skall ges åt kampen raot långtidsarbetslöshet, utförsäkring och utslagning.Erferenheten visar att det är svårt, administrativt tungrott och dyrt attfinna lärapliga åtgärder för många av dessa människor. Nya och okonventionellalösningar niåste till. Utöverett förslag om en massiv förstärkning av medlen till beredskapsarbetenhuvudsakligen för utförsäkringshotede, totelt raed enberäknad sysselsättningseffekt om ca 30 000 personer, föreslås därför att enny åtgärd för att bibehålla de arbetslösas förankring i arbetslivetintroduceras. Syftetmed den nya åtgärden är att stimulera den lokala initiativrikedom sora behövsför att late arbetslösa personer få bidra till sin egen och samhälletsutveckling. De skall dessutom få en så nära kontakt som möjligt raedarbetslivet. Utvecklingeni ett längre perspektiv Prop. Bilaga7 I och raed de beslut fettede på grandval av koraplet- teringspropositionhar inte mindre än totelt anvisats för olikakonjunkturberoende insatser mot arbetslösheten. Ca två tredjedelar av dessamedel avser traditionell arbetsmarknadspolitik medan en tredjedel är medelanvisade för infrastrakturella åtgärder, det reguljära skolväsendet, regionalutveckling etc. Totelt beräknas dessa insatser kunna gesysselsättningsmöjligheter, utbildning och praktik, direkt och indirekt, förnärmare 200 000 personer. Deförslag som presenteras iimebär att ytterligare ca börtillföras för insatser mot arbetslösheten, vilket kommer att ge arbete ellerutbildning för mer än 130 000 personer. Sammantegetinnebär dette en satsning mot arbetslösheten av skådat slag. Anteletpersoner i olika åtgärder kommer, , att varalångt större än vad arbetsmark-nadsmyndigheteraa i längden makter att hantera. Detär därför nödvändigt att trycket på arbetsmarknadspolitiken lätten Endast genorasnabba och ansvarsfulla avtel kan de föratsättningar skapas som måste till föratt öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. Parteraa påarbetsmarknaden har i dette avseende ett mycket stort ansvar. Jagövergår nu till att redovisa mina förslag. De förslag som kommit in och som jaginte ter upp i det följande, är jag inte beredd att tillstyrka. Fleraav mina förslag innebär ett ökat ansvarstegande för kommunema. Det skall dockinte medföra en ökad ekonomisk belastning för dessa eftersom åtgärderaa korameratt minska kostnaderaa för socialbidrag m.m. 2.2.1 Tillfällig förstärkning av arbetsförmedlingen Detnuvarande läget på arbetsmarknaden innebär en väsentligt större belastning påarbetsförmedlingen än . var över 753000 arbetssökande inskrivna vid förmedlingen, vilket kan jämföras med 494 000 arbetsökandevid och 340 000 . En fillfälligpersonal förstärkning under innevarande budgetår ar därför nödvändig. Det ärockså av störste vikt att den ökande tillströmningen av sökande tillarbetsförmedlingen inte leder till att grapper med svag ställning påarbetsmarknaden trängs undan och inte får en kvalitetivt god service. Jag villpoängtera att förstärkningen är tillfällig och betingad av konjunkturläget.Därför bör AMS för förstärkningen få disponera en del av medlen för konjunkturberoendeåtgärder som anvisas under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Jagvill också framhålla att de förslag som jag lägger fram väsentligt koraraeratt öka arbetsförraedlingens raöjligheter att bistå enskilda arbetssökande. Saratidigtökar dette arbetsbelastningen för arbetsförmedlingens personal. I det rådande läget påarbetsmarknaden bör det vara möjligt att tillfälligt anstella personer medlämplig utbildning och erferenhet från näringslivet och som efter en relativtkort personalutbildningsinsats snabbt kan fullgöra viktiga arbetsuppgifter vidförmedlingen. Jag föreslår att högst 200miljoner kronor av medlen under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder fårdisponeras av AMS under /93 för tillfällig personalförstärkningvid arbetsförraedlingen. Rekrytering av personalen skall i förste hand skebland arbetslösa. 1992/93:50 Bilaga 7 Betydanderesurser används nu för att täcka utgifteraa för kontant understöd till dearbetslösa. Dessa stora resurser utgör en arbetsmarknadspolitisk fillgång somskulle kunna utnyttjas bättre till att sterka arbetslinjen. föratsätteremellertid en förändring av det nuvarande regelverket. Jag kommer att förslåett nytt systera sora skall göra det raöjligt att utnyttja medlen för kontantunderstöd till att aktivera arbetslösa kassamedlemmar. Mittförslag: Arbetslösa sora uppbär ersättning från arbetslöshetsförsäkringenskall sora en försöksverksamhet erbjudas möjlighet att delte i aktiviteter,vars syfte är att bibehålla och sterka den arbetslöses anknytning tillarbetslivet. Försöksverksamhetenskall pågå -. AMS skallregelbundet redovisa utvecklingen och erfarenheteraa från verksamheten. Skälenför mitt förslag: Människor bryts raycket snabbt ned av arbetslöshet. De blir oftepassiviserade och isolerade, vilket försvårar eller rentev oraöjliggör för deraatt te sig tillbaka till den reguljära arbetsmarknaden. Långvarig arbetslöshetraedför raycket negativa konsekvenser för den enskilde. Ävenför samhället raedför långtidsarbetslöshet stora skadeverkningar. Kostnaderaaför de sociala skyddssysteraen stiger. Även arbetsraarkna-dens funktionssättpåverkas negativt när fler och fler människor varaktigt förlorar sinanknytning till arbetsmarknaden. Överhettningstendenser på arbetsmarknaden försterksoch förvärras i tider av ekonomisk högkonjunktur ora stora grapper teppat sinförankring på arbetsmarknaden. Ettsätt att motverka den ökande långtidsarbetslösheten raed dess negativaeffekter, sora nu raåste prövas, är att raöjliggöra en aktivare användning av medlen tillarbetslöshetsförsäkringen. Syftet är att upp- Prop. 1992/93:50 muntrasociala kontakter och arbetslivskontakter hos dem som uppbär Bilaga 7ersättning från arbetslöshetsförsäkringen för att underlätte deras åter-inträdepå arbetsmarknaden. Dessutomär det avgörande för sysselsättningen, för näringslivets utveckling och för atthela skall leva att få till stånd framtidstro och utveckling på denegna orten. En grandläggande föratsättning för dette är att man lokaltsamverkar för att motverka arbetslöshet, stärka den enskildes stellning,förbättra de lokala föratsättningaraa och skapa nya jobb. Föratt uppnå dette förstärks arbetslinjen med en ny åtgärd, kalladarbetslivsutveckling. Den är tänkt för arbetslösa som varken kan få arbete,utbildningsplats eller annan aktiv åtgärd. Syftetär att te tillvara de arbetslösas vilja till aktivitet och utveckling till gagnför det lokala näringslivet och för samhällsuppgifter som inte armars skullebli utförda. En viktig uppgift är att stärka den enskilde inför arbetet på denöppna arbetsmarknaden samt stimulera företegsamhet och kooperativ verksamhet.Den arbetslöse skall inbjudas att delte i olika aktiviteter som ordnas isaraverkan raellan arbetsförraedlingen och komrauner. feckliga organisationer,branschorganisationer, företeg, folkrörelser ra.fl. Föratt underlätte för den arbetslöse att återinträda på den reguljära arbetsraarknadenkan raan lokalt komraa överens om att förlägga verksarahet till olikaarbetsplatser. Det bör vara möjligt för arbetslösa att göra insatser inom folkrörelseraaeller fullgöra samhällsuppgifter som annars inte skulle bli utförda. Det fårdock inte bli fråga om att störa den ordinarie arbetsmarknaden, ellerarbetsmarknadspolitiska insatser sora syfter till att främja rekrytering avpersonal. Ej heller får insatseraa äventyra konkurrensförhållanden. Men det bört.ex. vara möjligt för arbetslösa att göra insatser inora sådana områden somkultur- och miljövård m.fl. andra oraråden. Arbetslivsutveckling skall inteersatte ordinarie arbeten. Undertiden den arbetslöse delter i dessa aktiviteter uppbär vederbörande denvanliga ersättningen från arbetslöshetskassan, som dock likställs raedutbildningsbidrag. Därmed förstärks också skyddet mot utförsäkring. .Tagberäknar att ca 20 000 personer skall kunna beredas möjlighet attdelte i arbetslivsutveckling. 1992/93:50 Bilaga 7 Minbedömning: Den lokala arbetsförmedlingen bör i samråd med företrädare förnäringsliv, offentlig sektor, fackliga organisationer, branschorganisafioneroch övrigt föreningsliv bestemma vilken intriktning och organisation somverksamheten med arbetslivsutveckling skall ha. Det praktiska ansvaret förverksamheten koraraer därraed till stor del att överlämnas till anordnaraa.Arbetsförmedlingen skall anvisa deltegande i arbetslivsutveckling. Skälenför min bedömning: Möjligheteraa att inrätte platser för arbetslivsutvecklingberor i stor utsträckning på de lokala aktöreraas vilja att medverka. bör därför gemensarat med lokala företrädare förnäringsliv, feckföreningar, folkrörelser och övrigt föreningsliv bestämmavilken inriktning och organisation som verksamheten raed arbetslivsutvecklingskall ha. Sedanär det anordnaren sora har det praktiska ansvaret för att aktivera arbetslösai arbetslivsutveckling, sköte den konkrete uppläggningen av verksamheten, hållakontakter med berörda intressenter osv. Organisationen bör vara såobyråkratisk som möjligt. Tanken är alltså att arbetsförmedlingen inte skallbelästes med sådana aktiviteter. Däremot kan arbetsförmedlingen medverka tilldelfinansiering av verksaraheten i det fall dette är nödvändigt. I vissa fallkan det vara lämpligt att inrätte statliga beredskapsarbeten för planering ochorganisation av anordnarens verksamhet. Som jag har anfört bör det varamöjligt att anordna aktiviteter inom raraen för arbetslivsutveckling inom istort sett alla delar av samhällslivet. Föreningslivet och folkrörelser har enviktig roll att spela i dette sammanhang men även huvudmän inom offentlig ochprivat sektor bör på motsvarande sätt kunna aktivera de arbetslösa. Jagvill särskilt framhålla att arbetslivsutveckling skall bidra till att stimuleratill eget företegande och kooperativ vericsamhet. Somjag framhållit får inte denna åtgärd ersatte eller tränga undan ordinariearbeten. I den mån arbetslivsutvecklingen avser aktiviteter på arbetsplatserbör arbetsförmedlingen samråda med dels fackliga organisationer, delsnäringslivs- och branschorganisationer angående utformningen av verksamheten. Arbetsfömiedlingenskall anvisa deltegande i arbetslivsutveckling. Det är en självklarhet atterforderlig tid i verksamheten måste avsattes till att söka arbete. Via arbetsförraedlingenster sedvanliga arbetsraarknads-politiska instrament till förfogande. Mittförslag: Den som delter i arbetslivsutveckling uppbär dagpenning frånarbetslöshetskassan. Dagperming som utges till den arbetslöse under de dagarsom han eller hon är anvisad arbetslivsutvecklingen benämns utbildningsbidragoch skall särredovisas. Vidare skall ersättningsperioden iarbetslöshetsförsäkringen förlängas med samma antel dagar. Deltegande i arbetslivsutvecklingskall likstellas med deltegande i arbetsmarknadsutbildning vid tilllämpning avarbetslöshetsförsäkringslagens bestämmelser om tiUgodoräkningsbar tid, överhoppningsbartid och ora avstängning från rätt till ersättning. 1992/93:50 Bilaga 7 Skälenför mitt förslag: Syftet raed inrättandet av arbetslivsutveckling är att på ettsnabbt och okomplicerat sätt göra det möjligt för den som uppbärarbetslöshetsersättning att behålla sin anknytning till arbetsmarknaden. Deltegandei arbetslivsutveckling bör därför ersattes med samraa dagpenning som iarbetslöshetsförsäkringen. Ersättningen till den enskilde bör eraellertidbenämnas utbildningsbidrag för att markera verksamhetens kompetenshöjandekaraktär. Bidraget skall särredovisas av arbetslöshetskassan. Densom delter i arbetslivsutveckling utför en aktivitet som bör tillgodoräknashonom eller henne på sararaa sätt sora när raan delter i arbetsraarknadsutbildning.På så sätt förstärks skyddet raot utförsäkring. Det antel dagar sora man delteri arbetslivsutveckling bör därför förlänga den normala ersättningsperioden.Motsvarande bör gälla för deltidsarbetslösa. Vad jag sagt föratsätter attlänsarbetsnämnden underrätter arbetslöshetskassan om ett beslut ora enanvisning till arbetslivsutveckling och. i förekommande fell, om ett beslut omåterkallelse av en anvisning. Medhänsyn till att åtgärden är ny bör arbetsförmedlingen inledningsvis medförsiktighet initiera avstängningsinstramentet vad avser arbetslöshetsförsäkringen. Arbetstagar-och arbetsmiljöfrågor samt försäkringsskyddsfrågor 1992/93:50 Bilaga 7 Mittförslag: Den som av länsarbetsnämnden anvisats till arbetslivsutveckling skallinte anses som arbetstegare när han eller hon delter i verksamheten. Bestämmelseraai arbetsmiljölagen (1977:1160) skall dock raed vissa undanteg - främst bestämmelseraaora saraverkan raellan arbetsgivare och arbetstegare - tillämpas på den som delteri arbetslivsutveckling som bedrivs på en arbetsplats. Det försäkringsskydd somgäller för den som delter i arbetsmarknadsutbildning skall också gälla för densom anvisats till arbetslivsutveckling när verksamheten bedrivs på enarbetsplats. Skälenför mitt förslag: En föratsättning för att det förslag sora jag lägger framskall nå framgång, är att det ges en enkel och obyråkratisk utformning. Det ärinte meningen att arbetslivsutveckling skall användas för att fylla ettproduktionsbehov hos arbetsgivare. Däreraot skall åtgärden göra det raöjligtför de arbetslösa att vidraakthålla och utveckla förvärvad arbetslivskompetens.Som jag tidigare nämnt kan i arbetslivsutvecklingen ingå bl.a. arbetsplatsförlagdaaktiviteter. De arbetslösa kan komma att delte i utbildningsaktiviteter ellertilldelas arbetsuppgifter. För de arbetsgivare som är villiga att upplåte sinaarbetsplatser för arbetslivsutveckling raåste det därför klargöras att åtgärdeninte raedför att ett anstellningsförhållande uppkommer. I lag bör därför slåsfest att den som anvisats till arbetslivsutveckling inte är att anse som arbetstegarenär han eller hon delter i verksamheten. Arbetsmiljölagensbestemmelser bör - i den mån de är relevante för den arbetsmarknadspolitiskaåtgärd sora jag föreslår - göras tillärapliga i förhållandet raellan denarbetslöse och den arbetsgivare som upplåter sin arbetsplats förarbetslivsutveckling. Det försäkringsskydd som gäller för den som delter i arbetsraarknadsutbildningbör gälla även för den som delter i arbetslivsutveckling.