prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — -genom egetplanerings- och utredningsarbete samt uppföljning av utvecklingen inomflyglransporlsektorn bygga upp kunskap som underlag till förslag och beslut,vilka leder till en sund utveckling av flygsektorn, -vidtillståndsgivning till svenskt inrikesflyg beakta att effektiv konkurrensåstadkoms på marknaden inom ramen för trafikpolitiska målsättning, -i denprisreglerande verksamheten för utrikes linjefart se lill konsumenternasintresse av rimliga priser pä en marknad av monopol- eller oligo-polkaraktär,och beakta flygföretagens behov av att hålla en intäktsnivå som ärtillräcklig för långsiktig lönsamhet. Syftet med att producera kommersiellatjänster är att öka effektiviteten och konkurrensförmågan iflygtransportsyslemet, bl.a. genom alt hålla tillbaka priserna på deIrafikinriklade tjänsterna. Till de kommersiella tjänsterna hör ramptjänst,expedilionstjänsl, hangar och parkeringsljänsl, bilparkering, lokaluthyrning,lankningsljänst, konferensservice, reklamplatsförsäljning, lokalvård,flygplansstädning och arrende. De olika kommersiella tjänsternariklar sig till resenärer, flygbolag och företag. Produktion av kommersiellatjänster skall vara ett komplement lill produktionen av systemtjänster. Den färsäledes ej bedrivas sä att den primära uppgiften att producera tjänster direktinriktade mot flygtrafiken hindras eller blir eftersatt. Priset för kommersiella tjänsterskall sättas så att ett så stort överskott som möjligt skapas. Del innebär attvarje tjänst skall läcka sina egna kostnader samt ge en av verksledningenfastställd avkastning. 1 kostnaderna inräknas även den risk som kan hänförastill tjänsten. Regeringen gav i början av är 1992 trafikverken i uppdragall ärligen redo- 96 visa miljösituationen och föreslå åtgärder som reducerarmiljöeffekterna Prop. 1992/93:100 från trafiken samt föreslå särskilda miljömålför transportsektorn. I den Bilaga 7 första rapporten för delkonstateras att miljöpåverkan frän luftfarten har minskat tillföljd av lågkonjunkturen och introduktion av nya flygplanstyper iinrikeslrafiken. Det framgår vidare alt arbetet för att begränsamiljöeffekterna frän flyget fortsätter på bred front såväl vad gäller bullersom utsläpp lill luft och vatten. Speciellt viktigt är därvid arbetet iinternationella fora som och . I en gemensam nordisk rapport som underhösten överlämnats till för Trafikfrågor (NÄT)redovisas de svenska och nordiskt gemensamma initiativ som tagits för attpåskynda miljöarbetet inom sädana internationella organ. Jag har i föregående avsnitt redovisat min syn pä detarbete som pägär beträffande en förändrad myndighetsstruktur inomluftfartssektorn. I awaktan på vidare ställningstagande till målstrukturen idetta arbete godtar jag den av verket föreslagna allmänna inriktningen avverksamhelen samt föreslagna servicemål. Deservicemål för olika verksamhetsgrenar som verket redovisar är i vissa fallnågot förändrade jämfört med föregående treårsplan. Orsaken är en anpassningtill den nya marknadssituationen inom luftfarten, speciellt beträffande deluftfartspolitiska tjänsterna. Verksamheten syftar emellertid ävenfortsättningsvis till att stärka flygets konkurrenskraft och utformas i närasamarbete med flygbolag, kommuner och andra berörda intressenter såväl i frågaom inriktningen som omfattningen av service och investeringsälgärder.Omfattningen pä verksamhelen måste dock givetvis styras av de ekonomiskaförutsättningar som jag avser att behandla i följande avsnitt. Jag anser att det är viktigt altriksdagens beslut om att trafiksektorn skall ta ansvar för att minska dennegativa miljöpåverkan fullföljs. Som jag tidigare nämnt avser regeringen alli ge Irafikverken i uppdrag att fördjupa arbetet avseendekonkreta åtgärder inom bl.a. luftfårtsområdet. 2 Ekonomiska mål och resurser m.m. Till grund för treårsplanen som verket redovisar ligger enbedömd långsiktig trafiktiUväxt mätt i antalet passagerare fram till är 2005 på mellan 3,1 och för inrikes flygtrafik, mellan 4,8 och för utrikesflygtrafik och mellan 1,1 och för chartertrafik pä svenska flygplatser. Prognosen är nedjusterad jämfört med föregående Ireärsplan. Kostnaderna beräknas prismässigt öka med i genomsnitt . Personal- och övriga driftresurser beräknas däremot trots Irafiklillväxten minska i volym som ett resultat av pågående rationaliseringsarbete inom verket. Affärspla neringen drivs således vidare med målsättningen att rörelsekostnaderna skall minska med med full effekt är 1994. Produktivitetshöjande ätgärderprioriteras särskilt i enlighet med riksda- Prop. 1992/93:100 gens riktlinjerunder innevarande treårsperiod. Som mäl iör produktiviteten Bilaga 7 föreslärverket att totalproduktivitet sett över en längre tidsperiodskall öka per är. Verket konstaterar att man under är 1992 utvecklat eltnytt, förbättrat produktivitetsmätl, där produktiviteten för systemtjänsterresp. kommersiella tjänster beräknas var för sig och sedan vägs samman lill etltotalmält. Det ekonomiska resultatet för år1992 beräknas i treårsplanen lill . Motsvarande resultatför är uppgick enligt årsredovisningen lill 393 miljoner kronor.Försämringen beror framför allt på den fortsatta nedgången för inrikeslrafiken. Gällande mäl för avkastning ärenligt regeringens beslut att är 1992 skall inlevereraavkastning på verkels fasta statskapital enligt fastställd avkastningsränta.Den tidigare ackumulerade underförräntningen i har under åretslutåterbelalats lill slaten. skall enligtregeringens beslut inrikta soliditeten mot attsnarast, dock senast i sluiet pä perioden uppgå till . Vid utgången av är1991 redovisade verket en soliditet pä . Trots mycket stor återhållsamhetmed investeringar förväntas soliditeten sjunka ytterligare till underår 1992. Orsaken är framför allt den tidigare nämnda förhöjda utdelningen(återbetalningen) till staten med sammanlagt , varvidverkels egna kapital beräknas minska med . Enligt dentreårsplan som verket presenterat kommer, med oförändrad redovisning i övrigt,soliditeten under är 1994 att uppgå till och , vilket säledesuppfyller regeringens målsättning. har rätt all undertreårsperioden /91 -1992/93 la upp lån i Rik.sgäldskontoret intill ettbelopp av . Pä grund av arbetet med alt höja solidiletsnivänplanerar inte verket att uppta ylterligare lån . För attkunna möta oförutsedda finansieringsbehov begär dock verket rätt att kunnauppta riksgäldslän på . Luftfartsverkelskortfristiga rörelsekredil hos Riksgäidskontoret pä 100 miljoner kronorföresläs bibehållas. Som bl.a. redogjorts för ipropositionen (prop. 1990/91:87, bet. 1990/91:TU27, rskr. 1990/91:287)Näringspolitik för tillväxt har som ell led i affärsverksulvecklingen inomKommunikationsdepartementets omräde ett arbete genomförts med syfte att uppnästörre jämförbarhet mellan verken och aktiebolag. Detta innebär införande avs.k. bolagsmodell i redovisningen, vilket bl.a. innefattar alt pensionsskuldenoch leasingfinansierade tillgångar tas in i balansräkningen och allskaltemotsvarighet införs i resultaträkningen. föreslär nu isin Ireärsplan alt leasing aktiveras i balansräkningen från är 1993 i enlighetmed Riksrevisionsverkels rekommendationer för affärsverken, och att övrigaförändringar genomförs . föreslår verket altsoliditelsmälet justeras med anledning av detla och att nya avkastningsmäl ochutdelningskrav ersätter det gällande baserat på etl faststatskapital. Beträffande soliditeten innebärdetta att denna för åren efter införande av bolagsmodell kommer alt uppgå till , resp. . siffror gäller exkl. Sky City-anläggningen. Somutdelningskrav föreslår ver- Prop. 1992/93:100 ket för påjusterat eget kapital, vilket skulle innebära att utdel- Bilaga 7 ning plusskaltemotsvarighet skulle ligga på samma nivä som avkastningskravet år 1993.Inget särskilt avkastningsmäl föresläs av verket i awaktan på vidarediskussioner om ekonomiska mäl efter införandet avbolagsmodell i redovisningen. Nuvarande målsättning iörprissättningen innebär att höjningen av lufl-farlstaxorna skall begränsas tillatt ligga under den allmänna prisökningen. Detta styrs av intentionerna i dels.k. har i särskilda skrivelser föreslagitell nytt prismål för . Målet innebär attförändringar av verkets avgiftsuttag högst får uppgå till samma nivå som denallmänna kostnadsutvecklingen i samhället i övrigt. Neltoprisindex utgör därviddet mätbara måttet. Prismålet föreslås gälla verkets systemtjänster sammanvägtoch föresläs mätas över en konjunkturcykel. Möjligheter till särskildaställningstaganden vid för landels flygsektor strategiska investeringsbeslutföreslås vidare finnas. konstaterar i treärsplanen vidare attverket räknar med att kunna hållataxehöjningarna pä en nivå som är betydligt lägre än inflationen enligtnettoprisindex till följd av det pågående rationaliseringsarbetet. Det nya prismålet avses gälla frånden Ijanuari 1993, närdet nyaprissysle-met som regeringen redogjortför inför avses träda i krafl. En förutsättning är att den tidigarebegränsningen dä hävts genom överens-korrunelse med . Verket har vidare i en särskildskrivelse till regeringen anmält all en överenskommelse numera träffats medSAS om en successiv aweckling och infasning i prissystemet av bolagetskostnadsersättning för inrikeslerminal 2 på . Samfligasärskilda kostnadsersättningsavtal, s.k. B- och , är därmed avvecklade. Beträffande investeringamakonstateras i treårsplanen att dessa inriktas främst motersättningsinvesteringar samt investeringar för flygsäkerhet och god miljö.Dessutom anser verket alt kapacitetshöjande investeringar bör påbörjas undertreårsperioden beträffande den tredje rullbanan pä och en nyomrädeskontrollcentral för flygtrafiktjänsten vid samma flygplats.Investeringsplanen redovisar två niväer. Den första omfattar 3700 miljonerkronor, varav dock endast skulle kunna aktiveras i balansräkningen.Den andra nivån, som är verkets huvudförslag, tar fasta på del pågåenderalionaliseringsarbetet och på möjligheterna till senareläggning av detidigare nämnda investeringarna pä med hänsyn till marknadsläget. Dennanivå omfattar , varav skulleaktiveras i balansräkningen. Finansieringen av investeringarnaavses säledes nästan hell ske genom ver kets resultatöverskott och genom avskrivningsmedel. Verket har ocksä i sammanhang med bolagiseringsdiskussionen föreslagit vissa befogenheter förverket i finansieringssammanhang för att uppnä en mer aktiv kapitalför valtning. Bl.a. har man föreslagit rätt alt låna kortfristigt i bank samt attpla cera medel i bank och i statsgaranterade reverser samt att nyttja s.k. derivat- instrument i ränte- och valulakursskyddande syfte. Föredragandens överväganden Prop. av trafiktillväxt bröts år 1991flygtrafikens uppåtgående Bilaga 7 trend. Orsaken är huvudsakligen eninternationell lågkonjunktur. Det är känt att flygtrafik är mycketkonjunkturkänslig. Under är 1991 minskade antalet passagerare pä de svenskaflygplatserna med närmare 2,3 miljoner. Värst drabbades inrikesflyget, somminskade frän 8,7 lill 7,1 miljoner passagerare. Även om Luftfartsverkelslångsiktiga prognoser indikerar en återhämtning och årlig trafikökning med ca5% under återstoden av 1990-lalet, är det naturligt att treårsplaneperioden1993-1995 kommer alt präglas av trafiknedgängen. En annan viktig faktor somkommer alt påverka verkets förulsältningar är somtidigare berörts avregleringen av luftfartsmarknaden såväl beträffandeinrikesflyg som internationell trafik. Båda dessa trender ställer nya kravpå . Det i föregående avsnitt redovisade arbetet med att utformanya organisationsformer för myndighetsstrukturen inom sektorn är en viktig deli verkets arbete med alt möta den nya situationen. Den nu pågåenderationaliseringen inom verket utgör en central del i detta arbete. Mot bakgrundav flygets stora betydelse för trafikförsörjningen anser jag attLuftfartsverket måste fortsätta detta ralionali-seringsarbete med oförminskadstyrka i avsikt att stärka luftfartssektorns totalakonkurrenskraft. Jag anser att målet för verkets produktivitet spelar storroll i detta sammanhang, och godtar det föreslagna målet pä årlig produktivitetsförbättring.Målet bör emellertid internt kompletteras med ett mål förrörelsekoslnadsutvecklingen. Det av verket redovisade besparingsmålet pä 10 %för kan därvid tjäna som ett första riktmärke. En del i anpassningen av verkettill den nya situationen är de nya redovisningsprinciper som Luftfartsverketföreslagit. Jag delar verkets syn i denna del som innebär att leasingtillgångarskall aktiveras i balansräkningen från är 1993 och pensionsskulden från år1994. Detta innebär att soliditeten blir , resp.34 %. I detla sammanhang bör dock noteras att verket vall att tills vidare inteaktivera Sky City-anläggningen på i koncernens balansräkning. Jagförutsätter emellertid att denna fråga ut till bokslutet är 1993. Jag godkänner verkets plan försoliditetsutvecklingen och för utdelningskravet pä påjusterat eget kapital . Det sistnämnda innebär att utdelning plusskattemotsvarighet ligger pä samma nivå som avkastningskravet , dvs. Frågan om långsiktiga soliditets-,avkastnings- och utdelningsmål bör dock studeras ytterligare i samband med denpågående översynen av myndighetsstruktur. trafikavgifterspelar en viktig roll för flygbranschens ekonomiska förhållanden. Det nyaprissystem som verket inför innebär somjag redogjort förriksdagen en naturlig anpassning av trafikavgifterna till den nya avreglerademarknadssituationen. Avgifternas utveckling och prismålet i Luftfartsverketsverksamhet utgör dock ocksä ett viktigt instrument i detta sammanhang. Det nyamål som verket föreslagit avsesersätta det tidigare prismålet som styrdes av intentionerna i del s.k. Prop.1992/93:100 SILA-protokollet. Slaten och är eniga om att dettaprotokoll Bilaga 7 inle längre hindrar formulering av ett nytt prismål. Verkethar föreslagit all prismålet skall avse verkets systemtjänster sammanvägt ochanknytas till nettoprisindex. Jag delar denna uppfattning, liksom att prismåleti fortsättningen bör kunna variera efter konjunktursituationen ochmarknadsförhållandena. För bör som lidigarenämnts den av trafikslagnation och rationalisering präglade situationen inomluftfartssektorn påverka prismålet. Jag föreslår mot denna bakgrund attprismålet för fastställes till kostnadsutvecklingen enligtneltoprisindex minus . Detta ansluter också i stort till verkels egenbedömning om avgiftsutvecklingen i treårsplaneförslaget. Vad gäller investeringarna delarjag synen på verkels planeringsinriktning . De föreslagnainvesteringsobjekten är strategiskt nödvändiga delar iinfrastrukturuppbyggnaden i form av banor och flygledning. Beträffandeomfattningen av investeringarna bedömer jag verkets huvudförslag som totaltomfattar som lämpligt. Beträffande finansieringen avinvesteringarna kan jag med tillfredsställelse konstatera att verket ,jämfört med den nu gällande treårsplanen, genom sitt rationaliseringsarbete ochgenom senareläggningar till följd av marknadsutvecklingen bedömer sig i principkunna klara de stora strategiska investeringsprojekten inom ramen för sinordinarie finansiering. Detta innebär att den av riksdag och regering påsenare år eftersträvade kraftsamlingen inom verksamhetsområdenu givit resultat. Vad gäller de nya friheter i finansieringssammanhang somverket aktualiserat kan jag nu inte förorda någon förändring av gällandebemyndiganden. Dessa frägor får diskuteras vidare i sammanhang med de tidigarebeskrivna analyserna beträffande verkets framtida struktur. Dock bör verketför att kunna möta oförutsedda finansieringsbehov få rätt alt uppta riksgäldslånpå . Jag hemställer all regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag anfört ominriktningen av verksamhet och de servicemäl somjag förordat 1995, 2.godkänna deresultat-, pris- och soliditetsmål för verksamhet som jagförordat för , 3.godkänna vadjag har anfört om investeringar samtbemyndiga regeringen alt besluta om avvikelser därifrån. Beredskap för civil luftfart Prop.1992/93:100 Bilaga 7 Verksamhetenunder anslaget omfattar planläggning och förberedelser för flygtransportledning,flygplatsdrift och flygtransportverksamhet under beredskapstillständ och krig. Luftfartsverkethar beräknad medelsbehovet till . har manprioriterat uppbyggnad av reservdelslager för de civila transportflygplan somingär i krigsorganisationen. Frän anslaget täcks vidare kostnaderna för attanpassa flygplatser till de krav som ställs i en krigssituation, t.ex.breddningar, förlängningar och förstärkningar av rullbanor. Överstyrelsenför civil beredskap har inom ramen för gällande programplan särskiltprioriterat flygtransporter. Jag förordar mot denna bakgrund ett anslag på för beredskapsåtgärder under budgetårel 1993/94. Inom ramen fördetta anslag bör emellertid enligt min mening under /94 ävenkunna beräknas medel för viss verksamhet vid , dock högst25,, i enlighet med mina överväganden under anslaget Civiltrafikflygarutbildning. Jag har i denna fråga samrått med chefen förFörsvarsdepartementet. Jaghemställer att regeringen föreslär delsatt till Berecbkap för civd luftfart för /94 anvisa ettreservationsanslag pä samt dels att godkänna vad jag anfört omanvändningen av anslaget. Bidrag till kommunala flygplatser m.m. Sammanfattningav föredragandens förslag och bedömningar: -För /94 anvisasett bidragsanslag på . -Anslaget bör utgå som driftstödoch koncentreras till kommunala flygplatser i inland. -skall inom ramenför länstrafikanläggningsplanen ha möjlighet att prioritera investeringar ikommunala flygplatser. 1991/92 Utgift 14560000 Prop. 1992/93 Anslag 15200000 Bilaga 7 1993/94 Förslag 15200000 har för /94 föreslagit ettanslag på . beslöt (prop. 1986/87:100 bil. 8,bet. 1986/87:TU25, rskr. 1986/87:303) att införa ett bidragsanslag tillkommunala flygplatser i skogslänen med regionalt betydelsefull linjetrafik. Beslut om bidragets fördelningfattas av regeringen efter förslag från . Jag har tidigare i avsnittet omflygmarknaden behandlat min syn på flygets regionalpolitiska roll. Anslaget på15,bör i enlighet med detta fr.o.m. /94 utgåsom driftstöd till kommunala flygplatser i skogslänen men med tonvikten påflygplatser i inland, dvs. , , , ochGällivare i enlighet med vad jag tidigare anfört. Av anslaget skall minst 10miljoner kronor användas för stöd till driften vid dessa kommunala flygplatser. Införandet av ett nytt anslag förbyggande av länstrafikanläggningar fr.o.m. /89 har inneburit attkommuner, landsting och länsstyrelser nu fått betydligt större möjligheter äntidigare att göra en allsidig bedömning vid prioriteringen avinfrastrukturinvesteringar på den regionala nivån. Jag anser därför att detfr.o.m. /94 inom ramen för länstrafikanläggningsplanen skallvara möjligt för länen att utöver investeringar i länsvägar, länsjärnvägar ochkollektivtrafikanläggningar även göra avvägningar av investeringsinsatser ikommunala flygplatser. Som jag redogjort för avser jag att ipropositionen om investeringsplanering ta upp frågan omfinansiering av byggande av länstrafikanläggningar. I samband med detta avserjag att återkomma med de närmare detaljerna i förslaget. För /94 beräknarjag ett anslag på 15,2miljoner kronor. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. till Bidrag till kommunalaflygplatser m.m. för /94 anvisa ett reservationsanslag på samt 2. bereda tillfälle att la del avinriktningen av anslaget. E. Civiltrafikflygarutbildning Prop. 1991/92 Utgift 31838000 Reservafion 9 319000 Bilaga 7 1992/93 Anslag 25400000 Från anslaget har utbetalatsersättning lill Chefen för () för civil pilotutbildning vidTrafikflygarhögskolan (TFHS) i . Dessutom har i mån av medelstatsbidrag lämnats från anslaget till civil pilotutbildning i privata skolorenligt förordningen (1986:682) om statsbidrag för utbildning av trafikflygarem.m. Regeringen har i föregående ärs budgetpropositionkonstaterat att, som en del av en ny näringspolitik, stödet lill den civilatrafikflygarutbildningen i dess hittillsvarande form skulle upphöra så snartnuvarande elever färdigut-bildats, vilket skett under är 1992. Som ett led i denna omstruktureringhar Chefen för utrett förutsättningarna för Trafikflygarhögskolansfortsatta existens. Han har därvid bl.a. förordat en fortsatt statligutbildning av civila trafikflygare och att huvudmannaskapet för skolan återgårtill Försvarsdepartementet. Chefen för tidigare denna dag redogjort för sina planer beträffande skolan och bl.a.föreslagit att ansvaret för att lämna uppdrag fill TFHS att bedrivatrafikflygarutbildning den Ijuli 1993 övertas av Försvarsdepartementet. Därmedkan hittillsvarande anslag under huvudtitelupphöra vid utgängen av budgeläret 1992/93. Efter samråd med chefen förFörsvarsdepartementet anser jag emellertid att det, för att möjliggöra denuppehållande verksamhet på låg nivä vid TFHS som föresläs under budgetåret1993/94, är rimligt att en del av anslaget Beredskap för civil luftfart, somingår i den civila försvarsramen, kan få användas för sädana ändamäl. Jag hemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag anfört om C;V(7traflkflygarutbildning. Prop.1992/93:100 Bilaga 7 Sammanfattningav föredragandens förslag: Riksfärdtjänstenbör kommunaliseras vid kalenderärsskiflet 1993/94. Närmare förslag om framtidaregler och villkor för en sädan överföring kommer att föreläggas riksdagenunder . 1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag *Ulbrutet anslag 124100000 113 300000 113300000* Fränanslaget ges stöd till riksfärdtjänst. Syftet med riksfärdtjänsten är alt gesvårt handikappade möjlighet att göra längre resor inom landet till normalakostnader. Berättigade till riksfärdtjänst är personer som pä grund av sitthandikapp och brist pä för dem tillgängliga trafikmedel måste resa på ettdyrare sätt än normalt. Riksfärdtjänstresor kan ske med flyg, båt, buss, tåg,taxibil eller med specialfordon till en kostnad som motsvarar kostnaden för attåka andra klass med tåg inkl, anslutningsresor. I vissa fall kan även ledsagaremedfölja. Det är kommunerna som fattar beslut om resorna. Anslagsframställningfrån Styrelsen för riksfärdtjänst Framställningengrundar sig på förutsättningen att riksfärdtjänsten bedrivs under oförändradeformer hela det aktuella budgetåret. Kostnadernaför verksamheten har allt sedan riksfärdtjänsten inrättades ökat mycketkraftigt. ökade i stort sett samtliga variabler inomriksfärdtjänsten, dvs. antalet resenärer, antalet resor, antalet resor perresenär och därmed också kostnaderna. Etl första trendbrott inträffade /91 genom att antalet resenärer minskade nägot. Antalet resor perresenär, liksom också statens bidrag per resa fortsätter emellertid att öka. Enpreliminär analys av resandet under /92 ger vid handen allantalet flygresor ökat kraftigt medan antalet tågresor minskat. Antalettaxiresor förefaller inte ha förändrats i någon större omfattning. /93 beräknar styrelsen, vid vissa antaganden om färdmedelsfördelningoch kostnadsutveckling, att utfallet blir ca , dvs. enökning med 7,i förhållande till utfallet /92. /94 förutses inte några större förändringar i resmönst-ret. Församtliga transporter har antagits en prisökning med . På grundval häravhemställer styrelsen att medel för verksamhetens genomförande anvisas genomett förslagsanslag pä . Riksfärdtjänstenbör kommunaliseras vid kalenderärsskiflet 1993/94. Det innebär alt kommunernafår överta kostnadsansvaret för all färdtjänst. Förslaget om ett förändrathuvudmannaskap för riksfärdtjänsten kommer att ske inom ramen för den s.k.finansieringsprincipen för fördelning av kostnader mellan kommunsektorn ochstaten. Närmare förslag om framtida regler och villkor för riksfärdtjänstenkommer att föreläggas . 1992/93:100 Bilaga 7 Jaghemställer att regeringen föreslår att, i awaktan på särskild proposition i ämnet,till Riksfärdtjänst för /94 anvisa ett förslagsanslag på113300000 kr. Köp av interregional persontrafik på järnväg Sammanfattningav föredragandens förslag: - För köp av interregional persontrafik på järnvägsamt statens kostnader för gods- och persontrafik på föreslås 511miljoner kronor för /94. 1991/92 Utgift 558000000* Reservation 1400000 1992/93 Anslag 549000000* 1993/94 Förslag 511000000