prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — Denkraftiga nedgången hänger delvis samman med en omfattande lageravveckling. Densvaga svenska konjunkturen, med bl.a. fall i industriproduktion, investeringaroch privat konsumtion har också bidragit starkt till importraset. Bedömningenav importen av bearbetade varor baseras i hög grad på utvecklingen av den s.k.importvägda efterfrågan. De olika efterfråge-komponenteraa vägs där samman medavseende på genomsnittligt importinnehåll av bearbetade varor År1991 föll den importvägda efterfrågan med . Den starka lageravvecklingeni kombination med de sjunkande maskininvesteringaraa var de viktigastefaktoreraa bakom detta. föll den privata vamkonsumtionen kraftigtsamtidigt som maskininvesteringaraa fortsatte att minska. Ett positivtlagerbidrag medförde att nedgången i importvägd efterfrågan stannade vid drygt2%. fömtses en förskjutning av användningssidan mot mer importtunga delardå efterfrågan för exporten ökar, men den fortsatt svaga inhemska efterfråganoch ett negativt bidrag frånlagren motverkar en uppgång i den importvägda efterfrågan, som Prop.1992/93:150 fortsätter att falla Den starka exportlillväxten bidrar i höggrad till Bilaga 1.1 ökningen med 5 1/av den importvägda efterfrågannästa år Tabell 3:2 Importvägd efterfrågan på bearbetade varor Bidrag till förändringen av importvägd efterfrågan,procentenheter Offentlig vamkonsumtion Privat varukonsumtion av bearbetade varor Lagerförändringar Importvägd efterfrågan Import av bearbetade varor 0,3 0,3 -0,2 -3,7 -0,8 -2,5 -6,7 -7,5 0,6 -2,0 -0,3 -2,8 -0,2 -2,4 -1,1 -0,0 -1,6 -0,5 -0,7 1,9 -0,6 -1,5 -2,9 -0,1 -0,2 -0,4 0,9 4,6 0,8 Anm.: Beräkningarna av importvägd efterfrågan utgår frånkonstant importinnehåll. Källor: och . Normaltökar importen snabbare än den importvägda efterfrågan. Detta kan ses som eneffekt av den tilltagande intemationella specialiseringen som kännetecknarvärldsekonomin. Ekonometriska skattningar lyder på att importen har ökat med1,på gmnd av denna faktor finns det dockflera faktorer som bidrar till att importen av bearbetade varor faller snabbareän den importvägda efterfrågan. Under överhettningsåren mot slutet av1980-talet drevs importandelen upp av del extremt höga kapacitetsutnyttjandet.Under den följande konjunktumedgången återgår importandelen lill mer normalanivåer. Ett armat skäl är att deprecieringen av kronan gör importvaror relativtsett dyrare vilket naturligtvis bör få effekter på importvolymen. Importprisetför bearbetade varor föll . väntas en ökning med 10 1/,vilket till största delen förklaras av deprecieringen av den svenska kronan.Deprecieringen antas få full effekt på importpriset för råvaror, medan effektenpå övriga varor blir mindre. Den svaga inhemska efterfrågan och de pressadehemmamarknadsprisema gör att såväl exportörema till som importörema häri landet pressar sina marginaler Importpriseraa bedöms ändå stiga avsevärtsnabbare än hemmamarknadspriseraa. t.o.m. febmari1993 hade importpriset för varor stigit och hemmamarknadspriset medknappt . Hemmaproduktionen stärker därmed sin konkurrenskraft och beräknas iår vinna andelar, då importen av bearbetade varor utvecklas svagare än denimportvägda efterfrågan. Äveni samband med devalveringama föll hemmamarknadsprisema iförhållande till importpriseraa för bearbetade varor Utvecklingen av inhemskefterfrågan såg emellertid helt annorlunda ut då än . Importen av bearbetadevaror ökade starkt , men ändå inte lika kraftigt som denimportvägda efterfrågan, vilket indikerar att importen då tappade andelar påden svenska marknaden. Att importökningen hölls tillbaka förklaras just av relalivprissänkningar förhemmaproduktionen och första delen av 1983, som får effekt med visseftersläpning. steg dock importen av bearbetade varor någotsnabbare än den importvägda efterfrågan, vilket förklaras av en högefterfrågeandel för särskilt importtunga investeringsvaror . Tabell 3:3 Export och import av varor 1992/93:150 Bilaga1.1 Procentuell volymutveckling 1993 1994 -2,3 -33,1 -2,0 -5,5 -16,8 -3,0 -3,2 -1,1 -2,9 -2,1 -44,5 -39,8 -4,7 -10,1 -3,0 -12,6 -0,6 -3,1 -0,2 -1,2 -3,6 Bytesbalansenuppvisade 1992 ell underskott på , motsvarande av BNP. För1993 och 1994 fömtses en påtaglig förbättring, som framför allt förklaras av enökning av handelsbalansens överskott. Handelsbalansen visade 1992 ett överskottpå och väntas förbättras med nära 30 miljarder krför att visa elt rekordstort överskott på nästan Trotsbetydande underskott i avkastning på kapital även beräknasbytesbalansen visa ell överskott 1994 motsvarande av BNP. Trotsdeprecieringen av kronan försämras inte terms of trade(exportpris/importpris). Exportpriseraa på varor stiger t.o.m. någotsnabbare än importprisema. Visserligen medför deprecieringen ett kraftigtgenomslag på importprisema, som stiger , men den svaga inhemskaefterfrågan och utvecklingen av hemmamarknadsprisema gör ändå all exportöreraatill håller tillbaka sina priser på varor hit och pressar sinamarginaler. beräknas exportpris för varor stiga med 12 1/2%i år, då företagen sannolikt tar ul en relativt stor del av"deprecieringsutrymmet" till marginalförstärkning. Fömtom attSveriges terms of trade förbättras något uppnås kraftigt positivaeffekter av exportens resp. importens volymutveckling på handelsbalansen. Underskotteti tjänstebalansen bedöms krympa med under perioden 1993-1994vilket förklaras av en förbättring i så gott som samtligadelposter, men främst en minskning i underskottet för resevaluta Prop.1992/93:150 förförsta gången Resevalutainkomsterna bedöms under Bilaga 1.1 prognosperioden1993-1994 stiga i volym till följd av de minskaderelativprisema på turisttjänster i , i kombination med den intemationella konjunktumppgången. betydligtbilligare för utländska turister som en följd av kronans depreciering.Resevalutautgifierna beräknas avla kraftigt i volym (- perioden1993-1994) i samband med fallet i privat konsumtion och minskningeni hushållens disponibla inkomster Deprecieringen av kronan harmedfört avsevärda kostnadsökningar för utlandsresandet, vilket motverkarde positiva effektema på resevalutanettot räknat i löpande -1,3 -1,3 -1,6 -1,4 -1,4 Sjöfartsnetto Övriga transporter Resevaluta Övriga tjänster -19,0 -7,4 -20,5 -0,5 -21,3 -0,7 -18,2 -2,5 -17,0 -1,0 -15,2 -8,9 -12,2 -8,8 -4,7 Avkastning på kapital därav räntenetto återinvesterade vinstmedel -27,0 -42,2 -30,1 -45,2 -37,9 -50,0 -43,8 -56,5 -34,9 -49,0 -13,5 -12,4 -14,8 -14,0 -14,5 -40,6 -3,0 -20,7 -1,4 -29,7 -2,1 -3,3 -0,2 ' I överenskommelse med rekommendationer från IMF ingårinte längre löner som delpost i övriga tjänster. Dessa har lyfts ur ochredovisas separat som faktorinkomster i bytesbalansen. Anm.: P.g.a. avrundning summerar inte alltid delarna tilltotalen. Källor: , och . Kapitalavkastningeni bytesbalansen visar fortsatt stort underskott, men det beräknas nästa årminska med Underskottet i räntenettot förbättras då med 7,5miljarder kr Den räntebärande skulden till utlandet minskar , vilketförklaras bl.a. av förbättringen i bytesbalansen samt en svag utveckling avutlandsinvesteringaraa. Räntenettot försämras emellertid , vilket delvisberor på en övergång från kortfristig till mer långfristig upplåning förraåret, som vanligen genererar halvårs- eller helårsvisa räntebetalningar. del av denna typ av lån som togs 1992 belastar följaktligen räntenettotförst . Ränteuppgångeni samband med oron på de finansiella marknaderna fårsåledes en uppdragande effekt på räntebetalningama Vidarebidrar fallet i kronkursen till att utlandsskulden automatiskt ökar Denräntebärande nettoskulden till utlandet har skrivits upp med en växelkurseffektpå . Förändringar i det europeiskavalutasystemet har också påverkat utlandsskulden eftersom t.ex.D-marken stärkts mot andra valutor, vilket inneburit valutakursförluster påutlandslån. Underhösten ökade staten sin utlandsupplåning i ungefär sainma omfattning somden privata sektora amorterade av utlandslån. Den statliga upplåningen ärhuvudsakligen långfristig. Den upplåning som gjordes genererarföljaktligen räntebetalningar först Ensuccessiv nedgång i marknadsräntoraa och får en positiv effekt påräntenettot 1994, då den räntebärande utlandsskulden beräknas avta. Enminskning med en procentenhet i räntenivån för nettoskulden innebär enförbättring i räntenettot med ca Räntefallet får störstgenomslag eftersom ränteförändringar, som tidigare redovisats, fåreffekt med ca ett halvårs eftersläpning. Förbättringen i räntenettot 1994 harberäknats till Diagram 3:3 bytesbalans uppdelad pä handels- ochtjänstebalans samt netto av transfereringar totalt som andel av BNP Prop.1992/93:150 Bilaga 1.1 ] Varor och tjänster\ 1 Transfereringar")" Källor:Statistiska centralbyrån, riksbank och De utländska direktinvesteringama i bedöms i detnärmaste balansera de svenska i utlandet under prognosperioden 1993-1994.Mönstret under den senare hälfien av , då utlandsinvesteringaraagenererade betydande underskott, bröts då netio- utflödet fördirektinvesteringama uppgick till ca , att Prop. 1992/93:150jämföra med hela årel innan. Även förra årel uppgick Bilaga1.1 nettoutflödet till endast Under1991 skedde en markant uppgång av de utländska direktinvesteringama i Sverige.De steg från ca 1990 till 1991. föllnivån markant, till endast Nedgångeni både de svenska och utländska direktinvesteringama hör sannolikt samman medden intemationella lågkonjunkturen, ränteuppgången, skuldsaneringen, dennegativa vinstutvecklingen m.m. Det finns flera faktorer som talar för enuppgång i de utländska direktinvesteringama i . Den markantaförbättringen av näringslivets konkurrenskraft, den mycket gynnsammavinstutvecklingen framöver samt fördelaktig företagsbeskattning kan väntasstimulera ufländska investeringar i . Det har dessutom blivit lättare förutländska företag att köpa svenska företag sedan den nya förvärvslagstiftningenträdde i kraft ijanuari 1992. 4.1 Produktion och konkurrenskraft Sänkningenav arbetsgivaravgiftema från , en kraftig produktivitetsökningoch deprecieringen av kronan ger en avsevärd förbättring av industrinskonkurrenskraft . Deprecieringen ger också ett stort utrymme för företagenall förbättra sina vinstmarginaler Detta bidrar till att skapa gynnsamcmabetingelser för industriproduktionen, men den svaga efterfrågan bådeintemationellt och på hemmamarknaden gör att uppgången fördröjs. Revideringen avnationalräkenskapema för de senasie åren visar en gynnsammare utveckling avindustriproduktionen, särskilt , än tidigare uppgifter Fallet iSveriges industriproduktion inleddes först tredje kvartalet 1990. Produktionenminskade med 0,istället för enligt de tidigarenationalräkenskapema. Industriproduktionen har fallit med sammanlagt underåren 1990-1992. uppgifter visade en nedgång med för sammaperiod. Revideringen avindustriproduktionen innebär att bilden av produktionensutveckling i förhållande till kapacitetsulnyttjandet nu ser annorlunda ut äntidigare. Den gynnsammare utvecklingen av produktionen 1989 och 1990 innebäratt produktionsnivån justerats upp och produktionsfallet i förhållande tillkapacitetsutnyiijandet inte blev så kraftigt som enligt den tidigarestatistiken. Under nedgångsfasen från tredje kvartalet 1990 t.o.m. Qärdekvartalet 1992 kan kapacitetsutslagningen nu uppskattas till , att jämföramed under konjunkturnedgången . Diagram 4:1 Produktion och kapacitetsutnyttjande iindustrin Prop.1992/93:150 Bilaga 1.1 '"''X;. X,''---. Medbefintlig arbetsstyrka skulle industrin teoretiskt ha kunnat Prop. 1992/93:150producera mer fjärde kvartalet 1992. Den beräknade ökningen Bilaga 1.1 iindustriproduktionen 1993-1994 med totalt skulle därmed inle innebära någonomedelbar risk för flaskhalsar och brist på arbetskraft. En alternativberäkning i kapitel 13.4 visar emellertid att den möjliga ökningen avindustriproduktionen med dagens kapitalstock begränsas till årsnivå. Det finns därmed behov av att industrins investeringar kommer igångrelativt snabbt för att undvika att industrin slår ikapacitetstaket. Den gynnsamma vinstutvecklingen talar emellertid för att denödvändiga investeringama kommer att komma igång och att industrikapaciteten återökar (se kapitel 13.4). Iår bedöms industriproduktionen ta fart som en följd avuppgången inom i första hand exportindustrin. väntas däremotbli svagt, då företagen planerar för en förhållandevis kraftig lageravveckling.Industribarometern visar att av företagen anser att derasfärdigvamlager är för stora och 1/4 av företagen planerar förlagerneddragningar . Produktionsuppgången motverkasdessutom av den fortsatt svaga efterfrågan från både export- ochhemmamarknaden. Industriproduktionen föll dessutom kraftigt fjärde kvartaletförra året, och detla s.k. underhäng bidrar också till att industriproduktionenberäknas bli oförändrad mellan årsgenomsnitten 1992 och 1993, trots en relativtkraftig uppgång . visar prognosen däremot en starkökning , då vi istället får ett betydande "överhäng" från denrelativt snabba tillväxten . Uppgången väntas fortsätta,främst i samband med den accelererande exportlillväxten. Detta bidrar ocksåtill en mycket kraftig produktivitetstillväxt inom industrin. Tabell 4:1 Nyckeltal för industrin -4,7 -3,0 -3,0 -6,8 -4,9 -0,5 -3,0 -2,6 -0,6 Enhetsarbetskostnad, (ULC) -0,1 -5,3 14 ULC, SEK Relativ ULC, SEK -0,7 -22,7 -0,7 Anm.: Konkurrentländernas ULC (Unit Labour Cost, dvs. arbetskostnad per producerad enhet) och växelkurser är viktade med , som tar hänsyn till konkurrensen med både export ochhemmaproduktion på exportmarknaden. Konkurrensen gentemot länder utanförOECD-området är inte inkluderad. Källor: , ochFinansdepartementet. Beräkningenav industrins arbetskostnad per producerad enhet bygger Prop. 1992/93:150 nudelvis på uppgifteraa om produktivitetsutvecklingen i industrin enligt Bilaga1.1 de reviderade nationalräkenskapema. Dessa uppgifter överensstämmer numeramed motsvarande uppgifter i industristatistiken. skilde sig källoraaåt bl.a. vad gäller produktion och produktivitet. Stalis-tikomläggningen harvisat att industristatisliken tidigare överskattade utvecklingen i industrinskonkurrenskraft medan nationalräkenskaperaa underskattade den. Industrinsproduktivitet steg förra årel markant, med 4,, vilket ungefär uppvägdeökningen i industrins lönekostnad. Därmed var arbetskostnaden per produceradenhet (Unit Labour Cost, ULC) så gott som oförändrad. Konkurrentländernas ULCberäknas däremot ha stigit med . Trotsatt kronans koppling till ecun släpptes den 19 november förra åretapprecierades kronan effektivt mot konkurrentländemas valutor med mellanårsgenomsnitten 1991 och 1992. Det förklaras till stor del av att dollarkursen föllkraftigt tidigare . Räknat i gemensam valuta begränsades därmedfallet i industrins relativa ULC till 1992. Valutakursemaantas rent tekniskt ligga kvar på genomsnittskursema förmars månad , vilket konkurrentvägd appreciering mot kronan med 21,1993. Fömtomdet kraftiga bidraget från kronans depreciering till industrins konkurrenskraftökar produktiviteten med . 1 konkurrentiändema väntas enproduktivitetstillväxt inom industrin på 3 1/Den snabbaproduktivitetsökningen inom svensk industri hör bl.a. samman med att företagenstidigare satsningar på olika slag av rationaliseringar, teknikutveckling avproduktionsprocessen, omorganisation m.m. nu börjar mogna ut. Medantimlönen i industrin bedöms stiga sänks de sociala kostnaderaa med3,. Följaktligen stiger lönekostnaden med . Den starkaproduktivitetstillväxten bidrar till att industrins ULC beräknas minska medomkring medan den stiger med i konkurrentländerna. Räknati gemensam valuta uppgår förbättringen i industrins konkurrenskraft (relativaULC) till 1993 och med för hela . Somjämförelse kan nämnas att motsvarande förbättring uppgick till (se även kapitel 14.1). Diagram4:2 Industrins arbetskostnad per producerad enhet i relativt /93" 150 14OECD-länder 1980-1994 di i i I Nationell vaiuta | / 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 År1992 nådde industrins lönsamhet en bottennivå. Försämringen hör samman med detkraftiga efterfrågefallet för flertalet industribranscher både på export- ochhemmamarknaden, överkapacitet, fall i försäljningsprisema etc. Vinstfallel kanockså bero på andra faktorer som t.ex. för långsam produktutveckling jämförtmed konkurrentema och därav följande marknadsandelsförluster Till detta skaläggas industrins ökade kostnadsproblem och försämrade konkurrenskraft frånsenare delen av . Företagensfinansiella ställning har dessutom försvagats av ökade räntekostnader, både somen följd av den tidigare kraftiga upplåningen för investeringar och som enföljd av höjd räntenivå. De högre räntenivåeraa i samband med valutaoronhösten påverkade resultaten. Dessutom gjorde många företag omfattandevalutakursförluster i samband med kronans depreciering. Sedan1990 har ökningstakten i insatsvamkostnadema per producerad enhet för industrin(se tabell 4:2) dämpats markant. var de så gott som oförändrade.Ökningstakten i lönekostnadema dämpades från 11,1989 till 3,3%1992. Ökningstakten för industrins rörliga kostnader totalt per produceradenhet föll från 7,till -0,. Produktpriseraa höjdes iallt långsammare takt för all t.o.m. minska 1992. bmttoöverskottet som andel av bmttoproduktionsvärdet, pressades där- med,trots fallet i de rörliga kostnadema. Brattomarginalen har krympt under desenaste fem åren. Den här presenteradeprognosen över industrins lönsamhet baseras på nationalräkenskapema och inte påföretagsstatistiken. Beräkningen av brattomarginalen görs med olika metoderberoende på vilken av dessa källor som används, och marginalutvecklingen kandärför skilja sig åt. I prognosen beräknas bruttomärginalen som bmttoöverskotti procent av bmttoproduktionsvärdet. Bruttoöverskottet uttrycker hur mycket somäterstår av förädlingsvärdet då lönekostnadema räknats bort. I företagsekonomiskatermer motsvaras bmttoöverskottet närmast av rörelseresultat exkl. lagerprisvinster,före kalkylmässiga avskrivningar. Brattomarginalen motsvarar iföretagsstatistiken rörelseresultat före avskrivningar i procent avomsättningen. Diagram 4:3 Industrins bruttomarginal 1992/93:150 Bilaga1.1 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 Källor: och Brattomarginalenberäknas stiga med , vilket innebär att förlusteraaunder mer än återhämtas. En stor del av förbättringen förklarasav det utrymme för marginalförstärkningar som deprecieringen av kronan gerDeprecieringen gynnar exportföretagen, men för de hemmamarknadsorienteradeföretagen pressas marginalema, dels till följd av den svaga inhemskaefterfrågan och prisutvecklingen, dels p.g.a. de höjda importpriseraa påinsatsvaror driftsöverskottet bmtto som andel av förädlingsvärdet, beräknas 1994ligga på en rekordhög nivå, l.o.m. Den högavinstandelen bör dock ses mot bakgmnd av den kraftiga utslagningen av olönsammaföretag, vilket automatiskt drar upp genomsnittet. Tabell 4:2 Industrins rörliga kostnader ochproduktpriser per producerad enhet, marginaler samt bruttoöverskottsandel 1992/93:150 Bilaga1.1 Perproducerad enhet (procentuell förändring): Förbrukningskostnad Lönekostnad' Summa rörlig kostnad Produktpris -1,4 -5,2 -0,4 -0,6 -0,9 -0,2 Lönekostnadper timme avser löner inkl. kollektiva avgifter och icke varuanknutnaindirekta skatter per arbetad timme. Produktivitet avser bruttoproduktion ifasta priser per arbetad timme. ■ Som andel av förädlingsvärdet till faktorpris.Anm: Uppgifterna avser industri exkl. petroleumraffinaderier och varv. Utvecklingenför verkstadsindustrin blir ännu något gynnsammare än för industrin som helhet.Brattomarginalen väntas stiga markant , liksom vinstandelen.Brattomarginalen för verkstadsindustrin exkl. varv beräknas uppgå till omkring10% 1993-1994, att jämföra med 4,. De 1984-1985, då marginalen låg på . Basindustrins priser harfallit kraftigt , i samband med vikande råvampriser,ökande konkurrens och överkapacitet på världsmarknaden. Trots en minskning avsåväl insatsvarakostnader som lönekostnader per producerad enhet pressadesvinstmarginalen kraftigt , för tredje året i följd. Först väntas ensnabb förbättring i basindustrins vinstutveckling. De rörliga kostnaderaaminskar med 0,medan produktpriserna stiger . Bmttovinstandelen nårnästa år lite nivå, vilket ändå är omkring fem procentenheterunder den genomsnittliga nivån för toppåren 1987-1989. Skogsindustrinhar trots successivt sänkta råvamkostnader, personalnedskärningar och andrakostnadsbesparingar gått med kraftig förlust 1992. Resultatet föreextraordinära poster uppgick till -3,1992, vilket kan jämförasmed toppvinsten på väntas skogsindustrinsinsatsvarapriser fortsätta minska, bl.a. lill följd av sjunkande vedpriser ochslopandet av den allmänna energiskatten. Energiskaitesänkningen har beräknatsminska skogsindustrins kostnader med Till della ska läggas denstora deprecieringen av den svenska kronan samt sänkningen avarbetsgivaravgifteraa . Branschen gynnas också av attimportandelen är låg och att deprecieringen av kronan därmed får ett begränsatgenomslag på kostnaderaa. Vidare förbättras nu konjunkturen i och dollarkursen stärks vilketgynnar skogsindustrins export. Å andra sidan Prop. 1992/93:150 motverkasuppgången i exporten av dämpad efterfrågan i , och Bilaga 1.1 särskilti . Sammantaget väntas ändå skogsindustrins bmltomar-ginal ökamarkant. 5 Näringslivets tjänster Prop. Bilaga1.1 Tjänsteproduktionen i samhället kan delas in i två olika gmpper beroende påhur den finansieras. Offentliga tjänster är sådana som främst finansierasgenom skatter Övriga tjänster, där kostnaden till övervägande deldebiteras användaren, klassificeras som näringslivets tjänster Detta innebäratt tjänster producerade av statliga och kommunala bolag och affärsverkräknas till näringslivels tjänster Trots detta används ofta benämningenprivata tjänster synonymt med näringslivets tjänster I kapitletanvänds denna vedertagna omskrivning. Denprivata tjänstesektora har blivit allt mer betydelsefull. I produktions- ochsysselsättningstermer har denna sektom varit större än industrisektornalltsedan slutet av . Ökningen är sannolikt delvis en konsekvens avhöjd levnadsstandard som vridit över hushållens efterfrågan mot en större andeltjänstekonsumtion. Denna faktor skulle ha bidragit till en ännu större tillväxtav privat tjänstesektor om inte tjänsteproduktionen inom den offentliga sektomsamtidigt expanderat kraftigt. En ytterligare förklaring till den starkatillväxten för de privata tjänstema är den utbredda avknoppningen avtjänstefunktioner från förelag som i övrigt sysslar med vamproduktion. Detta ärdock i gmnden en definitionsfråga, eftersom dessa tjänster producerades äventidigare, men i en annan sektor Från1990 har industrins produktion minskat kraftigt i volym. Detta fick tidigtåterverkningar på den del av tjänstesektom som levererar tjänster till andraföretag, sk. producenttjänster Totalt hölls efterfrågan på tjänster uppe sålänge den privata konsumtionen fortfarande ökade. föll ävenden privata konsumtionen, vilket medförde att sysselsättningen totalat settminskade inom den privata tjänstesektom. Idiagram 5:1 framgår hur sysselsättningen utvecklats inom den privatatjänstesektorn, gmpperad enligt Svensk näringsgrensindelning (SNI). Distributionstjänsler(SNI 6) består av detaljhandel, partihandel, hotell och restaurang.Sysselsättningen inom gmppen har sjunkit alltsedan 1989. Fallet för privatkonsumtion medförde att detaljhandeln minskade sin försäljningsvolymmed enligt SCB. Utvecklingen väntas bli svag även , i synnerhetför sällanköpsvamhandeln. Partihandeln har generellt sett utvecklats sämre ändetaljhandeln, som en konsekvens av den starkare inriktningen motföretagssektom. Minskad industriproduktion har därmed påverkat partihandeln merän detaljhandeln. Enligt tjänslebarometer väntaskonjunkturläget inom partihandeln fortsätta att försvagas . Konununikationssektom(SNI 7) var tidigare kraftigt reglerad. har den dock blivitallt mer avreglerad, vilket bidragit till en ökad konkurrens för exempelvisbuss- och taxitransporter samt inrikesflyget.