prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — I1992 års majrapport redovisades en utvärdering av höstrapportemas prognoser, avkonjunktumtvecklingen 1946-1991 och ea studie av finanspolitiska indikatorer.Tvä ytterligare utredningar är genomförda rörande mervärdeskatteutfellet efterskattereformen samt överföring av kommunalskattemedel från staten till I en bilagapåpekar institutet att kostnadsutvecklingen för Prop. 1992/93:170 enskildaproduktområden och prestationer inte kunnat redovisas inom den Avsnitt 7anslagsfinansierade delen. Från och med innevarande budgetår kommer Finansdep. en successiv utbyggnad av kositnadsredovisningen att kunna ske, närKI övergått till det nya redovisningssystemet . Isin förenklade anslagsfiamställan har KI i enlighet med tidigare budgetdirektivminskat resursema av föregående års anslag. Från nivån /93 har dragits1,som utgör anslag för konjunkturprognosprojektet, vilketavslutas under innevarande år. Institutet fick under föregående budgetår ettregeringsuppdrag att tillsammans med SCB utveckla miljöräkenskaper. För dettahar KI i regleringsbrev för /93 medgetts att redovisa en memtgiftom under budgetåren 1992/93 - 1996/97. Detta belopp ärinte inräknat i KI:s anslagsframställning inför kommande budgetår. Anslagssparandetunder med ramanslag uppgår till , vilket därmedockså motsvarar det utgående anslagsspa-randet. De avgiftsbelagda verksamhetemaexkl. regeringsuppdrag redovisar vare sig över- eller underskott. KI harangivit att inga äldre anläggningstillgångar invärderaits hos institutet, mende har för avsikt att i fortsättningen klassificera pei'sondatorer och liknandeutrustning som tillgångar och skriva av dessa . KI har i denna ÅRendast invärderat en anläggningstillgång, en kopiator som köpts ochsom efter avskrivningar har ett värde av . () revisionsberättelse innehåller inga invändningar. RRV framförde dock endel kritik mot de nuvarande redovisningsprinciper KI använder ochrekommenderade att årsredovisningen framgent får en uppställning i enlighetmed 20 paragrafen budgetförordningen. RRV fömtsatte att det urredovisningssystemet kan hämtas alla erforderliga ekonomiska data. Ibudgetpropositionen 1993 (Ijil. 1 s. 113) har redovisats ett förslag om generellräntebeläggning av statliga medelsflöden samt presenterat den modell som börtillämpas. KI kommer fr.o.m. /94 att tillämpa denna modell. KIkomimer därför att tilldelas ett räntekonto med kredit i ochmedlen under detta anslag att föras till detta konto. 1992/93:170 Avsnitt7 Finansdep. Deövergripande mål som gäller för treårsperioden /92 1993/94bör ligga fast. Resurser Ramanslag1993/94 KI:sårsredovisning visar, enligt regeringens mening, att verksamheten bedrivs meden sådan inriktning att de uppsatta målen kan nås. Den löpande verksamheten harförbättrats med firamför allt en utsträckt prognoshorisont och tillkomstrai avtjänstebarometem. En ökad integrering av modellanvändningen och avforskningsresultaten i den löpande prognosverksamhetoi har skett och bör ocksåfortsätta, liksom fortsatta ansträngningar att göra modellema meranvändarvänliga. Emellertid finns det fort&rande inte imderlag för att göraen bedömning av institutets prestationer, effektivitet eller produktivitet,eftersom underlag för en sådan prövning saknas. Regeringen är samtidigtmedveten om svårighetema att bedöma en verksamhet av foiskning- och utredningskaraktäri dylika mått. Regeringenkan också konstatera att RRV inte haft några invändningar irevisionsberättelsen avseende KI. Vi instämmer dock i RRV:s påpekanden attredovisningssystemet måste förbättras och redovisningsmtiner skärpas. DennaÅR:s redovisning av institutets fillgångar är inte tillfredställande. Sammantagetinnebär regeringens bedömning att de riktlinjer som lades fast i 1991 årsbudgetproposition ocb som beslutat om bör gälla även för budgetåret1993/94. Regeringen bedömer attmyndighetens rationaliseringsarbete varit framgångsrikt och att godafömtsättningar finns för att verksamheten skall kunna bedrivas i nuvarandeom&ttning med de resurser vi beräknat för /94. Regeringen ser samtidigtallvarligt på den kritik som framförts av RRV och anser att institutet börförstärka sin ekonomi-adminstrativa kon)e-tens, varför anslaget utökats med . Vi fömtsätter att denna förstärkning möjliggör att kommande årsårsredovisningar innehåller sådan resultatinformation som t.ex.pnxluktivitetsmått. Förregeringsuppdraget att utveckla miljöräkenskaper utgår 6(X) ,vilka fr.o.m. /94 /97 är 11 1992/93. 1 samL Nr 170 inkluderade i instittitetsanslag. Anslagetför KI har budgeterate utan hänsyn till de tekniska justeringar Avsnitt 7 sommåste göras till följd av ändringen av nivån på lönekostnadspålägget,Finansdep. den ändrade finansieringsformen för Statshälsan, övergången till låni samt de nya pirincipema för budgeteringen av anslagen.Riktlinjema för dessa förändringar har redovisats i budgetpropositionen 1993(bilaga 1, Statsbudgeten och särskilda frågor, avnsitt 2.2). Det belopp somkommer att ställas: till myndighetens disposition kommer slutligt&stställas enligt de redo'/isade riktlinjerna och kan därför awika från detnu budgeterade beloppe*. Anslagethar i budgetpropositionen 1993 (bil. 8 s. 66) tagits upp med ett beräknatbelopp i awaktan piå förslag i denna proposition. tillKonjunkturinstitutet för /94 anvisar ett ramanslag på 24 896 000kronor. Till Ulbildningsdeparlemenlels verksamhetsområde hörgrundforskning och forskarutbildning, forskning om universitet och högskolor(8.1-8.14), och forskning inom skolväsendel (8.15). Universitet och högskolor har tillsammans medforskningsråden huvudansvaret för grundforskningen i . Sammanfattning av medel för forskning under åttondehuvudtiteln, tusenlal kronor. 1993/94 1994/95 1995/96 Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. 3 860 965 4 205 921 47 500 of I 125 202 I 478806 4 000 2 500 405 378 527574 of of - Dyrbar vetenskaplig utrustning Forskning om universitet och högskolor 1 405 000 3 'Exklusive lokalkostnader. Avsersåväl grundutbildning som forskning och forskarutbildning. Exklusive medel fördyrbar vetenskaplig utrustning och universilelsda-lornätet SUNET. Universiteten och högskolorna är unika kunskapsmiljöer.Vid de stora högskolorna och universiteten förenas grundutbildning, forskningoch forskarutbildning. De mindre och medelstora högskolorna utgör värdefullakomplement med särskilda förulsältningar. Den centrala roll universitet och högskolor har förkunskapsutvecklingen i vårl land gör det angelägel att ge dessa godaarbetsvillkor. Den frigörelse av universitet och hö;kolor från statensdetaljinflytande som på regeringens förslag fattade beslut om 1992hade detta syfte. Studenternas möjlighet all själva avgörautbildningsinriktning har förstärkts. Universitet och högskolor är de viktigaste svenskaforskningsinstitutionerna. Till dessa kanaliseras direkt eller indirekthuvuddelen av statens stöd till forskning. Beslut om den inomvetenskapligt motiverade forskning somfinansieras genom fakultetsanslagen fattas av berörda universitet ochhögskolor. Härutöver svarar forskningsråden för betydande insatser förvetenskapligt högkvalificerad forskning. Att den inomvetenskapliga forskningenkan förenas med forskning också för mer speciella och i förväg bestämdasyften, finansierad av sektorsorgan eller företag, är en styrka. Del ökarmöjligheterna att utveckla och nyttiggöra forskningens resultat. att inkräkta på den nödvändiga integriteten behöveruniversitetens och högskolornas växelspel med det omgivande samhället, inteminst näringslivet, förstärkas. Med den ökade frihet som universitet och högskolor nutillerkänts följer också ett betydande ansvar. Av vikt är att verksamhelenständigt förnyas genom ati nydanande insatser ges tillräckligt utrymme och genomatt unga forskare engageras i tillräcklig utsträckning. Till ansvaret hör ocksåatt kunskap om forskningens resultat sprids till en bredare allmänhet.Kvaliteten och förnyelsekraften i universitetens och högskolornas verksamhetär av slor betydelse för den långsiktiga kompetens-och kunskapsulbyggnaden inomalla samhällssektorer. Universiteten och de slora hö;gskolorna har ansvaret förforskarutbildningen. Att denna byggs ul är avgörande för all iframliden skall kunna mäta sig med andra vikliga kunskapsnalioner. Flerforskarutbildade behövs inom universitetens och högskolornas egen verksamhetmen också i det övriga samhället. Inte minst i näringslivet är bristen på vetenskapligtutbildade medarbetare stor. Regeringens mål är all antalel doktorsexamina skall ha fördubblats jämfört med 1990-talets början. För att nådetta mål krävs betydande insatser, inle minsl i form av god handledning och enlillfredsslällande studiefinansiering. Flera forskarutbildade inom universitetens ochhögskolornas verksamhet förstärker forskningen och skapar förutsättningar förökad kvalitet i grundutbildningen. Vetenskapligt skolade lärare igymnasieskolan ökar vitaliteten i undervisningen. Fler personer meddoktorsexamen i förelagen förbättrar kunskapsutvecklingen i dessa, men gör detockså 1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. lättareatt upprätlhålla naturliga och fruktbara relationer mellan företagen,universiteten och högskolorna. Gemensamma referensramar gör växelverkanenklare. Inom mångaområden står sig svensk forskning väl i internationell jämförelse. Specielltstark, i såväl kvalitativt som kvantitativt hänseende, är den medicinska ochnaturvetenskapliga forskningen. Men även inom teknik och kulturvetenskap finnsmånga områden där forskningen är av yppersta kvalitet. Med del allt starkare inlernalionella samspelet, den högreföränd-ringstaklen och de intensifierade forskningssatsningarna i vår omvärldskärps kraven. De utmaningar, som regeringen beskrivit tidigare i dennaproposition, berör direkt eller indirekt forskningen vid universiteten ochhögskolorna. Viktiga i detla sammanhang är de koncentreradeforskningssatsningar inom strategiska områden som möjliggörs med hjälp av deresurser som frigörs genom avvecklingen av löntagarfonderna. Universitetens och högskolornas uppgifter inom forskningenskall ses tillsammans med uppgiften all ge flera unga tillgång till högreutbildning. I annat sammanhang anger regeringen riktlinjerna för en fortsaltutbyggnad, inte minst av längre utbildningar. Att denna utbyggnad kommer till stånd är viktigt för atttillgodose studenternas önskemål och olika samhällssektorers uppenbara behov avkompetent arbetskraft. Del är dessutom nödvändigt för att sörja för alttillräckligt många välutbildade studenter finns tillgängliga för forskningenoch forskarutbildningen. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. 8.2 Fasta och rörliga resurser för grundläggandeforskning Fakultetsanslag och forskningsrådens anslag Den helt övervägande delen av de statliga resurserna förinomvelen-skapligt genererad forskning tilldelas universitet och högskolorgenom fakulletsanslagen och genom anslag till forskningsråden. De samlade fakulletsanslagenunder Jordbruks- och Utbildningsdepartementens verksamhetsområde /93 lill ca . Genom fakulletsanslagenfinansieras framför allt tjänster som professor och forskarassistent,högskolelektorers forskning, biträdespersonal och olika expenser förforskningsändamål, studiefinansiering inom forskarutbildningen samt vissagemensamma funktioner som bibliotek och förvaltning. Forskningsrådenssamlade anslag är innevarande budgetår . Rådens anslaggår huvudsakligen lill forskning vid universitet och högskolor. Behovet avförnyelse och koncentration En dynamisk forskning med hög kvalitet vid universitet ochhögskolor förutsätter en ständig avvägning mellan kontinuitet och förändring.Rå- dens bidrag till forskning är ell viktigt instrument förförnyelse och en garanti för en omsorgsfull kvalitelsprövning av forskningen iell nationellt och inlernationelll perspektiv. Det forskningsstöd som kommertill stånd genom användningen av de lidigare lönlagarfondsmedlen innebär attandelen konkurrensutsatt och vetenskapligt prövad forskning ökar. ärdet angelägel att förnyelse av den inomvetenskapligt motiverade forskningeninle vilar enbart på den externa finansieringen. har fatlat beslul med anledning avregeringens proposition Universitet och högskolor - frihet för kvalitet.Universitetens och högskolornas ansvar för kvaliteten i och förnyelsen av denforskning och forskarutbildning som bekostas via fakulletsanslagen är en av deviktigaste uppgifterna. Fakultelsnämnderna måsle ges möjligheter och incitamentatt ta ett tydligare ansvar för att den grundläggande forskningen inomrespeklive fakultet koncentreras och prioriteras med utgångspunkt i tydligainomvelenskapliga kriterier. Endast därigenom kan en hög kvalitet uppnås i dengrundläggande forskning som finansieras genom fakultetsänslag. De teologiska, juridiska och humanistiska fakulteternakaraktäriseras av att andelen externa medel av de totala forskningsresurserna iregel är myckel lilen. Flera av dessa fakulteter har ett begränsat ekonomisktrörelseutrymme för förändring genom alt en slor del av fakulielsanslaget las ianspråk av kostnader för fasta tjänster, doktorandljänster och utbildningsbidragför doktorander. Antalet tidsbegränsade tjänster för främst nyexamineradedoktorer är för lågt för att tillgodose behovet av förnyelse och rimligakarriärvägar. De yngre forskarna blir ofta beroende av externa bidragsgivareför sin fortsatta forskning. De externa bidragen lill forskningar emellertidrelativt små, uppskattningsvis av de lolala utgifterna inomfakulteten. Forskningsråd står för mer än hälfien av de externa bidragen. Tillbilden hör också en uppdelning av den humanistiska forskningen på många ochofla små institutioner. Inslilutionerna vid de samhällsvetenskapliga fakulteternaär generellt sell slörre än de humanistiska. Färre institutioner är s.k.enprofessorsin-slilutioner.Tillgången lill externa bidrag för forskning är meraomfattande. /92 var enligt () deexterna bidragen till samhällsvetenskaplig fakultet av de totalaFoU-kostnaderna inom fakultelsområdet. Av dessa externa medel utgöis avrådsanslag. De matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna omfattar eltstort antal discipliner. Behovet av experimenlella resurser och laboratorier,liksom av all bedriva fältarbete, karaktäriserar många ämnen. Storleken på institutionernavarierar betydlig!, alltifrån enprofessorsinstitutioner lill slorinslilulionermed ett betydande antal forskare. Fakulletsanslagen utgjorde budgetåret1990/91 drygt hälften av de tillgängliga forskningsresurserna inomfakultetsområdet. Rådsanslagen samma budgetår uppgick lill av deexterna forskningsmedlen. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. områdeuppvisar en så stor andel rådsmedel i förhållande till fakultetsanslagen elleri förhållande till de totalt tillgängliga FoU-medlen. Svensk forskning inom det medicinska området, inklusiveodontologi och farmaci, ligger i den internalionella frontlinjen på mångaområden. Forskningsresurserna är omfattande och samverkan med sjukvården gerett fruktbärande samspel mellan grundläggande forskning och tillämpning. Deexterna bidragen ulgör av de lolala FoU-resurserna. Rådsmedlen uppgårtill av externa bidrag. Flera fakulteter inom del medicinska områdei har införtsystem för resursfördelning som premierar förnyelse och kvalitet. Delta faktum,liksom den mycket betydande volymen externa medel, innebär all de medicinskafakulteterna kanske mer än andra kunnat omfördela resurser i takt med denvetenskapliga utvecklingens förändrade krav. Rådets anslag har mer än andraanslag kunnat användas för forskning i den internalionella frontlinjen. Denbredd som bl.a. utbildningen kräver har till stor del kunnat uppnås genomfakulletsanslagen. De lekniska fakulteterna disponerar totalt sett de störstaresurserna för forskning och utvecklingsarbetet. Sammanlaget är medlen för tekniskFoU något slörre än vad de medicinska, odonlologiska och farmaceutiskafakulteterna tillsammans disponerar. De lekniska fakulteterna har vidare denbredaste uppsättningen av betydande finansieringskällor: fakultetsanslagenuppgår till av de totala FoU-resurserna, bidragen från olikasektorsorgan lill medan rådsmedel respektive medel från företag uppgårtill vardera. Tillkomsten av () kan förväntas ha ökal andelen rådsmedel /92, delsenasie år för vilket statistiska uppgifter är tillgängliga. Fakultelsområdet präglas av betydande mångfald och i vissafall uppsplittring på små institutioner. I mångfalden ingår också alt delekniska fakulteterna innehåller alltifrån grundläggande discipliner inom detnaturvetenskapliga fältet till ämnen som är direkt knutna lill teknikområdeneller industriell produktion. En fördjupad leknikvetenskaplig grundforskning ären förutsättning för svensk teknisk och ekonomisk utveckling. Denleknikvetenskapliga grundforskningen är en nödvändig förutsättning för den meratillämpade lekniska FoU som bedrivs med medel från förelag och sektorsorgan. Idetta perspektiv är det angelägel all resurserna för leknikvetenskapliggrundforskning kan stärkas. Regeringens förslag i det följande innebär attresurser för det fortsättningsvis anvisasunder huvudtitel. Medelsanvisningen till forskarutbildning och forskning viduniversitet och högskolor följer i huvudsak en traditionell indelning ifakulteter. Fakultelsindelningen har i vissa delar djupa historiska rötter,delvis sprungna ur ett medellida europeiskt universilelväsende. Naturligtvisinnebär detla inle all indelningen är för alllid oföränderlig. Den nuvarandefakultetsindelningen har dock visat sig vara adekvat och ändamålsenlig bådeför slalsmaklernas övergripande beslut och som organi- Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. satorisk ram för verksamheten lokalt. Den fungerar väl ochger också Prop. 1992/93:170 utrymme för den flexibilitet som kan behövas. Då och då framförs önskemål om etablerandet av nyafakulteter. denna proposition har sådana förslagframförts gällande bl.a. didaktisk fakultet. Enligt regeringens bedömning gernuvarande fakulletsordning utrymme och utvecklingsmöjligheter också förforskning med denna inriktning. Del är vikligl all samma höga vetenskapligakvalitetskrav kan ställas på all verksamhet inom universitet och högskolor. Delär bl.a. fa-kultetsnämndernas uppgifi alt ansvara för delta. Forskningsområdenfår inte avgränsas så att den kvalitetshöjande konkurrens som ligger i medelsfördelningeninom vidare fakuitetsområden begränsas. Fakulteterna har goda möjligheler allinrymma och ta det vetenskapliga ansvaret för de ämnesområden som gjortframställningar om egna fakulteter. Dagens forskning är ofla gränsöverskridande, inte baraöver disciplingränserna utan även över fakultetsgränserna. Forskare vid olikalärosäten kan också vara involverade. Detta gäller en rad forskningsområdenoch berör samtliga fakulteter. Det ingår i universitets och högskolors normalaansvar alt finna formerna för den samverkan som i olika avseenden kan ansesbehövlig. 1 universitetens och högskolornas uppgifier ingår attsvara för information om forskning och forskningsresultat. Det är viktigt attresurserna för denna verksamhet förstärks. Förslagen i denna proposition innebäratt - som komplement till den verksamhet som redan bedrivs - sammanlagt 10miljoner kronor förs över från lill universitet ochhögskolor för att ställas till förfogande för lokala informationsinsatser. framförs den synpunkten alt forskningsresursernaskulle dimensioneras med grundutbildningen som måttstock. Självfallet är förhållandenainom grundutbildningen en av de faktorer som måste vägas in när det gällerfördelningen av forskningsresurserna. Det finns emellertid också en rad andrafaktorer att ta hänsyn lill, exempelvis forskningsbehoven inom området ellerrent vetenskapliga aspekter. Om enbart studenianialel inom en viss utbildningeller etl visst ämne skulle vara utslagsgivande vid fördelningen avforskningsmedlen, skulle det leda till en rad negativa konsekvenser, inteminst i kvalitativt hänseende och till drastiska omfördelningar inom dennuvarande forskningsbudgeten. Exempelvis skulle medlen till medicinskforskning minskas avsevärt. Regeringen har angett att utbildningen inom universitetoch högskolor bör bedrivas av lärare som genomgått forskarutbildning. Dengrundläggande utbildningens behov av ylterligare lärare med doktorsexamen inomolika områden är en viktig bakgrund lill ansträngningarna att förstärkaforskarutbildningen. Regeringen har i del föregående behandlat frågan omflexibilitet och förnyelse inom universitet och högskolor. De problem som kanvara förbundna med uppdelning av forskningen på alltför små enheter har därvidberörts. Den utveckling som inletts vid vissa universitet och hög- skolor attsamla mindre institutioner lill större enheter välkomnas. Del Prop.1992/93:170 ankommer på universiteten och högskolorna själva alt driva detta för- Avsnitt 8 ändringsarbete. Forskningsråden har i , liksom i de flestajämförbara länder, en strategisk betydelse för forskningen. Forskningsråden haretl nationellt perspektiv och arbetar med utgångspunkt i internationellakvalitetskriterier. Forskningsråden är sex:Humanistisk-samhälls-vetenskapliga forskningsrådet (), () samt () inom Ulbildningsdeparlemenlelsverksamhetsområde; () inomSocialdepartementets verksamhetsområde. Skogs- och jordbrukets forskningsråd() inom verksamhetsområde samt () inom När-ingsdepartmentets verksamhetsområde. SFR ochSJFR fungerar dessutom som sektorsorgan. Till forskn i ngsrådssyslemet räknasockså () inom Ulbildningsdeparlemenlels verksamhetsområde.Rymdslyrelsen har uppgifter inom sitt område som överensstämmer medforskningsrådens. är, trots benämningen, inte ettforskningsråd med uppgifter inom grundforskningen, utan elt renodlatsektorsorgan inom verksamhetsområde. Majoriteten av ledamöterna i forskningsråden väljs av ochbland forskare vid universitet och högskolor genom ett elektorsförfarande. Huvuddelenav resurserna fördelas genom projektbidrag efter ansökan. Forskningsrådsnämndenskiljer sig från forskningsråden genom alt majoriteten av ledamöterna utses avregeringen. Nämndens uppgifier skiljer sig också från forskningsrådens genomdet särskilda ansvaret för alt initiera och stödja forskning av särskildsamhällsrelevans. Förändrade krav och uppgifter I beslul med anledning av proposition1991/92:76 (bet. 1991/92:UbU18, rskr. 1991/92:195) uttalades att regeringen inästa forskningsproposition borde redovisa en samlad bedömning av forskningsrådsorganisationen. Forskningsrådens prioriteringar och beslul har inflytandepå den grundläggande forskningen i landet som går utöver den verksamhet rådendirekt finansierar. Forskningsrådens högt ställda kvalitetskrav och former förgranskning och utvärdering ger riktlinjer för såväl fakulteternasresursfördelning som för andra forskningsfinansiärers insatser. Den kompetenssom ges möjlighet alt utvecklas genom rådens stöd får spridningseffekter i universitetens och högskolornasforskning, inte minsl genom den forskarutbildning som ofla är en integrerad deli den rådsslödda forskningen. Den betydande överblick och flexibilitet somforskningsråden har ger dem särskilda möjligheter att beakta behovet av altstödja yngre forskare liksom av alt bidra till en ökad rörlighet. Det ärangeläget att råden fullt ul utnyttjar dessa möjligheter. Regeringen har inledningsvis redovisat förutsättningarnaför förnyelse av forskningen. Goda forskningsmöjligheler för yngre forskare ochen ökad rörlighet av forskare mellan institutioner och lärosäten är väsentligai della sammanhang. Den inomvetenskapligt motiverade forskningens fortsattautveckling bygger på ett samspel mellan fakulteter och forskningsråd. Inomvissa områden är emellertid fakultetsresurscrna så begränsade eller så bundnaall råden kommit att få nära nog hela ansvaret för förändring och förnyelse.Forskningsråden väljer tyvärr ofla all hellre sprida tillgängliga medel på etlslörre anlal projekt, som sedan hämmas på grund av bristande resurser, än attvälja ut färre och ge dessa en mer fullständig finansiering. Dp krav påkoncentration och kraftsamling som riktas mot fakulteterna gäller i minsl likahög grad forskningsråden. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep.