prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — Ävenjägmästarlinjen har lägre kosmad och högre genomsttömning än motsvarandeutbildningar på andra universitet. Den skogsvetenskapliga fakulteten har gjorten utbildningsöversyn som bl.a. tyder pä att jägmästamtbildningen är mycketuppskattad av sina avnämare. har de problem klarlagts somsammanhänger med en obalans mellan Uppsala- och Umeådelama och med den svagarekryteringen av jägmästare till forskamtbUdningen. Fakulteten har föreslagiten fristående förberedande kandidatexamen i som lösning av dessaproblem. Uttedaren föreslär i stället en kandidatexamen med inslag frän denskogsvetenskapliga fakulteten txh namrveienskapliga och samhällsvetenskapligaämnen. Uttedarens förslag är således en jägmästarexamen liknandecivilingenjörsexamen och som utformas som en kombination av yrkesinriktad ochforskningsförberedande utbildning. Uttedaren föreslår att det första åretsutbildning på jägmästarlinjen flyttas från till . Enligtutredaren är dessutom forskningen i alltför isolerad och skullevinna pä samgående med närliggande verksamheter inom den skogsvetenskapligafakulteten och SLU i övrigt Veterinämtbildningenhar stora likheter med utbildningen pä läkarlinjen vad gäller kostnader,sökandetryck och efterfrågan på arbetsmarknaden. Kostnaden per studieplats ochminimipoängen for antagning ligger bland de högsta i landet. Mot utbildningensvetenskapliga nivå eller innehållet i stort har inga anmärkningar riktats. Denholländska utvärderingsgmppen anser att den svenska veterinämtbildningenuppfyller de krav som ställs inom EG. Den är dock kritisk tillblockundervisningen och till frånvaron av tillvalsmöjligheter (xh vissspecialisering. Uttedaren anser att denna kritik bör uppmärksammas. I syfte attminska kosmadema for veterinämtbildningen bör den veterinärmedicinskafakulteten enligt utredaren undersöka vilka besparingar som kan göras genom attflytta utbildningen i till . Ännu ett skäl för detta är att enviss specialisering inom gmndutbildningen sannolikt skulle underlättas omveterinämtbildningen samlas i . Sättet att undervisa ochanordna kunskapskontroll är en cenöral fråga som Prop. 1992/93:170 harbelysts och kommenterats utifrån de olika utbildningslinjemas perspektiv. Avsnitt 9 Enligt uttedarens mening behöver ökad tonvikt läggas pä de gmndläggande Jordbruksdep. ämnena liksom på problemlösning och helhetssyn, om den svenskautbildningen skall hälla mättet i EG-persipektivet Uttedarenhar noterat att de intemarionella kontaktema och det internationella utbytetinom gmndutbildningama vid SLU inte har förändrats och att detsaknas mots\'arighet till det starkt ökade inttesset för intemationaliseringsom har kommit till utttyck inom övriga universitet och högskolor. Enligtuttedaren bör internationaliseringen av gmndutbildningen vid SLU ökas, bl.a. ianslutning till . De svenska fakultetema bör skaffa sig systerfakulteterutomlands och samverka med dem bettäffande utbyte av studerande inom såvälgmndutbildningen som forskamtbUdningen. Utredarenanser att utbildningen måste läggas upp så att smdier utomlands kan bli enrealitet, gäma på samma sätt som teknologemas sista år vid utländsktuniversitet. Utbildningama vid SLU bör sålunda vara bundna i början ochinnehålla mer valfrihet mot slutet. Vidare behövs ett kursutbud på engelskavid SLU, motsvarande vad som har utvecklats vid övriga svenska universitet ochhögskolor. Dendimensioneringsstudie av utbildningama vid SLU som har utförts på uttedarensuppdrag visar att antalet utbildade i förvärvsaktiv ålder kommer att öka in pä2(XX)-talet. Utredaren förordar att det fastställs en längsiktigutveck-lingssttategi för SLU:s utbildningar i samråd med planeringsansvarigaför i första hand de naturvetenskapliga högskoleutbildningarna. På kort siktföreslås att antalet nybörjarplatser pä jägmästarlinjen ökas, eftersom dennalinje avviker från den allmänna utvecklingsttenden för övriga SLU-utbildningar.Även landskapsarkitektlinjen bör byggas ut. Inom gmppen med kortareSLU-utbildningar fömtses ett relativt stort överskott som talar for en minskadantagning. Delär regeringens uppfatming att det är angeläget att undervisningsresursernaanvänds på ett effektivt sätt samt att utbildning sker där det finns dc bästafömtsättningama för det. Det ankommer på SLU att bedöma var och hurutbildningsresursema skall bmkas. Det är nödvändigt att denna bedömning skermed utgångspunkt i den totala resursanvändningen inom högskolan. Garpenbergutgör en enhet inom det samarbete som har utvecklats mellan högskoloma iFalun/och /och Insititutet för byggnadsforskning.Garpenbergsanläggningen är en värdefiiU resurs som bör kunna umyttjas även ifortsättningen. Samarbetet med övriga nordiska länder vad gäller de olikautbildningama bör utvecklas vidare. 1992/93:1 om universitet och högskolor- frihet för kvalitet harregeringen utvecklat skälen för att införa en examensordning vid universiteten.Detta är ett led i strävan att universitetens planering i störte utsträckningän vad som är fallet skall inriktas pä resultaten i kvalitativ ochkvantitativ mening. får ta det fulla ansvaret för attorganisera sin utbild- ning.Denna fråga tas upp närmare i det följande när anslagsfrågoma för SLU behandlas(avsnitt 9.3). slutfördes har SLU gjort en gmndläggande genomgång av utbildningamavid Det propedeutiska året har avskaffats för agronom- ochhortonomutbildningama (xh valfriheten i studiema inom dessa områden har ökat Vad gällerskogsutbildningama pågår en omstrukturering. Avsikten är att minska antaletutbildningslinjer från tte till två, nämligen till jägmästarexamen och enexamen på mellannivl Inom Jordbmksdepartementet och Utbildningsdepartementetkommer samordningsfrågor vad gäller gmndutbildning, vidareutbildning ochfortbildning inom skogsområdet att granskas . Frågor somlokalisering och dimensionering av utbildningama måste ses mot bakgmnd av dettotala utbildningsbehovet inom området 1992/93:170 Avsnitt9 Jordbruksdep. Regeringensbedömning: SLU bör i likhet med andra universitet öka exemensfrekvensen inomforskamtbUdningen. Utredarensförslag överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna:Flera remissinstanser anser att SLU i högre grad bör utnyttja adjungeradeprofessorer i handledningen av forskarstuderande och att de finansiellavillkoren för doktorander behöver förbätttas genom fler doktorandtjänster. Skälenför regeringens bedömning: De olika analyser och bedömningar som uttedarenredovisar tyder på att kvaliteten på avhandlingama är god medan rekryteringenav doktorander och uppläggningen av förskämt-bildningen kräver insatser avolika slag. Närdet gäller faktiska studietider och genomsttömning avviker SLU:sforskarstuderanden inte nämnvärt från andra jämförbara fakulteter i . Degenomsnittliga studietidema för agronomie och skogliga doktorsexamina ärungefär lika långa som for teknologie doktorer och nägot kortare än för naturvetare.Studietiden för veterinärmedicine doktorsexamen är ungefär densamma som förmedicine doktor. I samtliga fall ligger nettostudietiden nära fyra årsheltidsstudier. Ävenom examensfrekvensema vid SLU knappast är lägre än vid andra fakulteter är deenligt uttedarens mening alltför låga. Mycket talar för att de kan förbätttasgenom insatser dels i form av förbätttad studiefinansiering, dels genomeffektivare organisation av forskamtbUdningen. Enligt uttedarens bedömningfinns det all anledning att gå vidare med den prioritering av doktorandljänstersom SLU uttalat sig for i långtidsplanen och som också har resulterati vissa förstärkningar. Enjämnare fordelning av forskarstuderanden mellan olika ämnen och institutionerbör eftersträvas. Forskamtbildningen bör göras effektivare genom 1 samL Nr 170 bättte stmktureradhandledning och mer genomtänkt uppläggning av utbildningen. Uttedaren föreslärvidare att det mer övergripande ansvaret for forskamtbildningen flyttas frånden nu gemensamma forskamtbildningsnämnden till fakultetema. Regeringen har som mål attexsuninationen av forskamtbUdade skall fördubblas fram . Enökad examinationsfirekvens är en av de åtgärder som snabbt kan bidra tiU attdetta mål nås. Det är därför viktigt att SLU uppmärksammar de förslag somuttedaren har redovisat Frågan om resurserna för forskamtbildningen tas upp idet följande. 1992/93:170 Avsnitt9 Jordbruksdep. Fortbildning,vidareutbildning och rådgivning Regeringensbedömning: SLU bör sträva efter ett utbud av kurser för fort- ochvidareutbildning som tillgodoser det behov som finns. I den mån detta skergenom fristående kurser i SLU:s ordinäre kursutbud, bör det finansieras påsammi sätt som SLU:s ordinarie utbUdningskosmader. Den uppdragsverksamhet sombedrivs vid SLU bör totalfi-nansicras genom kursavgifter. Utredarensförslag överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanserna:De flesta delar uttedarens bedömning att återkommande utbildning är vUctig. Skälenför regeringens bedömning: Återkommande utbildning måsle ges en betydligt merframttädande plats inom SLU. Vid SLU sker fort- och vidareutbildning i huvudsaki form av uppdragsutbildning. Uttedaren anser att det i fortsättningen börförekomma även fristående kurser inom del reguljära utbildningsutbudet påsamma sätt som är fallet vid andra universitet och högskolor. Sädana börkunna utvecklas i samband med planeringen av fakultetsövergripandekandidatexamina. som konsuleniavdelningen inom SLU enUgt utredarensförslag delas upp på fakulteter, fmns det fonsatt behov av en gemensam enhetfor främst publicering, men även for andra uppgifter som med fordel drivsgemensamt. Regeringensbedömning: mäste ha en sådan sammansättning att den styrverksamheten effekrivt. Fakultetema vid SLU får ett vidgat verksamhetsansval'.SLU:s intema organisation skall så långt möjligt beslutas av universitetetsjälvt Utredarensförslag överensstämmer huvudsakligen med regeringens bedömning. Remissinstanserna stödjerutredarens forslag vad gäller styrelsens sam- Prop. 1992/93:170 mansättning.De flesta tUlstyrker uttedarens förslag om fakultetemas vidgade Avsnitt 9verksamhetsansvar och lämpligheten av att infora tema- och rädskommittéer. Skälenför regeringens bedömning: SLU:s inre organisation kännetecknas av ettstort antal organ på olika niväer som administtti-lionen enligt enstudie av Statskontoret bedrivs till en kosmad som ligger bland de lägsta inomuniversitets- och högskoleområdet i . Utredaren har lämnat flera forslagtiU förändringar på detta omräde. Sedanuttedarens forslag lämnades har beslutat en ny högskolelag. En avutgångspunktema for beslutet har varit att högskolan skaU ges ett ökat uttymmefor lokala beslut om verksamhetens uppläggning och genomförande. Dettahar kommit till utttyck i den beslutade högskoleförordningen. Ihögskolelagen görs, efter initiativ av , dock undantag for LantbruksuniversitetetFör detta skall särskilda bestämmelser gälla. Dessa kommer att utfärdas genomen särskild förordning. Enligtregeringens uppfattning är det nödvändigt att förändra SLU:s organisations-och styrformer sä att de blir mer effektiva. I lUchet med vad som har skett förstadiga myndigheter bör verksledningsreformen prägla styrelsens sammansättning.Detta kan ske genom att ge styrelsen en lämplig storlek och ledamöter medinsikter och kunskaper i för SLU vikliga frågor. Regeringen kommer att forordnaen ny styrelse per den . Universitetsledningenkommer i övrigt att förändras i enlighet med beslut. Det innebäratt rektorsämbetet avskaffas, men att rektor kring sig kan samla en slagkraftigledning, anpassad till de förhållanden som särskilt råder vid universitetetFakultetema skall även i fortsättningen ledas av en dekan. I övrigt skall SLUsjälvt fä besluta om sina lednings- och styrfunktioner. 1992/93:100 bU. 10 har regeringen föreslagit all, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, för /94 under angivna an- slagsmbrikerberäkna följande belopp. 627 975 (XX) kr, Inredning och utmstning av lokaler vid m.m.33 700 000 kr, Skogs- och jordbmkets forskningsråd , 15.Stöd till kollektiv forskning101 , 16.Bidrag till Skogs- ochlantbmksakademien , J 1. Regeringentar nu upp dessa frågor. Prop.1992/93:170 Avsnitt 9 Jordbruksdep. 1991/92 Utgift 1992/93Anslag 1993/94 Förslag Frånanslaget bekostas utbildning, forskning och försöksverksamhet samt djursjukvårdvid (). Deövergripande uppgiftema for SLU är att meddela utbUdning samt att bedriva forskning,försöksverksamhet och annan verksamhet. Vid skall detvidare bedrivas programbunden forskning och försöksverksamhet som syftar tiUatt främja vericsamheten inom berörda delar av samhäUe och näringsliv. SLUhar i sin fördjupade anslagsframställning for budgetåren 1993/94-1995/96redovisat sin verksamhet inom verksamhetsområdena utbildning, forskning,information och rådgivning, riksskogstaxering, biståndsverksamhet samtorganisation och förvaltning. Undervisningen vid SLU redovisar en mycket högexaminationsfrekvens för de utbildningar som genomförs vid deskogsvetenskapliga och veterinärmedicinska fakultetema. Utbildningarna vid denlantbruksvetenskapUga fakulteten har lägre examinationsfrekvenser. Deredovisade kosmadema for vissa av utbildningama vid SLU är höga. Antaletforskarstuderande vid SLU har ökat med . Forskamtbildningenvid SLU lar i genomsnitt ungefar 5 är, men examinationsfrekven-sen är låg.Fort- och vidareutbildningen har ökat iomfatming i hög grad. Förvaltningskostnademavid SLU har minskat nägot . Biståndsarbetetär nästan uteslutande finansierat genom uppdrag från SIDA. Motbakgmnd av slutsatsema i resultatanalysen och de bedömningar som SLU kunnatgöra i sin framtids- och resultatanalys avser att omfördela sinaresurser till områdena landskapsarkitektutbildning, effektivisering avforskamtbildningen, intemationalisering av gmnd- och forskamtbildningen,gmndläggande forskiung vid den skogsvetenskapUga fakulteten, pedagogiskUtveckUng cxh forskning lering livsmedel. Isyfte att på ett bätfre sätt nå de övergripande målen för sektom föreslårstyrelsen att det övergripande målet för SLU:s försöksverksamhet formuleras om,och att ansvaret for den prograrnbundna forskningen uttrycks som ett ansvarför långliggande försök. SLUhar hemställt om medel för att läcka kosmadema för ombyggnadsarbeten i Alnarpoch omfattande ca . 1992/93:170 Avsnitt9 Jordbruksdep. Sverigeslantbruksuniversitet skaU genom utbUdning, forskning och information ökakunskapema om fömtsättningama for en varaktig och effektiv biologiskproduktion och om hur denna skall bedrivas cxh nyttjas. Ramanslag 984 246 000 krför /94. Planeringsram: 1993/94 984246 000 1994/95991946 000 1995/96999 646 000 SLU:sfördjupade anslagsframställning visar enligt regeringens uppfatming attverksamheten bedrivs med en sådan inriktning att de verksamhetsmål som hittUlshar gäUt kan uppnås. Resultatanalysen visar attSLU har arbetat aktivt för att utveckla meioder för uppföljningssystem som kanrelateras tUl insatta resurser så att en bedömning av effektiviteten kan ske.Resultattedovisningen visar vidare att SLU löser de uppgifter det har.Relevanta resultattnått har presenterats i den fördjupadeanslagsframstäUnuigen för både utbildning och forskning. Resultatmått förkvalitet i gmndutbildningen kan dock utvecklas ytterligare. Den fördjupadeanslagsframställningen brister emeUertid när det gäUer samband mellan deprestationer och resultat som har redovisats och de resurs-och framtidsanalysersom presenterats. Då dessa analyser skall utgöra gmnden för omprioritering avverksamheten vid är del viktigt att SLU i kommande analyserutvecklar dessa samband. SLU:s resultatanalys liksom redovisningen ibetänkandet (SOU 1991/92:101) Landskap Näring Kunskap visar att forskningen vidSLU i aUmänhet är av god standard. Motbakgmnd av den resultatbedömning som regeringen har gjort och det material somhar presenterats i utvärderingen av SLU, bör det övergripande målet för SLU:sverksamhet vara att genom utbildning, forskning och information öka kunskapemaom fömtsättningama för en varakrig cxh effektiv biologisk prcxluktion och omhur denna skall bedrivas och utnyttjas i enlighet med vad som har redovisats iavsnitt 9.1.2. Den framtida inriktningen vid SLUbör sålunda bli allt mer inriktad på frågor om naturresursanvändning och nuljö. Förriksdagens information redovisar regeringen att den har för avsikt att för SLUföreskriva att resultatmålet för utbildningen skall vara 5 100helärsprestationer (totala antalet poäng/40), varav 300 skall avse friståendekurser. Vidare skaU examinationen vid doi lantbruksvetenskapUga fakultetensgmndutbildningar förbätttas och kosmadema för de kortareutbildningarna minska. ForsktimtbUdningen skall effektiviseras så att antaletexaminerade per är ökar . SLU skall vidare inom ramenför tUlgängUga medel omvandla de återstående utbildningsbidragen fördoktorander till doktorandljänster. SLU bw på tre är uppnå de angivna målenför utbildningen och i övrigt genomföra de förändringar som regeringen harangett. Regeringenhar vidare för avsikt att föreskriva att det vid lantbmksuniversitettills vidare skall finnas följande examina inom den gmndläggande UtbUdningen. Isamband med övergången ttll nya examina vid kommer det att förvissa av de redovisade äldre utbildningama att behövas övergångsbestämmelser.Det ankommer på SLU att med utgångspunkt i kraven på kontinuitet iutbildningar vid och i den utsttäckning som behövs utexamineraenUgt tidigare gäUande examina. Underanslaget har beräknats mcAe] för lokaler och för kapitalkostnader för tidigarebeslutade, men inte genomförda investeringar i inredning cxh unoist-ning.Vidare har beräknats för utbildning av personal med försöksdjursansvar.Frågan om resurser för ökat intag av studenter samt för pedagogisk utvecklingcxh förstärkning av läramas utbildning kommer att tas upp särskilt av chefenför följd av att skogsvårdsavgiften haravvecklats bortfaUer resurser hos SLU motsvarande 20,8 nuljoner kro nor. Genomomprioriteringar inom Jordbmksdepartementets huvudtitel med 6 miljoner kronorför riksskogstaxeringen och för syd- 1992/93:170 Avsnitt9 Jordbruksdep. svensk skogsforskningåterstäUs resursema för dessa verksamheter. Kostnadema för riksskogstaxeringenbör i ökad utsttäckning täckas med avgifter i enlighet med vad regeringen harframhållit tidigare. Detla bör kunna innefatta även de forskningsprojekt somtaxeringen förser med data. Regeringen anser altbiståndsverksamheten vid SLU är väsentlig. SLU kommer att i annan ordningtillförsäkras medel för en flerårspericxl för att finansiera viss basverksamhet Regeringen har i ricUgareavsnitt redovisat behovet av elt samlat träforskningsprogram. SLU bör inomramen för befintliga resurser avsätta minst 5 mUjoner kronor för sin medveikani detta program. Ett metaUbiologiskt centmmmrättades i den 1 juU 1992. Centmm är ett samverkansorgan för forskningcxh informarion om hur spårelement påverkar hälsan hos människor och djur. Medutgångspunkt i kunskaper om spårelement i livsmUjön verkar MetaUbiologisktcentrum i Uppslå för en samordnad och intensifierad forskning pä della område.I arbete över institutions-och ämnesgränser skapas en samlad kunskapsbas ochgenom ny forskning fylls kunskapsluckor. MetaUbiologiskt centtm skall ocksåvara resurscentrum cxh kontaktorgan för myndigheter, industri ochorganisationer med inttesse av området. Inom ramen för verksamheten samordnasforskning bedriven vid , lantbmksuniversitet.Statens veterinärmedicinska anstalt, geologiska undersökning ochAkademiska sjukhuset i . Samarbete sker även med andra forskningsorganoch myndigheter. Centrum är knutet tUl denmatematisk-naturvetenskapliga fakulteten vid unversitet. Verksamhelenvid MetaUbiologiskt centmm är av stor betydelse för människors cxh djurs hälsa.Det bör i fortsättningen knytas till SLU. För att säkra en basfinansiering fördetfa centtnim bör SLU tillföras . SLU är huvudman för dets.k. MOVIUM bedriver verksamhet inom områdetgrönytemiljöer i tätorter. Verksamheten är till stor del uppdragsfinansierad.Endast en mindre basresurs stäUs till sekretariatets förfogande av SLU. Enligtregeringens uppfattning är det angeläget alt SLU förstärker denna finansiering.Frågan om ytterligare medel till verksamheten tas upp även under punkten 15. Medelsbehovet harberäknats med utgängspunkt i en real minskning av utgiftema om i enlighetmed den princip som tUlämpas genereUt på årets budgetförslag. Denna minskninggäller inte forskningsverksamheten vid SLU. Chefen förFinansdepartementet har i budgetpropositionen 1993 redovisat ett förslag omgenerell räntebeläggning av statiiga medelsflöden samt presenterat en modeUsom bör tiUämpas. SLU kommer fr.o.m. /94 att tillämpa dennamodell, SLU kommer därför att tilldelas ett räntekonto med kredit iRiksgäldskontoret och medlen under ifrågavarande anslag förs tiU detla konto. Anslagetför har budgeterats utan hänsyn till de tekniskajusteringar som mäste göras till följd av ändringen av nivån på 1992/93:170 Avsnitt9 Jordbruksdep. lönekostnadspålägget,den ändrade finansieringsformen för Statshälsan samt Prop. 1992/93:170 de nyaprincipema för budgeteringen av anslagen. Riktlinjema för dessa Avsnitt 9förändringar har också redovisats av chefen för i Jordbruksdep. budgetpropositionen 1993 (bil. 1, Statsbudgeten cxh särskildafrågor, avsnitt 2.2). Hänsyn har inte heller tagits till vissa lokalkostnader.Det belopp som kommer att ställas till SLU:s disposition kommer att slutiigtfastställas enligt de redovisade riktlinjema och kan därför awika från det nubudgeterade beloppet 1. godkännerdet övergripande målet för verksamheten inom lantbmksuniversitets ansvarsområde i enlighet med vad som har förordats i avsnittet Slutsatser, 2. tiUSveriges för /94 anvisar eu ramanslag pä . Inredning och utrustning av lokaler vid m.m. 1991/92 Utgift 1992/93Anslag 1993/94 Förslag Underanslaget bw anvisas medel för att täcka kosmadema för att avsluta tidigarebeslutade utmsmingsramar för attriksdagen till Inredning och utrustning av lokaler vid Sverigeslantbruksuniversitet m.m. för /94 anvisar etl reservarionsanslagpå . Skogs-och jordbrukets forskningsråd: Forskning 1991/92Utgift 1150 491998 Reservation '49 346 168 1992/93Anslag 1169 680 000 1993/94 Förslag 185 552 000 'AnslagetSkogs- och jordbmkets forslcningsräd. Skogs-cxh jordbrukels forskningsråd () skall enligt sin instmktion främja cxhstödja i första hand gmndläggande cxh långsiktig forskning som gagnarskogsbmket, jordbmket och ttädgårdsnäringen. Rådet skall verka för att informationen omforskning och forskningsresultat sprids. 1992/93:170 detskall samverka med myndigheter och organ inom forskningens område. SJFRhar i sin fördjupade anslagsframslällning redovisat verksamhetema Jordbruksdep.inom verksamhetsområdena utvärdering, intemationeU verksamhet och information.För verksamheterna har följande mål fastslagits, nämligen att rådet inom sittansvarsområde skall svara för den mer långsiktiga kunskapsuppbyggnaden, attsöka garantera forskningens intemationeUa relevans och kvalitet samt attnoggrant pröva och överväga sin roU i programbunden verksamhetResultatanalysen indikerar att dessa mål kan uppnås. påpekar docksvårigheten att på ett enkelt och invändningsfritt sätt mäta enskUda forskningsinsatsersbetydelse för utvecklingen inom näringar och samhälle. SJFRföreslår att de övergripande målen för rådet skall vara oförändrade. SJFRkommer dessutom att pröva om det är nödvändigt med mer riktade insatserävenför gmndläggande forskning. Finansiering av dessa räknar med att klarainom ramen.för befindiga medel. SJFRredovisar utvärderingar av programmen Alternativa produktionsformer i jordbmketcxh ttädgårdsnäringen samt Tvärvetenskaplig skogsforskning. Pä gmndval avbl.a. utvärderingama har beslutat att fortsätta pro-gramvericsamhetenytterUgare en femårspericxl. För denna verksamhet beräknar att ettoförändrat anslag pä om årel behövs. För att säkraframtida produktutveckUng inom jordbruks- och skogsområdena föresläsmedelsförstärkning på lill näringsrelateradgmndforskning om livsmedel och naturliga fiberpolymerer.