prop · GG03220 · 1992-12-31 00:00:00 — En fömtsättning för elevers ochföräldrars rätt till inflytande och påverkan är att den enskilda skolan ärtydlig i fråga om mål, innehåll och arbetsformer. Detta är inte minst viktigtsom underlag för den enskildes val av skola. Utbildningoch fostran är i djupare mening en fråga om att överföra ett kulturarv -värden, traditioner, språk, kunskaper - från en generation till nästa. Dettaär ett delat ansvar mellan hem och skola. Skolans huvuduppgift är att geeleverna kunskaper och färdigheter och i samarbete med hemmen främja derasutveckling till ansvarskännande människor och samhällsmedlemmar. Skolanhar uppgiften att dels överföra värden, kunskaper och färdigheter, delsförbereda eleverna för att leva och verka i det framtida samhäUet. Skolanskall förmedla sådana mer beständiga kunskaper och färdigheter som utgör dengemensamma referensram som alla i samhället behöver och som hjälpereleverna att orientera sig i en komplex verk- Prop. 1992/93:220 lighet medstort informationsflöde och snabb förändringstakt. Studiefär- Bilaga Adigbeter och metoder att tiUägna sig och använda ny kunskap blir därförviktiga. Det är också nödvändigt att eleverna utvecklar sin förmåga attkritiskt kunna granska fakta och förhållanden och inse konsekvensema av olikaalternativ. Förändringari arbetslivet, nj' teknologi, internationaliseringen och miljöfrågornaskomplexitet stäU:r krav på människors kunskaper. Detta StäUer också krav påderas förmåga att ta initiativ och ansvar och på att kuima arbeta och lösaproblem både självständigt och tillsammans med andra. Deetiska perspektiven är av Ijetydelse i många av de frågor som tas upp i skolan.Undervisningen i olika ämnen skall därför behandla dessa perspektiv och ge engrund för och främja elevernas förmåga till personliga ställningstaganden. Enviktig uppgift för skolan är att ge överblick och sammanhang. I undervisningeni skolans ämnen skall läggas ett historiskt perspektiv som bland annat låtereleverna utveckla en beredskap och som främjar förmågan tilldynamiskt tänkande. Skolanskall främja elevernas harmoniska utveckling. Detta skall åstadkommas genom envarierad sammansättning av olika ämnen och kunskapsformer. De gemensammaerfarenheter samt det sociala samspel och lärande, som skolan i sin lielhetger, skapar också förutsättningar för en sådan utveckling. För bam och ungdomarmed språkliga svårigheter är tillgång till också andra uttrycksmedel än detverbala språket väsentlig. Elevernaskall få uppleva olika uttryck för kunskaper, erfarenheter, känslor ochstämningar. De skall få pröva och utveckla olika uttrycksformer. Drama,rytmik, dans, musicerande och skapande i bild och form skall vara inslag iskolans verksamhet. En harmonisk bildningsgång omfattar inslag av såvälmanuellt som intellektuellt arbete. Förmåga till eget konstnärligt och annatskapande hör till de färdigheter eleverna skall tillägna sig. I skolarbetetskall de intellektuella såväl som de praktiska, sinnliga och estetiskaaspektema uppmärksammas. Skolanskall stimulera varje elev att bilda sig och att växa med sina uppgifter.Skolan verkar i en omgivning med många olika kunskapskällor. Uppgiften är attsöka skapa de bästa samlade betingelserna för elevemas bildning, tänkande ochkunskapsutveckling. Personlig trygghet och självkänsla grundläggs i hemmet, menskolan har också en viktig roU. Varje elev har rätt att i skolan få utvecklas,känna växandets glädje och få erfara den tillfredsställelse som dagUga framstegoch övervinnandet av svårigheter innebär. Eleven måste därför få möta respektför sin person och sitt arbete. Skolan skall sträva efter att vara en levandesocial gemenskap som ger trygghet, vilja och lust att lära. Skolansverksamhet som helhet måste utvecklas för att svara mot uppställda mål. Därvidskall den ta tillvara kunskaper och erfarenheter bland annat från det övrigaarbetslivet. Utprövande av nya metoder, ut- värdering ochifrågasättande är nödvändigt inte bara för elevernas utan Prop. 1992/93:220 också för skolans utveckling. Skolanskall ge eleverna sådana kunskaper och färdigheter som är nödvändiga för varoch en, både som individ och samhällsmedlem och som ger en grund för fortsattutbildning. De skall få kännedom om centrala delar av kulturarvet, främst detsvenska, men också det nordiska och det västerländska i övrigt. Skolan skallbidra till elevernas harmoniska utveckling. 1 alla ämnen skall strävan vara attpraktiska och teoretiska kunskaper balanseras och integreras. Strävani skolan skall vara att eleven ktillägnar sig goda kunskaper inom skolans ämnen och ämnesområden irutvecklar ett rikt och nyanserat språk samt förstår betydelsen av att vårdasitt språk * kananvända sina kunskaper som redskap för att -formulera och pröva antagandenoch lösa problem -reflektera över erfarenheter -kritiskt granska och värderapåståenden och förhåUanden k utvecklar nyfikenhet och lust att lära kutvecklar sitt eget sätt att lära kbefäster en vana att självständigt formulera ståndpunkter grundade påsåväl kunskaper som förnuftsmässiga och etiska överväganden ■A- lär sigarbeta både självständigt och tillsammans med andra -k kan kommunicera på fleraän ett främmande språk. Varjeelev som lämnar skall behärskadet svenska språket så att eleven kan lyssna och läsa ak tivt och uttrycka idéer och tankar i tal och skrift kbehärska grundläggande matematiskt tänkande för att kunna lösa vardagligaproblem * kännatill och förstå grundläggande begrepp och sammanhang in om naturvetenskapliga, tekniska, samhällsvetenskapliga och huma nistiska kunskapsområden -kkunna kommunicera i tal och skrift på engelska k ha insikt i centrala delar avdet svenska och västerländska kulturarvet hautvecklat sin förmåga att uttrycka sig i konstnärliga och andra skapande former samt ha kunskaper om medier och deras roll -kkänna till grundema för samhällets lagar och regler samt sina rättigheter ochskyldigheter i skolan och i samhället kha kunskaper om internationell samverkan och globala samband Prop.1992/93:220 samtom förutsättningar föi en god miljö Bilaga A kha kunskaper om förutsättningar för en god hälsa k ha fördjupade kunskaper inomnågra ämnesområden efter eget val. Det är skolans och skolhuvudmännens ansvaratt dessa mål uppnås. Varjeelev som lämnar specialskolan for döva och hörselskadade skall kbehärska teckenspråk och det svenska språket så att eleven kan lyssna och läsaaktivt och uttrycka idéer och tankar i teckenspråk och skrift eller alternativk(jmmunikation kbehärska grundläggande matematiskt tänkande för att kunna lösa vardagliga problem -kkänna till och förstå grundläggande begrepp och sammanhang inomnaturvetenskapliga, tekniska, samhällsvetenskapliga och humanistiskakunskapsområden ■kkunna kommunicera i skrift på engelska kha insikt i centrala delar av det svenska och västerländska kulturarvet kha utvecklat sin förmåga att uttrycka sig i konstnärliga och andra skapandeformer samt ha kunskaper om medier och deras roll kkänna till grundema för samhällets lagar och regler samt sina rättigheter ochskyldigheter i sikolan och i samhället -kha kunskaper om internationell samverkan och globala samband samt omförutsättningar för en god miljö ■kha kunskaper om förutsättriingar för en god hälsa irha fördjupade kunskaper inom några ämnesområden efter eget val. Detär skolans och skolhuvudmännens ansvar att dessa mål uppnås. Varjeelev som lämnar specialskolan för synskadade skall behärskadet svenska språket så att eleven kan lyssna och läsa ak tivt och uttrycka idéer ocli tankar i tal och skrift eller alternativ kommunikation irbehärska grundläggande matematiskt tänkande för att kunna lösa vardagligaproblem irkänna till och förstå grundläggande begrepp och sammanhang inom naturvetenskapliga,tekniska, samhällsvetenskapliga och humanistiska kunskapsområden kkunna kommunicera i tal och skrift på engelska hainsikt i centrala delar av det svenska och västerländska kulturar vet irha utvecklat sin förmåga att uttrycka sig i konstnärliga och andra skapandeformer samt ha kunskaper om medier och deras roll kännatill grunderna för samhällets lagar och regler samt sina rät tigheter och skyldigheter i skolan och i samhället irha kunskaper om internationell samverkan och globala samband samt omförutsättningar för en god miljö hakunskaper om förutsättningar för en god hälsa * hafördjupade kunskaper inom några ämnesområden efter eget val Prop.1992/93:220 k ha utvecklat sin förmåga att använda färdigheter som kompenserar Bilaga A Det är skolans och skolhuvudmännens ansvar att dessamål uppnås. Varjeelev som lämnar grundsärskolan skall * varamedveten om sin egen person och kunna använda sina inne boende resurser * hafördjupade kunskaper inom några ämnesområden irha utvecklat ett aktivt intresse inom något område som kan utveckla individenoch berika tillvaron också utanför skolan * kunnasöka kunskap och veta var man får hjälp att söka kunskap ir kunna kommunicera och behärska det svenska språketteckenspråk elleralternativ kommunikation så att eleven aktivt kan lyssna och läsa, uttryckatankar muntligt och skriftligt för sitt vardagsbehov * hakunskap om medier och deras roll irkänna till och förstå grundläggande sammanhang i sin egen omvärld med begreppfrån naturvetenskapliga, tekniska, samhällsvetenskapliga och humanistiskakunskapsområden irha utvecklat färdigheter i matematik för att lösa problem i sin dagligalivsföring kkunna använda engelska för dagligt behov irha kunskaper om den egna kulturen samt känna till och visa förståelse förandra kulturer irha utvecklat sin förmåga att dels kreativt uttrycka sig i skapande verksamhet,dels tolka budskap som förmedlas genom sådana arbeten och aktiviteter irför sitt dagliga behov känna till grunderna för samhällets lagar och reglersamt sina rättigheter och skyldigheter i skolan och samhället irha kännedom om internationell samverkan irha kännedom om förutsättningar för en god miljö * kännatill grunderna för en god hälsa. Detär skolans och skolhuvudmännens ansvar att dessa mål uppnås. Varjeelev som lämnar träningsskolan skall ha utvecklat sin förmåga * ikommunikation samt att använda signaler, symboler och språk katt hantera tid, rum, kvalitet, kvantitet och orsakssammanhang i sinomvärld ir att få kunskap om sin kropp och dess rörelseförmåga ir till fysiskaktivitet för hälsa och välbefinnande * attvara nyfiken och ta initiativ iratt reagera på egna känslor och vara mottaglig för intryck ir att använda olikauttrycksmedel i upplevelser och för kreativt skapande ir att medverka i och taansvar för återkommande aktiviteter i sitt dagliga liv katt använda färdigheter och känna till regler som gör det lättare att Prop.1992/93:220 fungera i vardagslivet Bilaga A ratt uppfatta sig själv som individ och ha förståelse för andra ictill ett aktivt intresse inom något område som kan utveckla individen ochberika tillvaron ocltså utanför skolan. Detär skolans och skolhuvudraannens ansvar att dessa mål uppnås. Lärarenskall k utgå från den enskilda elevens behov, förutsättningar, erfarenheter ochtänkande it Stärka varje elevs vilja och tillit till sin förmåga att lära korganisera arbetet så att eleven -utvecklas efter sina egnafijrutsättningar och stimuleras att använda hela sin förmåga -upplever att kunskap ärmeningsfull och att den egna kunskapsutvecklingen går framåt -får stöd i sin språkutveckling -successivt får fler och störresjälvständiga uppgifter och ökat eget ansvar kallsidigt bedöma elevens kunskapsutveckling och arbete och föra enfortlöpande dialog med elev och föräldrar om denna k vid slutet av det femteskoliiret utifrån kursplanernas krav allsidigt värderavarje elevs kunskaps- och färdighetsutveckling, muntligt ochskriftligt redovisa detta för elev och föräldrar samt informera rektork ge utrymme för elevens förmåga till eget skapande och användning avolika uttrycksmedel k stimulera, handleda och stödja eleven och ge särskiltstöd till elever medsvårigheter :*r samverka med andra lärare i arbetet för att nå utbUdningsmålen. Allasom arbetar i skolan skall i(hjälpa elever som är i beho>' av särskilt stöd irsamverka för att göra skolan till en miljö för lärande. Skolanskall aktivt och medvetet påverka och stimulera barn och ungdomar att omfattademokratins jTindläggande värden och att låta dessa komma till uttryck ipraktisk vardaglig handling. Strävani skolan skall vara att eleven kutvecklar en förmåga att göra medvetna etiska ställningstaganden grundade påkunskaper och personliga erfarenheter irrespekterar andra människors integritet Prop. ■*■tar avstånd från att människor utsätts för förtryck och medverkar Bilaga Atill att bistå människor som har problem och svårigheter * kanleva sig in i och förstå hur andra människor har det och ut vecklar en vUja att handla också med deras bästa för ögonen * visarrespekt för och omsorg om såväl närmiljön som miljön i ett vidare perspektiv. irklargöra och med eleverna diskutera det svenska samhällets grundläggandevärden och konsekvenserna av dessa för det personliga handlandet köppet redovisa och diskutera skiljaktiga värderingar, uppfattningar och problem irtillsammans med eleverna utveckla regler för arbetet och samvaron i gruppen ksamarbeta med föräldrarna i fostran av barn och ungdom och därvid klargöraskolans normer och regler och hur dessa lägger en grund för arbetet i skolanoch för samarbetet med hemmen * visarespekt för den enskilda eleven och i det vardagliga arbetet ut gå från ett demokratiskt förhållningssätt. Allasom arbetar i skolan skall irutveckla elevernas känsla för samhörighet, solidaritet och ansvar för människorockså utanför den närmaste gruppen * iarbetet med eleverna verka för solidaritet med eftersatta grupper både inom och utom landet. Dedemokratiska principerna om att kunna påverka, ta ansvar och vara delaktigskall omfatta alla elever. Elevernas kunskapsmässiga och sociala utvecklingförutsätter att de tar ett allt större eget ansvar och att de får ett reelltinflytande på skolans verksamhet. Strävani skolan skall vara att eleven * tarpersonligt ansvar för sina studier och sin arbetsmiljö * successivtutövar ett allt större inflytande över sin utbildning och skolans verksamhet * harkunskap om demokratins principer och kan och vill arbeta i demokratiska former. kutgå från att eleverna kan och vill ta personligt ansvar för sin inlärning ochsitt arbete i skolan setill att alla elever oavsett kön och social och kulturell bakgrund får ett reellt inflytande på arbetssätt, arbetsformer och undervis ningens innehåll och att detta inflytande ökar med stigande ålder och mognad aktivtverka för att flickor och pojkar får ett lika stort inflytande över och utrymme i undervisningen svaraför att eleverna får pröva olika arbetssätt och arbetsformer tillsammansmed eleverna planera och utvärdera undervisningen. Allasom arbetar i skolan skall verkaför att demokratiska arbetsformer utvecklas och praktiseras i skolan irfrämja elevernas förmåga och vilja att ta ansvar för den sociala, kulturellaoch fysiska skolmiljön. Skolaoch hem skall med utgångspunkt i det gemensamma ansvaret för elevernas skolgångskapa bästa möjliga förutsättningar för barns och ungdomars utveckling ochlärande. Lärarenskall k med utgångspunkt i det ans\'ar föräldrarna har samverka med dem ochfortlöpande informera om elevens skolsituation och kunskapsutveckling hållasig informerad om den enskilda elevens personliga situation och därvid iaktta respekt för elevens integritet. Allasom arbetar i skolan skall samarbetamed och stödja samarbetet mellan elevemas föräldrar så att man tillsammans kan utveckla skolans innehåU och verksam het. Skola- forskola - skolbarnsomsorg Skolanskall sträva efter att nå ett förtroendefullt samarbete med förskolan ochskolbarnsomsorgen för att stödja barnets allsidiga utveckling. För de bam somännu inte börjat i skolan skall samarbetet särskilt inriktas på att underlättaden skolförberedande verksamheten. skall utgå från denationella och lokala mål och riktlinjer som gäller för Prop. 1992/93:220 respektive verksamhet. irtillsammans med personal inom förskolan och skolbarnsomsorgen uppmärksammavarje barns behov av stöd och stimulans tadel av förskolepersonalens kunskaper och erfarenheter och sam verka med den inför barnets skolstart irsamverka med personal inom skolbarnsomsorgen i syfte att främja barnetsskolgång och allsidiga utveckling. Skolanskall nära samverka med gymnasieskolan samt med arbetslivet och det omgivandesamhället i övrigt. Detta krävs för att eleverna skall få en utbildning av högkvalitet och få underlag för val av kurser och fortsatt utbildning. Strävani skolan skall vara att eleven irinhämtar tillräckliga kunskaper och erfarenheter för att kunna träffa välunderbyggda val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning irkan granska olika valmöjligheter och ta ställning till frågor som rör den egnaframtiden kfår inbUck i det omgivande samhällets arbetsliv, kulturliv och föreningsliv,liksom kännedom om möjligheter till utbildning i andra länder. bidramed underlag för den enskilda elevens val av fortsatt utbild ning kutveckla kontakter med gymnasieskolan, med organisationer, företag eller andrasom kan medverka till att nå uppsatta undervisningsmål. Allasom arbetar i skolan skall verkaför att genom kontakter med arbetsliv, föreningsliv och and ra verksamheter utanför skolan berika skolan som en lärande mil jö irbidra tUl att motverka sådana begränsningar i elevens studie- och yrkesval somgrundar sig på kön eller social eller kulturell bakgrund. 8 1992/93. Syopersonalen skall Prop. informeraoch vägleda elevej-na inför fortsatt utbildning Bilaga A ir vara till stöd för den övriga personalens studie- och yrkesoriente rande insatser. Rektorhar ansvar för att en lokal arbetsplan upprättas och för att arbetet med deuppsatta undervisninjsmålen och verksamhetsmålen fortlöpande följs ochutvärderas. Rektorhar ett övergripande ansvar för att verksamheten som helhet inriktas på att nåde nationellt fastställda målen. Rektor har därvid, inom givna ramar, ettsärskilt ansvar för att k lärare och annan personal får möjUgheter till denutveckling och fortbildning som krävs för att de professionellt skall kunnagenomföra sina uppgifter k arbetsmiljön i skolan utformas så att eleverna fårtillgång till handledning samt läromedel av god kvalitet och annat stöd föratt själva kunna söka och utveckla kunskaper, bl.a. bibliotek, datorer ochandra tekniska hjälpmedel skolansarbete med kunskapsiområden, där flera ämnen skall bidra, samordnas så att de bildar en helhet för eleven samt för att elever na får undervisning om trafilrfrågor irundervisning och elewårdsverksamhet utformas så att elever som behöver särskiltstöd och hjälp får detta kformer för samarbete mellan skolan och hemmen utvecklas samt att föräldrarnafår information om skolans mål och sätt att arbeta och om olika valalternativ irföräldrarna kontaktas om dei; uppstår problem och svårigheter för eleven iskolan irresursfördelning och stödåtgärder anpassas till den samlade värdering av elevemasutveckling som lärare gör efter det femte skolåret isamverkan med förskola och skolbarnsomsorg skapa förutsätt ningar för samsyn och samplanering genomsamverkan med gymnasieskolan och arbetslivet utanför skolan tillse att elevema får egna konkreta erfarenheter av betydel se för deras val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning irden studie- och yrkesorienterande verksamheten organiseras så att eleverna fårvägledning inför de olika val som skolan erbjuder och inför val av fortsattutbildninjsväg skolansinternationella kontakter utvecklas. 1992/93:220 Bilaga A Utbildningsmålenanger de värden och principer undervisningen skall omfatta och de kunskaper,färdigheter m.m. eleven skall ha efter avslutad skolgång. Grunden för skolansmål och arbete anges i skollagens första kapitel 2 §. Målen utvecklas i tresteg. I läroplanen anges de mål somgäller för utbildningen i sin helhet. Här anges också de riktlinjer som gällerför arbetet. Målen är av två slag: dels mål som skolan skall arbeta mot ochsträva efter, dels mål som skolan har ansvar för att alla elever uppnår. I kursplanerna anges hur dessamål kommer till uttryck i enskilda ämnen. Detta uttrycks dels i de mål somutbildningen i ämnet skall sträva mot, dels i de mål som utgör grund förutvärdering av elevernas kunskapsutveckling. Den lokala arbetsplanen utgören konkretisering för den enskilda skolenheten av läroplan och kursplaner samtkommunens skolplan. I den anges verksamhetsmål och undervisningsmål. Slutligentar målen gestalt i planeringen och genomförandet av undervisningen inomenskilda ämnen, ämnesområden och teman samt i olika arbetsuppgifter föreleverna. Somett stöd för skolornas planering, arbete med den lokala arbetsplanen, uppföljningoch utvärdering skall utge kommentarer och referensmaterial. Dettautgörs av kommentarer till läroplan och kursplaner och redovisar resultat frånforsknings- och utvecklingsarbete och exempel på olika lösningar, metoder ocharbetssätt. Kommunenskall upprätta en skolplan. Skolplanen antas av kommunfullmäktige. I den skallanges hur kommunens skolväsende skall gestaltas och utvecklas. Det skallsärskilt framgå vilka åtgärder kommunen avser att vidta för att de nationelltfastställda målen skall uppnås. Kommunen skall kontinuerligt följa upp ochutvärdera skolplanen. Timplanengaranterar varje elev en minsta undervisningstid i bl.a. olika ämnen.Timplanen anger också en balans mellan ämnena och skall bidra till att elevernafår en likvärdig utbildning. Undervisningsmålär de mål som den enskilde läraren tillsammans med eleverna ställer upp förundervisningen. Därigenom konkretiseras och kompletteras de nationelltfastställda utbildningsmålen. Det sker genom val av stoff, sekvensering ochorganiserande av stoffet samt genom val av arbetsmetoder. Det är varje läraresskyldighet att tillsammans med eleverna utforma sina undervisningsmål ochgenomföra sin undervisning så att de i läroplan och kursplaner fastställdautbildningsmålen uppnås. Läromedel är sådant som lärare och elever kommeröverens om att använda för att uppnå målen för undervisningen. 1992/93:220 Bilaga A TiUutgångspunkterna för läroplaner och kursplaner hör också ett antalgrunddokument som undertecknat i internationella fördrag ochkonventioner. Dels utgör dessa en grund för skrivningarna i läroplaner ochkursplaner, dels har åitagit sig att i utbildningen föra ut kännedomenom dokumenten. Dokument som det åligger läraie och rektor att beakta är: FN:sdeklaration om de mäiskliga rättigheterna (antagen av år1948). Konventionenom barnets rättigheter (antagen av ). Rekommendationom utbildning för internationell förståelse, samarbete och fred ochundervisning om de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna(antagen av ). Deklarationoch rekommendationer om undervisning i miljöfrågor (antagen vid ministerkonferensi ). Exempel på betygskriterier pp- i992/93:220 Utgångspunktenför nedanstående betygskriterier är de mål som skall ha uppnåtts i slutet avdet nionde skolåret i förslag till kursplaner i matematik,musik och svenska. Syftet med betygskriterierna är att precisera olikakvalitetsnivåer inom varje ämne. Kriteriema skall vara goda kännetecken på atten elev nått någon av följande nivåer: ir E eller godkändnivån, den nivå som iprincip alla elever i årskurs 9 skall uppnå, * C,en god prestation som enligt erfarna lärares uppfattning vanligt vis uppnås av en stor grupp elever, A,en utmärkt prestation av högsta kvalitet som endast en liten grupp elever kan tänkas nå upp till. Kriteriernaför de olika nivåerna skall vara lätta att förstå och använda både av lärare,elever och föräldrar. Elevernakommer att nå kursplanens mål med kvalitativt olika resul- . Läraren vägersamman elevens resultat inom ämnets olika delar utifrån kriterier som ärspecifika för varje ämne. Betyget blir beroende av de samlade prestationerna iämnet. Meddessa utgångspunkter har följande betygskriterier i matematik, musik ochsvenska utarbetats. Kriterierna är exempel på hur sådana kan utformas och ärinte heller heltäckande i förhållande till kursplanemålen.