prop · GG0399 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93:99 om vissa åtgärder inom klimatområdet och i Regeringenförelägger rikscfegen vad som har fegits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet för de åtgärder som framgår avföredragandenas hemställan. Somen del av omläggningen av energibeskattningen fr.o.m. den 1 januari 1993aviserades i kompletteringspropositionen (1991/92:150) en avsättningav för att finansiera insatser vad gäller fömybar energi,energihushållning samt vissa stödåtgärder i cxh , bl.a.insatser för att förbättra kämsäkerheten. Ipropositionen redovisas förslag i den del som avser /93.Förslagen omfettar miljöinriktede stödinsatser i och samtvissa klimatinriktede åtgärder cxh insatser för att främja fömybar energi.Förslag om den långsiktiga användningen av medelsramen kommer att föreläggasriksdagen i samband med en proposition om klimatfrågor som planeras tiU vären1993. 1 1992/93. Utdragur protokoll vid regeringssammanttäde Prop.1992/93:99 Närvarande:stetsminister , ordförande, och stetsråden B. , , ,, , , , , , , ,, Könbeig, OdeU, , , P. Föredragande:stetsråden , Thurdin och P. Proposition om vissa åtgärder inom klimatområdet och i , Thurdin och P. anmäler sina försfeg. Anförandenaredovisas i underprotokollen för Miljö- och naturtesurs- resp. . Medhänvisning tiU vad jag och sfetsråden Thurdin och P. har anförthemställer jag att regeringen genom proposition förelägger vad vi haranfört för de åtgärder som vi har hemställt om. Regeringenansluter sig tiU föredragandenas överväganden cxh beslutar att genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för de åtgärdersom de har hemställt om. Regeringenbeslutar att de anföranden och förslag som redovisas i underprotokollen skallbifogas propositionen enligt följande: Miljö-cxh natartesursdepartementet BUaga 1 Bilaga 2 Miljö- och naturresursdepartementet Prop. Bilaga1 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde och, såvitt avser avsnitt 5, stetsrådet Thurdin Anmälan till proposition om vissa åtgärder inomklimatområdet och i Ikompletteringspropositionen (1991/92:150) aviserades en avsättning av 500 miljonerkronor för att finansiera insatser vad gäller fömybar energi,energihushållning samt vissa stödåtgärder i cxh , bl.a. insatserför att förbättra kärakraftssäkerheten. Detto resursutrymme, som skapades ianslutning till omläggningen av energibeskattningen, är ett viktigt inslag iSveriges klimatstrategi. Det ger vidare utrymme för angelägna cxhkostnadseffektiva miljöåtgärder i . Sverigeundertecknade i samband med konferensen om miljö ochutveckling (UNCED) i . Regeringen har i skrivelse(skr. 1992/93:13) till redogjort för de åtgärder som föranleds av UNCEDinkl. tidplan för ratificering av klimatkonventionen. Förslag till omgodkännande av konventionen samt om åtgärder i övrigt på klimatområdet, gmndadepå Stetens naturvärdsverks särskilda regeringsuppdrag, planeras . Enutgångspunkt för klimatpolitiken är energiuppgörelsen , vilkenregeringen hänvisat till i regeringsförklaringen . En svenskklimatstrategi skall enligt energiuppgörelsen omfette samtiiga kUmatpåverkandegaser och samtiiga samhällssektorer. Attbegränsa klimatförändringama tiU en för samhället cxh nataren hållbar nivåfordrar åtgärder för att såväl begränsa utsläppen av koldioxid och andra växthusgasersom att öka uppteget av kol i skog cxh annan växtiighet. Hushållningmed energi cxh en ökad användning av fömybara energikällor är avgörande inslagi en svensk strategi för minskad klimatpåverkan. Rangordningenmellan åtgärdema för att minska utsläppen av koldioxid och andra växthusgaserbör bestemmas av deras effekt för att minska klimatpåverkan i förhållande till kostnadema. Ienergiöverenskommelsen understtöks också klimatfrågans globala karaktar. att de insatser gör som stöd till omställningen i Östeuropabidrar till en mer effektiv energianvändning och därmed till minskadklimatpåverkan. Ienergiöverenskommelsen ingick även att tillkalla en biobränslekom- I * 1992/93. mission med uppgift attanalysera de långsiktiga fömtsättningama för en Prop. 1992/93:99 ökadkommersiell användning av biobränslen och att lämna förslag till Bilaga 1åtgärder för att stärka biobränslenas konkunenskraft pä lång sikt. Biobränslekommissionenlämnade sitt slutbetänkande (SOU 1992:90) Biobränslen förframtiden med förslag om framtida stöd och beskattning på bioenergiområdet.Betänkandet remissbehandlas . Iapril 1992 antog miljöministiama i ländema mnt i dess huvuddrag enplan för att återställa ekologiska balans. Ett intensivt arbetepågår med att finna långsiktiga finansieringsmöjligheter för de insatser sombehövs. I detto arbete deltar såväl regeringar som berörcfe utvecklingsbanker.En finansieringskonferens på ministemivå kommer att äga mm . Förslagtill den långsiktiga användningen av de medel som aviserades i samband medomläggningen av energibeskattningen bl.a. för att främja användning av fömybaraenergikällor cxh energihushållning bör utarbetas i samband med beredningen avden klimatproposition som planeras . Insatser inom energi- och transportsektoremakommer att ha hög prioritet vid det fortsätto arbetet med en svenskklimatstrategi. Jag har i denna fråga samrått med chefema för Kommunikations-och Näringsdepartementen. Samtidigtanser jag det angeläget att miljöinsatser i och andra Östersjöländerkan påbörjas innan de långsiktiga finansieringsfrågoma har lösts. Energiförsöijningssituationeni de baltiska stotema fordrar omedelbara insatser. En satsning på energieffektiviseringcxh inhemska energikällor får stor betydelse såväl från miljösynpunkt som föratt förbättra ländemas ekonomier och minska importbehovet av bl.a. oljeprodukter.Det är ocksä nödvändigt att snabbt inleda program för att minska miljöstömingamafrån jordbmket i liksom att öka avloppsreningskapaciteten föratt minska närsaltutsläppen till . I , och börområden med våtmarker cxh sumpskogar bevaras. Dessa har stor betydelse förbiologisk mångfeld och som kvävefällor. Slutiigen har samarbetet på kämsäkerhets-och strålskyddsområdet en fortsatt hög prioritet. Medelför /93 bör huvudsakligen användas för engångsan-visningar tillangelägna åtgärder i awaktan på långsiktiga lösningar för att stimulera fömybarenergi och finansieringen av återställande m.m. I de följandeavsnitten redovisar jag förslagen som berör Miljö- och natunesursdepartementetsområde. Näringsministemkommer att redogöra för ett förslag som avser satsningar på EG:sprogram för ny energiteknik. Näringsministem avser också, enligt vad jag harerfarit, att föreslå förändringar i förordningen (1991:1099) ombidrag till vissa investeringar inom energiområdet. Detto förslag går ut påatt det stetiiga investeringsstödet för vindkraft liksom investeringsstödettill solvärme i bosteder höjs från av investeringskostnaden. Jagvill i anslutning till dette också upplysa att de förslag, som Närings- ochteknikutvecklingsverket () har redovisat i rapporten - Juridikoch Ekonomi (1992:5) angående vissaförenklingar i miljölagstiftningen för att underlätfe etebleringar av vindkraftverk,har remissbehandlats cxh att ärendet bereds inomregeringskansliet. En miljöanpassning avenergisystemet fömtsätter ytterligare satsningar på fömybar energi. Det stetiigastödet till solvärmeinvesteringar i bosteder har mött ett stort inttesse. Föratt stimulera inttcxluktion av solvärme inom andra användningsområden kan detfinnas skäl att öka utvecklingsinsatsema. Chefen för avseråterkomma till dessa frågor i samband med budgetpropositionen. 2 Miljöanpassat energisystem i 1992/93:99 Bilaga 1 Mittförsfeg: Jag föreslår att begärs av för att bidratill uppbyggnaden av ett miljöanpassat energisystem i . Energisystemeni kännetecknas av en rad brister såväl miljömässiga cxh tekniska somekonomiska. Någon kostnadsrelaterad prissättning på energiprcxlukter förekominte under den sovjetiska centralmakten, vilket har lett till en synnerligenineffektiv och slösaktig energianvändning. Efter frigörelsen har en övergångtill marknadsekonomi cxh marknadsprissättning inletts, men energiprisema liggerfortfarande under världsmarknadsnivån. har i en rapport analyserat energisituationen iBaltikum från miljösynpunkt. Elbehovet tillgodoses i huvudsak med kondenskraftfrån oljeskiffer och kärnkraft. Oljeskifferbrytningen i Estiand cxh oljeskifferverketi är starkt miljöpåverkande. ger upphov till svavelutsläppsom är jämförbara med de sammanlagda utsläppen från de nordiska ländema. Problemenkring kämkraftverket i är väl dokumenterade och stora insatser görs avSverige cxh andra länder för att avhjälpa de värste säkerhetsbristerna. En uppmstaingav energianläggningarna i är en angelägen ätgärd cxh kommer att krävastora investeringar. Värmebehovet i de baltiska ländema tillgodoses i huvudsakgenom importerad olja. Ved- och torveldning förekommer i begränsad omfattning främstpå landsbygden. De tidigare låga oljeprisema har inte stimulerat tiU energihushållningeller användning av inhemska biobränslen. I fjärrvärmenäten, som är relativtväl utbyggda, är överföringsförlustema betydande och regleringsmöjlighetemavanligtvis obefintiiga. De tte baltiska ländema beräknas ha en trädbränslepotentialpå i storieksordningen /år för uthålligt utteg, främst frängallringsskog. Underden senaste vintem var värmeförsörjningssituationen i synnerligenallvarlig beroende på att ländema saknade medel för import av oljeprcxiukter.Viss hjälp erbjöds genom akute stödinsatser från och andra länder. Utsikteraaför att de tte baltiska ländema skall kunna mobilisera egna tillräckliga finansieUaresurser för inköp av olja under de kommande vintrama ärinte särskilt goda. Europeiskautvecklingsbanken () förbereder tte projekt för att möte Bilaga 1 brådskandeinvesteringsbehov inom energisektom. En betydande del av världsbankensrehabiliteringslån är dessutom avsett att användas för import av viktigainsatsvaror för denna sektor. Ensatsning på energieffektivisering och biobränslebaserad värmeförsörjning iBaltikum har flera viktiga fördelar. Det skulle bl.a. vara en av de mestkostnadseffektiva åtgärder som kan vidte på kort sikt för att minska deglobala koldioxidutsläppen. En ökad användning av biobränslen skulle ocksåminska andra miljöstömingar t.ex. svavelutsläpp. Det finns goda fömtsättningaratt satsa på biobränslen och kunna bibehålla våtmarker och denbiologiska mångfelden. Jagföreslår därför att begärs av för stöd till energieffektiviseringoch utveckling av miljöanpassad energiproduktion i de tre baltiska ländema.Stödet bör i förste hand avse projekt avseende effektivisering och konverteringav panncentraler till inhemskt biobränsle samt värmeproduktion, distribution cxhanvändning. Projekten bör baseras på teknik som är anpassad för tillverkningoch användning inom ländema. Möjligheten att knyto dessa aktiviteter tillprojekt inom FN:s ekonomiska kommission för (ECE) bör övervägas. av stödet bör inriktos på att stimulera efterfrågan och tillverkning av utmstning som kan bidra till en snabb teknikspridning. Flera svenska företog och myndigheter torde ha gcxla fömtsättningar att medverka i detto arbete cxh att utveckla långsiktiga samarbetsformer när det gäller teknologiöverföring och licenstillverkning. Samordning med projekt bör vidare undersökas. Ettvillkor för att stödet skall kunna utgå bör vara att projekten tar hänsyn till naturvårdsinttessenacxh att åtgärdema långsiktigt minskar behovet av fossila bränslen och bidrartill minskade koldioxidutsläpp. Medlen bör anvisas över Qortonde huvudtitelnsanslag Bidrag till miljöarbete. Östersjönhar genom århundrandena haft en avgörande roll för den politiska och ekonomiskautvecklingen i vårt land. Då den störsto delen av vår kust gränsar till dettohav är dess miljö cxh tillstånd en fräga som berör oss alla. Östersjönär ett mycket förorenat innanhav där havsföroreningama nu har nått så höganivåer att havet kommer att få irreparabla skador om inte åtgärder sätts insnabbt. Dettovar bakgmnden till den konferens som anordnades i . Därbeslöt de deltogande ländema att gemensamt utarbeto ett åtgärdsprogram förÖstersjön med syfte att återställa ekologiska balans. Enarbetsgmpp tillsattes under med uppgift att utarbeto det förslagna åtgärdsprogrammet. representanter för samtiiga länder som gränsar till , nämligen Prop. 1992/93:99 , ,, Lettiand, Litouen, , , och Bilaga 1 Tysklandsamt sådana länder som bidrar till belastning, som ochTjeckoslovakien. Dessutom deltog EG, , , Europeiskainvesteringsbanken och Nordiska investeringsbanken. Viden diplomatisk konferens i godkändes den strategiskainriktningen av och huvudelementen i åtgärdsprogrammet av de deltogande miljöministrama.Programmet, som kommer att färdigställas , innehåller såväl enbeskrivning av miljösituation som förslag tiU konkreto åtgärder föratt begränsa utsläppen av föroreningar. Bl.a. finns en förteckning med 132utpekade belastningskällor med åtgärdsförslag. Ett 40-tal har bedömts som särskUtangelägna att åtgärda. Iprogrammet redovisas dessutom strategier och handlingslinjer för att utvecklaen fungerande marknadsekonomi. Viktiga delar är att stärka ett förvaltningsstödför t.ex. lagstiftningsfrågor, avgiftssystem, kontroll och tillsynsinsatsersamt utbildning i framför alU ländema i . Dentotala kostnaden har uppskattots till för hela åtgärdsprogrammet.Åtgärdsprogrammet sträcker sig medan de prioriterade åtgärdemai programmet föreslås genomföras . Imars 1992 antog transportministrama i ländema kring en plan för ettsamarbete. Planen innehåller tte områden. Det försto området gäller trafikens infrastmktur.Det andra gäller trafiksäkerheten cxh det tredje transportsektoms miljöarbete.Sverige har påtogit sig ordförandeskapet i gmppen för miljösamarbetet. Jag anser att det är angeläget att noga följa dettoarbete för att utveckla miljöanpassade transportsystem i . Enintemationell finansieringskonferens kommer att anordnas i i mars 1993av en arbetsgmpp under . I arbetsgmppen, som hartillsatts för att möjliggöra ett genomförande av programmet, ingår fömtom deltogandeländer och EG cxkså de tidigare nämnda bankema. Bankema har för övrigt ocksåaktivt deltogit i arbetet med att to fram programmet cxh göra urvalet avåtgärder. Konferensenkommer huvudsakligen att ägnas åt åtgärdsprogrammets finansiering. Avsikten äratt vid konferensen redovisa dels bankemas arbete med att finna finansieUt stödtiU åtgärdsobjekten dels de nationella bidragen som stöd för åtgärdsprogrammet. 1992/93:99 Bilaga1 Mitt försfeg: Jag föreslår att begärs av rikscfegen för ätgärdsprogrammetför . Skälenför mitt förslag: har haft en pådrivande roll i Östersjösamarbetet.Därför är det ocksä angeläget att pä ett tidigt stedium kan ställamedel tUl förfogande för genomförande av de åtgärder som anses angelägna.Enligt min mening är det i huvudsak tre områden som inledningsvis bör komma ifråga för ett svenskt stöd för att återstälfe , nämligenkunskapsuppbyggnad cxh förvaltaingsstöd, miljöanpassning av jordbmket samtavloppsreningsverk. Samtidig anser jag att det bör finnas en viss flexibiliteti stödgivningen och en beredskap att ändra inriktningen t.ex. för akuteåtgärdsbehov. Det kan sålunda bli påkallat att ompröva den preliminärafördelningen av stödet som jag här redovisar bl.a. med hänsyn till behovet av akuteinsatser cxh utfallet av finansieringskonferensen . Stödettill kunskapsuppbyggnad och förvaltningsstöd samt stödet till miljöförbättrandeåtgärder inom jordbmket bör ges såväl till-de tre baltiska ländema som tillPolen och . Insatsemavad avser avloppsreningsverk bör koncentreras till någon eller någraanläggningar i . Skälet till dette är regeringens ambition att prioriteramiljöinsatser just i och att den medelsram som jag föreslår ärförhållandevis begränsad i relation till de satsningar som totalt sett behövs.Eventuella satsningar av mer akut karaktär bör i försfe hand räknas av frän detmedelsbehov som har beräknats för reningsverken. Jag föreslår sålunda att 141,9miljoner kronor begärs av till åtgärdsprogrammet för /93. Medlen bör anvisas över Qortonde huvudtitelns anslag Bidragtill miljöarbete. Enviktig fömtsätming för att effektiva miljöåtgärder skall kunna genomföras iCentral- cxh är att ländema förfogar över en förvaltaings- och institationsuppbyggnadsom kan svara för en långsiktig miljöstrategi. Flertalet självständigaländer befinner sig i ett skede där man häller pä att bygga upp miljöförvaltningama,utarbete lagstiftning och regelverk och söka utforma lösningar vad gälleruppföljning och övervakning av olika miljöåtgärder. Iåtgärdsprogrammet för framhålls att olika former avkunskapsuppbyggnad och förvaltaingsstöd är en fömtsättning för att kunna genomföranödvändiga miljöinvesteringar. Samarbetsmöjlighetemamed och , som har många projekt i de nu aktaella ländema, börundersökas. Inom ramen för ttedjehuvudtitelns anslag för samarbete med Central- cxh Prop. 1992/93:99 Östeuropahar regeringen anslagit medel för kunskapsöverföring och Bilaga 1 teknisktsamarbete via styrelsen för Beredningen för intemationellt tekniskt-ekonomisktsamarbete (BITS). Regeringen har angett att BITS insatser skall koncentteras tiUde områden som är centrala för samarbetets huvudsakliga mål, dvs. bl.a.åtgärder för att förbättra miljön. BITS miljöinsatser skaU bl.a. utgå frånåtgärdsprogrammet för att återställa miljö. Samarbetet med debaltiska stetema bör bygga på de bilaterala miljöavtalen med Estiand, Lettiand cxhLiteuen. Jaganser att det i tillägg till det tekniska samarbete som finansieras av Östeuropaanslagetär angeläget att utveckla ett bilateralt samarbete direkt mellan berördamyndigheter i och ländema i Central- cxh . Svenskamyndigheter, som har en läng cxh bred erfarenhet av miljöarbete, har goda fömtsättaingaratt kunna göra en betydande insats vad gäller kunskapsöverföring cxhförvaltningsstöd. Sverigehar hunnit bygga upp bilaterala samarbetsrelationer med olikaösteuropeiska länder pä miljöområdet. Debilaterala samarbetsavtal på miljöområdet som ingått med Estiand, Lettiandcxh Litouen bör utgöra den ram inom vilken diskussioner om framticfe samarbete cxhprioriteringar mycket snabbt skall kunna sättas i gång. Förstvid de förestående programförhandlingama med de baltiska ländema kansamarbetsområdena preciseras liksom de närmare formema för samarbetet.Diskussioner har dcxk på olika niväer redan ägt mm och önskemål har framförtsfrån de baltiska ländema om samarbete vad gäller lagstiftning, miljöövervakningoch andra myndighetsanknutna ämnen. Sverigehar sedan ett antal är bedrivit ett löpande projektinriktot miljösamarbete medPolen. För svensk del ansvarar för detto arbete. Från polsk sicfehar framförts önskemål om en intensifiering av samarbetet. Gemensamma projektom marin forskning och miljöövervakning har diskuterats liksom möjligheteraaatt få del av svenska kunskaper och erfarenheter även vad gällerinformationsfrågor cxh miljöskyddstillsyn. räknar därför medatt detto samarbete snabbt skulle kunna utökas betydligt. BilateraltmUjösamarbete bör cxkså inledas med samt vidareutvecklas medTjeckoslovakien cxh Ungem. Redannu förekommer en rad bilaterala kontakter cxh samarbete mellan olikamyndigheter och institationer. Jag finner det angeläget att detfe samarbeteutvecklas och där så är ändamålsenligt samordnas för att rationellt kunna utayttjatiUgängliga resurser. Mångasvenska kommuner, som har vänortsavtal eller på annat sätt bedriver samarbetemed stoder på andra sidan har redovisat sina möjligheter att bidratill miljösamarbetet genom olika utbytesprogram och projekt med sina vänorter. Konkretosamarbetsförslag finns inom en rad områden såsom dricksvattenförsöijning,avloppsvattenrening, avfaUshantering, värmeförsörjning m.m. Somframgår av vad jag anfört bör det bifeterala myndighetssamarbetet tiU en deläven kunna omfetfe åtgärder cxh rikto sig till länder som inte direktberörs av åtgärdsprogrammet för . Det bilaterala myndighetsanknutaa samarbetet bör inriktas på Bilaga 1 k-unskapsöverföring t.ex. utbildning, seminarier, expertutbyten och gemensamma forskningsprojekt. Finansiering av viktigainsatsvaror, teknisk utmstning såsom mätinstmment m.m. bör kunna ske i begränsad omfettning. Enmöjlighet som bör prövas är att placera svenska experter ifrämst de baltiska ländemas miljöförvaltaingar för att bistå med uppbyggnad avlagstiftning cxh annat myndighetsarbete. Sådana insatser har redan prövats t.ex.i det estniska byggnadsministeriet. Pä motsvarande sätt bör samarbetsländema berecfesmöjlighet att placera egna experter för utbildning och praktik hos svenskamyndigheter cxh institutioner. Detär väsentiigt att ländema snabbt fär möjlighet att delto i det intemationellaarbetet, både på regional cxh global nivå. Ländema själva har stora svårigheteratt finansiera ett sädant deltogande och har framfört önskemål om stöd. Bidragbör kunna utgä för detto ändamål. Jagfömtser att en rad myndigheter kommer att kunna delto aktivt i det bilateralasamarbetet. Stotens naturvårdsverk har inom sitt ansvarsområde en central roll.Verket har redovisat ett antal förslag till samarbetsområden och projekt främströrande förvaltningsutveckling, miljöövervakning cxh forskning i , Estiand,Lettiand cxh Litouen. Möjlighetenatt utnyttja länsstyrelsemas kompetens inom miljöområdet och deras kontaktnätmot bör utnyttjas i detto sammanhang. KemikaUekonttoUenoch den förebyggande prcxluktkontrollen samt bekämpningsmedelsfrågoma är cxksåområden där kan bidra med kompetens cxh kunskap. Förmena för samarbetetkan främst bestå i att i Kemikalieinspektionens regi to emotpraktikanter för att delge erfarenheter av hur förebyggande produktkonttollfungerar. har genom sin tjänsteexportorganisation, AB Swedsurvey, och isamarbete med bl.a. , bedrivit en växandeverksamhet rörande mark- cxh fastighetsfrågor i Central-och Östeuropa.Verksamheten har främst inriktets på kompetensutveckling vad gäller system förfastighetsindelning och hithörande frågor. Ett system för indelning av marken ifastigheter är en viktig fömtsättning för en samhällsekonomisk utveckling i ettmarknadssystem. Verksamheten har till stor del finansierats via BITS.Det fömtsätts att projekten även i fortsättningen huvudsakligen blir BITS-finansierade. Jaganser att bör avse bilateralt samarbete för kunskapsuppbyggnadoch förvaltaingsstöd. Föratt minska tillförseln av föroreningar till finns det gcxla möjligheteratt genomföra ätgärder inom jordbmket som ger stor miljöeffekt till lågakostnader. Jordbmketberäknas stå för av den totala kvävetillförseln och av dentotala tUlförseln av fosfor. Den övervägande delen av denna tillförsel kommerfrän ländema i Cential- och . Jordbmketliksom andra samhällssektorer i de baltiska ländema står inför Prop. 1992/93:99en genomgripande stmktarell förändring i samband med övergången tiU Bilaga I marknadsekonomi.På många håll har redan kollektivjordbmken omvandlats till mindre private bmkningsenheter.Privatiseringen fömtsätter emellertid bl.a. att ägandeförhållandena kanfastställas cxh arbetar aktivt för att stödja dette arbete. Kollektivjordbmkenförorsakade betydande miljöproblem inte minst förorsakade av djurhållning imycket stora enheter. Det är viktigt att stmktarförändringama genomförs på ettsätt som reducerar miljöstömingama från jordbmket och minskar risken förartutarmning. Sverigeligger i frontiinjen när det gäller miljöförbättrande ätgärder inom jordbmket. Detteinnebär att det finns kunskaper som vi kan och bör dela med oss av. Underhösten kommer en stadie att bedrivas i de tte baltiska ländema, där situationenför jordbmket studeras från olika utgångspunkter. Studien, som finansieras avSverige, har kostnadsberäknats till . Denna stadie kommer attbidra med ett fördjupat underlag för att utforma miljöförbättrande åtgärderinom jordbmket i . Ettområde där kan göra insatser är utbildning cxh rådgivning inom jordbmksområdet.Det är min övertygelse att en viktig insats för att öka miljömedvetandet inom jordbmketär att bistå med utbildning. Som exempel tänker jag på det svenskautbildningsprogram för miljöförbättrande åtgärder inom jordbmket somNaturvårdsverket, och har utarbetet för informatöreroch utbildningsansvariga vid myndigheter och rådgivningsorganisationer.