prop · GG0379 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93:79 om ökade insatser för europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete Regeringenföreslår att anta det förslag som har tagits upp bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Våren1992 beslöt att till det under tolfte huvudtiteln upptagna anslaget F7. Europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete anvisa 211 mUjoner kronor. Under förutsättning attavtalet om ett europeiskt ekonomiskt samarbetsomräde, EES, i kraft den1 , skall frän anslaget ca SO betalas till £G:s FoU-budget.Beslutat stöd till svenska samarbetsprojekt inom EG:s ramprogram för forskningoch teknisk utveckling, samt summan av projektansökningar för vilka kon-traktsskriviungkan bli aktuell före ikraftträdande, överstiger anslaget med drygt7S . För att kunna medge stöd till de svenska projekt som nubehandlas i EG föreslås en ökning av anslaget med . 1 1992/93. Utdragur protokoU vid regeringssammanträde . Närvarande:statsministem Bildt, ordförande, och statsråden )erg, , ,, , , , , , , , ,, P. , Proposition om ökade insatser för europeiskt forsknings-och utvecklingssamarbete Underen följd av år har det svenska deltagandet i Europeiska gemenskapens, EG:s,forskningsprogram breddats och fördjupats. Målet i integrationsprocessen kansägas vara huvudsakligen nått när avtalet om ett europeiskt ekonomiskt samarbetsonuAde(EES) träder i kraft och dänned blir medlem i EG:s tredje ramprogramför forskning och teknisk utveckling. Svenska företag och institutioner fär däsamma rättigheter som EG:s foretag och forskningsinstitutioner att delta iprojekt, erhålla projektstöd frän EG:s FoU-budget samt att utnyttjaforskningsresultat. Enligt avtalet skall bidra till EG:s FoU-budgetenligt en BNP-baserad nyckel. beslöt att till det under tolfte huvudtitelnupptagna anslaget F 7. Europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete /93 anvisa (prop. 1991/92:100, bet. 1991/92:NU20,rskr. 1991/92:237). Av dessa disponeras av Närings- ochteknikutvecklingsverket, , för stöd till projekt som utförs inom ramen förEG;s ramprogram for forskning och utveckling, FoU. har per fettatbeslut om sådant projektstöd till ett värde av . Svenskaprojektansökningar som behandlas i EG och för vilka kontraktsskrivning kanbli aktuell före ikraftträdande, uppgår till ett värde av 107 nuljonerkronor. Under förutsättning att ttäder i kraft ,skall från anslaget ca betalas till £G:s FoU-budget.Sammantagna överstiger dessa utgifter anslaget med . 2 Överväganden Prop. Ettav målen för EG:s FoU-program är att stärka den europeiska industrins vetenskapligaoch tekniska bas och göra den mera konkurrenskraftig pä den intemationellamarknaden. Inom de industrieUt inriktade delama av EG:s FoU-program växer framsystem, koncept och standarder som är avpassade för den kommande inremarknaden. Denna blir av vital betydelse för svensk industri som således harett starkt intresse av att kunna delta i den europeiska teknologiutvecklingenför att behålla och stärka sin position på den europeiska marknaden. Enfortsatt breddmng av samaibetet är av detta skäl önskvärd speciellt på de industristiategiskaområdena informationsteknologi, telematiksystem, produktions- ochmaterialteknologi m.fl. omräden. Jag vill framhåUa att omfattandeenergiforskning bedrivs inom EG. Det är av största vikt att svenskenergiforskning deltar i intemationeUt samari>ete för att ytterligare höjaden svenska forskningsnivån. Utveckling av icke-nukleär energi utgör en viktigdel av EG:s tredje ramprogram för FoU. Budgeten för detta delprogram är i dag1,, men föresläs av öka till ,varför potentialen för svenskt samaibete inom detta program då ocksä vidgas. Ettandra skäl för att bredda samait>etet är att svensk forskning så snart sommöjligt bör fä ekonomisk utdelning av integrationen med den europeiskaforskningen. Genom att delta i många projekt kan den svenska FoU-verksamhetentillgodogöra sig det insatta bidraget till EG:s FoU-budget i form avprojektstöd. Storleken på detta stöd stär i direkt relation till antalet projektoch storieken pä de projekt som svenska företag och institutioner deltar i. Föratt svenska företag och institutioner skall bli accepterade och kunna delta iett brett spektrum av projekt krävs att goda samarbetsrelatio-ner etablerastidigt när programmen startar. De industristrategiska programmen inom EG:stredje ramprogram är samdiga i sitt inledningsskede under år 1992.Projektdeltagarna formerar sig , vilket fär betydelse för programmens helalivslängd. När projektdeltagarna väl har formerat sig och programverksamhetenär i gång kan det vara svårt för nya deltagare att komma in i nya projekt. Ettstort antal projekt med svenskt deltagande behandlas nu i EG. Kontraktsskrivningarför dessa kan bli aktuella före ikraftträdande. I de projekt somstartar mäste det svenska deltagandet finansieras nationeUtunder projektens hela livslängd. Inom den nuvarande ramen för anslaget tilleuropeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete medges inte sådant nationelltstöd till nya EG-projekt med svenskt deltagande. Om till fullo skall kunna utnyttja de möjligheter som EES-avtaleterbjuder bör svenska företag och institutioner ges tillfälle att delta i de industristrategiskaprogrammen frän början. Om pågående kontraktsförhandlingar måste avbrytasinnebär det att dels föriorar förtroendekapital i EG, dels får en svagposition i ett antal program . Mothär angiven bakgrund föreslår jag en ökning av anslaget med 80 Prop.1992/93:79 miljonerkronor för nationellt stöd till projekt som startar före Jagavser att senare återkomma med förslag om den successiva förstärkning avEnergiteknikfonden som erfordras med anledning av att anslaget för budgetåret1992/93 finansieras med nu icke förbrakade medel i Energiteknikfonden som stårtill regeringens förfogande. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Europebkt forsknings- och utvecklingssamarbete på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /93 under tolfte huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag på . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram. gotab 42226, 1992