prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — enjusteringspost på 3,1 mUjoner kronor. - Målrelaterade bidraget höjs tiU 14,9miljoner kronor beroende på nya uppgifter och projekt i det europeiska standardiseringsarbetet inom säker het, arbetsmiljö, konsumentskydd, miljöskydd och ytöe miljö samt till vissa gmndläggande standardiseringsuppgifter av allmän betydelse för samhället. Utvärderingav det målrelaterade bidraget Närden nya finansieringsmcxleUen för bidraget till standardiseringenin-trtxlucerades /91 gjordes bedömningen att konsttuktionen medett målrelaterat stöd till standardiseringen för att bl.a. stärka konsumenteraas,arbetstegaraas (Kh miljöskyddsinöessenas deltegande i standardiseringsverksamhetenborde utvärderas . Stetskontoret har , på regeringens uppdrag,utvärderat effektema av det målrelaterade bidraget till SIS. (Det målrelateradebidraget tiU - en utvärdering, Stetskontoret1992:26) Utvärderingenleder till följande slutsatser: -Det målrelaterade bidraget harinneburit att många standardiseringsprojekt har kunnat drivas, som annars intekommit till stånd. -Effektiviteten itilldelningsprcKessen har varit otillräcklig. Pr(Kessen har, i synnerhet medtanke på att bidraget endast omfettar , varit alltföromständlig. En alltför stor del av bidraget har (Kkså tilldelatsstandardiseringsprojekt som egentiigen inte hade behövt det. -Nya aktörer har i hög grad ökatsitt delfegande i standardiseringsarbetet . Attityderaa harockså förändrats. Förståelsen för standardiseringens nya villkor, liksomförståelsen för olika inöessenters olika drivkrafter, har gradvis ökat bland såvälgamla som nya intressenter. Beteendeförändringama hade dock sannolikt skettäven utan det målrelaterade bidraget. Att standardisering, genom utvecklingeni , i sig fått ökad betydelse har nämligen inneburit att berördamyndigheter CKh intresseorganisationer tvingats öka sitt deltegande. Detmålrelaterade bidraget har emellertid fungerat som en katalysator och skyndatpå utvecklingen. i och SIS, m.fl.intressenter har uikommit med synpunkter på utvärderingen. Sverigehar genom EFTA/EG-samarbetet och förbundit sig att harmonisera tekniska regler CKh standarder inom Europa-samarbetet. Ut arbetande och harmonisering av standarder både globalt och europeiskt sker genom standardiseringsorganen, i via SIS med fackorgan. SIS har skyldighet att behandla, roste på och faststäUa all Europa-standard som svensk standard samt hålla den tillgänglig. Denna skyldighet gäller obe- 105 roende avfinansieringsformer CKh finansieringsbidrag. Ipropositionen (1989/90:88) om vissa näringspolitiska frågor redovisades Prop. 1992/93:100 gmnderaa för stetens bidrag tiU standardiseringen. Bidragetges mot bakgmnd av -standardiseringens betydelseför näringslivets effektivitet och mtemationeUa konkurrenskraft, -standardiseringens roll i detglobala (Kh europeiska harmoniseringsarbetet, -stetens specifika ansvar närdet gäUer medborgaraas skydd för Uv, hälsa, miljö och egendom och tillkomstenav standard inom dessa (Kh aUmänt övergripande (Kh grundläggande områden, -standardiseringens betydelseför minskat behov av myndighetsreglering, -standardiseringens betydelseför tillämpningen av forskningsresultet (Kh teknisk utveckling, -standardiseringensbesparingseffekter för förvaltning och produktion. För bidraget lades fast denfinansieringsmodeU som använts (Kh som redovisats ovan. Standardiseringsverksamheten i har under desenaste åren ökat i betydelse och därmed har standardiseringen i fåttökad arbetsbelastning. har bl.a. lett till att förståelsen för detglobala standardiseringsarbetets betydelse ökat, vilket inneburit utökatsamarbete mellan de globala och de europeiska standardiseringsorganen i dettekniska arbetet. Standardiseringsarbetets strategiska betydelse i deteuropeiska ekonomiska samarbetet har aktiverat (Kh stimulerat till debatt,deltegande (Kh praktiska åtgärder på olika nivåer för att ytterligare öppna ocheffektivisera standardiseringsprocessen. I har intressentema ökat sitt bidrag tillstandardiseringsorganisationen vilket (Kkså resulterat i att det stetiigaallmänna bidraget ökat. Näringslivet och myndighetema har ökat sitt deltegandei det tekniska standardiseringsarbetet. av det arbete som bedrivsvia standardiseringen i , dvs. SIS med fackorgan, är inriktet påglobalt (Kh europeiskt standardiseringsarbete och gäller områdensom har en industriell tillämpning. Genom att EG använder standardiseringen somett verktyg i genomförandet av den inre marknaden har standardiseringen fåtten ny och utvidgad roU. EG utformar således numera produktdirektiven enligt enny metod, som mnebär att direktiven bara innehåller gmndläggande krav vilkasedan preciseras i form av Europa-standarder. Standardiseringen får på detfesätt ökad betydelse för svenska myndigheter (Kh myndighetsregler. Det målrelaterade bidragets syfte har varit attstärka arbetet med harmonisering av standardema i inom de utpekadeområdena säkerhet, arbetsmiljö, konsumentskydd (Kh miljöskydd. Inom SISupprätfedes på regeringens rekommencfetion ett konsumentråd och ettarbetsmiljöråd för att stärka konsumentemas (Kh arbetstegaraas deltegande samthöja medvetenheten om dessa frågors betydelse i det tekniskastandardiseringsarbetet. Motbakgrund av utvecklingen mom framför aUt europeiskt standardise ringsarbete, ökat deltegande och förståelse för standardiseringens strategis ka betydelse hos inttessentema samt slutsatseraa från utvärderingen före- 106 slås nu en aweckling av det målrelaterade bidraget till standardiseringen. Detta innebär inte att stetens ansvar för säkerhet,arbetsmUjö, konsu- Prop. 1992/93:100 mentskydd CKh miljöskydd minskas. Ett mereffektivt sätt att välja ut vilka BU. 13 standardiseringsprojekt som bör varaföremål för stetUgt bidrag synes vara att sektorsmyndigheteraa inom sinarespektive ansvarsområden (Kh ramar prioriterar ekonomiskt bidrag och tekniskexpertmedverkan i standardiseringsarbetet. Näringslivet mäste också te ettansvar för att dess pr(xlukter inte orsakar skacfe på hälsa (Kh miljö. Enstandard får betydelse för många tiUverkares produkter. Genomstandardiseringens nya roU i bUr standarderaa ocksk mer bindande. Detblir därför särskUt viktigt att produktstandarder utformas så att hänsyn tastill säkerhet, arbetsmUjö, konsumentskydd och miljöskydd. SIS anger som övergripande mål förstandardiseringsverksamheten att den skaU bidra till att höja prcxluktivitetenCKh konkurrenskraften hos svenskt näringsliv samt bidra tiU bättte säkerhet,arbetsnuljö, konsumentskydd och mUjöskydd. De båda råden för konsumentfrågoroch arbetsmiljö inom SIS bör på olika sätt kunna bidra till måluppfyllelseninom dessa områden. Inom området yttte miljö har arbete påböijats inom både detglobala standardiseringsorganet ISO CKh det europeiska . Jag har noterat attSIS tillsammans med intressenter från näringslivet, myndigheter ochorganisationer beslutet bilda en referensgmpp för policyfrågor inommiljöområdet. bör vara en gcxl bas för möjligheteraa till förstärkning avmiljöfrågoraas betydelse inom standardiseringen. Det ligger i stetens inöesseatt det finns ett permanent organ inom dette område. Standardiseringsorganisationeraa i ärsvenska inöessenters enda kanal till globalt och europeiskt standardiseringsarbete.SIS med fackorgan består av 10 enskilcfe organ vars verksamhet styrs avinöessenteraa. Det tekniska standardiseringsarbetet bygger på frivilligtdeltegande från inöessenteraa CKh konsensusbeslut vilket bl.a. ställer storakrav på sakUghet, objektivitet cKh öppenhet. Det är angeläget att SIS med feckorganen erbjuderde svenska mttes-senteraa en effektiv organisation att verka genom. Dettaställer stora krav på förmågan till rationalisering, prioritering, flexibilitetoch inte minst omprövning av verksamheten. Det allmänna bidragets fördelning på olikastandardiseringsprojekt har helt styrts av näringslivets ckU de övriga angivna intressenteraasprioriteringar. I CKh med att det målrelaterade bidraget awecklas avser jag attsenare föreslå nya fördelningsprinciper för det allmänna bidraget som innebäratt stetens totala roU i standardiseringen - bl.a. vad gäller medborgaraasskydd för liv, hälsa, miljö och egendom - kan tUlgodoses. Detankommer på regeringen att beslute om fördelningen. JaghemstäUer att regermgen föreslår att tiU Bidrag till Standardiseringskommissionenför /94 anvisa ett ansfeg på . Nyttanslag (förslag) 1 000 - Anslaget är sammanslaget av föregående budgetårstvå skilda 1 000-kronorsanslag för , nämligenPatent- (Kh registreringsverket: Immaterialrätt m.m. och Patent- ochregistteringsverket: Bolagsärenden. () är centralförvaltningsmyndighet för ärenden om patent, vammärken, mönster, efteraamn ochföraanm samt för aktiebolags- och filialregisterärenden. PRV handlägger vidareärenden om registrering av kommunala vapen (Kh om utgivning av peritxiiskskrift. PRV tar emot anmälningar om vem som utsetts tiU utgivare av vissa radioprogrami trådsändningar m.m. PRV är slutiigen intemationeU myndighet enligtkonventionen om patentsamaibete. Mot kostaadsersättaing ger PRV Patentbesvärsrättenservice i bl.a. löne-, personal- (Kh ekonomiadministrativa frågor. har (prop.1992/93:27, bet. I992/93:LU10, rskr. 1992/93:75) beslufet att PRV som nyhuvudman efter länsstyrelseraa successivt mellan den 1 januari1993 och skall överfe ansvaret för handels- (Kh föreningsregistten.Intill dess att tidpunkten för överföringen från en viss länsstyrelse till PRVinfeller, skall ansvaret för och det faktiska arbetet med registreringsverksamhetenligga kvar hos respektive länsstyrelse. Överföringen kommer att medföra attlänsstyrelseraas förvalmingsanslag under huvudtitel skallminskas med sammanlagt . Av beloppet utgör 15 miljoner kronoren ren besparing. Anslagsminskningen skall ske med hänsyn fegen tilllänsstyrelsemas perso-nalawecklingskostaader (Kh den takt i vilkenregisterverksamheten förs över tUl PRV. innebär att anslagsnivån förlänsstyrelseraa sänks med /94 (Kh med ytterligare19 /95. Avsikten är att PRV skall uppbäraregisöeringsavgifteraa för handels-(Kh föreningsärendena vid respektivelänsstyrelse fr.o.m. det datum, då en länsstyrelses register övertas av PRV.Medelsbehovet som kommer att uppstå hos PRV, innan regisöeringsavgifteraaberäknas täcka kostaaderaa, skaU finansieras genom lån i RUcsgäldskontoret. PRV räknar med att med oförändrade avgifter uppnåfull kostaadsteckning i denna registteringsverksamhet under budgetåret1994/95. Deövergripande målen för PRV är följande. Patentevdelningen skaU erbjucfe näringslivet enändamålsenlig, konkurrenskraftig (Kh kvalitetivt högtstående service ipatentfrågor. Vammärkes-, mönster- (Kh namnenheteraa skaUhandlägga ärenden (Kh tillhandahålla tjänster utifrån kunderaas krav på snabbhandläggning (Kh hög kvalitet. Uppdragsavdelningen skaU erbjuda näringsUv ochövriga inttessenter en helfeckande informations- och konsultservice särskUtinom de immaterialrättsliga områdena patent, vammärken och mönster. Bolagsavdelningen skall inom sitt verksamhetsområdehandlägga ärenden (Kh tillhandahålla tjänster utifrån kunderaas berättigadekrav på och önskemål om snabbhet och kvalitet i handläggningen. PRVskall på sina ansvarsområden aktivt hävda roll i det interaationellasamarbetet. PRV:sverksamhet skall ha full kostaadsteckning. Isin förenklade anslagsframställning menar PRV att de övergripande mål som ladesfast för verksamheten i regeringens fördjupade prövning är på väg att uppnås. PRVanser att verksamhetens inriktaing bör ligga fast, eftersom de hittillsvaranderesulteten kan bedömas vara sådana att korrigeringar ej ter sig nödvändiga.PRV bedömer att ett övertegande av handels-(Kh föreningsregistten inte kommeratt påverka planeringen och måluppfyllelsen beö-äffande PRV:s övrigaverksamhet. 1992/93:100 BU.13 Dethar inte funnits skäl till att förändra de övergripande mål som gäller föröeårsperioden /93 - 1994/95. Jagdelar PRV:s bedömningar vad gäller de hittillsvarande erfarenheteraa avverksamheten. Minbedömning innebär att de riktiinjer som lades fast budgetpropositionbör gälla även för /94. Medel bör anvisas över ett obetecknatanslag. Förverksamheten med handels- CKh föreningsregistten skall gälla motsvarandeövergripande mål som för verksamheten med aktiebolagsre-gisöering. Chefenför har redovisat ett förslag om generellräntebeläggning av stetiiga medelsflöden samt presenterat den mcxlell som börtillämpas. PRV har tillämpat denna modell fr.o.m. /92. JaghemstäUer att regeringen föreslår rikscfegen att tiU /94 anvisa ett ansfeg på . 1991/92 Utgift 9 282 617 1992/93 Anslag 10 213 000 1993/94 Förslag 10 500 000 Patentbesvärsrätten (PBR) är en utgör en egen myndighet.Verksamheten regleras genom lagen (1977:729) om Patentbesvärsrätten. PBR prövar som förvaltaingsdomstol överklaganden avbeslut av Patent-CKh registteringsverket enligt vad som föreskrivs ipatentlagen eller med stöd därav utfärdade bestämmelser, samt imönsterskyddslagen, vammärkeslagen, namnlagen och fegen med vissa bestämmelserpå tryckfrihetsförordningens område. Patent- CKh registteringsverket skall mot kostaadsersättningge PBR erforderlig administrativ service vad gäller bl.a. löne-, personal- ochekonomiadministrativa frågor. Det övergripande målet är att patentmål avgörs inomen genomsnittiig handläggningstid på cKh att samtiiga övriga mål avgörsi sådan omfettaing att målbalansen inte tillåts öka. I sin förenklade anslagsframställning menar PBR attdet övergripande mål som gäller för vericsamheten är på väg att uppnås. PBR anser att målet för verksamheten bör liggafast, eftersom de hittillsvarande resulfeten kan bedömas vara sådana attkorrigeringar ej ter sig nödvändiga. PBR föreslår att medel för verksamheten anvisasöver ett ramanslag med en tvåårig budgetram för budgetperioden /94 -1994/95 om sammanlagt före pris- och löneomräkning. Syftetär att ge PBR den flexibilitet som är önskvärd bl.a. med hänsyn tillvariationer i måltiU-sttömningen. 1992/93:100 BU.13 Dethar inte funnits skäl till att förändra de övergripande mål som gäller föröeårsperioden /93 - 1994/95. Resursen Ramanslag1993/94 Planeringsram: lag delai PBR:sbedömningar vad gäller de hittillsvarande erfarenheteraa av verksamheten. Minbedömning är att de riktiinjer som lades fast budgetproposition börgälla även för /94. Jag biträder PBR:s förslag att medel anvisas överett ramanslag med en tvåårig budgetram. Chefen för har tidigare i dagredovisat ett förslag om generell räntebeläggning av stetiiga medelsflöden samtpresenterat den modell som bör tillämpas. PBR kommer fr.o.m. /94att tillämpa denna modell. PBR kommer därför att tilldelas ett räntekonto medkredit i och medlen under anslaget G 9. Patentbesvärsrättenförs till dette konto. Ett rationaliseringskrav om bör ställas påmyndigheten enligt den princip som gäller generellt i årets budgetförslag. Jag beräknarkostnaderaa för PBR:s verksamhet till för /94. Jaghar i mitt förslag räknat in en pris- (Kh löneomräkning med . Planeringsramenför perioden /94 - 1994/95 har jag beräknat tiU . Anslagetför PBR har budgeterats utan hänsyn till de tekniska justeringar som måstegöras till följd av ändringen av nivån på lönekostnadspålägget, den ändradefinansieringsformen för Stetshälsan, övergången till lån i Riksgäldskontoretsamt de nya principema för budgeteringen av anslagen. Riktiinjeraa för dessaförändringar har tidigare denna dag redovisats av chefen förFinansdepartementet (bilaga 1, Stetsbudgeten och särskilda frågor, avsnitt2,2). Det belopp som kommer att ställas till myndighetens disposition kommerslutiigt fastställas enligt de redovisade riktiinjema och kan därför awika fråndet nu budgeterade beloppet. JaghemstäUer att regeringen föreslår riks(fegen att tiU Patentbesvärsrätten för /94anvisa ett ramansfeg på . 1992/93:100 BU. Nytt anslag (förslag) 45 000 000 I enlighet med beslut (prop.1992/93:21, bet. 1992/93:NU5, rskr. 1992/93:34) inrättades en ny myndighet -- på elsäkerhetsområdet den . ingår de delar av den verksamhet som tidigare haftansvar för. Den tidigare regionala tillsynsorganisationen, Stetens elelctriskainspektion, utgör vidare en del av den nya elsäkerhetsmyndigheten som harbibehållit en decentraliserad organisation. Detövergripande målet för elsäkerhetsarbetet är att förebygga skada på person (Khegendom orsakad av elektricitet. Verket skall därvid i enlighet med sininstmktion (1992:1139) svara för stetiiga insatser för att bygga upp,upprätthålla och utveckla en god säkerhetsnivå för elektriska anläggningar ochelektrisk materiel. Resursen Ramanslag1993/94 Verksamheten inom den nya myndigheten bedrivsenligt de riktiinjer som har angetts i propositionen (1992/93:21) om detsvenska elsäkerhetsarbetet. Ianslutaing tiU insatseraa skaU verket följa den interaationella utvecklingensamt främja svenskt deltegande i intemationellt samarbete inom sittverksamhetsområde. Förgenomförande av nämnda insatser skall verket samverka med berörda myndighetersamt med näringslivs-, arbetstegar- (Kh inttesseorganisationer.Elsäkerhetsverket fullgör de uppgifter som tillsynsmän över elektriskastarksttömsanläggningar ckU elektriskmateriel har enligt lag eller annan författning. är verksamheten indelad i en central del - med ansvar förföreskrifter, elanläggningssäkerhet och elmaterielsäkerhet - CKh endistriktsorganisation med ansvar för den lokala tillsynsverksamheten. Ipropositionen 1992/93:21 om det svenska elsäkerhetsarbetet behandladesfinansieringen av elsäkerhetsarbetet. medför att måstefrångå obligatorisk förhandskonttoU av ett utomstående organ innan elektriskmateriel får marknadsföras. Som en följd av dette (se prop. 1992/93:21 s.5 ff)anpassas den svenska konöollordningen för elektrisk materiel till EG:slågspänningsdirektiv . Enviss anpassning tiU detta har redan tidigare skett, se prop. 1992/93:1001987/88:82, bet. 1987/88:NU30, rskr. 1987/88:219, SFS 1989:420. 13 vidupphävdes den tidigare obligatoriska stetiiga förhandskonttoUen av elektriskmateriel utom beträffande vissa prcxlukter. I stället infördes en obligatoriskavgiftsbelagd registtering - som fömtsätter viss medverkan av ett utomståendeorgan - samt en sanktionsavgift vid underlåten registtering.Registteringsavgifteraa finansierar viss del av elsäkerhetsarbetet. Vidriksdagsbeslutet om den nya konttollordningen infördes en rad nya paragrafer iden s.k. ellagen lag (1988:218) om ändring i lagen (1902:71 s. I), innefattandevissa bestämmelser om elektriska anläggningar. De nya besfemmelseraa gälldebl.a. registteringen och avgifterna. I 19 och 31 §§ omnämns . Redan av detskälet behöver ellagen ändras. Den återstående anpassningen tiU EG:slågspännmgsdirektiv sker nu genom att kvarvarande krav på sfetiigtförhandsgodkännande för vissa produkter liksom den stetiiga registteringen medanknytande avgifter slopas den . bör föranleda att debestämmelser i ellagen (däribland 19 (Kh 31 §§) som direkt anknyter tillregistteringen (kU avgifteraaändras eller upphävs. Förslag om ändring i ellagen läggs därför fram här. Avskaffandet av regisöeringsavgifteraa gör detnödvändigt att finna andra vägar för finansiering av verksamheten. I enlighetmed beslut finansieras verksamheten till den 1 juli 1993med medel som har anvisats till . För tiden därefter avses verksamhetenbli avgiftsfinansierad. För /94 bör en avgiftsfinansiering iform av en elabon-nenfevgift gälla. En finansiering av elsäkerhetsverksamhetenmed en el-abonnentevgift skulle innebära att elabonnenten betalar en avgift -motsvarande ca per hushåll (Kh år - för verksamheten. Jag avser att återkommatUl regeringen i denna fråga. Intäkteraa från elabonnentevgifteraa börtillföras inkomsttitel. Medel för elsäkerhetsmyndighetens verksamhet böranvisas under ramanslag. För /94 beräknar jag medelsbehovetför till . Chefen för har tidigare i (fegredovisat ett förslag om genereU räntebeläggning av sfetiiga medelsflöden samtpresenterat den modell som bör tillämpas. kommer /94 att tiUämpa denna modell. Verket kommer därför att tilldelasett räntekonto med kredit i och medlen under anslaget G 10.Elsäkerhetsverket förs tiU dette konto. Anslaget för har budgeterats utanhänsyn till de teknis ka justeringar som måste göras tiU följd av ändringen av nivån på löne kostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen för Sfetshälsan, över gången till lån i RUcsgäldskontoret samt de nya principeraa för budgete ringen av ansfegen. Riktiinjema för dessa förändringar har tidigare denna dag redovisats av chefen for (bilaga 1, Stetsbudgeten och särskilda frågor, avsnitt 2.2). Det belopp som kommer att ställas tiU myndighetens disposition kommer slutiigt fastställas enligt de redovisade riktUnjeraa (Kh kan därför awika från det nu budgeterade beloppet. 8 1992/93. InomNäringsdepartementet har med anledning av det anförda upprättets förslag tilllag om ändring i lagen (1902:71 s. 1), uinefattande vissa bestämmelser omelektriska anläggningar. Förslaget bör fogas tiU protokollet i detfe ärende sombilaga 13.1. Det är av sådan beskaffenhet att Lagrådets yttrande skulle saknabetydelse. JaghemstäUer att regeringen föreslår att 1.anto förslaget tiU feg omändring i fegen (1902:71 s. 1), innefettande vissa bestämmelser om elektriskaanläggningar, 2.tiU /94 anvisa ett ramanslag på . geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhetm.m. 1991/92 Utgift 106 431 142 Reservation' 5 947 705 1992/93 Anslag 136 085 000 1993/94 Förslag 131 245 000 'ReservationsanslagetSveriges geologiska undersökning: Geologisk kartering m.m. från budgetåret1990/91 geologiska undersökning (SGU) är dencentrala förvaltningsmyndigheten för frågor om landets geologiska beskaffenhetoch mineralhantering. Det övergripande målet för SGU:s verksamhet är attundersöka, dokumentera och beskriva geologi för att tiUhandahållageologisk information som motsvarar behoven inom särskUt områdena miljö CKhhälsa, fysisk planering, natartesursförsöijning, jord- och skogsbmk samttotalförsvar. SGU är chefsmyndighet för Bergssfeten, som ärregional förvaltaings-myndighet för frågor om landets mineralhantering. Målet för Bergsstotens verksamhet är att möjliggöraeftersökande och utvinning av främst , att förhindra misshushållning medvåra mineralresurser samt att förebygga att personer CKh egendom kommer tiUskada vid gmvdrift. Inkomster vid SGU CKh Bergsstoten, som redovisas påstotsbudgetens inkomstsida under mbriken 2528 Avgifter vid Bergsstoten,berälcnas till för nästo budgetår (innevarande budgetår 4,4miljoner kronor). SGU har i sm årsredovisning (ÅR) i de delar somavser resultottedovis ningen redovisat verksamheten i verksamhetsområdena regional systema tisk undersökningsverksamhet, dokumentetionsverksamhet, arkiv, tidserier, mmeralpoUtiska myndighetsuppgifter, geologiska myndighetsuppgifter, j intäktsfinansieradverksamhet CKh Bergssteten. medden som redovisades i den fördjupade anslagsframställningen inför Prop.1992/93:100 den tteåriga budgetperioden /92 - 1993/94. Som verksamhetsmål för den anslagsfinansieradeverksamheten har följande lagts fast. För den landbaserade systematiskaundersökningsverksamheten gäUer att skall ha undersökts på ettsådant sätt att geologisk information finns tillgänglig för de av landetsyto där behoven är störst. Den maringeologiska undersökningen av vårkontinentalsockels lösa av-lagringar skaU vara slutförd . Som mål för den intäktsfinansierade verksamhetengäller att den skall ökas . Denna verksamhet skaUbedrivas med full kostaadsteckning. I fråga om Bergssfetens verksamhet gäller attmförandet av den nya minerallagstiftningen skall prioriteras.TUlsynsverksamheten skaU hållas på en fortsatt hög nivå. SGU framhåller i resultottedovisningen att de målsom stotsmakteraa lagt fast för verksamheten (Kh de resurser som anvisats /92 för att uppnå målen har ställt höga krav på anpassning avverksamheten. Det har gällt såväl verksamhetens inriktning, innehåll ochorganisation som bemanningen med avseende på antal, inriktaing (Kh kompetens.Anpassningen, som bl.a. inneburit att 26 personer sagts upp på gmnd av arbetsbrist,har framtvingat en kraftig begränsning av fältarbetet under budgetåret1991/92. Produktionen blev tiU följd av de givna fömtsättningaraa lägre än ifortvarighetstiUstånd.