prop · GG03140 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93:140 om svensk verksamhet i Pop. Regeringenföreslär att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föresläs att godkänner Antarktisfördragetsmiljöprotokoll. Vidare föreslås en lag som för svenskt vidkommande reglerar vadsom skall gälla för vistelse eller verksamhet i . Enhgtlagförslaget skall det krävas tillständ för all vistelse och verksamhet iområdet. Tillstånd får förenas med villkor. Fauna och flora skyddas genomsärskilda bestämmelser. Vidare införs ett förbud mot mineralbrytning iAntarktis. I lagförslaget finns också föreskrifter som gäller tillsynen.Lagförslaget bygger på det miljöskyddsprotokoll till Antarktisfördraget somSverige har undertecknat. 1 1992/93. Propositionens lagförslag Prop. 1Förslag till Lag om 1 §I denna lag finns bestämmelser till skydd för miljön i och för de ekosystem som beror av eller sammanhänger med ekosystem. Lagengäller för svensk medboigares och svensk juridisk persons vistelse ellerverksamhet i . Med svensk medborgare jämställs utländsk medborgare medhemvist i samt annan utländsk medborgare som deltar i en expeditioneller nägon annan verksamhet som omfattas av tillstånd enhgt denna lag. Bestämmelsemai 5 § andra stycket och 7 § andra stycket gäller även utanför . 2 § Med avses i denna lag området söder om60° sydUg bredd. 3 § I fråga om tillåten fångst enhgt konventionen ombevarande av levande tillgångar i , daterad i den 20maj 1980, gäller vad som föreskrivs med stöd av lagen (1950:586) om rätt tiUfiske. 4 § Den som vistas eller bedriver verksamhet iAntarktis skall vidta nödvändiga åtgärder för att skyilda och bevara miljön iAntarktis och de ekosystem som beror av eller sammanhänger med Antarktisekosystem. Skyddför , flora, fauna och särskilda platser 5 §Verksamhet som innebär efterforskning, undersökning, utvinning och bearbetning av mineraltillgångar fär inte förekomma. Vad nu sagts gäller dock inte forskning med vetenskapUgt ändamål som omfattas av ett enligt denna lag meddelat tillstånd. Omdet finns skäl att anta, att mineraltillgångar har åtkommits i strid medföreskriftema i första stycket är även annan befettning med tillgångarna förbjuden. 6 § Det är förbjudet att genomföra atomexplosioneller placera radioaktivt avfell i . 7 § Insamling eller skadhg påverkan av nahirUgtförekonunande växt- 2 arter eller djurarter får mte förekomma. Vad nusagts gäller dock mte vetenskapUgverksamhet som bedrivs med stöd av ett enUgt denna feg Prop. 1992/93:140meddefet tiUstånd. Omdet finns skäl att anta, att växter eUer djur samfets m i strid medföreskriftema i första stycket är även annan befettning med dem förbjuden. 8 §Växt eUer djur av art som inte naturUgt förekoramer i fär inte utan tiUstånd föras m på land, på isshelfen eUer i vatmet i Antark tis. Vadnu sagts gäUer inte Uvsmedel som hanteras under betryggande konttoU. Hundar somfiims i området skaU avfegsnas. 9 §Förekomsten av avfeU i skaU i största möjUga utsträck ning begränsas. Regeringen eUer den myndighet som regeringen be stämmer får meddefe närmare föreskrifter om avfeUshantering i . 10 §Särskilt skyddsvärda områden fär inte besökas utan tiUstånd. Rege ringen eUer den myndighet som regeringen bestämmer får meddefe föreskrifter om vilka områden sora omfettas av tiUståndskravet. Skyddför den miljön vid sjöfart 11 § Bestämmelsema i 12-15 §§ gäUer svenskt fertyg ochannat fertyg som används i verksamhet i som står under svenskkonttoU. Vad nu sagts gäUer dock inte utländskt statsfertyg. 12 § Olja eUer oljehaltig blandning fär inte sfeppasut i havet från ett fertyg. När ett fertyg är i skaU oljeslara,förorenad barlast, tankspolvatten och andra oljehaltiga rester och blandningarbehåUas ombord. Regeringenfär medge undantag från dessa bestämmelser. 13 § SkadUga flytande ämnen och andra kemiska ämneneUer andra ämnen i kvantiteter eUer koncentrationer som är skadUga för den marinamiljön får inte sfeppas ut i havet från ett fertyg. 14 § Ett fårtyg som är avsett för fler än tio personerfär inte släppa ut obehandlat toalettavfaU inom från land eUerisshelfen. 15 § Fast avfeU får inte sfeppas ut i havet frän ettfertyg. Om det mte sker inom 12 nautiska nul fi4n närmaste land eUer isshelfenfår matrester dock dumpas i havet om de passerat genom en sönderdefere eUeravfeUskvam och är så finfördefede att de kan passera genom ett såll medöppningar som inte är större än . 16 §E>en som vistas eUer bedriver verksamhet i skaU ha tiUstånd därtiU. Detta gäUer d(xk inte utövning av sådan rätt tiU fri sjöfert som följer av allmänna folkrättsUga gmndsatser. Regeringenfär medge undantEig från första stycket i fråga ora vistelse och verksamhet somsaknar bet} 17 § Regeringen eUer den myndighet som regeringenbestämmer prövar frägor om tiUstånd. I ett tiUståndsbeslut skaU anges denverksamhet sora tiUståndet avser och de villkor som skaU gälfe förverksamheten. Ett tUlstånd får begränsas tiU . 18 § Ansökan om tillstånd skall iimehålfe enmUjökonsekvensbeskrivning som gör det möjUgt att göra en samlad bedömning avvistelsens eUer verksamhetens påverkan på miljön i och på deekosystem som beror av eUer sammanhänger med ekosystem. TiUståndtiU vistelse eUer vericsamhet skaU meddefes om den angivna vistelsen eUerverksamheten ii\ta medför risker för naturvårdens inttessen eUer miljön iområdet. TiUståndskaU vägras den sora inte fuUgjort sma skyldigheter enhgt tidigare tiUstånd, ominte särskilda omständigheter föranleder annat. 19 §En verksamhet för vilken tiUstånd meddefets skaU avbrytas, om den medför eUer det finns risk för att den medför icke fömtsedda skador på mUJön i och på de ekosystem som beror av eUer sammanhänger med Anlarktis ekosystem. 20 §TiUstånd enUgt 17 § kan återkallas, ora tiUståndshavaren inte fuUgör sma skyldigheter enUgt denna feg eUer enUgt föreskrifter eUer villkor som meddefets med stöd av fegen. Verksamhetmed huvudman fiån annan stat 21 §Den som yrkesmässigt anordnar eUer deltar i en vistelse eUer en verksamhet i för vilken huvudmannen kommer från en annan fördragsslutande sfet skaU förvissa sig om att denne har de tiUstånd eUer motsvarande medgivande som liävs för vistelsen eUer verksamheten i . TiUståndeUer medgivande som meddefets i huvudmannens hemland gäUer även för en svenskdeltagiues vistelse eUer verksamhet i enUgt försfe stycket. Observatörfrån annan fördragsslutande stat, eUer vetenskapsman från sådan stat, vilkenutbytesvis deltar i svensk expedition, omfettas inte av denna lag vidfuUgörandet av sitt uppdrag. Vad nu sagts gäUer också den personal som följermed en sådan person för uppdraget. 22 § TiUsynen över att denna feg samt föreskriftereUer villkor som meddelats med stöd av fegen följs, skaU utövas av regeringeneUer den myndighet regeringen bestämmer. 23 § fär meddefe de förefeggandenoch förbud som behövs för att såväl denna feg som föreskrifter och villkor somhar meddelats med stöd av fegen skaU följas. Ettföreläggande eUer förbud får förenas med vite. 24 §Innehavaren av ett tiUstånd skaU på begäran lämna tiUsynsmyndig heten de upplysningar och handUngar som behövs för tiUsynen. Upplysningaroch handlingar skaU på begäran också lämnas tiU officieU observatör somutsetts av annan fördragsslutande stat och vars uppdrag anmälts tiU regeringeneUer den myndighet som regeringen bestämmer. TiUsynsmyndighetenoch en observatör har rätt att få tiUträde tiU en lokal eUer ett område eUerett transportmedel där verksamhet som omfatfes av tiUstånd bedrivs. De harockså rätt att undersöka förhållanden som är av betydelse för tillämpningen aven föreskrift eUer ett vUUcor för tiUståndet. 25 §TiU böter eUer fängelse i högst döms den som med uppsåt eUer av oaktsamhet 1. bryter mot 5-7 §§, 8 § första stycket, 10 §, 12-16§§, 21 § eUer 29 § andra stycket, eUer 2. underlåter att iaktta en föreskrift eUeråsidosätter villkor som har meddelats med stöd av 9 § eUer 17 §, eUer 3. intefiiUgör vad som åUgger honom enUgt 24 § eUer lämnar oriktig uppgift i ett sådant feU, eUer 4. fortsätteratt bedriva en verksamhet efter det att verksamheten borde ha avbrutits enUgt 19 §. Förförsök och medverkan tiU brott döms tiU ansvar enUgt 23 kap. . Iringa faU skaU inte dömas tiU ansvar. Omen gäming eiiUgt försfe stycket 3 är belagd med straff i brottsbaUcen skaU fören sådan gäming inte dömas tiU ansvar enhgt denna feg. 26 § Den som inte följer ett vitesföreläggande eUerett vitesförbud enUgt 23 § får inte dömas tiU ansvar enUgt denna feg för dengäming som omfattas av föreläggandet eUer förbudet. 27 § Egendom som varit föremål för brott enUgt dennafeg eUer egendomens värde skaU förverkas om det inte är uppenbart oskähgt. Ettföremål som använts som hjälpmedel vid brott enUgt denna feg Prop.1992/93:140 eUer föremålets värde fär förkhiras förverkat om det är nödvändigtför att förebygga brott eUer om det finns andra särskUda skäl. 28§ Andra beslut i särskUda feU än sådana som regeringen eUer en allmän domstolhar meddefet enUgt denna feg eUer enUgt föreskrifter som har meddefets med stödav fegen fär överkfegas hos länsrätten. fär överkfega beslut om tiUstånd som någon annan myndighet änregeringen meddefet enligt denna feg eUer enUgt bestämmelser som har meddefetsmed stöd av fegen. 29§ De bestämmelser sora finns i denna feg skaU inte gälfe i nödsihia-tioner somomfettar skyddet för nuljön eUer säkerhet för mänskUgt Uv, luftfartyg, fertygeUer utmstning av högt ekonomiskt värde. sådan situation skaU vair och en handfe så att minsta möJUga påverkanuppkommer på mUjön i och på ekosystem som beror av eUer sammanhängermed ekosystem. Dennafeg ttäder i kraft . 2 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1992:1529) om ändring i lagen (1971:289)om allmänna förvaltningsdomstolar; Härigenomföreskrivs att 14 § fegen (1992:1529) om ändring i fegen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar' och övergångsbestämmelserna tiU nämnda feg skaU haföljande lydelse. 1. mål enUgt skatte-, taxerings-, uppbörds-,folkbokförings- och bU-registerförfattningama samt lagen (1989:479) omersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt, m.m. i den utsträckningsom är föreskrivet i dessa förfettningar, 2. mål enUgt socialtjänstlagen (1980:620), lagen(1990:52) med särskUda bestämmelser om vård av unga, fegen (1988:870) om vårdav missbrukare i vissa feU, lagen (1988:153) om bistånd åt asylsökande m.fl.,lagen (1985:568) om särskUda omsorger om psykiskt utveckUngsstörda m.fl.,fegen (1985:569) om mförande av fegen (1985:568) om särskUda omsorger ompsykiskt utvecklingsstörda m.fl., lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidragm.m., fegen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård, lagen (1991:1129) om rättspsykiatriskvård, smittskyddslagen (1988:1472), karantänsfegen (1989:290), lagen (1970:375)om udämning tiU , , eUer för verkstäUighet av beslutom vård eUer behandling, körkortsfegen (1977:477) och fegen (1989:14) om erkännandeoch verkstäUighet av udändska vårdnadsavgöranden m.m. och om överflyttning avbam, aUt iden utsträckning som är föreskrivet i dessa fegar samt mål enUgt 6 kap. 21 §och 21 kap. , 3. mål som avses i 24 § fegen (1984:3) om kämtekniskverksamhet, 4. mål som avses i 6 § första stycket fegen (1985:206)om viten, 5. mål som överklagas från allmän försäkringskassa iden utsträckning som är särskUt föreskrivet, 6. mål som avses i 12 § lagen (1992:1527) omteleterminalutmstning, 7. mål om överprövning enUgt 6 kap. fegen (1992:1528)om offentUg upphandling, 8. mål som avses i 28 § lagen (1993:000) om . 'Lagen (1971:289) omtryckt 1981:1323. Målsom överkfegas från med tillämpmng av Prop.1992/93:140 20 kap. 11 § fegen (1962:381) om allmän försäkring prövas av länsrätteni . Länsrätteni prövar mål enUgt luftfartslagen (1957:297) i denutstiäckning som är föreskrivet i den fegen. Förekommervid mer än en länsrätt flera mål enUgt skatte-, taxerings-eUeruppbördsförfettningama som har nära samband med varandra, får målen handfeggasvid en av länsrätterna, om det kan ske utan avsevärd olägenhet för någonenskild. Närmare föreskrifter om överlänmande av mål mellan länsrätter meddelasav regeringen. Dennalag i kraft i vad gäUer 14 § första stycket punkten 8och i övrigt den dag regeringen bestämmer. Miljö- och naturresursdepartementet Prop. Utdragur protokoU vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , Thurdin,HeUsvik, , , , , , , P. , Proposition om svensk verksamhet i 1 Inledning Antarktisfördraget(SÖ 1984:5) slöts och ttädde i kraft den 23 juni 1961.Sverige anslöt sig tiU fördraget och det ttädde i kraft förSverige (prop. 1983/84:79, bet. 1983/84:UU10, rskr. 1983/84:171). Sverigehar s.k. konsultativ (beslutande) status under Antarktisfördraget. DärtiU ärSverige part tiU konvention om bevarande av levande tiUgångar iAntarktis (prop. 1983/84:79, bet. 1983/84:UU10, rskr. 1983/84:171). EttmUjöskyddsprotokoU tiU Antarktisfördraget antogs . TiUsammansmed ytterUgare 22 av de 26 konsultativa partema och fler än hälften av de ickekonsultativa partema undertecknade mUjöskyddsprotokoUet den 4 oktober1991. MUjöskyddsprotokoUetkompletterar Antarktisfördraget, utan att ändra eUer göra tiUägg tiU fördraget.MUjöskyddsprotokoUet med fyra bUagor träder i kraft efter ratificeringav samtUga de stater som hade konsultativ status i Antarktisfördraget den dagdå protokoUet antogs. YtterUgare en bUaga har antagits vid Antarktisfördragetssextonde konsultativa möte . InomMUjö- och naturresursdepartementet har med anledning av AntarktisfördragetsmUjöskyddsprotokoU upprättats en promemoria med ett förslag tUl en svenskAntarktislag. , meteorologiska och hydrologiska mstihit,, , ,, Meteorologen vid , juridiskainstitutionen vid , zoologiska institutionen vidStockholms universitet, juridiska institutionen vid ,geologiska mstitutio-nen vid , i Stockhohn, , KungUgaVetenskapsakade- mien samt orgamsationenGreenpeace har beretts tiUfaUe att yttra sig Prop. 1992/93:140 överförsfeget. MUjöskyddsprotokoUetär i original avfetfet på engelska, franska, ryska och spanska. Den engelslcaorigmaltexten jämte en svensk översättning bör fogas som bilaga 1,promemorians fegförsfeg som btiaga 2 samt en sammanställning avremissyttrandena som bilaga 3 tiU protokollet i detta ärende. Deinstanser som yttrat sig över försfeget har i allmänhet lämnat det utanerinringar. Regeringenbeslöt att inhämta Lagrådets ytttande över förslag tOi fegom och ora ändring i fegen (1992:1529) om ändring i fegen (1971:289)om allmänna förvaltnmgsdomstolar. De tiU Lagrådet remitterade försfegen börfogas tiU protokoUet i detfe ärende som bilaga 4. Lagrådethar yttrat sig över försfegen. Yttrandet bör fogas tiU protokoUet i dettaärende som bilaga 5. I samband med att Jag behandlar de enskUda paragrafemakommer jag in på Lagrådets synpunkter. Jag kan emeUertid redan nu säga att jaggodtar Lagrådets försfeg tUl ändringar utom såvitt avser 18, 28 och 29 §§ ifegen om . Lagrådets granskning har också lett tiU visisaredaktionelfe ändringar. 2 Miljöskyddsprotokollet till Antarktisfördraget Antarktisfördragetär öppet för alfe FN:s medlemssfeter eUer varje annan stat som kan komma attmbjudas att ansluta sig tiU fördraget med samtycke av de konsultativa partema.Ruterna förklarar sig övertygade om vUcten av upprättande av en fest gmnd förett fortsatt och utveckfet samarbete, baserat pä fii och vetenskapUg forskningi , såsom detta genomfördes under det mtemationeUa geofysiska året1957-58. får enUgt fördraget endast användas för fredUga ändamål ochresultaten från de vetenskapUga undersökningama skaU utbytas meUan partema.Verksamhet av miUtär art är uttryckUgen förbjuden. Atomexplosioner ochplacering av radioaktivt avfeU i är förbjudet. Fördragets efterlevnadskaU uprätthållas genom ett inspektionssystem. är 40 stater parter tiU fördraget. Fördragspartema uppdefes i två kategorier, "konsultativa parter" och "icke konsultativaparter". Ut trycken "konsultativ" och "icke konsultativ" part användsinte i för dragstexten, utan är en skapelse av fördragspartema själva. Själva uppdehiingen i två kategorier sfeter, beslutande ocb icke beslutande, återfinns emeUertid i fördraget. De beslutande, eUer konsultativa, par tema utgörs enhgt fördraget dels av de urspmngUga signatärstatema, delsav andra stater som tiUttätt Antarktisfördraget och som dessutom Prop.1992/93:140 visar sitt mttesse för genora att bedriva betydandevetenskapUg forskmngsverksamhet där såsom upprättande av en vetenskapUgstation eUer utsändande av vetenskapUga expeditioner. Antarktisfördragetsparter samlas regelbundet tiU s.k. konsultativa möten. Syftet med dessa är attutbyta inforraation, samråda i ärenden av gemensamt mttesse rörande Antarktissamt formulera, överväga och för sma regeringar rekommendera åtgärder för attfiämja fördragets principer och ändamål. Fram t.o.m. har sjuttonordmarie konsultativa möten håUits. Vid dessa möten antas s.k.rekommendationer, vUka utgör beslut om rekonunendationer tiU partemasregeringar om vUka åtgärder som skaU vidtas för att främja fördragets prmciperoch ändamål. Dessa rekommendationer öäder sedan i kraft när de godkänts av aUade konsultativa partema. T.o.m.år 1991 har 199 rekoramendationer antagits, av vUka flertalet har ttätt ikraft. I samband med notifikationen om konsultativ status år 1988 förklaradeSverige sin avsikt att anta aUa rekommendationer vUka formeUt trätt i kraft. DärtUl förklarade sin viUighet att överväga antagandet av rekommendationer som ej hade trätt i kraft. har som konsultativ part mte godkänt någon av de rekommendationer som antagits års konsultativa möten. Detta mnebär att dessa rekommendationer inte kunnat häda i kraft och således mte är formeUt bindande för de Övriga konsultativa partema tiU Antarktisför draget. Trekonsultativa möten har ägt mm varit beslutande part, etti , ett i och ett i . VadgäUer mnehåUet i Antarktisfördraget hänvisas tiU regeringens proposition(1983/84:79) om godkännade av fördrag om och 1980 årskonvention om bevarande av levande tiUgångar i (SÖ 1984:21). MUjöskyddsprotokoUetär ett supplement tUl Antarktisfördraget utan att ändra eUer göra tiUägg tiUfördraget. Den beslutande funktionen Ugger fortfarande kvar hos de konsultativapartema. Genom protokoUet skaU skyddet för mUjö och dess ekosystemsäkerstäUas. Därför utses tUl ett naturskyddsområde, tiUägnat fredoch vetenskap. AU verksamhet i området skaU föregås av prövning. Mineralutvmningi området förbjuds. De nuvarande reglema för avfeUshantering skärps. Andraväsentiiga nyheter i protokoUet är mförandet av årUg rapporteringsskyldighet,mförandet av en mUjökommitté med rådgivande funktion samt införandet av krav pämUjökonsekvensbeskrivningar avseende det mesto av såväl den stotUga som denicke stotiiga verksamheten i området. BakgmndentiU mUjöskyddsprotokoUet är ett försfeg av ChUe 1989 attAntarktisfördragets parter skuUe vidareutveckfe skyddet för mUjö genom att arbeto för "comprehensive measures for tiie protection of tiieAntarctic environment". Detto bör ses mot bakgmnd 11 av att den s.k. mineralkonventionenantogs i WeUington ijuni 1988 och öppnadesför undertecknande migra månader . Ett antal fördrags- Prop. 1992/93:140parter hade redan undertecknat mineralkonventionen, däribland Sverige.MmeraUconventionen utsattes dock för stark kritik av mUjörörelsen, som helstvUle se ett absolut förbud mot mineralutvinning i . Kritiken frånmUjörörelsen fick AusttaUen och att bl.a. förklara att man inte hadeför avsikt att underteckna mineralkonventionen, utan istäUet önskade ettmineralutvinningsförbud. ChUes tanke på ett vidsttäckt mUjöskyddssystem förAntarktis var emeUertid mer omfettande. Eftersomfördragspartema redan under mineralkonventionsför-handlingama informeUt hadediskuterat behovet av att to itu med mUjö-skyddsfrågoma var det nahirUgt att destäUde sig positiva tiU att diskutera de chUenska idéema. Ämnet togs upp somagendapunkt under det XV:e konsultotiva mötet i . Resultotetblev beslut om att hålfe ett särskUt konsultotivt möte för att diskuteramUjöskyddet i Antarlctis. Det försto mötet höUs i del i ChUe inovember-december 1990 och ytterUgare möten höUs i . Förhandlingamaresulterade i ett mUjöskyddsprotokoU som kunde antos och öppnas förunderteclcnande vid ett möte i . ProtokoUetinnehåUer ett förbud mot mineralbrytning i . Det krävs enighet för attupphäva förbudet. Efter50 år kan en översynskonferens håUas. En förändring av mUjöskyddsprotokoUetkan då antas med enkel majoritet. I denna majoritet skaU ingå 3/4 av de stotersom var konsultotiva vid mUjöskyddsproto-koUets antogande. FÖr ikrafkrädandekrävs bl.a. ratificering av samtUga de stoter som var konsultotiva parter vidtidpunkten för antogandet av mUjöskyddsprotokoUet. Detto innebär att ,liksom övriga konsultotiva parter, har vetorätt vad gäUer upphävandet avförbudet mot mineralutvinning. TiUmineralutvinningsförbudet finns ett säkerhetssystem kopplat. Detto innebär attförbudet inte kan hävas utan att en rättsUg reglering av mineralaktiviteter harträtt i kraft i dess stäUe. UndermUjöskyddsprotokoUet skaU en rådgivande miljökommitté (Kommittén) etobleras.Kommittén ges en stark, rådgivande ställning men rätten att fetto beslut vUarfortfarande på de konsultotiva partema. Den självständiga och iAntarllctissammanhang viktiga organisationen (onAntarctic Research), garanteras en roU i processen. ProtokoUet fömtser ävendeltogande från andra kompetento organisationer inom området. Kommittén har enviktig roU i den procedur som utarbetots för sådanamiljökonsekvensbeskrivningar (MKB) som enhgt protokoUets artikel 8 skaU föregåverksamhet i . SpecifikamUjöfrågor, såsom marin förorening, avfeUshantering, skydd av flora och feuna och skyddade områden, behandfes i bUagor tiU protokoUet. Det finns också en särskUd bifega om innehåUet i mUjökon sekvensbeskrivningar. Regleringen innebär ett utökat mUjöskydd på samtUga områden. BUagoma kan bU föremål för ändringar. Partema kan fetta beslut i mUjöfrågor även under de ordmarie konsultotiva möte- 12 Detto sker då genomrekommendationer. Som tidigare nämnts har bUagan om skyddade områdentillkommit på detto sätt. Denna sttuktur Prop. säkraratt mUjöskyddet kan utvecklas ytterUgare och anpassas tiU nya Fråganom ansvar för skada regleras endast genereUt i protokoUet. En mer detaljeradreglering av ansvarsfrågorna i själva protokoUet var ett svenskt önskemål.Partema har dock beslutot att vid ett senare stodium utarbeto särskUda,detaljerade ansvarsregler. Efterlevnadenav protokoUet tiUgodoses genom ett mspektionssystem. De konsultotiva partemahar rätt att utse observatörer, vilka med kort varsel kan inspektera varjestotion, anfeggning och utmstning i . ProtokoUetinnehåUer en tvistlösningsmekcmism, vUken innefettar kon-sultotionsplikt.Uppnås mte en lösning genom konsultotioner kan tvisten hänskjutos tiU ensärskUt inrättod skUjedomstol eUer tiU IntemationeUa domstolen i . Forskningensbetydelse framhålls i protokoUet och vikten av samarbete och i möjUgaste mänsamplanering understryks. De nya mUjöreglema torde inte i någon högre gradinnebära att forskningen hämmas genom ökad adminisfration. I försto hand skaUvarje parts nationeUa organisationer avgöra hur forskningsverksamheten skaUgöras förenUg med mUjöskyddsprotokoUet. GenomprotokoUet åläggs stotema att reglera såväl stotUg som icke StotUg verksamhet. Samarbetsstmktureninom fördragssystemet stärks genom protokoUet. Genominformationsplikt, inspektionsregler och procedurregler som innebär att vissafrågor skaU tes upp tiU diskussion vid de konsultotiva mötena och däreftergöras offentUgt tUlgängUga, öppnas fördragssystemet ytterUgare för insyn. DetåUgger de enskUda stotema att garantera efterlevnaden av mUjöskyddsprotokoUet. 2.2 Sammanfattning av miljöskyddsprotokollet Avtalstextenkompletterar Antarktisfördraget, dvs. en fömtsättning för att en stot skaUkunna vara part tiU mUjöskyddsprotokoUet är att stoten är part tiUAntarktisfördraget. Avtalstextenbestår av ett huvudprotokoU med 27 artikfer, ett tiUäggsprotokoU med 13artiklar avseende regler för skUjedom samt fem bUagor med regler om specifikamUjöskyddsfrågor. MUjöskyddsprotokoUetsartikel 1 definierar olika förekommande termer.