prop · GF03134 · 1992-01-01 00:00:00 — 1978/79: 125, NU34, rskr. 447) disponerar domänverket ett förlagslån som får lyftas av verket och användas för inköp av skogsmark efter beslut av regeringen i varje särskilt fall. För lån som lyfts skall verket betala räntan till staten . Förlagslånet var från början 500 milj. kr. och uppgår till 476 milj. kr. Med utgångspunkt i den inriktning, de förutsättningar som gäller för lånet och den karaktär av kapitaltillskott som det innebar anser jag att lånet bör omvandlas till eget kapital i . Det statliga pensionssystemet är uppbyggt så att gjorda pensionsåtaganden i princip inte periodiserats utan belastat bl. a. affärsverkets rörelse i samband med utbetalningen. Detta har medfört att domänverket tidigare inte redovisat någon pensionsskuld i balansräkningen. I ett aktiebolag skulle däremot reserver ha lagts upp för att möta dessa utgifter. Mot denna bakgrund har regeringen medgivit att domänverket fr. o. m. övergått till att göra avsättningar för pensionsskuld i sin redovisning. Avsättningarna innefattar pensionsåtaganden för utgående pensioner och oantastbara utfästelser till anställda och uppgick nämnda datum till 1 013 milj. kr. En mot den avsatta pensionsskulden om 1 013 milj. kr. svarande uppskrivning av domänverkets fastighetsinnehav genomfördes per i verkets bokslut. Denna skuld beräknas per utgången av uppgå till ca 1 160 milj. kr. Utöver nämnda pensionsåtaganden har verket per detta datum en villkorad pensionsskuld på ca 280 milj. kr. Vidare åvilar det domänverket att löpande betala livräntor avseende arbetsskador. totala pensionsskuld inkl. arbetsskadelivräntor uppgår till ca 1 550 milj. kr. Vid övergång till bolagsform är det enligt min mening rimligt att bolaget övertar pensionsskulden och de åtaganden avseende livräntor för arbetsskador som verket har vid bolagiseringen. En sådan överföring medför att löneskattebetalning utlöses avseende överförd pensionsskuld i stället för att utfalla i takt med att pensionsutbetalningarna görs. Den särskilda löneskatten som kan komma att utlösas beräknas till uppemot 315 milj. kr. och eftersom det i princip enbart är en periodisering av framtida inbetalningar bör denna skatt erläggas av bolaget. Som jag tidigare framhållit kommer en del av domänverkets nuvarande fastigheter att överföras till det nya bolaget först efter det att rättsliga förutsättningar föreligger för ett statligt bibehållande av äganderätten till t. ex. försvarsanläggningar och teleledningar etc. Sådana förutsättningar beräknas föreligga . Mot denna bakgrund kommer domänverkets tillgångar och skulder att överföras till bolaget i två steg. Sålunda avses per överföring till bolaget ske av i princip verkets nuvarande tillgångar exkl. visst fastighetsinnehav, verkets nuvarande rörelseskulder samt tidigare nämnda tillkommande pensionsskuld, löneskatteskuld, inleveransskuld, m. m. Resterande fastighetstillgångar överförs till bolaget med början . För att möjliggöra för det nya bolaget att överta nämnda skulder måste bolaget ges en substans motsvarande den som bolaget skulle ha erhållit om fastigheterna redan från detta datum kunnat överföras. Mot denna bakgrund kommer bolaget vid övertagandet av skulderna att erhålla en fordran på staten motsvarande det beräknade bokförda värdet på de fastigheter som bolaget senare kommer att överta. Denna fordran kommer att löpa utan ränta som bolaget utan ersättning disponerar det ej överförda fastighetsinnehavet. fastighetsinnehav är per utgången av preliminärt upptaget i verkets redovisning till ett värde om drygt 3 000 milj. kr. och utgör den dominerande delen av Domänkoncernens samtliga tillgångar. Vid bedömning av värdet på koncernens övriga tillgångar och skulder kan nämnas att dessa i princip samtliga är direkt hänförliga till den i koncernen bedrivna rörelsen. Dess bokförda värden torde även kunna anses återspegla för rörelsen och dess bedrivande relevanta och rimligt beräknade värden. Några för bedömningen av värdet av hela domänverket avgörande övervärden i redovisade tillgångar utöver fastigheter föreligger sålunda inte enligt min mening. För att ge det nya bolaget en rimlig synlig soliditet i relation till marknadsvärdet på tillgångarna bör de av verkets fastigheter som skall överföras till det nya bolaget före en bolagisering skrivas upp. Uppskrivningen bör tillsammans med de uppskrivningar som skett i verkets bokslut uppgå till sammanlagt 3 000 milj. kr. Domäns samlade tillgångar exkl. aktierna i beräknas vid utgången av , om hela nämnda uppskrivning beaktas, ha ett bokfört värde om ca 7 800 milj. kr. De samlade skulderna beräknas uppgå till ca 4 100 milj. kr. efter beaktande av ovan nämnda tillkommande skulder och avräkning avseende de för statens räkning gjorda fastighetsförsäljningarna. Som jag tidigare nämnt bör överföringen av övriga tillgångar och skulder ske till bokförda värden. Härvid uppgår skillnaden mellan tillgångar och skulder till ca 3 700 milj. kr. Med hänvisning till de principer jag ovan redovisat är det min bedömning att när ovan nämnda åtgärder genomförts kommer att få en god kapitalstruktur. När överenskomna mark- och fastighetsöverlåtelser är genomförda kan beräknas ha ett eget kapital i storleksordning 3 800 milj. kr. med värden som utgångspunkt vilket i förhållande till totala kapitalet ger en soliditet på . Därtill kommer resultatet av verksamheten intill bolagiseringen. Räntetäckningsgraden beräknas efter att pågående fastighetsförsäljningsprogram genomförts komma att uppgå till ca 1,7. Detta ligger i nivå med konkurrerande företags. Överlåtelsen kommer att regleras i ett avtal mellan staten och . I avtalet anges vilka tillgångar, skulder samt rättigheter och åtaganden som överförs till . Ett sådant avtal förbereds . Avtalen mellan staten och avses att tecknas . Mot bakgrund av ovan sagda förordar jag att regeringen föreslår att godkänna överföringen av tillgångar och skulder till i enlighet med de principer som här redovisats. Det bör dock ankomma på regeringen att närmare utforma villkoren för överföringen av tillgångar och skulder. 6 AB kanalbolag förslag: Kanalfastigheten överlåts till staten medan bolaget behåller övrig skogsmark. Det statliga ägaransvaret för kanalen, kan liksom för all annan mark som kvarstannar i statens ägo, tills vidare utövas av . I överlåtelseavtalet mellan staten och det nya domänbolaget bör bolaget få i uppdrag att under en begränsad avtalsperiod svara för drift och underhåll av kanalen inom ramen för nu gällande upprustningsplan. Skälen för mitt förslag: är ett kulturhistoriskt byggnadsverk som innefattar, förutom själva kanalen, byggnader och miljöer av historiskt, socialt och tekniskt intresse. Kanalen besöks av ca 1,5 miljoner människor som på olika sätt tillbringar sin fritid på och vid kanalen. Härigenom är kanalen även ett av landets större turistobjekt. Underhållet av kanal, slusstrappor och andra områden längs den farleden är omfattande och nödvändigt för att bevara området samt att göra det tillgängligt för de besökande. Verksamheten inom AB kanalbolag innefattar drift av kanalen och viss fastighetsförvaltning omfattande bl. 3 800 ha skogsmark. Kanaldriften har svag lönsamhet men kompenseras till viss del av förvaltningsverksamheten. Kanalbolaget omsatte ca 24 milj. kr. och sysselsatte 50 personer. Bolaget redovisade detta år ett resultat före extraordinära poster på ca 1,7 milj. kr. inkl. bidrag från berörda landsting. Enligt regeringens beslut ålades domänverket att överta förvaltningen av statens aktier i . Inför överföringen av aktierna redovisades ett omfattande upprustningsbehov inom bolaget för att möjliggöra fortsatt kanalverksamhet. Vidare angavs att fortsatta driftsunderskott i kanalrörelsen sannolikt inte kunde undvikas. Efter förslag från regeringen beslutade (prop. 1984/85: 25, NU35, rskr. 87) om vissa ekonomiska åtgärder för att trygga den nödvändiga upprustningen av kanalen samt för att täcka förluster i bolaget till följd av underskott i kanalrörelsen. Av beslut framgick också att det inte var rimligt att domänverket skulle behöva ta det ekonomiska ansvaret för upprustningen. Finansieringen av upprustningen skulle ske genom beredskapsarbete, direkta anslag över statsbudgeten eller efter särskilt regeringsbeslut som bidrag från domänverket vilket skulle avräknas mot verkets inleverans av överskottsmedel till staten. för beslut beräknades upprustningsbehovet till 40 milj. kr. för perioden /86 -- 1989/90 och till 47 milj. kr. för perioden /91--1994/95 penningvärde. I budgetpropositionen för (prop. 1989/90: 100, NU28, rskr. 248) behandlades på nytt frågan om fortsatt upprustning av /91--1994/95. Som underlag för bedömning av kvarvarande upprustningsbehov redovisades resultatet av en av genomförd utredning. I propositionen beräknades den sammanlagda kostnaden för upprustning under ovan nämnda femårsperiod till 76 milj. kr. Till denna kostnad kommer ett beräknat negativt resultat i kanalbolaget på totalt ca 1,8 milj. kr. för åren 1990--1992. Sammanlagt beräknades en kostnad om i genomsnitt ca 15,6 milj. kr. per budgetår /91--1994/95. beräknas den årliga underhållskostnaden uppgå till 9--10 milj. kr. I syfte att upprätthålla som ett kulturhistoriskt byggnadsverk och möjliggöra att kanalen förblir ett attraktivt turistmål har regering och riksdag genom olika beslut bidragit med totalt ca 80 milj. kr. för upprustning av kanalen /86--1991/92. Senast beslutade regeringen om nedsättning av domänverkets inleveranskrav för på 16 milj. kr. som bidrag till domänverket för upprustning av /92. Enligt regeringens proposition 1991/92: 38 om inriktningen av den ekonomiska politiken redovisas bl. a. regeringens strategi för förmögenhetsförvaltningen (avsnitt 4.11 s. 63) innebärande bl. a. att staten bör effektivisera sitt ägande. Strategin för förmögenhetsförvaltningen bygger på tre faktorer. En tydlig statlig ägarfunktion som upphandlar tjänster på marknaden, brukare som inte är bundna att nyttja statens tillgångar samt föreskrifter som utfärdas av ansvariga tillsynsmyndigheter eller av statsmakterna. För kanalbolag innebär denna strategi att drift och underhåll av kanalen bör skiljas från ägandet av kanalen. Drift och underhåll bör upphandlas i konkurrens på marknaden. Mot bakgrund därav anser jag att följande bör gälla för kanalbolag i samband med att domänverket ombildas till aktiebolag Kanalfastigheten överlåts till staten medan bolaget behåller övrig skogsmark. Det statliga ägaransvaret för kanalen, kan liksom för all annan mark som kvarstannar i statens ägo, tills vidare att utövas av . I överlåtelseavtalet mellan staten och det nya domänbolaget bör bolaget få i uppdrag att under en begränsad avtalsperiod svara för drift och underhåll av kanalen enligt gällande upprustningsplaner. Verksamheten finansieras inom ramen för de villkor som anges i överlåtelseavtalet mellan staten och . Genom denna lösning anser jag att såväl bevarandet av kulturhistoriska värde som upprustningen av kanalen säkerställs. Lösningen motsvarar också redovisad strategi för förmögenhetsförvaltningen. 7 Upprättade lagförslag I enlighet med vad jag nu har anfört har det inom upprättats förslag till 1. lag om ändring i rennäringslagen (1971: 437), 2. lag om ändring i lagen (1980: 565) om undantag från fastighetsbildningslagen (1970: 988) och jordförvärvslagen (1979: 230) vid friköp av kronotorp, 3. lag om ändring i jaktlagen (1987: 259), 4. lag om ändring i vapenlagen (1973: 1176). Jag har i detta ärende samrått med berörda statsråd. 8 Specialmotivering 8.1 Förslaget till lag om ändring i rennäringslagen (1971: 437) 3, 16, 18 och 21 §§ Enligt den ursprungliga lydelsen av paragraferna har samebyn och dess medlemmar vissa angivna rättigheter på mark som ägs av staten. Sådan mark benämns i lagen kronomark. Genom den föreslagna ändringen bibehålls de angivna rättigheterna på sådan mark som vid utgången av tillhörde staten men som därefter har överlåtits till annan. För enkelhets skull bibehålls termen kronomark för sistnämnda typ av mark eftersom den marken i lagen intar samma ställning som statlig mark. Den mark som vid utgången av var i statlig ägo behåller alltså sin ställning som kronomark oavsett i vems ägo den därefter är. I paragraferna har också vissa redaktionella ändringar gjorts. 3 § Enligt 3 § första stycket 1 får renskötsel bedrivas i och läns lappmarker dels ovanför odlingsgränsen, dels nedanför denna gräns på mark som tillhör staten (kronomark) och renbetesland där skogsrenskötsel av ålder bedrivs , sommaren eller hösten. Paragrafens andra stycke innehåller vissa definitioner. Med renbetesland förstås enligt bestämmelsen mark som vid avvittringen förklarats utgöra renbetesland eller av ålder använts som sådant land. I lagen (1928: 309) om de svenska lapparnas rätt till renbete i som föregick den nuvarande rennäringslagen, gjordes skillnad mellan fjällrenskötselns och skogsrenskötselns rätt till betesområden. Skogssamerna fick enligt 3 § 1 mom. lagen uppehålla sig med sina renar inom lappmarkerna ovanför odlingränsen samt nedanför denna gräns på mark som antingen tillhör kronan eller utgör renbetesland, "dock att de må uppehålla sig endast å trakter, där skogsrenskötsel av ålder förekommer , sommaren eller hösten". I betänkandet (SOU 1968: 16) Rennäringen i föreslog rennäringssakkunniga att rådande skillnad i rättsställning mellan fjäll- och skogsrenskötseln skulle avskaffas. "Någon väsentlig vare sig inskränkning eller utvidgning av de nuvarande rättigheterna, vilka lagfästs efter ingående överväganden och får betraktas som hävdvunna, har inte ansetts böra vidtagas," anförde de sakkunniga. Rennäringssakkunnigas förslag om renskötselområdets omfattning antogs i det väsentliga av (prop. 1971: 51, JoU37). Någon diskussion om ändring av områdesbestämningen förekom inte, vare sig i propositionen eller i utskottets betänkande. Bestämmelsen har i sin nuvarande lydelse vid tillämpningen ibland uppfattats så, att renskötsel får bedrivas på all mark nedanför odlingsgränsen som tillhör staten (1990/ 91: JoU22). Genom en redaktionell ändring av punkten 1 framgår klarare att som villkor för att renskötsel skall få bedrivas krävs, även i fråga om statens mark, att skogsrenskötsel av ålder bedrivs där , sommaren eller hösten. Genom en ändring av första stycket punkten 1 bibehålls i och rätten till renbete även utan upplåtelse på de områden som vid utgången av tillhörde staten och var särskilt upplåtna till renbete. Skälen till ändringen framgår av avsnitt 4.2.6. 17 § Genom en ändring i paragrafens första stycke får virke till anläggning, byggnad samt bränsle och slöjdvirke tas även inom de områden i och som vid utgången av tillhörde staten och som var särskilt upplåtna till renbete. Av bestämmelsens tredje stycke, som inte har ändrats, framgår vad som får avverkas eller tillgodogöras. Skälen till ändringen framgår av avsnitt 4.2.6. 21 § Genom en ändring i paragrafens första stycke behöver ersättning inte lämnas för de lövträd som avverkas inom de områden i och som vid utgången av tillhörde staten och som var särskilt upplåtna till renbete. Skälen till ändringen framgår av avsnitt 4.2.6. 25 § I ett nytt fjärde stycke ges samebymedlemmar rätt till jakt efter rovdjur samt husbehovsfiske inom de delar av samebyns betesområde som ligger inom de delar av och som vid utgången av tillhörde staten och som var särskilt upplåtna till renbete . Skälen till ändringen framgår av avsnitt 4.2.6. 8.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1980: 565) om undantag från fastighetsbildningslagen (1970: 988) och jordförvärvslagen (1979: 230) vid friköp av kronotorp 1 § Genom den föreslagna ändringen kommer lagen att vara tillämplig på lägenhet som vid utgången av stod under domänverkets förvaltning oavsett vem som därefter äger lägenheten. 8.3 Förslaget till lag om ändring i jaktlagen (1987: 259) 10 a § Bestämmelsen har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 4.1.9). Stadgandet innebär ett undantag från huvudregeln att jakträtten tillkommer markägaren. På de berörda områdena tillkommer jakträtten staten som där har samma befogenheter som en vanlig jakträttsinnehavare. Jakträtten är knuten till vissa områden och påverkas därför inte av ägarbyten eller ändringar i fastighetsindelningen. Följande områden omfattas av bestämmelsen. i , och angränsande kronoegendomar ävensom kronoegendomarna på Eriksö i , i , kronoegendomen i län, och Hunneberg i och , i län, i och samt i , och . De nämnda områdena finns angivna i ett kungligt brev . 8.4 Förslaget till lag om ändring i vapenlagen (1973: 1176) 32 och 41 §§ I paragraferna ges bestämmelser om vissa befogenheter för personal vid ett antal angivna myndigheter. Genom ändringen tas domänverket bort från de angivna myndigheterna. 9 Hemställan Jag hemställer att regeringen föreslår dels att anta förslagen till 1. lag om ändring i rennäringslagen (1971: 437), 2. lag om ändring i lagen (1980: 565) om undantag från fastighetsbildningslagen (1970: 988) och jordförvärvslagen (1979: 230) vid friköp av kronotorp, 3. lag om ändring i jaktlagen (1987: 259), 4. lag om ändring i vapenlagen (1973: 1176), dels att godkänna 5. de riktlinjer för försäljning av mark till enskilda som jag förordat (avsnitt 4), 6. de riktlinjer för överföringen av fast egendom från staten till som jag förordat (avsnitt 4), 7. de riktlinjer för överföringen av tillgångar och skulder från staten till som jag förordat (avsnitt 5), 8. de riktlinjer för det framtida ansvaret för kanalbolag som jag förordat (avsnitt 6), dels att bemyndiga regeringen 9. att genomföra ombildningen av domänverket till ett aktiebolag enligt de riktlinjer jag förordat. 10 Beslut Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärder och de ändamål som framgår av föredragandens hemställan. /1/ 1 Senaste lydelse 1991: 1181. /2/ 2 Senaste lydelse 1991: 1181. Bilaga 1 Lagrådsremissens lagförslag 1 Förslag till Lag om ändring i rennäringslagen (1971: 437) Härigenom föreskrivs att 3, 16, 17, 18, 21 och 25 §§ rennäringslagen (1971: 437) skall ha följande lydelse. 3 § /kolumn1/ Renskötsel får bedrivas /kolumn2/ Renskötsel får bedrivas /kolumn1/ 1. /kolumn2/ 1. /kolumn1/ i och /kolumn2/ i och Västerbottens- läns lappmarker dels ovanför od- /kolumn2/läns lappmarker dels ovanför od- lingsgränsen, dels nedanför denna /kolumn2/lingsgränsen, dels nedanför denna gräns på mark som tillhör staten /kolumn2/gräns på mark där skogsrenskötsel (kronomark) och renbetesland där /kolumn2/av ålder bedrivs , som- skogsrenskötsel av ålder bedrives /kolumn2/maren eller hösten och marken an- , sommaren eller hös- /kolumn2/tingen utgör renbetesland eller till- ten, på renbetesfjällen i /kolumn2/hör eller vid utgången av län, /kolumn2/tillhörde staten (kronomark), på /kolumn2/renbetesfjällen i , /kolumn1/ inom de områden i /kolumn2/ inom de områden i och som särskilt /kolumn2/och som vid ut- upplåtits till renbete, /kolumn2/gången av tillhörde staten /kolumn2/och var särskilt upplåtna till ren- bete, /kolumn1/ 2. --/kolumn2/ 2. --/kolumn1/ i övriga delar av lappmarkerna /kolumn2/ i övriga delar av lappmarkerna nedanför odlingsgränsen, /kolumn2/nedanför odlingsgränsen, /kolumn1//kolumn1/ inom sådana trakter utanför /kolumn2/ inom sådana trakter utanför lappmarkerna och renbetesfjällen /kolumn2/lappmarkerna och renbetesfjällen där renskötsel av ålder bedrives vis- /kolumn2/där renskötsel av ålder bedrivs vissa sa tider av året. /kolumn2/tider av året. Med renbetesland förstås mark som vid avvittringen förklarats utgöra renbetesland eller av ålder använts som sådant land. Med renbetesfjällen förstås de vid avvittringen för samerna avsatta renbetesfjällen och de områden som sedermera upplåtits till utvidgning av dessa fjäll. 16 § Sameby får inom byns betesområde utföra arbetshage eller annat stängsel för renarna, renslakteri eller annan anläggning som behövs för renskötseln. Sameby eller medlem i byn får på utmark inom byns betesområde uppföra renvaktarstuga, kåta, förvaringsbod eller annan mindre byggnad som behövs för renskötseln. /kolumn1/ Är anläggning som anges i första /kolumn2/ Om en anläggning som anges i stycket avsedd för stadigvarande /kolumn2/första stycket är avsedd för stadig- bruk, skall den förläggas till plats /kolumn2/varande bruk, skall den förläggas som anvisas av markens ägare. Det- /kolumn2/till en plats som anvisas av markens samma gäller i fråga om byggnad /kolumn2/ägare. Detta gäller också i fråga om som anges i andra stycket, om den /kolumn2/sådan byggnad som anges i andra skall uppföras för stadigvarande /kolumn2/stycket, om den skall uppföras för bruk nedanför odlingsgränsen eller /kolumn2/stadigvarande bruk nedanför od- utanför renbetesfjällen på annan /kolumn2/lingsgränsen eller utanför renbe- mark än kronomark under statens /kolumn2/tesfjällen på annan mark än krono- omedelbara disposition eller mark /kolumn2/mark som står eller vid utgången av som vid avvittring utlagts till all- /kolumn2/stod under statens ome- männingsskog. /kolumn2/delbara disposition eller mark som /kolumn2/vid avvittring lagts ut till allmän- ningsskog. Vill sameby eller, om byggnad skall uppföras av medlem i byn, denne icke godtaga anvisad plats, bestämmer platsen. 17 § /kolumn1/ Behövs virke till anläggning eller /kolumn2/ Om det behövs virke till en an- byggnad som avses i 16 § första el- /kolumn2/läggning eller en byggnad som avses ler andra stycket, får skog avverkas /kolumn2/i 16 § första eller andra stycket, får på de delar av betesområdet som /kolumn2/skog avverkas på de delar av betes- hör till lappmarkerna eller renbe- /kolumn2/området som hör till lappmarker- tesfjällen. Inom samma delar av be- /kolumn2/na, renbetesfjällen eller de områden tesområdet får medlem i samebyn /kolumn2/i och för eget behov taga bränsle och /kolumn2/som vid utgången av till- slöjdvirke. /kolumn2/hörde staten och var särskilt upplåt- /kolumn2/na till renbete. Inom samma delar av betesområdet får medlemmar i samebyn för eget behov ta bränsle och slöjdvirke. Växande barrträd får avverkas endast efter anvisning av markens ägare eller brukare, om denne ej medger annat. På sådan mark utanför lappmarkerna och renbetesfjällen som hör till samebys betesområde får byn eller medlem i byn för ändamål som anges i första stycket taga endast torra träd, vindfällen, skogsavfall, tall- och grantjur eller, för tillfälligt behov, på utmark växande lövträd. 18 § /kolumn1/ Medlem i sameby har rätt att /kolumn2/ Medlemmar i en sameby har rätt inom byns betesområde på krono- /kolumn2/att ta virke inom byns betesområde mark under statens omedelbara /kolumn2/på kronomark som står eller som disposition eller mark som vid av- /kolumn2/vid utgången av stod un- vittring utlagts till allmänningsskog /kolumn2/der statens omedelbara disposition taga virke till uppförande eller om- /kolumn2/eller mark som vid avvittring lagts byggnad av familjebostad. Avverk- /kolumn2/ut till allmänningsskog för att upp- ning får ske endast efter anvisning /kolumn2/föra eller bygga om familjebostad. /kolumn2/Avverkning får ske endast efter an- /kolumn2/visning av markägare. 21 § /kolumn1/ För skog som avverkas på krono- /kolumn2/ För skog som avverkas på krono- mark under statens omedelbara /kolumn2/mark som står eller som vid utgång- disposition eller mark som vid av- /kolumn2/en av stod under statens vittring utlagts till allmänningsskog /kolumn2/omedelbara disposition eller mark behöver ersättning ej lämnas. Det- /kolumn2/som vid avvittring lagts ut till all- samma gäller växande lövträd som /kolumn2/männingsskog behöver ersättning eljest tages inom lappmarkerna el- /kolumn2/inte lämnas. Detta gäller också väx- ler på renbetesfjällen. /kolumn2/ande lövträd som annars tas inom /kolumn2/lappmarkerna, på renbetesfjällen samt inom de områden i och som vid ut- gången av tillhörde staten och var särskilt upplåtna till renbe- te. I andra fall än som avses i första stycket skall ersättning lämnas för rotvärdet av växande träd som tages.