prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens bedömning är att dessaförslag ligger väl i linje med de riktlinjer som redovisats. 6.3.3Principer för styrning och samordning av forskningsinsatserna 1992/93:170 Avsnitt6 Kommunikationsdep. -För att effektiviseraforslcningen, skapa bättte överblick och underlätta stymingen och sjunordningenbör en klarare rollfördelning eftersträvas inom den övergripandekommunikationsforskningen. -I fråga om övergripandeforskning bör beställar-, utförar- och användarrollema så långt möjligtrenodlas. -Regeringens och riksdagensuppgift bör framför allt vara att ange de övergripande ramama oc;h riktiinjemaför forskningen samt att svara för att det skapas en effektiv organisation föratt förvalta de resurser som avsätts för detta ändamål. - Övergången till resultatstyming ställer krav på enbättre redovisning av uppnådda resultat. Forskningens kvalitet och relevansbör fortiöpande utvärderas. Utredningensförslag: Överensstämmer i allt väsendigt med regeringens bedömning. Remissinstanserna:Huvuddelen av remissinstansema tillstyrker uttedningens förslag. Bakgrundoch skäl till regeringens bedömning: En klar rollfördelning inom denövergripande kommunikationsforskningen är effektivitetsbefrämjande, skaparfömtsättningar för en bättte överblick över forskningen och underlättarstyraingen och samordningen av forskningen. Att skilja på beställar-och utfönufunktionema inom FoU på områden där det inte finns någon yttreeffektivitetspress i form av ett sammanhållet resultatansvar ger bätttefömtsättningar för en fortiöpande utvärdering av forskningen och starkareincitament att anpassa forskningsresursema efter behoven. Från kvalitets- ocheffektivitetssynpunkt kan det också uppstå problem med att blanda beställar-och användarrollema framför allt när det gäller forskning som skall motiveraeller utvärdera en verksamhet eller då underlag skall utarbetas för avvägningarmellan olika verksamheter. TFU riktar viss kritik motregering och riksdag för att ha ägnat sig för mycket åt att detaljstyraforskningen inom kommunikationsområdet och därigenom försvårat en effektivpliinering av den övergripande forskningen. Regeringens uppfattning är attstatsmaktemas uppgift framför allt ligger i att ange de övergripande ramama ochriktlinjema för forskningen samt att svara för att det skapas en effektivorganisation för att förvalta de resurser som avsätts för detta ändamål. Attplanera och genomföra forskningen bör däremot överlåtas på ansvarigamyndigheter och forskama. I fråga om viss tillämpadforsknings-, utveckUngs- och demonstrationsverksamhet som är utpräglatmålinriktad kan det emellertid vara befogat att regering och riksdag gernärmare direktiv för verksamheten. Utvärderingenav svensk transportforskning har med avseende på kvalitet och inomvetenskapligrelevans varit eftersatt i jämförelse med flera andra sektorsforskningsområden. ITFB:s, VTI:s och fördjupade anslagsframställningar redovisasresultatanalyser med redogörelser för genomförda projekt ocheffektbeskrivningar. Myndighetema framhåller att det pågår aibetemed att utveckla resultatmått och system för att mer systematiskt dokumenteraverksamheten. Föratt avhjälpa de brister inom transport- och kommunikationsforskningen som TFUpekat på bör samtiiga beställare av övergripande kommunikationsforskningåläggas ett tydligt ansvar för att utvärdera den forskning som ges stöd. Detarbete som TFB och VTI inlett i samarbete med andra sektorsforskningsorgan förutveckling av resultatmått och resultatstyming bör därvid kunna utgöra ett stödockså för trafikverken vid den närmare utformningen av uppföljningssystemen. Regeringenavser att återkomma med riktiinjer till berörda myndigheter beträf&ndeuppföljningssystem och resultatmått. Forskningeninom kommunikationsområdet hämmas av bristen på kvalificerade forskare viduniversitet och högskolor. 1 promemoria,Forskningens utmaningar - En strategi inför 20(X)-talet (Ds 1992:97),konstateras att disputationsgraden är allt för låg. DettagäUer i särskilt hög grad inom de discipliner som har direkt anknytning tUlkommunikationsforskningen. En förklaring till att denna forskning är eftersattkan vara att den är tvärvetenskaplig till sin karaktär medan forskningen viduniversitet och högskolor har en företrädesvis disciplinindelad stmktur. Regeiingenredovisar i inledningsavsnittet till denna proposition sin syn på behovet avsärskilda åtgärder rörande utbildning och forskning inom universitet ochhögskolor. Med de ändrade styrformer som införs för universiteten ochhögskoloma vilar ett stort ansvar på dessa att svara upp mot de UtbUdnings- ochforskningsbehov som finns inom bl.a. kommunikationssektom. De statiigamyndighetema, verken och bolagen har också ett betydande eget ansvar förkompetensutvecklingen inom sektom, bl.a. genom att i sin personalpolitikpremiera forskaratbildad personal. Somtidigare framgått anser regeringen att en av statsmaktemas huvuduppgifter inomsektorsforskningen är att utforma en organisation som på ett ändamålsenligt ocheffektivt sätt kan förvalta de medel som avsätts för övergripande forskning,utveckling och demonstrationsverksamhet. Med utgångspunkt i de principiellastäUningstaganden som redovisats föreslås i det följande vissaorganisationsförändringar för att öka forskningens effektivitet och kvalitet. 1992/93:170 Avsnitt6 Kommunikationsdep. U..-! regeringensförslag innebär att TI-B även kommer att ha i uppgift att beakta behovet avmedel för långsiktig l:unskapsutveckling vid VTI. Den långsiktigakunskapsuppbyggande forskningen bör inte detaljstyras. Insatsema från TFB:ssida böi därför i princip inskränka sig till att prioritera forskningsteman medutgångspunkt bl.a. i förväntade kunskapsbehov och bedöma fömtsätmingama föratt bygga upp långsiktigt fungerande forskningsmiljöer. Detta bör ske medutgångspunkt i användarinttessena inom kommunikationssektom. Att ta ställningtill det närmare innehållet i forskningen bör däremot överlåtas påforskarvärlden. Det bör också vara forskarnas/forskningsinstitutionernasuppgift att utforma de ramprogramförslag som skall ligga till grand för TFB:sstöd på detta område. Strävan måste vara attetablera forskningsmiljöer som är kreativa, kvalitetsdanande och uthålliga.Detta talar för att miljöerna inte böra vara för små. Det är därför angelägetatt TFB:s insatser för långsiktig kunskapsuppbyggande forskning i tillämpligadelar samordnas med insatser som görs av trafikverken och inom angränsandesektorsforskningsområden, exempelvis inom ramen för industripoUtisktmotiverade stöd till forskning inom kommunikationsområdet. 1992/93:170Avsnitt 6 Kommunikationsdep. Tillämpadsamhällsmotiverad forskning och utveckling inom kommunikationsområdet Närdet gäller den samhäUsmotiverade tillämpade forskningen och utvecklingen kanstymingsbehoven vara större än när det gäller den långsiktigtkunskapsuppbyggande forskningen. 1 många fall kan och bör forskningsuppgifternaanges med stor precision eftersom forskningens uppgift i detta fall är attfinna lösningar på konkreta och väl definierade samhällsproblem. Detta talarför att man bör sörja för att användama får ett betydande inflytande överforskningen. Kravenpå forskningsresultatens kvalitet och integriteten i forskningsprocessen bördock även här ställas högt, bl.a. därför att även denna forskning har tilluppgift att förse såväl statsmaktema som många andra intressenter med ett frånsärinttessen fristående kunskaps- och beslutsunderlag. Forskama bör därför isamverkan med användama bestämma FoU-programmens inriktning. Att utforma ochstyra enskilda projekt bör vara forskamas sak. Regeringen vill understryka attdessa krav inte bara bör gälla den forskning som finansieras av TFB utan ävenden övergripande tillämpade FoU som och ges ansvar för. Övrigtillämpad forsknings-, utveckUngs- och demonstrationsverksamhet Beträffandeden tillämpade forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet därstatens övergripande ansvar består i att uppträda som ombud föranvändarintressen som saknar fömtsättningar att själv finansiera verksamhetenär styrproblemet etl: annat än för övriga typer av övergripande forskning.Forskningen bör här i huvudsak vara nära kopplad till de utvecklingsbehov somanvändama har. Det betyder att användarinttessena bör kunna styra dennaforskning på i princip samma sätt som enskilda forskningsfinansiärer inomstaten och näringslivet kan. Användarinflytandet inom denna forskning börsåledes vara mycket långtgående och även kunna inbegripa styming elleråtminstone nära uppföljning av enskilda projekt. Fördenna typ av forskning är det också enligt regeringens mening rimligt attstatsmaktema ger betydligt mer detaljerade riktlinjer för forskningensinriktning än vad som annars är lämpligt. Detta gäller i synnerhet förforsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamheten inom koUektivtrafikområdetdär regeringen i det följande kommer att föreslå en omläggning av stödet tillkollektivtrafikens utveckling. 1992/93:170 Avsnitt6 Kommunikationsdep. Enfömtsättning för att kunna tillgodogöra sig resultatet av FoU är att det finnsen god dokumentation av verksamheten. Någonheltäckande kartiäggning av och information om FoU på transport-, post- ochtelekommunikationsområdet sker fortfarande inte. TFB har framför alltkänt ansvar för att dokumentera den forskning beredningen finansierar. Somunderlag för sin fördjupade anslagsframställning för /94-1995/96har TFB dock utarbetat en särskild informationsplan. Dokumentations-och informationssystemen inom transportforskningsområdet har successivt byggtsut. Det återstår dock mycket att göra för att förbättra informationen för olikaanvändargmpper. Behovet av ökad intemationeU anknytning av svensktransportforskning berör inte minst dokumentations- och informationsområdet. Regeringens förslaginnebär att det övergripande ansvaret för informations- ochdokumentationsfrågoma på kommunikationsforskningsområdet samlas till enmyndighet - TFB. Ansvaret för informations- och dokumentationsförsörjningen förenasdärmed med ansvaret för övriga övergripande forskningsfrågor påkommunikationsområdet. Detansvar som läggs på det nya TFB att göra avvägningar i fråga om bl.a. denlångsiktiga kunskapsuppbyggande forskningens inriktning och bedöma vilkaforskningsmiljöer som är lämpliga för sådan forskning kräver att TFB kan ageralångsiktigt och som en kompetent och obunden beställare med hög integritet. Detfinns därför enligt regeringens mening starka skäl att ställa särskilda krav påTFB:s organisation och arbetssätt. Det gäller bl.a. FoU-planeringen,beslutssystemen, uppföljningen av forskningen samt informations- ochdokumentationsinsatsema. Etl krav somfortsättningsvis bör ställas på TFB är att myndigheten har en bred översiktöver forskningsläget och håller kontakt med forskningsfronten inom helakommunikationsområdet. Inte minst uppgiften att planera de långsiktigaFoU-insatsema ställer krav på överblick och helhetssyn. Regeringen anser motdenna bakgmnd att TFB bör åtemppta systemet med mera långsiktiga planer förinriktningen av forskningen. I sådana inriktningsplaner bör det vara möjligtatt sammanfatta forskningsläget och ge övergripande riktlinjer för fortsattaFoU-insatser inom hela TFB:s verksamhetsområde. Det är angeläget att TFB:suppföljnings- och utvärderingssystem är av god kvalitet. De förslag i dessaavseenden som TFB redovisat i sin fördjupade anslagsframställning är enligtregeringens mening en god gmnd att bygga vidare på. Regeringens bedömning äratt utvärderingar av forskningsinsatsemas kvalitet och relevans börutvecklas till att bli TFB:s viktigaste planeringsinstrament och spela en långtviktigare roll än t.ex. granskning av ansökningar om medel tUl forskningsprojekt. 6.4.2Forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom kollektivtrafiken 1992/93:170 Avsnitt6 Kommunikationsdep. -Anslaget B 4. Byggande avlänstrafikanläggningar, delposten Bidrag till investeringar i trafikmedel m.m.avskaffas. -TFB skall, för forsknings-,utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom kollektivtrafikområdet, avsättaett belopp i samma storleksordning som man gjort inom ramen förengångsanslaget för detta ändamål. - Utgående reservation för /93 påanslaget B 4. Byggande av länstrafikanläggningar, delposten Bidrag tillinvesteringar i trafikmedel m.m. får disponeras av TFB för att användas /94 för forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhetinom kollektivtrafikområdet. Bakgrund och skälen tillregeringens förslag: 1 trafikpolitiska beslut ingick såsom enväsentlig del ett ökat ekonomiskt stöd till kollektivtrafiken (prop.1987/88:50, bet. 1987/88:TU20, rskr. 1987/88:297). Blandannat inrättades ett särskilt bidrag för investeringar i lokal och regionalkollektivtrafik för att stimulera utvecklingen av bl.a. miljövänliga fordonsamt trafiklednings- och informationssystem. För detta ändamål avsattes /från anslaget B 4. Dessamedel har använts till ett mycket stort antal småskaliga objekt, där nyttan avdet statiiga bidraget knappast står i proportion till kostnadema föransökningsförfarandet. De anslagna medlen har inte heller kommit att förbmkasunder de löpande åren trots en riktad informationsverksamhet från Vägverketssida. Regeringen anser därför att kollektivtrafiken i länen bör stödjas på ettannat sätt än genom bidrag till enstaka smärre investeringar. Detta innebärinte att ansvar för yrkestrafik- och kollektivtrafikfrågor i övrigtändras. 1988års ttafikpoUtiska beslut innebar också att försöks- och demonsttationsprojektinom kollektivtrafiken skulle stödjas genom ett särskilt engångsanslag på 100miljoner kronor. Inom ramen för detta anslag skulle det även ske en utvecklingav fordon för lokal och regional jämvägstiik. Dessa medel har fördelats. Det är angeläget medfortsatta utvecklingsinsatser för den lokala och regionala kollektivtrafiken.På detta område saknas ekonomiskt starka aktörer som på egen hand kan genomförakraftfulla och långsiktiga utvecklingsinsatser. Erfarenheter från tidigareanslag för stöd till utvecklingsprojekt är också goda. TFB:s stöd tiUforsknings-, utvecklings- och demonstrationsprojekt har således stimulerat tillbeslut om resurser från många andra inttessenter. i stöd frånstaten har skapat utvecklingsprojekt på i storleksordningen 4-5 miljonerkronor. Anslaget har därmed fungerat som en brygga och katalysator församarbete mellan bransch och forskning. 10 1992/93. 1 samL Nr 170 Regeringenföreslår mot denna bakgmnd att anslaget G 3. De föreslagna medlen börkunna medverka till att begränsa det risktagande som trafikföretag,trafikhuvudmän och kommuner utsätter sig för när de vill pröva nyatrafiklösningar med okonventionell teknik. Därigenom kan också de resultat ocherfarenheter som kommer fram t.ex. genom olika forskningsprojekt som TFB, NUTEKoch VTI driver komma till snabbare tillämpning. Det är angeläget att TFBäven fortsättningsvis eftersttävar en så stor medfinansiering som möjUgt frånbl.a. trafikhuvudmän, trafikföretag och tillverkare. Stödet bör även i övrigtha samma inriktning som det tidigare engångsanslaget för forsknings-, uecklings-och demonstrationsverksamhet inom lokal och regional kollektivtrafik. 1.godkänner vad som anförts omforsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom kollektivtrafik,inkl. 2.godkänner att utgåendereservation för /93 inom delposten Bidrag till investeringar itrafikmedel m.m. inom anslaget B 4. Byggande av länstrafikanläggningar /94 får disponeras på anslaget G 3. Transportforskningsberedningenför forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inomkollektiv-trafikområdet. 1992/93:170 Avsnitt6 Kommunikationsdep. -VTI bör i största möjliga utsträckning renodlas till ett . VTI bör dock alltjämt vara en viktig resurs vad gällermiljö- och energikonsekvensbedömningar. -Uppgiften att utarbetaprognoser m.m. bör överföras till en särskild delegation. -Huvuddelen av VTl:s anslag förforskning och för övergripande dokumentations- och informationstjänster böröverföras till TFB . -VTl:s ansvar för vissdokumentations- och informationsverksamhet bör upphöra . - VTI skall fritt utforma sin verksamhet inom de måloch ramar som statsmaktema lägger fast. Utredningarna: VTI:sverksamhet har behandlats dels i en särskild rapport från ,dels av TFU. RRVredovisar i sin rapport att det hos VTI inte förekommer någon egentligbedömning av den vetenskapliga kvaliteten i arbetet eftersom verksamheten inteär underkastad de krav som gäller i vetenskapliga sammanhang. Det förekommerinte heller någon formaliserad bedömning av samhällsrelevansen av VTI:sforskning eller hur VTI uppfyller de krav som ställs på organisationen av dessuppdragsgivare. TFU:sslutsatser i fråga om VTI:s verksamhet överensstämmer i allt väsentiigt medRRV:s. TFU:s förslag till förändringar i VTI:s uppgifter överensstämmer ihuvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna:Huvuddelen av de remissinstanser som yttrat sig över TFU tillstyrkeruttedningens förslag. VTI har emellertid en avvikande mening. Bakgrundoch skälen tiU regeringens bedömning: Såväl RRV, TFU som de remissinstanser sombehandlat frågan ger ett entydigt positivt svar på frågan om VTI behövs. SåvälVTl:s kompetens som resurser framhålls i remissvaren. Regeringens slutsats äratt VTI inom den framtid som kan överblickas behövs och fyller en viktigfunktion inom transportforskningen. VTIrepresenterar en värdefull forskningsresurs och forskningsmiljö genominstitutets tvärvetenskapliga uppbyggnad och kontinuiteten i verksamheten.Vidare förfogar institutet över betydande materiella tillgångar i form avutmstning och anläggningar. Sammantaget utgör VTI den i särklass starkasteforskningsresurs på transportområdet som förfogar över . De flestabedömningar pekar mot att efterfrågan på den typ av forskning som VTI utförkommer att öka om man ser till verksamheten som helhet. Det finns inte heller några altemativa forskningsutförande organ som har sådan kompetens ellerkapacitet i övrigt att de kan ta över samtiiga VTI:s uppgifter. Universitet ochhögskolor är t.ex. inget heltäckande altemativ. Verksamhetensaknar dock inte problem. Dessa har utförligt belysts i den ovan nämndarapporten från . RRV:s iakttagelser överensstämmer i stort med den bild TFUgenom sina kontakter fått av verksamheten vid VTI. RRVkonstaterar i sin granskning att VTI i flera avseenden avlägsnat sig från denurspmngliga idén om VTI som i första hand ett forskning.Att lägga fast VTI:s gmndläggande roll och uppgift anser RRV vara ett ansvarför statsmaktema. Regeringen delar den uppfattningen. Regeringens utgångspunkt ärdärvid att VTI:s uppgift framför allt bör vara att utgöra en viktig nationellbasresurs för tillämpad transportforskning. Utvecklingenav VTI:s verksamhet kännetecknas av att skilda uppgifter tillförts under årenslopp. Verksamheten har därigenom efter hand blivit allt mer omfattande ochdiversifierad. Det har i sin tur medverkat till att VTI är den organisationinom ttansportforskningsområdet som har den största blandningen av uppgifter -en blandning som enligt fleras mening ger upphov till delvis oförenliga krav påverksamheten. Dendubbla roll av forskningsutförande organ och myndighet som lagts på VTI ser TFUsom ett problem även för statsmaktema och för forskningsorganisationen istort. Denna sammanblandning av roller strider också mot den ökade renodling avanvändar-, beställar- och utförandefunktionema som utredningen förespråkar. Fleraav de s.k. myndighetsuppgifter som VTI har är, som institutet självpåpekat, inte några myndighetsuppgifter i egentlig mening. VTI anser för sindel att "kunskapsförmedling" vore en mer adekvat benämning. Dethandlar till stor del om vissa uppgifter inom informations- och dokumenta- 1992/93:170 Avsnitt6 Kommunikationsdep. tionsområdetsamt deltagande i nationella och intemationella kommittéer och expertorgan. Regeringensbedömning är att det finns ett brett stöd för att i huvudsak renodla VTI:s rollpå det sätt som TFU förordat. Denenligt TFU besvärligaste dubbelrollen ligger i de nya prognos- ochutredningsuppgifter som VTI övertagit från det nedlagda Transportrådet.Formellt sett har VTI inordnat denna verksamhet i forskningsorganisationen ochden finansieras delvis via anslaget för s.k. egen FoU. I sak rör det sigemellertid om betydligt mera renodlade myndighetsuppgifter än de som anslagsteknisktbetecknas som "myndighetsuppgifter". Enligt regeringens mening ärdenna verksamhet till arten främmande för det renodlade forskningsinstitut somVTI bör vara. Uppgiften att utarbeta prognoser för transportsektoms utveckUngbör därför överföras till en delegation knuten till (). Regeringen återkommer med en utförligareredovisning av motiven för och innebörden av förslaget under avsnitt 6.5. Regeringenhar tidigare förordat att ansvaret för att samordna dokumentationen ochinformationen om den kommunikationsforskning som bedrivs både nationellt ochintemationellt fr.o.m. skall åvila endast TFB. VTI:smyndighetsansvar för dokumentation av och information om forskning inominstitutets verksamhetsområde bör därmed upphöra. VTI:s instmktion bör ändras ienlighet med detta förslag. 1 detta ligger ingen kritik mot det arbete somhittills bedrivits av VTI inom detta fält. Regeringen utgår också ifrån att TFBframöver i stor utsträckning kommer att köpa dokumentations- ochinformationstjänster av VTI. Regeringen utgår givetvis också från att VTI aveget intresse fortsätter att dokumentera och sprida information om sin egenforskning på ett ändamålsenligt sätt. Attforskningen vid VTI utsätts för konkurrens ställer krav på att de skildautförama av forskning ges någorlunda likartade fömtsättningar. Frånstatsmaktemas sida är det angeläget att likvärdiga fömtsättningar för å enasidan VTI och å andra sidan universitet och högskolor tillskapas. Det kan konstaterasatt resurstilldelningen till universitet och högskolor primärt baseras på derashuvudfunktion, nämligen att sörja för den högre utbildningen vilket innebärrelativt stora fasta resurser. Mot den bakgmnden är det svårt att helt jämförafömtsättningama. Regeringen gör bedömningen att VTI med den basresurs somföreslås ges goda fömtsättningar att alltfort utgöra en viktig del av svensktransportforskning. Regeringen avser att säkerställa att erfarenhetema avkonkurrensen mellan utförama dokumenteras på lämpligt sätt. Regeringenhar framhävt VTI:s roll som forskningsinstitut och konstaterat att detmedför vissa problem att förena denna roll med utpräglade myndighetsuppgifter.Enligt regeringens uppfattning är det själva myndighetsutövningen som ärproblemet och inte associationsformen i sig. Regeringen ser därför inte någraskäl att ändra VTI:s formella ställning som myndighet. De närmast till handsliggande altemativen - aktiebolag eller stiftelse - medför enligt regeringensmening inga fördelar vare sig ur verksamhetens perspektiv eller för staten idess egenskap av huvudman. Isamband med nedläggningen av överfördes till VTI vid årsskiftet1991/92 uppgiften att ta fram beslutsunderlag i form av konsekvensbeskrivningarför energihushållningen och miljön av olika trafik- och miljöpolitiskaåtgärder. Även framgent är det värdefullt för regeringen att ha tillgång tillett trafikgrensneutralt organ som kan bidra till utvärderingar av skilda slag.VTI besitter obestridligen en betydande kompetens inom 1992/93:170 Avsnitt6 Kommunikationsdep. området.Regeringen finner det mest ändamålsenligt att denna arbetsuppgift kvarstannarhos VTI. Medett bibehållet VTI i myndighetsform är det självklart en angelägenhet förregeringen att medverka till att VTI kan vidareutveckla sin kompetens.Resursmässigt föreslås VTI få en basresurs för de kommande tte åren för atttäcka bl.a. vissa kostnader för lokaler, särskild utmstning och kompetensutveckling.Därmed ges fömtsättningar för myndigheten att även framgent tillgodoseangelägna forskningsbehov. Med den modell för efterfrågestyming avforskningsverksamheten vid VTI som regeringen förordar är det primärt VTI:sansvar att utforma verksamheten efter beställarnas krav. Arbetsfördelningenmellan SGI och VTI är en fråga som aktualiserats av båda myndighetema. I densenaste budgetpropositionen (prop. 1992/93:100 bil.