prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Behoven av katastrof- och återuppbyggnadsbiståndär enorma och stora givarresurser kommer att krävas, inte minst då landetsaknar egna resurser. En intemationeU givarkonferens höUs i i december1992 i syfte att samordna de omfattande insatser som krävs för demobUisering avsoldater, repatriering av återvändande flyktingar och förberedelser för valet.Sverige deltar aktivt bland annat i det av FN organiserade arbetet med attreintegre-ra demobUiserade soldater. Mo(;ambiques biståndsberoende är unikt. ErUigt UNDPutgör biståndet hela T7 % av landets bruttonationalinkomst, vUket efter SaoTomé och Principe är den näst högsta biståndsandelen av BNI i världen. Sedan1987 genomför Mogambique ett ekonomiskt och socialt strukturomvandlingsprogrami samverkan med , IMF och med omfattande stöd av övriga givare.Programmet har inneburit omfattande UberaUsering av ekonomin. Under programmetsförsta vändes en tidigare kraftig minskning av BNP tUI enårlig ökning om . har dock tiUväxttakten avtagit och Ugger nukring O -. Detta förklaras delvis av den svåra torkan i landet, men ävenstrukturanpassningsprogrammets funktion och effekter kan Urågasättas. Ioch med undertecknandet av fredsfördraget inleddes en förberedelseprocessinför de fria val som avses äga rum . Den mogambikiskakonstitutionen har lagt en god grund, men mycket arbete återstår föratt göra landet till en fungerande demokrati. UppgUter om av statsmaktensanktionerade poUtiska mord eUer försvinnanden förekommer inte. Dock harunder kriget åtskilliga civila mördats och försvunnit i striderna meUanregeringen och Renamo. Enligtofficiella mogambikiska uppgifter var miUtärutgUternas andel av statenslöpande utgifter . Fredsfördraget stipulerar en omfattande minskning avförsvarets storlek vilket troUgen kommer att leda tiU en märkbar minskning avförsvarsutgiftema. Det totala biståndet till EnligtUNDP:s statistik uppgick det totala biståndet tiU Mogambique 1990 tiU 1,1 mUjarderUS dollar. De största biståndsgivarna, var enligt DAC 1990 i nämnd ordning:Sverige, EG, ItaUen, , , , och . Detsvenska utvecklingssamarbetet med Mogambique var från starten inriktat påatt skapa resurstiUväxt samt att minska landets beroende av . Det förödandeterrorkriget samt den djupa ekonomiska krisen och strukturanpassningsprogrammethar inneburit att samarbetet successivt har anpassats tiU landets svårasituation. Totalt har utbetalt 6,25 mUjarder kronor i gåvobistånd tiUMogambique /76-1991/92. Det av SIDA ingångnabiståndssamarbetet med Mogambique regleras av ett ettårigt avtal för budgetåret1992/93. Landramen är 395 mUjoner kronor. Samarbetet har dessutom vidgats tiUatt omfatta betydande insatser utanför den traditioneUa landramen. Regionaltsamarbete inom ramen för SADCC, betalningsbalansstöd, katastrofbistånd ochstöd genom enskUda orgaiusationer, utgör viktiga delar av det totalabiståndet. SAREC lämnar stöd tfll forskningsverksamhet och är aktivtinom industri- och näringsUvs-stöd. Totalt utbetalades under /92 610 mUjoner kronor tUl Mogambique. Samarbetsprogrammetär koncentrerat tiU tre huvudoniråden; fattigdomsbekämprung,institutionsuppbyggnad och ekonomiskt stöd tiU strukturanpassningsprogrammet.Samarbetet är huvudsakUgen inriktat på undervisning, förvaltning, lantbruk,katastroflindring, energi, telekommunikationer samt importstöd. Stödet tiUundervisningssektom är huvudsakligen inriktat på produktion och distributionav läromedel och skolmaterial tUl lågstadieundervisrung samt stöd tUlun-dervisrungsministeriets administration och planering. sering och stöd tUllandets enda universitet är andra samarbetsområden. har sedan ett drygtår fungerat som koordinerande part inom givarsamfundet när det gällerundervisningssektom. Förvaltningsbiståndet harökat i betydelse och syftar tiU att bygga upp och förstärkalandets statsförvaltning. Stödet omfattar direkt personalstöd ochutvecklingsprogram tiU vissa centrala departement, högskoleutbUdriing tiUhögre statstjänstemän samt stöd, drivet av tiU förvaltningen avMogambiques andra största stad - . Det svenska stödet tUllantbrukssektom är främst inriktat på institutioneUt samarbete avseende stödtiU jordbruksmiiusteriets planeringsenhet, och tUl lantmäteriverksamhet. Inomsamarbetet ryms även stöd tiU utsädesproduktion. Det svenska samarbetet inomsektom har genomgått en omfattande översyn, som skaU Ugga tiUgrund för ett nytt långsiktigt samarbete i delvis nya former. Stödet tiU telesektom ärkoncentrerat tUl UtbUdrung och administrativ utveckling som delvis är inriktadepå upprustning och utbyggnad av landets telenät. Energistödetär inriktat på projekt som rör överföring och distribution av energi. Ökadtonvikt har lagts på administrativ UtveckUng och utbUdning. PersonaUonden är ett sättatt ge Mogambique möjUghet att med svensk finansiering självt rekryterautländsk personal som förstärkning tUl statsförvaltningen. Denna biståndsformär viktig i Mogambique då stor på såväl kvalificerad personal, som på utländskvaluta till löner. TUlgångpå ufländsk valuta för viktig import är en förutsättningför att strukturanpassningsprogrammet skall kunna genomföras.Importstödshanteringen i Mogambique har genomgått storaförändringar. Fördelningen av utländsk valuta för import har hittiUs skett påadministrativ väg där ärendena skötts av en enhet inom handelsministeriet.Våren 1992 infördes, i samråd med och , ett så kaUat ickeadministrativtfördelningssystem, där valutan skall fördelas enUgt marknadsmässiga principeroch kanaUseras genom affärsbanker. Det svenska importstödet har volymmässigtminskat . /93 har inom landramenavsatts för importstöd genom det icke-administrativa systemet. Bistånd genom SIDA, mkr Disponibelt 1991/92 1992/93 Utbetalt 1991/92 Planerat 1992/93 Det regionala stödet genom SADCC Detregionala samarbetet med SADCC är för del i Mogambique huvudsakUgenkoncentterat tiU den strategiska transportsektom. Under /92har utbetalats tiU regionala projekt i Mogambique. Mogambiques mycket svåraförsörjningsläge, orsakat av såväl kriget som torkan, gör att behovet avomfattande katasttofbistånd har varit stort . /92 har utbetalats från katastrofanslaget.TiU detta skaU läggas ytterUgare som ur landramenkanaliserats tiU katastroflindring. Bistånd genom enskilda organisationer De svenska enskildaorganisationer som bedriver verksamhet i Mogambique är bland andraAfrikagrupperna, Röda Korset samt några missionsorganisationer. /92utbetalades till svenska enskUda organisationers insatser iMogambique. Det svenskaindustribiståndet till Mogambique hanteras /92 avSWEDECORP. Några insatser är under utfasning, andra har, eUer är på väg attomvandlas till joint-ventures. arbetar nu aktivt med beredning avnya insatser. Svenskt stöd tillforskningsverksamheten vid i inriktar sig främst tiU förlandet viktiga områden såsom samhällsvetenskap och marinbiologi. /92utbetalades genom SAREC. Offentligtnettobistånd/person 1990, USD tjänster och service L män ingen uppgift kvinnor ingenuppgift (1990) 16,(1990) 1 (1990) 43,21, Bistånd,andel av BNI Militärutgifter, andel av BNP Bistånd från , utbetalningar /92,mkr inom landramen utanför landramen enskilda oraanisationer katastrofbistånd Ekonomi, politik ocli samiiälle Namibiablev, efter många års befrielsekamp, självständigt . Vid deFN-övervakade valen fick SWAPO en majoritet av röstema. I regeringsställninghar SWAPO fört en försoningspolitik, som syftar tiU en konfrontationsfrigemensam uppbyggnad av den unga nationen. Lokala och regionala val genomfördes i månadsskiftetnovember/december. Iriri-kespolitiskt har inköp av ett franskt flygplan tiUstatsledningen omnämnts i massmediema och parlamentet. BeskyUningar omkorruption har förekommit, vUket föranlett regeringen att tiUsätta flerakommissioner. FörhåUandet tUl kan betraktas sompragmatiskt. NyUgen beslutades om en gemensam administration av enklaven . ekonomiska politik präglas avförsiktighet, balansering och marknadsanpassning. De första självständighetsårenshöga tiUväxttakt har något avtagit, som en följd av den ekonomiska lågkonjunktureni , minskad efterfrågan pä uran och diamanter samt torka. Densistnämnda faktom har också medfört att budgetutgiftema ökats och därmed budgetunderskottet.Inflationen har stigit och beräknas nu tUl . An så länge har inteNamibia någon aUvarUgare skuldsituation, men en sådan kan uppstå 1995 dåskuldmoratoriet gentemot upphör. Samtidigtsom man bedriver en ekonomisk poUtik som syftar tiU att skapa en bas förlångsiktig tUlväxt växer missnöjet med att reformtakten är aUtför långsam. Namibiavar vid självständigheten ett land med mycket skev irUcomstfördeliUng och någonradikal omfördelning som de fattiga önskade se när befrielserörelsen komtUl makten, har inte ägt rum. Arbetslösheten beräknas aUmänt uppgå tUl 30 %och torkanhar särskilt drabbat det fattiga Ovamboland där huvuddelen av Namibiasbefolkning bor. Dennamibiska konstitutionen ger ett mycket gott skydd för de mänskliga rättighetema.Dessa frågor ges också stor uppmärksamhet i den politiska debatten imassmediema och nationalförsamUngen. Regeringen har genomgående varit mycketlyhörd för kritik och påtryckningar i dessa frågor och den faktiska efterlevnadenav konstitutionens skydd för mänskUga rättigheter är god. En reformering pågårav de lagar som aUtjämt strider mot konstitutionen. Konstitutionens efterlevnadhar inte heller tiU fullo trängt igenom i hela samhället, bl a kvarleverbetydande delar av den traditionella rättskipningen på landsbygden. Detutländska biståndssamarbetet har endast inletts, varför det är förtidigt att göra någon bedömning. Bland de största givarna kan nämnas ,EG, de nordiska ländema och . Inom FNsystemet bör , och (torkinsatser)nämnas liksom de särskilda FN-fondema som inrättades före självständigheten.VärldsbaiUcen har ärmu inte inlett någon kreditgivning. Redani inledde biståndssamarbete med befrielserörelsenSWAPO. Huvudsakligen utgjorde detta ett stöd tUl dagliga fömödenheter tiU decirka 30.000 flyktingar som levde i SWAPO:s flyktingläger. Fram till Namibiassjälvständighet beräknades totalt ca 750 mUjoner kronor ha utbetalts i humanitärtbistånd tiU SWAPO. med densjälvständiga staten inleddes . Samarbetet syftar tiUatt stödja strävanden att främja ekonomisk och social utjämning, ökaden ekonomiska tiUväxten samt nationeUa oberoende, liksom medverka tUl attstärka den demokratiska utveckUngen. Förutom SIDA genomför SAREC forskningssamarbete.BITS och SV/EDECORP har inlett ett visst planeringsarbete för samarbete. Därutöverbedriver ett stort antal enskUda organisationer samarbete i . Detsammanlagda biståndet under /92 uppgick tiU 114,1 mUjonerkronor. Biståndet genom SIDA regleras av ett tvåårigtsamarbetsavtal t.o.m. . UtbetalrUngstakten har varit låg på grundav inkömingsproblem. Medelsfördelningen framgår av tabeU på derma sida.Samarbetet har huvudsakUgen koncentrerats tUl följande områden: Densvenska satsningen avser upprustning av vägar, studier över vägnätet och arbetsintensivametoder. Dessa insatser har koncentrerats tiU det eftersatta Ovamboland, därnära hälften av befolkning bor. Stöd ges också på central luvå tiU ministerietoch teleförvaltningen. Strävanatt medverka tiU att förbättra basutbUdningen är grunden för den svenskasatsiiingen inom undervisningssektom. Detta sker genom stöd tUl utveckUngen ochreformeringen av utbUdningssystemet samt tUl alfabetisering och vuxenutbUdning.En annan komponent utgörs av lä-rarutbUdnuig. Detta stöd har främst avsett uppbyggnad och förstärkrungav den namibiska central- banken,bla. finansiering av som f.n. är tiUförordnad centralbankschef.Stödet kommer också att användas för tryckning i av den nya namibiskavalutan, DoUar. Vidare används medel för uppbyggnad av statistiskacentralbyrå. Dennafond är huvudsakUgen avsedd för insatser inom tre huvudområden: direkt-anstäUningav utländsk personal, konsultinsatser inom strategiska områden och namibisktdeltagande i kurser och seminarier. Utöverdessa biståndsinsatser finansieras av SIDA utanför landramen följande insatser: SärskUda insatser för kvinnor, kulturstöd, mUjöinsatser,demokrati-och MR-stöd. Bistånd genom SIDA, mkr Disponibelt 1991/92 1992/93 Utbetalt 1991/92 Planerat 1992/93 Bistånd genom enskilda organisationer är ett land somsedan länge varit av intresse för enskilda organisationers engagemang. Ettflertal svenska enskUda organisationer har projekt och aktiviteter i landet.Bl.a. kan nämnas att Afrikagruppema har 18 utsända volontärer. Sammanlagt 1miljon kronor betalades ut i projektbidrag under budgetåret. Mot bakgrund av Namibiasekonomiska StäUning läggs betydande vikt vid att försöka bredda samarbetet. Idet syftet har särskUda medel anslagits bl.a. för . Det arbete som BITSoch inlett medverkar tiU denna breddning. Förslag tiU stöd tUlNamibias handelskammare, företagarutbildning samt uppslag på "jointventure" företag har presenterats. Inom forskningssamarbetets områdefinansierar SAREC två ekonomiska forsk-ningsmstihitioner (NEPRU och NISER),ökenforskning samt det nationella museet. .-f.' . . -jtiv a=,, _ J.- S / \ vv - 8,1 milj (1990) Offentligtnettobistånd/person, USD totalt 57,9(1990) industri tjänste sektorn L Bistånd från , utbetalningar /92,mkr 7,54, utanför landramen betalningsbalansstöd . regionala samarbete_ demokratiinsatser enskildaorganisationer särskilda program_ -_3,4 _0,4 Bistånd,andel av BNI Militärutgifter, andel av BNP 12,(1990) (1990) . .2,1 .0,2 Ekonomi, politik ocli samhälle Zambiagenomgår en ekonomisk och social förändringsprocess.Således återinfördes flerpartisystem avenpartistyre under president , och höUs friapresident- och parlamentsval. Valet resulterade i en överväldigande seger föroppositionspartiet (Movement for Multiparty Democracy) och dess ledareFrederick Chiluba som tiUträdde som president. är ett av världens mest skuldtyngdau-länder, mätt i förhållande tiU BNP och folkmängd. En stor del av skulden ärtiU multilaterala institutioner. av exportinkomster kommerfrån koppar som haft faUande världsmarknadspris under de senaste 15 åren.Beroendet av kopparinkomster är huvudförklaringen tiU den ekonomiska krisen.BNP per capita har sjunkit drastiskt. TUl detta kommer attstatsförvaltningen har svag administrativ kapacitet. Deekonomiska reformer som påbörjades med stöd av IntemationellaValutafonden (IMF), och givarsairUundet, har under den nya zambiskaregeringen intensifierats. Ekonomin, som tidigare präglades av statliga interventioneroch regleringar, liberaliseras successivt. Bland de åtgärder som snabbt vidtogsav den nya regeringen märks avskaffande av subventioner på majs och gödningsmedel,devalveringen av Kwachan med påföljande successivadevalveringar samt höjda räntor. Priserna på praktiskt taget alla varor har nusläppts fria. Det makroekonomiska resultatet av reformema har varit blandat;budgetunderskottet har visserUgen minskat, men inflationen är fortsatt hög.Regeringen har aviserat fortsatta stabiliseringsåtgärder och StmktureUa refor- mersåsom privatiseringar, rationaliseringar inom statsförvaltningen och reformerpå skatte-\och tullområdet. Ett särskUt åtgärdsprogram har utarbetats för attmUdra reformemas negativa sociala effekter. har liksom övriga länder iregionen drabbats av svår torka vilket minskat jordbruksproduktionen och ökatimportbehovet av majs med ca 300 miljoner US doUar. Torkan kommer medföra attBNP-tillväxten för blir negativ. De vidtagna ekonomiska åtgärderna haroundvikligen drabbat utsatta grupper i städema, bl.a. genom kraftigt ökadeUvsmedelspriser. Den ekonomiska krisen i sig har också medfört att arbetslöshetoch undersysselsättning ökat. Inkomstfördelningen är skev. har denförändrade politiken gynnat breda lager på landsbygden. Fortsatta reformer ochstabilisering av ekonomin är avgörande för att lösa ekonomiska kris.För att klara detta är i behov av ett generöst biståndsflöde ochskuldlättnader. Generelltär läget vad gäller mänskliga rättigheter relativt gott. Yttrandefriheten, somvarit förhållandevis omfattande, har förstärkts och debatten i press, radio ochTV är nu väsenthgt friare . har regeringen haft svårt atthelt släppa kontrollen över massmedierna. Vissa begränsningar har ävenförekommit i mötesfriheten. MiUtämtgifternauppgår till av BNP. Mot bakgrund av de positiva poUtiska förändringarnai regionen har den zambiska regeringen aviserat enminskning av miU-tärutgifterna. Ca14 % av BNP härrör från bistånd, vilket motsvarar /invånare. svararför av det samlade biståndet tUl . Andra stora biståndsgivare ärUSA, , , och EG. Densvaga adnunisttativa kapaciteten i statsförvaltningen påverkar genomförandetav de olika sektorstöden och försvårar reformprocessen. Importstödet, som gårtUl ett marknadsbaserat valutafördehUngs-system, fungerar väl och utgör ettviktigt stöd i övergången tUl marknadsekonomi. Huvuddelenav det svenska biståndet till kanaliseras genom SIDA. Andra myndigheterär och . Merparten av biståndet är relaterat tillstrukturanpassningsprogrammet. Totalt utbetalades under /. Utvecklingssamarbetetgenom SIDA regleras i ett ettårigt avtal för . Landramen /93 är . Under /92 utbetaladeSIDA av medel inom och utanför landramen. Sektorstöden ärkoncentrerade tUl jordbruk, undervisning och hälsovård. Importstödet har ökatskraftigt för att stödja strukturanpassningsprogrammetoch kan förväntas att vara fortsatt betydande sålänge genomför ekonomiska reformer i enlighet med programmet.Importstödet har fördelats fritt tiU det marknadsbaseradevalutafördelningssystemet, (). Det svenskavalutastödet har främst använts för import av insatsvaror och maskiner tillindustrin och jordbruket, medicin, olja, fordon samt textiUer. Stödet inom personal- ochkonsultfonden inriktas på områden, vilka är centtala för utformningen ochgenomförandet av ekonomiska politik. Av särskild betydelse är stödtiU , makroekonomisk rådgivning tiU finansministeriet samt enrevisorstjänst vid finansministeriet. Jordbruket är den sektorsom prioriteras i strukturanpassningsprogrammet. Inom jordbrukssektorstödet harde största insatserna varit stöd tUl integrerad landsbygdsutveckling,kooperation samt ett utsädes-och forskningsprogram. Insatserför småbönder och kvinnor på landsbygden är en viktig komponent ijordbruksstödet. Det svenska stödet har bl.a. bidragit till framtagning ochproduktion av det högavkastande majsutsäde som dominerar marknaden. Knappthälften av stödet tUl hälsosektom går tUl ett basläkemedelsprog|ram med syfteatt öka tillgången på och effektivisera användningen av basläkemedel inom primärvården.Programmet har resulterat i att läkemedelsförsörjningen för hälften av landetshälsocentraler på landsbygden har tryggats. Vidare ges bl.a. stöd till utbildninginom primärhälsovården och till aids-program. Störredelen av stödet tiU undervisningssektorn går tUl produktion av skolmöbler ochläromedel för grundskolorna, lärarutbildning i praktiskt inriktade ämnen ochhan-dikapputbUdning. EnsärskUd insats rörande rehabiUte-ringen av vattenkraftverket Kafue Gorge efteren brand ledde tiU att kraftverket kunde tas i fuU drift i december1991. Insatsen finansierades med medel från landramen och från anslaget förregionalt samarbete i . Bistånd genom SIDA, mkr Disponibelt 1991/92 1992/93 Ingående reservation 12,0 20,2 Utbetalt Planerat 1991/92 1992/93 Personal- och konsult fond 13,3 15,0 Torkrelaterade insatser 49,3 27,0 Under1992 har givit ett särskilt betalningsbalansstöd om 130 mUjonerkronor från anslagsposten Stöd tiU ekonomiska reformprogram och skuldlättnadsåtgärderinom ramen för särskilda program för (SPA). 80 miljonerkronor har använts för import genom OGL-systemet och tiU attunderlätta betalningar på gamla Världsbankslån. Utanför landramen berörs av det svenskaSADCC-samarbetet, främst rehabiliteringen av kraftverket Kafue Gorge ochinsatser längs . Från demokratianslaget har insatser genomförts föratt stödja genomförandet av parlamentsvalen , samt lokalvalen inovember 1992. Under anslagsposten SärskUda program harfinansierats ett industrisamarbete mellan zambiska och svenska småföretagare.Programmet har syftat tUl att öka de zambiska företagens konkurrenskraft genomutbildning, rådgivning och viss uttustning. Fr.o.m.1 juU övertog ansvaret och finansieringen av ovan nämndasmåindustristöd. Detav admmistterade bolaget deltar i ett jointventure företag för produktion och distribution av utsäde, Zamseed. Under budgetåret deltog 26zambier i intemationeUa kurser anordnade av BITS. tjänster och service Z , 8,(1990) ( 1990) 5, Andel av arbetskraften i Andel läskunniga Förväntad livslängd män 59,6 är kvinnor Bistånd,andel av BNI Militärutgifter, andel av BNP Offentligtnettobistånd/person 1990, USD Bistånd från , utbetalningar /92,mkr _13,0 _1,4 _0,75 _1,0 -1,0 _0,2 inom landramen _ utanför landramen katastrofstöd (inkl utbet fr ) _ 3,4 SAREC 6,5 Ekonomi, politik ocli samhälle Zimbabwehar lyckats väl när det gäUer att förse en stor del av befolkningen medgrundläggande utbildning och primär hälsovård men har lyckats sämre med investeringar,tUlväxt och arbetstillfällen. Zimbabweär mitt uppe i sin kanske värsta ekonomiska kris sedan självständigheten 1980.Landets ekonomiska reformprogram var på rätt väg när torkan började breda utsig över södra . De stora städerna lider svårt av bristen påvatten. Kolkraftverken går på sparlåga och elransonering har införts.Zimbabwe, som normalt är något av "kornbod", måste nu självimportera majs, den vanligaste födan. Den känsUga balansen i naturen störs närde vilda djuren dör. Den reala tiUväxten i har sjunkit från 1989 tiU3,1991. Jordbmkssektom väntas minska 1991 /92 viUcet leder tUl enBNP som blir lägre än . Budgetunderskottet motsvarar avBNP. Skuldtjänstkvoten uppgår tUl . Zunbabwe har skött sina utlandslånutan anmärkning. Den viktigaste exportprodukten är tobak. Ovanpåföljderna av torkan kommer de svåra sociala påfrestningar som det ekonomiskareformprogrammet har lett tiU. Nästa val är först , vUket ger regeringentid att genomföra en stor del av reformprogrammet, innan valsfrategiska häns}tar över. genomför, med stöd av bl.a. , ett egetstrukturanpassningsprogram . Omorienteringen mot marknadsekonomihar inletts med bl.a. avreglering och handelsUberaU-sering.Produktionsapparaten är sliten. Därför Ugger tyngdpunkten på ökade investeringari produktiv verksamhet medan miUtärutgUter och offentUg förvaltning skärs ned.Budgetunderskottet skaU mins- kasgenom bl.a. aweckling av subventioner tiU statUga företag och neddragning avantalet statUga tjänstemän. Den utländska valutan skaU till aUt större delfördelas genom marknadsbaserade system, dels via OGIL, Open General , dels via ERS, Export Retention Scheme. Det finns få små företag i landet.Ett planerat Investeringscentrum har ännu inte godkänts av parlamentet. Det främsta symptomet på problemen i ekonomin ärden höga inflationen. beräknas den växa tiU . Inflationen är enföljd av bl.a. dyrare import p.g.a. av torkan och den kraftiga nedskrivningenav zimbabwe-doUam, slopandet av pris-konfroU på flertalet varor samt höjdaavgifter på offentUga tjänster. Inflationen bidrar också tiU ett extremt högtränteläge - räntan på lån för nyinvesteringar är . Det gör detännu svårare att skapa nya arbetstUlfäUen och spär på den redan högaarbetslösheten på . Genom statsbudgeten /93 står det klart att regeringen,torkan tiU fröts, har för avsikt att fuUfölja reformprogrammet, stödja en återhämtninginom jordbrukssektom och håUa nere budgetunderskottet. Zimbabweär enligt konstitutionen en flerpartistat. (PF) dominerar poUtiken eftersammanslagningen med () 1989.Av parlamentets 150 ledamöterrepresenterar endast tre oppositionen. Detta beror på valsystemet som byggerpå enmansvalkretsar. Kandidater från oppositionen och oberoende kandidaterfick av röstema i parlamentsvalet 1990.Den enda poUtiska motvikten ärfackförenuigsrörelsen som med radikal retorik lockar tUl sig arbetslösa. Denheta debatten om jordreformen tycks ha svalnat något, efter att regeringen harvalt en mer pragmatisk håUning. Regeringen måste gå en svår balansgång för atttiUfredsstäUa de jordlösa och samtidigtsäkra jordbruksexporten och utlandetsstöd. Relationernamed börjar så sakteliga att normaliseras.