prop · GG03131 · 1992-12-31 00:00:00 — 1992/93:131Vederlaget i övrigt beskattes fullt ut utan hänsyn till anskafråingsvärdet påde avyttrade aktieraa eller andelaraa. Ändringaraai andra och tredje styckena är av redaktionell karakfer Denya besferaraelseraa träder i kraft och tillämpas försfegången vid texering. Lagrådet har påpekat att det kan förekomma att avyttringarsora skett före utgången av skall redovisas först vid texering,exerapelvis beroende på att det förefeg som är skattskyldigt har ett brateträkenskapsår En särskild besferaraelse föreslås cferför för att de nya besfemmelseraaom uppskov i 27 § 4 raom. resp. regleringen begräffände råbetold råsats vidfusioner i 3 § 8 mora. §ärde stycket skall tillärapas först i fråga om avyttringarsom skett efter utgången av . 10.3 Lagen (1990:654) om skatteutjämningsreserv Genomändringaraa i första stycket 5 cxh 6 har den uttryckliga hän-visrången till 27§ 2 mom. försfe stycket SIL tegits bort. I sfellet hänvisas till begreppet anskafrårågsvärdeberäknat enligt genomsmttsrae-toden. Eftersom detfe begrepp inte närmaredefinieras i survlagen har begreppet samma betydelse som i KL cxh SIL (jfr 14 §survlagen). Det innebär att föratom besfemmelseraa i 27 § 2 mom. försfe stycketSIL blir även besfemmelseraa om överfegande av anskafthingsvärden i exerapelvis27 § 4 mom. SIL i förekommande fall aktaella vid beräkning av kapifelunderlaget. Ändringeni andra stycket innebär att festigheter som förvärvats före utgången av år 1990skall anses förvärvade . Det på visst sätt beräknade taxerrågsvärdetfår cfe användas sora anskaffhrågsvärde för festigheten. Värdet av exempelvistillbyggnader som uppförts efter den får läggas till det enligt alteraativregeråberäknade anskafråingsvärdet. I tredje stycket finns en jämknrågsregel. Jämkmngkan bli aktaell exempelvis ora fastighetens värde minskat till följd av brandeller av andra orsaken Marknadsvärdet vid beskattnrågs-årets rågång på fastig-hetensbyggnader, mark och markanläggning skall jämföras raed av värdet beräknatenligt alteraativregerå. Av ändrrågen framgår att det är marknadsvärdet på dedelar av fastigheten sora fanns cxh sora finns kvar vid dentidpunkt då jämförelsen görs som skall utgöra utgångspunkt för jämkningen. Lagrammethandlar om öveigångspost vid räntefördelnråg. Ändrrågen i första stycketinnebär att övergångsposten skall beräknas först vid texerråg eller,för det fall företeget på grand av förlängt räkenskapsår råte skall texeras cfe,vid 1995 ärs texerråg. Har näringsidkaren kalenderår som räkenskapsår skallsåledes oveigångsposten beräknas vid texerråg pä gnmdval av kapitel imderlagetden . Itredje stycket görs en följdändrråg. Ändringenhar kommenterats i avsnitt 7.4. 10.4 Lagen (1990:655) om återföring av obeskattade reserver Tilläggetiförsta stycket rånebär att när en ekonomisk förenråg orabildas till ett aktiebolagfår återstående del av ett eventaellt uppskovsbelopp i förenrågen återförastill beskattnråg i bolaget enligt samma regler som gäller för förenrågen. Föratsättnrågenär att förenrågen i samband med upplösnråg har skiftet ut aktieraa i bolaget ienlighet med 3 § 8 raora. tredje stycket SIL. 10.5 Lagen (1990:663) om ersättningsfonder Nären ekonomisk förenråg ombildas till ett aktiebolag får ersättnrågsfond i förenrågenövertas av aktiebolaget. 10.6 Lagen (1979:611) om upphovsmannakonto 10 och 12 §§ Ändringaraahar kommenterats i avsmtt 7.5. 10.7 Lagen (1967:94) om avdrag vid inkomsttaxeringen för viss aktieutdelning Enligtandra stycket är avdragsrätten för Annell-avdrag begränsad till ett belopp sommotsvarar vad som inbetelate för aktieraa. Har aktiema i bolaget har skiftateut enligt 3 § 8 mom. tredje stycket SIL begränsas dock underlaget för Annell-avdragpå dessa aktier till ett belopp motsvarande råsatskapitelet i den ekonomiska förenrågsom skiftat ut aktieraa. 10.8 Lagen(1969:630) om viss skattefrihet för utdelning på Prop. 1992/93:131 aktie i interkontinental lufttrafik aktiebolag () Ilagen har gjorts en redaktionell ändrråg föranledd av att styckerådel-ningen i7 § 8 mom. SIL tidigare ändrats (SFS 1990:651) med verkan årstexerråg. 10.9 Skogskontolagen (1954:142) Ändrrågenhar kommenterats i avsnitt 7.5. 10.10 Lagen om återföring av allmäninvesteringsreserv Förslagethar kommenterats i avsrått 7.7. Det bör obeserveras att återförrågar enligt 11§ förste stycket f) eller g) råte orafettas av lagen. Vid såcfena återföringarskall särskilt tillägg alltjämt tes upp som råtäkt. 10.11-10.12 Lagen (1958:575) om avskrivning å vissa oljelagringsanläggningar,m.m., och lagen (1969:738) om rätt att vid inkomsttaxeringen erhålla avdrag förbelopp som tillförts Stiftelsen Petroleumindustriens Beredskapsfond, m.m Lagaraaupphävs och övergångsbesfemmelsema har kommenterats i avsnitt 6. Jag herasfelleratt regerrågen föreslår att ante förslagen till 1. lag om ändrråg i kommunalskattelagen (1928:370), 2. lag ora ändring i lagen (1947:576) ora stetliginkomstskatt, 3. lag ora ändrråg i lagen (1990:654) ora skatteutjämnrågsreserv, 4. lag ora ändrråg i lagen (1990:655) om återföring avobeskattede reserver, 5. lag ora ändrråg i lagen (1990:663) om ersättnrågsfonder, 6. lag om ändring i lagen (1979:611) ora upphovsmannakonto, 7. lag om ändrråg i lagen (1967:94) om avdrag vid inkorastfexerrågenför viss aktieutderåing, 8. lag om ändrråg i lagen (1969:630) om skattefrihetför utdelnråg på aktie i råterkontråentel lufttrafik aktiebolag (), 9. lag om ändring i skogskontolagen (1954:142), 10. lag om återförråg av allmän investerrågsreserv, 11. lag ora upphävande av lagen (1958:575) om avskrivnrågå vissa oljelagrrågsanläggnrågar, m.ra., 12. lag om upphävande av lagen (1969:738) om rätt attvid råkomsttexe-ring erhålla avdrag för belopp som tillförts Stiftelsen PetroleumrådustriensBeredskapsfond, m.m. 12 Beslut Prop. Regerrågenansluter sig till föredragandens överväganden cxh besluter att genomproposition föreslå rikscfegen att anfe de förslag sora föredraganden har lagtfiram. Förteckningöver remissinstanser som yttrat sig över Prop.1992/93:131 promemoria Inkomstskattefrågorvid Bilaga 1 omstrukturering av ekonomiska föreningar, m.m. Efterremiss har yttranden över promeraorian avgette av Hovrätten för ,Kammarrätten i , (), Fråansråspektionen, Juridiskafakulteten vid Umversitet, Centralorgamsationen /SR, FörenrågenAuktoriserade Revisorer , ek.fön. (), Landsoigamsationen i (LO), (),Riksförbundet Energileverantöreraa REL ekonomisk förenråg, Stockholrasfondbörs. Svenska Bankförenrågen, , , Tjänsteraännens Centraloigamsation (TCO) ochVärdepapperscentralen . , Svenska Arbetsgivarföremngen (SAF) och rådustriförbundhar avgett ett gemensarat yttrande. Yttrandehar också inkonunit från revisor . Förteckning över remissinstanser som yttrat sig överFinansdepartementets promemoria Skatteregler vid beredskapslagring av olja. Efterreraiss har yttranden över proraeraorian avgetts av ,Kammarrätten i Jönköpråg, , , , . Svenska Gasförenrågen,Svenska Kraftverksförenrågen, råstitatet, ,cxh Värraeverksförenrågen. Utdrag urpromemorian Skatteregler vid beredskapslagring Prop. 1992/93:131 av olja Bilaga 2 2BAKGRUNDEN TILL NUVARANDE REGLER 76 2.1De förste regleraa ora beredskapslagringav olja 76 2.21958 - oljelagrrågsprogram 76 2.3Avskrivnråg av oljelagrrågsanläggnrågar 77 2.4Värderråg av oljelager 78 2.51963 - oljelagrrågsprogram 80 2.61970 - oljelagrrågsprogram 81 2.81978 - oljelagrrågsprogram 82 2.9Nya regler för beredskapslagring 82 2.10 1987/88 - 1991/oljelagrrågsprogram 83 2.11 1992/93 - 1996/oljelagrrågsprogram 84 1 INLEDNING Prop. Bilaga2 Sedan 1930-telet har företeg varit skyldiga att hålla lager av olja för att tryggalandets behov av oljeprodukter i händelse av krig eller andra kriser(tvångslager, i fortsättmngen används synonymt även begreppet beredskapslager).Enligt nuvarande besfemmelser lagen (1984:1049) om beredskapslagrråg av olja cxhkol skall säljare cxh förbrakare hälla beredskapslager av bl.a. olikaoljeprodukter om försäljnrågen eller förbruknrågen uppgått till en viss råvå.Sedan år 1975 besferas lagrrågsskyldigheten för fredskrissituationer bl.a. avvissa åteganden som gjort mot andra länder (se avsmtt 2.6). Skyldighetenatt lagra olja för beredskapsäncfemål kompletterades raed början medsärskilda skatteregien Dessa föreskrifter finns i lagen (1958:575) om avskrivnrågå vissa oljelagrrågsanläggnrågar, m.ra. och lagen (1969:738) om rätt att vid inkomstfexerrågerhålla avdrag för belopp sora tillförte Stiftelsen PetroleumrådustriensBeredskapsfond, m.m. Skattereglernainnebär i korthet följande. 1.Avdrag medgavs för avskrivnråg av anläggnråg i bergrara för lagrråg av raråeraloljaeller annan anläggnråg för lagrråg av mråeralolja sora innefattede skäligtskydd mot förstörråg genom borabanfall eller beskjutnråg. Avskrivnrågstiden varfem ån En föratsättnråg var att anläggnrågen fårdigsfelldes under något av de beskattnrågsårför vilka texerråg i förste råstans verksfelldes åren 1959 - 1989. Avdragmedgavs endast för godkända anläggmngar raed en volyra på mråst 1 000 ra'. Fördet lagrrågsskyldiga företaget var fördelen med besfemraelseraa att anläggnrågaraakunde skrivas av i snabbare takt än vad sora var möjligt enligt de vanliga avskrivrångsregleraa. Statliga lån (bidrag) för att uppföra lagringsanläggnrågarbeskattades i takt med att anläggnrågaraa skrevs av. Statliga lån (bidrag) för anskaffiirågav oljelager beskattas i prråcip enligt företagets besfemmande. Obeskattadelagerlån nunskar eraellertid företagete möjlighet att skriva ner tvångslagretmed stöd av den nedan beskrivna särskilcfe lagervärderrågsregerå. Tvångslager (beredskapslager) av mråeralolja får i räkenskaperaaskrivas ned i takt raed att lagerlånen tas upp till beskattmng. Avdrag för nedskrivnrågmedges vid inkomsttexeringen. När hela lagerlånet beskattete får lagret skrivasned till O kr. Företag, sora träffat visst avtal raed Stiftelsen PetroleumrådustriensBeredskapsfond, medges avdrag för bidrag till stiftelsen. När företaget fårmedel från stiftelsen beskattas dessa hos företaget. Stiftelsen är frikalladfrån inkomst- cxh förraögenhetsskatt för belopp sora enligt avtalet betalatstill stiftelsen särat avkastnrågen av råbetelnrågaraa. Skatteregleraakom till cfe beredskapslagrrågen var under ett uppbyggnadsskede.Under årens lopp har förhållandena ändrats på sätt som gör att besfemmelseraa antrågenhelt saknar aktualitet eller kan ifrågasättas, råte mråst genom skattereformen har föratsättnrågaraa Mot bakgrund av de ändrade förhållandena görs i denna Prop. 1992/93:131 promeraoria en översyn av skatteregleraa. 2 BAKGRUNDEN TILL NUVARANDE REGLER 2.1 Deförsta reglema om beredskapslagring av oa Redanår 1938 råfördes skyldighet för oljehanderå att hålla lager av oljeprodukterför att trygga landets behov i händelse av avspärrnråg eller andra krisen Dennaskyldighet reglerades genora förordnrågen (1938:367) angående handel raed vissamråeraloljon Förordnrågen trädde i kraft (SOU 1933:25, prop.1938:233, 2LU 1938:56). Enligtförordnrågen skulle importörer av olja hålla lager råom riket. Samma skyldighethade den sora köpte raffråerad olja från svenskt oljeraffmaderi för försäljnråginora landet. Även raffråaderieraa var lagrrågsskyldiga för viss andel av denraffinerade olja sora såldes till svenska förbrakare. Lagret skulle uppgå tillviss andel av den olja som företeget sålt till förbrukare under föregåendekalenderår Regerrågen besfemde lagrrågsskyldighetens storlek. , soravar det siste året förordnrågen tillärapades, var den för bensrå ochfotogen särat för motor- cxh eldnrågsolja. Någrasärskilda skatteregler knutna till lagrrågsskyldigheten enligt lagstiftnrågfanns råte. Underfemtiotelet steg oljekonsumtionen. var på tredje plate bland världensländer i fråga om oljekonsuration per råvånare. Oljoraas andel i förbraknrågenav importerade bränslen, som var , hade stigit till ca62 %. förbrukades i landet 1,5 miljoner ra' drivraedel cxh eldnrågsoljormedan motsvarande siffra var 9 miljoner m'. Under1950-telet kom krav på att utvidga beredskapslagrrågen. Ett nytt system för oljelagrrågenföreslogs av oljelagrrågskomraitté (SOU 1957:4). antogs ettnytt prograra för lagrråg av mråeral-oljor - 1962 (prop.1957:144, 2LU 34, SFS 1957:343). Genomden nya lagstiftnrågen ökade lagrrågsskyldigheten för oljehanderå och raffinaderieraai avsevärd omfattnråg. Även närrågsidkare som importerade olja för egen förbraknrågoch vissa större förbrakare kom att omfattas. Oljelagrrågsprogrammetinnebar en övergång till fäste lagringsmål för olika oljeslag. Lagringsraålet fastsfelldesraed beaktande av dels den raängd sora i krig bedörades komma att erfordrasunder (krigsreserven), dels vad som kunde behövas med hänsyntill tänkbara störnrågar i oljetillförserå under fred (försörjnrågsreserven).Krigsreserven skulle tillgodose behoven såväl för totolförsvaret som för sarahälleti övrigt. Försörjnrågsreservens storlek besferades raed hänsyn till vad somansågs erforderligt för att trygga försörjnrågen under vråtrar med svåra isförhåUanden. Lagrrågen sköttes främstav oljebolagen. De som importerade olja för Prop. 1992/93:131 egen förbraknråg,samt återförsäljare av olja med en orasättnråg av Bilaga 2 lägst 20 000 ra' oraåret, var också lagrrågsskyldiga. Vicfere föreskrevs lagringsskyldighet förföreteg sora förbrukat mråst 15 000 m' per anläggnråg. År1958 uppgick antelet lagrrågsskyldiga företeg till något över 100, varav 85utgjordes av storförbrakare. Deförste lagringsbesfemmelsema hade saknat föreskrifter ora utförandet och karakferenav lagrrågscisteraanläggnrågar och övriga lageratryramen. Emellertidunderströks redan i förarbetena till förordmng behovet av skydcfed lagrråg(prop. Under fyrtio- och femtiotelen anlades bergramsanläggnrågarföreträdesvis i stetlig regi. Stetsbidrag kunde utgå för att fecka framför alltraerkostnaderaa jämfört med anläggmngar ovanjord (SFS 1948:73). Bergram hyrdesi många fell ut till näringslivet. Anläggnrågaraa nyttiggjordes även underfredstid. Enligt1957 års förordning ora oljelagring ra.ra. kunde regerrågen, beträffande oljaav visst slag, besferaraa att del av lagret skulle förvaras i bergram eller päannat säkert sätt. Oljelagrrågskomraittén ansåg att det var angeläget att såstor del av oljelagren sora raöjligt förvarades i skyddade anläggningar Förlagringsanläggningar i berg gjorde kommittén bedönmingen att man kunde utgåfrån att dessa i regel ansågs som byggnaden kunde cferför i allraänhetråte godkännas en högre avskrivnråg än I å . Anläggnrågar ovan jord (cisteraermed lednrågar och pumpan-ordmngar) fick skrivas av som råventerien Kostnadenför dessa anläggningar kunde skrivas av på fem ån Det var cferförofördelaktigare att uppföra en skydcfed bergramsanläggning än en cisteraovanjord. Från de synpunkter sora oljelagringskoraraittén företrädde framstoden uppmjuknråg av de skattemässiga avskrivnrågsprråciperaa som starkt befogad (SOU1957:4 s. 76). Koramittén lämnade dock råte något förslag till lagändring. Fråganora skattemässiga avskrivningsregler för anläggningar i bergrara togs raedanledning av oljelagringskoraraitténs betänkande upp av några remissinstansen Företräcfereför industrin och oljebranschen samt bl.a. riksskattenämnden ansåg attlättnader borde komma till stånd. Man ansåg att valet mellan skydcfed och oskydcfedlagrråg inte skulle påverkas av skattetekniska överväganden (prop. 1957:144 s. 30-31). Fråganora avskrivning av bergrara och andra skyddade anläggnrågar behandlades av ensärskild utrecfere. Förslaget finns redovisat i en proraeraoria som i valcfedelar återges i prop. Av förslaget fraragår bl.a. följande. Ränte- ocharaorteringsfria anläggnrågslån avskrevs av steten med 1/20 ora året. Eftersomlånen efterskänktes av staten skulle 1/20 tas upp till beskattning varje ån De skattemässigaavskrivningsregleraa gick därför inte i takt med låneavskrivningaraa. Särskilcfeavskrivrångsregler kunde vara berättigade om de var avsedcfe att dels stimulera till enfrivillig ökad lagring i skydcfede utrymmen, dels Prop. 1992/93:131 mildrade ekonoiniska verknrågaraa av en snabb tvångsvis utbyggnad av Bilaga 2 skydcfedeanläggmngar. Besfemmelseraa borde gälla anläggnrågar som fårdigsfelldes underen viss begränsad tid. Genomlagen (1958:575) om avskrivnråg å vissa oljelagrrågsanläggnrågar, m.m. råfördessärskilda avskrivnrågsregler för anläggnrågar i bergram för lagrråg av mråeraloljaeller annan anläggnråg för lagrråg av mråeralolja, som innefattar skäligt skyddmot förstöring genom bombanfall eller beskjutnråg (prop. 1958:B 6, BeU Bil). Avskrivrångsregleraavar tidsbegränsade och tog i prråcip sikte på det förste oljelagrrågsprogrammetsom sträckte sig . Eftersom det var ett omfattande arbeteatt fårdigsfella ett bergram till oljelager gällde avskrivrångsregleraa anläggnrågarsom fårdigsfelldes under de beskattnrågsår för vilka taxering verksfelldesåren 1959 - 1966. Avskrivrångsregleraa för en skydcfed anläggning utformadesså, att avdrag för avskrivnråg medgavs med en femtedel av anskaffhrågskostnadenper ån Enföratsättnråg för att få tillämpa de särskilcfe avskrivrångsregleraa var att anläggnrågenhade en volyra ora mråst 1 000 m' och att riksnänm-den för ekonoraiskförsvarsberedskap gcxikände aråäggnrågen som skydcfed. (I lagen anges numeraöverstyrelsen för ekonomiskt försvar som tillsynsrayndighet. Myndigheten, soraändrat naran till överstyrelsen för civil beredskap, har råte längre kvaransvaret för eneiiberedskapen utan tillsynsmyndighet är närings- cxh teknikutvecklrågsverket,.) Somtidigare nämnte föreslog oljelagrrågskommittén i sitt betänkande (SOU 1957:4)att lagrrågsskyldigheten skulle öka. I remissvar över betänkandet uttelade ett fiertelmyndigheter och orgamsationer, bl.a. riksskattenämnden, att det fanns skäl att råförasärskilda lättnadsregler för värderrågen av beredskapslager (prop. förorcfede att lagerägare befriades frånskyldighet att vid lagervärderrågen uppfe något värde eftersom lagret representeradeen fest tillgång sora lagerhållaren råte kunde fritt disponera (a. prop. Utrecferenora avskrivnråg av oljelagrrågsanläggmngar berörde även frågan om särskilcfe värderrågsreglervid inkomstbeskattnrågen för beredskapslagret (a. prop. s. 20). Idet föregående har encfest berörts frågan om ökade avskrivnrågs-raöjligheter ifråga ora oljelagringsanläggnrågar Men även kostnaden att hålla beredskapslagerär betydande cxh kan föranleda svårigheter vid fråansieringen. Emellertidsynes, sora tidigare framhållits, den omständigheten att en viss verksamhet göresmera kapitelkrävande råte böra föranleda permanente regler av speciell karakferi skattelag-stiftmngen. Av praktiska skäl bör varken permanente eller tillfålligabesfemmelser utformas så, att den del av oljelagret, som vid viss tidpunktöverstiger vad sora kräves för den löpande driften, får värderas på särskiltsätt. Vill raan råföra speciella besfemmelser av tillfålligkarakfer, synes de böra innebära, att lager av olja (evenråellt Prop.1992/93:131 även annat bränsle) hos sådana skattekyldiga, som omfattas avBilaga 2 tvångslagrrågsbesferaraelsema, får värderaslägre än enligt koraraunalskattelagens besfemmelsen Med hänsyn till att sfetsbidragskall utgå med 60 prcxent av sammanlagda kostnadema för öknråg av anläggnrågarcxh lager synes, ora tillfålliga avskrivnrågsregler förskyddade anläggnrågar råföres på sätt i det föregående föreslagits, specialbesfemraelseri fråga om lagervärderråg kunna undvikas. Nägot förslag till dylika besferaraelserhar cferför råte utformats. Detsagcfe gäller den lagerökmng som föraråeds av förordnrågen om oljelagring m.m.Vill raan genora liberala värderrågsregler stimulera till en frivillig lagerhålråingutöver den gräns, som betrågas av rent koraraersiella cxh drifttekmska hänsyn,kan besfemmelser att lager av olja vid inkorasttexerrågen får värderas lägre änandra lagertillgångar vara tänkbara. 1958:124 anförde departeraentschefen (s. 40). Jaghar tidigare i saraband med behandlrågen av avskrivnrågsregleraa för de skydcfedeanläggnrågaraa förorcfet en lösnråg, sora i prråcip innebär att avskrivmngskall få ske i samma takt som lånen uppfeges till beskatråråg. Jag är bereddatt tillstyrka en liknande anordnråg i fråga om tvångslagret. Besferaraelseraaför värdering av tvångslagret synes kunna utformas så, att den i räkenskaperaagjorda värdesättnrågen å detfe lager godkännes, cferest sistnämncfe värde råteunderstiger vid beskattnrågsårets utgång obeskattede lagerlån. Den del avtvångslagret sora finansierats med stetsmedel bör, som allmänna ombudet hos mellankommunalaprövnrågsnämnden i sitt yttrande framhållit, endast få nedskrivas i den taktsom lånemedlen uppteges som råtäkt vid beskattnrågen. lagerlänen i srå heråetuppteges till beskattmng får såluncfe tvångslagret nedskrivas till noll vid inkorastfexeringen.Utformas regleraa på detfe sätt kan man överlåte till den skattskyldige attavgöra när han vill upptega lagerlånen till beskattmng. Detär alltså encfest företeg som fått lagerlån som kan uråyttja de särskilcfe lagervärderingsregleraa.Dessutom krävs att företeget fullgjort sin lagrrågsskyldighet. Redanvid lagens tillkorast stod det klart att regleraa var av tillfållig karakfer(a. prop. s. 40). Vissaövergångsbesfemmelser kan bli erforderliga när de tillfålliga besfemmelseraa omvärderrågen av tvångslagret upphör att gälla. Även för det fallet atttvångslagren under en tillfållig kris får tas i anspråk i större utsträcknrågkan möjligen specialbesfemraelser bli erforderliga. Dylika övergångs- och specialbesfemraelsertorde böra utformas först när behov cferav uppkommen Tillfråansieringen av råvesteringskostnaderaa - oljelagrrågsprogramråfördes ett system med statliga lån. Lånen bekostades bl.a. genom införandetav den allmänna energiskatten. De lagrrågsskyldigaföretegen tog ut sråa kostaader för programraet Prop. 1992/93:131 genom prissättnrågenpä oljeprodukteraa. De stetliga lånen fördelades Bilaga 2 mellan de lagrrågsskyldigai förhållande till den mängd olja sora de skulle hålla i lagen Lånen, som löptepå , var ränte- cxh amorteringsfria och avskrevs av steten raed omåret. Somfraragår ovan beskattas anläggnrågslänen raed mråst en femtedel . Huvudregeråför lagerlånen är att de beskattes enligt företegets besfemmande. Obeskatfedelagerlån beskattas emellertid till den del de överstiger värdet på lagret.Beredskapslagret får å andra sidan råte skrivas ner till ett värde somunderstiger de obeskattede lagerlånen. Härigenom beskattedes de sfetiiga låneni takt med att lagrrågsan-läggrångaraa skrevs av och oljelagren skrevs nen Lagerlånenskall tes upp till beskatråråg senast under det år då den särskilcfe lagervärderrågsregeråupphör att gälla. Särskilda regler råfördes för det fell beredskapslagren raråskadegenom eldsvåda eller liknande. I sådana situationer kan tillsynsmyndigheten gedispens från lagringsskyldigheten. kanlagerlånen kvarsfe obeskattede trots att värdet på beredskapslagret är lägre ände obeskattade lagerlånen. Vicfere infördes besferaraelser sora tog sikte påföreteg som har obeskattade lagerlån och råte fullgjort sin lagrrågsskyldighet. Energi-och bränsleförbraknrågen fortsatte att stiga. Vidare fortsatte förbraknrågenatt förskjutas från fasta bränslen till eldnrågsoljon Konsurationen av fiytandedrivraedel och eldmngsoljor steg från 1,5 miljoner ra' till Över 13 railjonerra' . Iraporten av olja uppgick till 19 miljoner ra'. År1963 hade antelet lagrrågsskyldiga företeg ökat till omkring 130, varav 100 varstorförbrakare. Oljelagrrågsprograraraet raedförde enytterligare ökning av lagren (SOU 1962:40, prop. 1962:194, BeU 68, 2LU 45).Vidare ökade mängden oljeprodukter sora skulle förvaras i skyddade anläggnrågar Somtidigare finansierades programmet genom statliga lån och branschenspristillägg. Enligt departeraentechefen var det i och för sig riraligt att oljehanderåsvarade för hela fmansierrågen av oljelagrrågen eftersom fullgörandet av lagrrågsskyldighetenvar en föratsättnråg för handerå med olja i landet (prop. 1962:194 s. 45). Att steteni ökad omfattnråg bidragit till finansieringen fick ses mot bakgrand av att detvarit fråga ora en snabb uppbyggnad och försferknråg under ett begränsat antelån