prop · GG03220 · 1992-12-31 00:00:00 — 1992/93:220 let tillgymnasieskolan. De alternativa urvalsgrundema som Betygsbe- Prop.1992/93:250 redningen föreslår är bra med avseende på t.ex. det Estetiskaprogram- Bilaga 4 met och Hantverksprogrammet. Däremot skulle de blialltför omfattande och kostbara för att vara användbara vid urvalet tillövriga nationella program. Landstingeti uttrycker tveksamhet till den provperiod som förslås liggatill grund för urval till t.ex. vårdlinjen, eftersom det är mycket svårt attfinna några få provområden för ett program som leder till en mycket komplexarbetsmarknad. som kommun påpekar det orealistiska i att generellttillämpa inter>uer och provperioder i de fall man har ett stort antalsökande. Ansökningarna skall behandlas under stark tidspress, vilketförutsätter att intaipiingen kan skötas genom ett datoriserat förfarande på ettcentralt kansli och att betyg kan användas som urvalsinstrument. Jönköpingskommun anser att i första hand betygen skall utgöra grund för urval men kanacceptera de föreslagna alternativen som komplement. Kommunen önskar attanvisningarna för intagning kompletteras med skrivningar, som motsvarar dagensfri kvot-intagning. SIHpåpekar att utredningar visat att viktning endast marginellt förändrarintagning. För att viktning skall få en realistisk effekt fordras det att deämnen som viktas, minst viktas med faktor fem för att en större förändring avintagningen skall ske. Det gör att övriga betyg blir betydelselösa och denallsidiga utveckling som skall ge av eleven kan bli snedvriden om el<!venenbart koncentrerar sig på de fåtal ämnen som viktas. Enligt Betygsberedningensförslag är det inte heller möjligt att poängsätta de olika betygsnivåerna,varför en matematisk viktning knappast blir aktuell. Bl.a.Halmstads och kommuner understryker att kommunen själv bör fåavgöra vilka urvalskriterier som skall användas vid intagning tillgymnasieskolan. 8.3 Antagning till högskolan IBetygsberedningens uppdrag ingick att uppmärksamma vilken betydelse en vidgadanvändning av högskoleprovet skulle få för arbetet i gymnasieskolan. På grundav tidsbrist har inte beredningen kunnat fullgöra det uppdraget. Majoritetenav remissinstanserna betonar att det är svårt att finna urvalsinstrument somhelt kan ersätta betygen vid antagning till högskolan. Särskilt högskolornaställer sig negativa till den tanken. VHSframhåller att internationella erfarenheter visar att det är svårt att finnaurvalsinstrument som helt kan ersätta betygen. Högskoleprovet i sin nuvarandeform är inte lämpligt som enda urvalsinstrument, eftersom det visat sig attflera griipper missgynnats i testsituationen, bl.a. kvinnor, personer med annatmodersmål än svenska och sådana med handikapp av olika slag. För att högskoleprovetskall kunna ersätta be- tygen krävs ett omfattandeutvecklingsarbete. Andra urvalsinstrument Prop. 1992/93:220 har använts vidantagningen till högskoleutbildning i begränsad ut- Prop. 1992/93:250sträckning. Gemensamt för dessa är att de är mycket kostnadskrävande Bilaga4 att använda. inslag i rättning och värderingar är så tids- ochkostnadskrävande att de knappast kan tillämpas i större skala. Uppsalauniversitet framhåller att avgångsbetygen från skolan ger den bästa och iförhållande till urvalskostnaderna billigaste prognosen för studieframgång. SFSanser att högskolorna lokalt skall få välja enligt vilka kriterier de skallanta studenter, och att det måste vara möjligt för högskolorna att användabetygen för detta syfte, om de så väljer. Högskolani SundsvalllHärnösand uttrycker farhågor för att gymnasiereformens intentionerom en ökad möjlighet till högskolestudier för elever med 3-åriga yrkesgymnasieprograminte kommer att förverkligas om högskoleprovet blir den dominerandeantagningsformen. Universiteteti frågar sig vilka reaktioner som kan förutses från högskolorna somnu förfogar över rätten att själva formulera behörighetskraven. En möjlighetvore att högskolorna anordnade egna behörighetsprov i de ämnen där man villkunna förutsätta vissa förkunskaper. Nästa fråga bUr då hur sådana reaktionerkan förväntas återverka på gymnasieskolan. Sådana behörighetsprov kommer kanskeatt styra gymnasisternas och därmed lärarnas arbete på ett långt ifrånobetydligt sätt. 9.1 Elevers skilda förutsättningar Betygsberedningenföreslår att för elever som har betyget Icke godkändi flera ämnen i avgångsbetyget från skall skolanavge omdömen i de icke godkända ämnena. Mångaremissinstanser anser att det föreslagna betygssystemet inte tar tilhäcklighänsyn till elever som har särskUda svårigheter och uttrycker tveksamhetinför förslaget om omdömen. RHS framhåller att risken är atteleverna blir utpekade, och att ett omdöme som det är utformat i förslagetkommer att lägga ytterligare börda på barn som redan tidigare hardet svårt och som har behov av särskilt stöd och uppmuntran. HCKunderstryker att det är skolans ansvar att skapa en sådan undervisningssituationatt alla kan vara delaktiga. Ett omdöme i stället för betyg får inte gesdärför att skolan inte fullgjort sitt ansvar. HCK ser heller inga skäl till attdet skall anges i betyget vilka resurser skolan har satt in. framhåller atten sådan beskrivning hör hemma i en utvärdering av den enskilda skolan ochinte av individen. Umeåkommim framhåller att det är uttryck för en negativ elevsyn att skriva omdömenom varför eleven inte är godkänd. Det riktiga borde vara att skriva intyg somvisar att eleven är godkänd i de moment eleven kunnat göra. Synskadades riksförbundanser att i den mån omdömen ges skall det Prop. 1992/93:220 ske i samrådmed eleven och föräldrarna, och att det måste finnas en Prop. 1992/93:250möjlighet för eleven själv och för föräldrarna att lämna en kommentar Bilaga 4 till betyget Icke godkänd. Fleraorganisationer, t.ex. Dyslexbtifteben, pekar på att den kommunikativa förmåganbåde i tal och skrift betonas i de flesta ämnen, vilket gör att många elevermissgynnas. Ingenstans nämns det heller att det existerar olika metoder förutvärdering/bedömning, t.ex. muntlig redovisning i stället för skriftlig. Betygsberedningenföreslåir att specialarbetet skall betygssättas enligt samma skala som övrigaämnen. Majoritetenav de remissinstanser som kommenterat frågan tillstyrker att specialarbetetbetygsätts, men de flesta anser att det bör ske med färre betygssteg än de sexföreslagna. Tre betygssteg är det vanligaste förslaget med motiveringen attspecialarbetet är en förberedelse för högskolestudier och därför bör bedömasenligt den betygsskala som troligtvis blir generell för högskolan. Västeråskommun avstyrker förslaget med hänvisning till svårigheten att ange kriterierför betygsstegen som går att tillämpa för de vitt skilda slag av specialarbetensom förekommer i gymnasieskolan. Man förordar i stället någon form av omdömensom tas in i elevens slutbetyg. Betygsberedningenföreslår att komplettering får göras av avgångsbetyg från såväl komvux somgymnasieskolan och , dock tidigast somavgångsbetyget erhållits. Förslagettillstyrks, men de flesta instanserna anser att det inte bör finnas någondatumgräns för komplettering. Täbykommun påpekar vikten av att komplettering av betyg av rättssäkerhetsskälinnebär samma grundliga prövning av kunskaperna som det ursprungliga betyget, HCKunderstryker att kompletteringen inte får ersätta skolan, så att man hänvisarelev till att göra dessa kompletteringar i stället för att delta iundervisningen. Somenda instans avstyrker däremot Högskolan för lärarutbildning i attkomplettering skall kunna ske för att nå ett högre betyg även om godkändakunskaper redan finns, s.k. konkurrenskomplettering. Främsta skälen motkonkurrenskomplettering är att prognosvärdet av ett givet avgångsbetyg försämras,och att det gynnar den som har god ekonomi och stöd från hemmet och därmed ökarden sociala selektionen i högre studier. BådeHLS och pekar på att kompletteringen medför ökade kostnader försåväl den enskilde som för samhället. 9.4 Införande/genomförande Prop. Betygsberedningenföreslår att det nya betygssystemet införs suc- "' cessivtmed början i årskurs 7 i och i årskurs 1 i ° gymnasieskolanoch samordnas med införandet av nya läroplaner. Remissinstansernastöder Betygsberedningens förslag att införa betygssystemet medintroduktionen av nya läroplaner. Eftersomman i likhet med de flesta remissinstanserna uppfattar en vidare bearbetning avbetygsförslaget som nödvändig, påpekar att ett samtidigtinförande bara får ske under förutsättning att man då hinner med dennödvändiga vidareutvecklingen och kan ligga i fas med implementation ochfortbildning för båda förändringarna . Dådet krävs förankring i lärarkåren anser att en försöksverksamhetbör bedrivas innan ett nytt betygssystem tillämpas fullt ut. Uppsalauniversitet föreslår att betänkandet får utgöra ett fortbildningsmaterial förlandets lärare under t.ex. en treårsperiod. Det skulle kunna utmynna i enlivlig försöksverksamhet i landets skolor. Dessutom ser man det positivt att enfortsatt utveckling i betygsfrågan kan ske genom att skolans lärare ochlärarutbildningarnas personal och studerande tillsammans bedriver ettutvecklingsarbete kring frågor som gäller betyg, prov, provkonstruktion, mål,kunskapssyn, utvärdering m.m. Skolledarförbundetpoängterar särskilt att förtrogenhet med t.ex. den förändrade kunskapssynen ochde kriterier för bedömning av eleverna denna ger upphov till inte är självgenererandebland lärarna. Synpunkterpå att det är bra med framförs bl.a. av Haningekommun och i . Fleraremissinstanser, bl.a. kommun, framhåller vikten av attutvecklingsarbetet sker på skolorna, dvs. att genomförandet sker inifrån. Enighetråder om att omfattande fortbildningsinsatser kommer att krävas. Omförslaget genomförs kommer detta att kräva en mycket starkare betoning avmomentet bedömning, betygssättning och utvärdering i lärarutbildningenframhåller . Sådant utrymme är obetydligt i dagenslärarutbildning. Även SFS påpekar att det kommer att bli svårt att finnautrymme för dessa moment i lärarutbildningen. Göteborgskommun påpekar att utredningen inte berör att det nya betygssystemet kräver enomfattande och kostnadskrävande information. Även RHS betonar informationensbetydelse för att elever, föräldrar, skolans personal och många andra opinionsbildareskall få den insikt som ger acceptans för det nya systemet. Ett nytt och bättrebetygssystem blir verklighet först när det förstås och omfattas av alla berörda. Kommunförbundetsaknar en analys av de kostnader som införandet av ett nytt betygssystem kommeratt medföra. Inte heller om ansvarsfördelning mellan stat och kommun harBetygsberedningen lagt några förslag. 6 1 saml. Nr 220, 250 bilagor Högskolan iSundsvall/anser att kostnaderna för utbild- Prop. 1992/93:220 nings-och fortbildningsinsatser bör belasta de nya resurser som förut- Prop.1992/93:250 sätts avdelas av statsmakterna inför en så omfattande reform somdenna. Bilaga 4 /och , t.ex.,förutsätter att särskilda medel ställs tUl förfogande. kommun påpekardessutom att det måste klargöras varifrån tiden till fortbildningen skall tas. Sammanfattningav departementspromemorian Pop- 1992/93:220 (Ds 1992:129) Ny läroplan förspecialskolan och ZV?'' den obligatoriska särskolan. Med utgångspunkt iLäroplanskommitténs förslag till ny läroplan för betänkandet (SOU1992:94) Skola för bildning har en arbetsgrupp inom Utbildningsdepartementetutarbetat rubricerade promemoria med förslag till en gemensam läroplan för gmndskolan,specialskolan och den obligatoriska särskolan. Ett diskussionsmaterial förregeringskansliets fortsatta arbete med timplaner och kursplaner för specialskolanoch den obligatoriska särskolan har också utarbetats. 2 Arbetsgruppens förslag till läroplan Arbetsgruppenframhåller att de värden, såsom aktning för varje människas egenvärde,likvärdig utbildning, rätten att utvecklas i skolan etc, vilka framhålls somgrundskolans värdegrund, även gäller specialskolan och särskolan. Sammavärdegrund föreslås därför gälla för samtliga tre skolformer. Enligtarbetsgruppens mening bör dock separata timplaner och kursplaner utformas förspecialskolan och särskolan. Dessa tim-och kursplaner skall tydligt markeraskillnaderna i skolformerna, deras uppdrag, målgrupper m.m. För att avsnittet omskolans värdegrund skall kurma omfatta såväl som specialskolan ochsärskolan har arbetsgruppen föreslagit vissa smärre ändringar iLäroplanskommitténs förslag. 2.2 "Strävansmål" Arbetsgruppenföreslår att de mål skolan skall arbeta för, sträva mot, uttrycks på sammasätt för såväl som specialskolan och särskolan. För attLäroplanskommitténs förslag till strävansmål skall kunna tillämpas påspecialskolan och särskolan, föreslår gruppen att strävansmål nummer två"utvecklar ett rikt och nyanserat språk i tal och skrift samt förstårbetydelsen av att vårda sitt språk," och nummer fem "får insikt omsitt eget sätt att lära" omformuleras. Däremot föreslås ingenändring av det mål som anger aU skolan bör sträva efter att eleven kankommunicera på fler än ett främmande språk, trots att ytterst få av särskolanselever kan lära sig mer än ett främmande språk. Som strävansmål bör det dockkvarstå för det fåtal elever som skulle vilja studera ytterligare ett främmandespråk. 2.3 "Uppnåendemål" Prop. TT, u ■ u- ■ v t u u - Prop.1992/93:250 Enligt arbetsgruppensmening bor varje skolform ha egna s.k. uppnaen- ., Motiveringenhärtill är bl.a. att särskolan och specialskolan vän- ° dersig till elevgrupper med funktionsnedsättningar. Dessa elever - med olikaformer av funktionsnedsättningar - bör inte ha uppnåendemål av samma lydelseoch innebörd som elever. För varje skolform tydliga uppnåendemålspelar dock en stor roll både för arbetet i skolan och som informationskanaltill föräldrar om vad barn inom de olika skolformerna normalt förväntas uppnå. Flertaletelever i specialskolan skall ut på samma arbetsmarknad somgrundskolans elever och behöver därför få samma kunskaper och färdigheter frånsin skoltid som grundskoleeleverna. Därtill behöver de undervisning inom sådanaområden som motiveras av deras funktionsnedsättningar. Arbetsgruppen föreslårskilda uppnåendemål för döva och hörselskadade respektive synskadade elever ispecialskolan. Fördöva och hörselskadade bör sådana mål som innehåller formuleringar med taländras och uttryckas på annat sätt, vilket skett i arbetsgruppens förslag. Försynskadade har tillförts ett mål för den individuella träningen, som inuvarande läroplan omfattar bl.a. förflyttningsteknik, läsning med tekniskahjälpmedel och synträning. Mot bakgrund av dessa ämnens innehåll och denvariation som finns när det gäller elevernas funktionsnedsättningar framhålhirmålet utveckling mer än en lägsta nivå. Enav särskolans viktigaste upp.ifter är att ge eleverna goda förutsättningar attvara aktiva i det dagliga livet samt att förbereda dem för vux-enUvet.Uppnåendemålen för siirskolans elever behöver därför i hög grad vara personrelaterade. Arbetsgruppenhar upprättat förslag till särskilda uppnåendemål för såväl grundsärskolan somträningsskolan. Enligt gruppen är det viktigt att det klart framgår vilka målutbildningen har samt vilka krav de båda skolformerna ställer på eleverna. Arbetsgruppenanser att uppnåendemålen för träningskolan skall beskriva eftersträvadutveckling av varje elevs förmåga inom ett antal områden. Härigenom kan måleninte sägas ge uttryck för en viss lägsta nivå som alla elever i träningskolanskall uppnå. Däremot ger de en bild av vad verksamheten står för och vad lärareoch elever skall arbeta med. 2.4 Riktiinjer Prop. ,.. , , ., ... -.j -, ., ■ u I ■ Prop. angerfor varje område riktlinjer som beskriver Enligt arbetsgruppen är riktlinjerna tydli- ° ga och täckerspecialskolans och särskolans verksamheter. bör därför kunna varagemensamma för alla tre skolformerna. 3 Kursplaner och timplaner - ett diskussionsmaterial 1kapitel tre presenterar arbetsgruppen ett antal frågeställningar införregeringskansliets fortsatta arbete med utformningen av kursplaner ochtimplaner för specialskolan och den obligatoriska särskolan. Arbetsgruppenpresenterar två alternativ när det gäller stadieindelningen: Enligtaltemativ 1 skulle timplanerna för specialskolan och den obligatoriskasärskolan kunna anges på samma sätt som för , dvs. ett skede förårskurserna 1-5 och ett skede för årskursema 6-10 i specialskolan respektive6-9 i den obligatoriska särskolan. Enligt alternativ 2 skulle timplanetidenkunna anges för hela utbildningstiden. attundervisningen i specialskolan och den obligatoriska särskolan anges i klocktimmar, attden garanterade undervisningstiden endast avser skolformens totala timtaleftersom styrelsen för respektive skolform måste kunna jämka timplanen och anpassautbildningen efter varje elevs förutsättningar och behov. Därför kan inte allaelever garanteras samma timtal i de olika ämnena, attdet även inom ramen för specialskolans och den obligatoriska särskolanstimplaner bör finnas utrymme för eleverna att välja ämne/ämnen samt för skolanatt profilera sig, att minst avsätts för orientering om utbildningoch arbetsliv även för specialskolan och den obligatoriska särskolans elever.Enligt gruppen kan emellertid detta utrymme behöva utökas framför allt försärskolans del. Styrelsen i respektive skola bör därför i viss omfattning hamöjlighet att dels ta i anspråk tid från andra ämnen, dels disponera tid somavsatts för skolans lokala profilering, att specialskolans extra tionde skolårtydligare skall användas för attförstärka utbildningen i teckenspråk/svenska samt i bandi- Prop.1992/93:220 kappkompenserande ämnen, Prop. attdet föreslagna ämnet lek, idrott och hälsa bör behålla en relä- Bilaga 5 tivtstor omfattning i såväl specialskolan som i den obligatoriska särskolan.Motivet för detta är att elevema inte har samma möjligheter som elevema igrundskolan att på sin fritid delta i olika aktiviteter. Arbetsgruppenanser beträffande timplanen för den obligatoriska särskolan: attförutom ämnet lek, idrott och hälsa bör ämnen som hemkunskap och slöjd behållaett relativt stort utrymme i timplanen för särskolan, attämnena naturlära och samhällslära inte bör delas upp i olika ämnen i årskurs6-9, attdet bör Övervägas om ämnet barn- och ungdomskunskap, som har stor betydelse försärskolans elever, skall ha samma tidsmässiga uppräkning som i ,att B-språk inte bör vara ett ämne i grundsärskolan. Arbetsgruppenanser beträffande timplanen för träningsskolan: attsamma konstruktion som den nuvarande bör kunna behåUas , dvs. entimplanekonstruktion som anger en minsta procent för varje undervisninsområde. Arbetsgruppenanser beträffande timplanen för specialskolan för döva och hörselskadade: attnuvarande språkblocket teckenspråk, svenska och engelska kanersättas av en uppdelning i dels engelska, dels teckenspråk/ attengelska bör införas först i årskurs 3 eller 4 med hänsyn till atteleverna i årskurs 1 startar med teckenspråk och svenska, attämnesgruppen tecken;;pråk och svenska liksom i nuvarande läroplanbör syfta tiU en tvåspråkighet, vilket skall framgå av Det bör prövas om ämnena bör skiljas åt i desista årskurserna,. atttimförstärkningen i årskurs 1-4 kan användas bättre om den flyttadesöver till ämnet lek, idrott och hälsa och fördelades över Arbetsgruppenanser beträffande timplanen för specialskolan för synskadade: attämnet maskinskrivning skall utgå. 3.2 Kursplaner Prop. « 1, . Arbetsgruppen anserbeträffande kursplaner: ., , attdet finns goda skäl för att ha en avstämning på nationell nivå efter ett förstaskede i utbildningen. Lämplig tidpunkt för en sådan kan vara efter årskurs 5när utbildningen kommit halvvägs. Utvärderingen skall ge underlag för vilkaåtgärder som är nödvändiga för skolan att vidta för att eleven skall kunna nåde mål som satts upp för utbildningen i dess helhet, att kursplanerna i principkan ha samma uppbyggnad och struktur som för , dvs. varje ämne böri enlighet med förslag ha s.k. uppnåendemål förårskurserna 5 och 9 eller 10, attdet är viktigt att såväl grundsärskolan som träningskolan har egna kursplanereftersom de utgör underlag för elevers och lärares beslut om val av stoff ocharbetsmetoder. Dessa bör ges en sådan utformning att det särskilt framgår attsärskolan är en särskild skolform, attspecialskolan bör ha egna kursplaner endast i de ämnen som inte finns ellerskiljer sig från de ämnen som finns i . Sammanställningav remissyttranden över Prop-1992/93:220 departementspromemorian(Ds 1992:129) Ny BuTa 6' Läroplan för specialskolan och denobligatoriska särskolan Remissyttrandenhar kommit in från . iskolan (), (), Birgittaskolan i ,Kristinaskolan i , Manillaskolan i , Vänerskolan iVänersborg, Östervångsskolan i , i , Åsbackaskolan i ,i , Tomtebodaskolans resurscenter (TRC), ,, , , , , , ,, , , , , , , ,, , och kommuner, , ,, , , och läns landstingskommuner.Svenska kommunförbundet. , i (LO), (), (), och Skola (RHS), Dövas Riksförbud(SDR), (), , hörselskadadeoch språkstörda barn (DHB), (), förRörelsehindrade Barn och Ungdomar (RBU), Föreningen ,(), ,Ungdomar och Vuxna (FUB). Dessutomhar yttranden kommit in från Särskolans och specialskolans yrkesvalsläraresintresseförening (Syvi) samt från ytterligare ett mindre antal representanter förföreningar m.m. 1 Allmänt om arbetsgruppens förslag Denövervägande majoriteten av remissinstanserna ställer sig i huvudsak positivatill arbetsgruppens förslag men har synpunkter på framför allt de föreslagnauppnåendemålen, både vad gäller innehåll och formuleringar. Bl.a.SHR och DHB anser att arbetsgruppen alltför mycket har fokuserat sig påelevernas begränsningar och funktionshinder och inte lyft fram möjligheterna.Även RBU anser att flertalet förslag präglas av ett synsätt på elever medfunktionshinder som om de snarare utgör problem och belastning för skolan änav att människors särart berikar den. Malmökommun, däremot, anser att läroplanen som den presenteras i promemorian verkari rätt riktning för att förbereda de funktionshindrade barnen och ungdomarnapå ett realistiskt sätt för vuxenlivet. FUBanser att man bör ta bort grundskola och särskola som särskilda skolformer ochi stället skapa en gemensam skolform för alla barn i den obUgatoriska skolansom ett led mot en skola för alla. 7 1 saml. slår att man avskaffaruppdelningen i grundsärskola/träningsskola och i Prop. 1992/93:220 StäUet ersätter den obligatoriska; särskolan med särskild grundskola. remissinstanser, t.ex. SDR och DHB, anser att specialskolan för Bilaga6 döva och hörselskadade bör benämnas teckenspråkig grundskola för att markeraatt eleverna valt en skolform där undervisningen sker på teckenspråk och därde dövas kultur betonas. Frånflera håll påpekas att remisstiden varit för kort. Några remissinstanserbeklagar dessutom att inte samtliga skolformer behandlades i ett sammanhang av Läroplanskommittén.Vidare anser några det också otiUfredsställande att förslaget om gemensamläroplan för gymnasieskolan och övriga frivilliga skolformer inte går ut påremiss. 2 Gemensam läroplan för , specialskolan ochden obligatoriska särskolan Medutgångspunkt i förslag till ny läroplan för grundskolanföreslår arbetsgruppen en gemensam läroplan för , specialskolan ochden obligatoriska särskolan med gemensam värdegrund, gemensamma strävansmål menseparata uppnåendemål. Av de 34 remissinstanser som berört frågan är samtligapositiva till förslaget om en gemensam läroplan för de aktuella skolformerna.En gemensam läroplan skapar bättre möjligheter till samverkan mellanskolformerna och bidrar till att jämställa dem. De ändringar och tillägg tillden föreslagna läroplanen för som arbetsgruppen föreslår uppfattasav bl.a. kommun som välformulerade och som ett naturligt komplement till Läroj)lanskommitténsförslag. Göteborgskommun anser att arbetsgruppens förslag har en realistisk utformning med sammagrundläggande värderingar och långsiktiga mål för skolformerna, medan denpraktiska utformningen av undervisningen och kraven på eleverna kan anpassastill de faktiska förhållandena. Landstingeti påpekar att det bör vara självklart att särskolans och specialskolansmål skall relateras till samma värden som är grunden för .