prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Myndigheterna kommer att få en betydande frihet attsjälva göra avvägningar i finansiella frågor, vilket syftar till en effektivaremedelshantering. Myndighetsanslagen ändrar i de flesta fall karaktär fråntidigare förslags- eller reservationsanslag till ramanslag, vilket germöjlighet att till ett senare budgetår föra över såväl överskott som underskottpå anslaget. De nya budgeteringsprinciperna innebär att förväntade /94 för samtliga resursslag har beaktats vid anslagsberäkningen.Löne- och prisökningar skall således finansieras inom myndighetsanslagen samtdet utrymme som anslagssparandet resp. anslagskrediten ger. Investeringar ianläggningstillgångar kommer fortsättningsvis i princip att finansieras genomatt myndighetema tar upp lån i . 1 regleringsbreven kommerlåneramen att fastställas samt därav föranledda restriktioner vad gällerdispositionen av det anvisade anslagsbeloppet att anges. Statliga medelsflödenavses generellt komma att räntebeläggas. Under resp. anslag redovisas ommyndigheten kormner att tilldelas ett räntekonto med kredit iRiksgäldskontoret samt vad som i övrigt hänger samman med de nya principeraaför ekonomistyming. Effekternapå anslagsbeloppen av sänkningen av nivån på lönekost- Prop. 1992/93:100nadspålägget har inte nu kunnat beaktas och inte heller det förhållandet Bil. 6 att medel som tidigare anvisats direkt till Statshälsan avses fördelasut på myndighetema. Dessa frågor kommer att behandlas i regleringsbreven. 1991/92 Utgift 471 106 611 1992/93 Anslag 465 222 000 1993/94 Förslag 604 806 000' ' Den ersättning som tidigare utgått frånförsäkringskassorna för viss ADB-drift föresläs upphöra. () är centralförvaltningsmyndighet för socialförsäkringen och anslutande bidragssystem, dvs.sjukförsäkring inkl. föräldraförsäkring och tandvårdsförsäkring,folkpensionering, tilläggspensionering, delpensionsförsäkring,arbetsskadeförsäkring, allmänna bambidrag, bidragsförskott, bilstöd tillhandikappade, ersättning för vård av närstående och för ärenden som rörutbetalning av UtbUdningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning samt dagpenningoch familjebidrag till värapliktiga. De övergripande målen för RFV är att tillsammansmed försäkringskassoma genom den allmäima socialförsäkringen och anslutande bidragssystemge ekonomisk trygghet under livets olika skeden genom att dels ge ersättningtill sjuka, handikappade, barafamiljer och äldre, dels aktivt verka för attförebygga sjukdom och skada samt ge sjuka och handikappade möjlighet att återgåi arbete. RFV har i sin årsredovisning (ÅR) i de delar somavser resultatredovisningen redovisat verksamheten i följande områden -ekonomiskt stöd tillbamfamiljer -ersättning vid sjukdom ochhandikapp -ersättning vid ålderdom m.m. -administration ochfondförvaltning. Strakturen överensstämmer i väsentliga delar medden som redovisades i den fördjupade anslagsframställningen inför den treårigabudgetperioden /92 - 1993/94. Av resultatredovisningen i ÅR framgår utvecklingenmed avseende på kostnader, intäkter och volym. RFV har inlett ettutvecklingsarbete för att förbättra den löpande resultatredovisningen. Avsiktenär bl.a. att ta fram och utveckla nyckeltal för effekter i verksamheten, förproduktivitet och kvalitet. Sådana saknas i årets ÅR. För verksamheten angavs i regleringsbrev /92 att målen för RFV:s och försäkringskassoraas åtgärder motohälsan skulle vara att - försäkringsutbetalningarna på grand av sjukdomoch förtidspensione- Prop. 1992/93:100 ring, uttryckt i det s.k. ohälsotalet, sänktes jämfört Bil. -sjukfall som varat 30 dagareller längre borde bli kortare och färre -antalet nybeviljadeförtidspensioner inte skulle öka -andelen inbetaladeunderhållsbidrag i förhållande till utbetalade bidragsförskott skulleupprätthållas och om möjligt öka. Vad beträffar ohälsotalet blev enligt RFVresultatet en minskning med . En ohälsodag kostade ca 1,7miljarder kronor. Räknat i fasta priser minskade försäkringens ersättningar förinkomstbortfall vid ohälsa mellan med ca 5 miljarder kronor.Av detta belopp beräknar RFV att effekten av de sänkta ersättningsnivåema somföljt av sjukpenningreformen utgjorde samtatt berodde på minskat antal ersatta dagar. Antalet sjukfall som varat eller längrehar enligt RFV minskat kraftigt . Däremot varar dessa sjukfallallt innan de avslutas. Antalet nybeviljade förtidspensioner/sjukbidragminskade med 1 000 och var därmed lägreän 50 000. däremot tyder preliminära uppgifter på enökning. Beträffande inbetalade underhållsbidrag harsärskilda insatser vidtagits. Trots detta har andelen inbetalade belopp iförhållande till utgivna bidragsförskott minskat från 33 till vilketmotsvarar . Enligt RFV har dock inbetalningsgraden ökat, omhänsyn tas dels till den minskade uppräkningen av underhållsbidragen för år1991, dels till höjda förbehållsbelopp vid införsel samt försämradföreträdesordning för krav av underhållsbidrag. Vidare framhåller RFV i ÅR att de snabbaförändringar som sker inom socialförsäkringssektom ställer stora krav påadministrationen. För att klara kraven krävs fömyad och fördjupad kompetens,förändringar i organisationen och nya arbetssätt. Ett brett upplagtutvecklingsarbete bedrivs, där de viktigaste inslagen är decentralisering,kompetensutveckling och förbättrat ADB-stöd. En central del i stödet av RFV:s ochförsäkringskassomas verksamhet är ADB-utvecklingen. Förberedelser förmoderaisering av ADB-systemen har pågått med inriktning bl.a.att åstadkomma ett mer flexibelt handläggarstöd. I en första etapp har /92 inom en investeringsram om genomförts enbasinvestering i lokal ADB-kapacitet. I sin förenklade anslagsframställning beräknar RFVatt verket genom rationalisering kan klara en neddragning av resurseraa med 5,1miljoner kronor. behövs resurstillskott med förnya arbetsuppgifter dels till följd av ikraftträdande, dels medhänsyn till att RFV har fått i uppgift att fastställa priset påde läkemedel som skall ersättas av socialförsäkringen. För ett förbättrat ADB-stöd, som omfattarinrättande av lokala sjukförsäkringsregister, beräknar RFVinvesteringskostnaderaa till sammanlagt ca exkl. moms. Fördriften av ADB-systemen yrkas i samband härmed viss medelsförstärkning. 1992/93:100 BU. Deövergripande mål som gäller för treårsperioden /92 -1993/94 skall liggafast. Regeringen har beslutat att de övergripande mål ochverksamhetsmål som gällt för perioden /92 - 1993/94 utsträcks till attomfatta även /95. Resurser:Ramanslag 1993/94 RFVhar en omfattande uppföljnings- och utvärderingsverksamhet som löpande följersocialförsäkringens utveckling avseende såväl utgifter som effektema förindividen och samhället. RFV:s årsredovisning visar enligt min mening attverksamheten bedrivs i enlighet med gällande riktlinjer. Emellertid finns detännu inte möjlighet att göra en bedömning av effektiviteten i någon av verksamhetsgrenama,eftersom underlag för sådan prövning saknas. RFV har inte heller gjort någonbedömning av resultatet av verksamheten i ÅR. Denrevisionsberättelse som RRV avgivit vad gäller RFV och försäkringskassomainnehåller inga invändningar. I en revisionsrapport pekar RRV dock på brister imtiner och i den intema kontrollen inom RFV och försäkringskassoma. skall RFV överlänma en gemensam årsredovisning tillregeringen. Detta betyder enligt RRV att kraven måste ställas högt på dengemensamma årsredovisningen så att budgetreformens och budgetförordningensgrandläggande krav tillgodoses. RRV anser att RFV bör intensifiera arbetet medatt vidareutveckla system och metoder för att mäta och analysera resultat samtse till att dokumentera resultatet i nästa årsredovisning. RRV konstaterar attflera försäkringskassor inte utsett någon huvudansvarig för arbetet medårsredovisningen, vilket har fått negativa konsekvenser för RFV:s samladeårsredovisning. RRV:s allmänna intryck är dock att de flesta försäkringskassorkommit relativt långt i arbetet med att beskriva sina resultat. Jag delar RRV:s bedönming att arbetet med att utveckladen gemensanuna årsredovisningen bör ha hög prioritet och att frågan omsärskild hänsyn vad gäller tidplanen för socialförsäkringsadministrationens årsredovisningarkan komma att behöva diskuteras. Jag anser i likhet med RRV au RFV bör klarlägga och fastställa lämpligakontrollratiner samt Prop. 1992/93:100 in- och utbetalningsratiner för småföretagarförsäkringen. Med hänsyn till vikten av atteffektivitet och kvalitet i verksamheten skall kunna bedömas är det mycketangeläget att RFV fortsätter sitt arbete med att utveckla lämpliga resultatmåloch resultatmått. Jag föratsätter att resultatredovisningen i årsredovisningenför /93 skall innehålla sådan resultatinformation att såvälnyckeltal som produktivitetsmått och styckkostnader ingår i underlaget. Min bedömning är att de rikflinjer som lades fast i 1991års kompletteringsproposition och budgetproposition skall gälla ävenför /94. fann jag vidare att en förlängning avgällande riktlinjer borde göras och omfatta ytterligare ett budgetår /94 i nuvarande budgetcykel. Jag ville då även invänta RFV:sårsredovisning som skulle komma att ge ett bättre underlag för nya direktivtill RFV och försäkringskassoraa än vad som var fallet undervåren 1992. Direktiven skall avse en utvärdering med avrapportering underloppet av som underlag för en fördjupad prövning från regeringens sidai budgetproposition. Jag har vid min beräkning av resurser till RFV /94 utgått från den i budgetpropositionen 1992 för RFV angivnaplaneringsramen jämte ett reducerat rationaliseringskrav. De intemationella frågoraa inomsocialförsäkringen kommer att få vidgad betydelse främst i samband medEES-avtalets ikraftträdande. Jag har vid min beräkning av medelsbehovet tagithänsyn härtill. Jag har vidare beräknat medel för ökade arbetsuppgifter isamband med prissättning av läkemedel samt för utvärdering av försöken medfinansiell samordning mellan socialförsäkring och hälso- och sjukvård. ADB-stödet är av central betydelse för en väl fungerandeförsäkringsadministration. har enutveckling av försäkringskassoraas ADB-stöd varit aktuell. I åretskompletteringsproposition uttalade jag att ytterligare överväganden behövdegöras innan ställning kunde tas till utfornmingen av det framtida datorstödet.Jag framhöll även att diagnosregistrering på ADB-medium när det gällde enskUdapersoner inte skulle få förekomma, ehura detta var en väsenflig beståndsdel idet s.k. FAS 90-förslag rörande sjukförsäkringsregister som tidigare framlagtsav RFV. Mot den bakgranden uppdrog regeringen åt RFV att i nära samarbete medförsäkringskassorna närmare utreda moderniseringen av Utredningsarbetet skulle avse såväl sjukförsäk- Prop.1992/93:100 ringsområdet som övriga delområden inom socialförsäkringen. RFV har redovisat utredningsresultatet i en rapportden . RFV konstaterar att kassoraa har behov av ett moderat ochlokalt ADB-stöd inom praktiskt taget samtliga försäkringsområden. DagensADB-system, som ursprangligen skapades för att administrativt hantera storamängder utbetalningar, är inte uppbyggt så att det kan ge ett effektivthandläggarstöd vare sig för arbetet med långa sjukfall och rehabilitering ellerför kassomas arbete i övrigt. ADB-systemen är inte heller anpassade för att geinformation och möjligheter till fördjupade verksamhetsanalyser. RFV konstaterar vidare att förbudet motdiagnosregistrering enligt intentionema i FAS 90-förslaget medför enförsvagning av stödet till rehabiliteringsarbetet och likaså konsekvenser fördet förebyggande arbetet och folkhälsoarbetet. En lokal informafionslagringutgör emellertid enligt verkets mening ett väsentligt inslag i den pågåendedecentraliseringen av verksamheten inom socialförsäkringsadministrationen. Jag delar RFV:s uppfattning om behovet av ettförbättrat lokalt ADB-stöd. En decentralisering av datorstödet till lokal nivåbidrar också till såväl bättre service som integritetsskydd för den enskilde.Jag har gjort den bedönmingen att det ytterligare bidrag till försäkringskassomasrehabiliteringsinsatser som en utformning i enlighet med FAS 90-förslagetskulle innebära inte kan uppvägas av de olägenheter för den enskildesintegritet som en diagnosregistrering på ADB-medium skulle kunna medföra. Som jag anfört i många sammanhang är det avyttersta vikt att den enskildes personliga integritet skyddas vid enmodemisering av datorstödet. Jag avser därför att föreslå regeringenatt till lägga fram en proposition om decentralisering av registerhanteringeninom sjukförsäkringen tUl lokal nivå. Detta kommer bl.a. att omfatta en striktlagreglering i fråga om vilka uppgifter som får finnas i registren ochavgränsning av tillåtna användningsområden samt tydliga gränser för i vilkenutsträckning och under vilka former information får bearbetas och lämnas ut påADB-medium. Regeringen avser att tillsätta en beredning somskall utreda möjlighetema att flytta över huvudansvaret för sjuk- ocharbetsskadeförsäkringama till arbetsmarknadens parter. Direktiv avses inomkort utfårdas. Detta kommer att inverka på försäkringskassomas organisation,varför en översyn av kassomas styrelser kommer att ingå i beredningens arbete.Den aviserade förändringen av sjuk- och arbetsskadeförsäkringama betyder inteenligt min mening att behovet av ett förbättrat ADB-stöd hosförsäkringskassoma blir mindre angeläget. DärtUl kommer att ADB-modemiseringbehövs inom praktiskt taget samtliga försäkringsområden som administreras avkassoma, dvs. utöver sjuk-och arbetsskadeersättningar även föräldrapenning,övriga dagersättningar, bidrag och pensioner. Jag firmer det också viktigt vadbeträffar RFV:s utvecklingsinsatser och förnyelsearbete inom ADB-området med en bred prioriteringavseende de olika delområdena inom socialförsäk- Prop. 1992/93:100 ringen. Det förbättrade ADB-stödet väntas innebärabetydande kostnadsminskningar inte bara administrativt utan även avseendeförsäkringsutgiftema och samhällsekonomiskt i vidare bemärkelse.ADB-investeringen beräknas iimebära en årligrationaliseringsvinst inom administrationen motsvarande ca 98 mUjoner kronor.Intjänandetiden för investeringen beräknas härvid till . Jag avser att ikommande års budgetpropositioner redovisa rationaliseringarna påadministrationskostnaderaa. De besparingar på försäkringsutgifteraa som detförbättrade datorstödet väntas medföra torde vara av större betydelse.Storleken härav är dock svår att beräkna. Socialförsäkringsadministrationensinvesteringsbehov för ADB-utrastning och övriga anläggningstillgångar beräknarjag för /94 fill sammanlagt 272,3 mUjoner kronor. Av beloppetavser ca inrättande av lokala databaser. En föratsättningför sistnänmda investering är att beslutat om sjukförsäkringsregisterlag.I enlighet med den nya beslutsordningen och finansieringsmodellen förfinansiering av investeringar i ADB-utrastning och andra anläggningstillgångarberäknas RFV för /94 ta upp lån i på högst595,. Av detta belopp beräknas 275,8 nuljoner kronor användasför lösen av återstående kapitalskuld hos Statskontoret för ADB-utrastning somanskaffats t.o.m. innevarande budgetår. RFV bör tillföras 49,5 miljoner kronorför att bl.a. täcka kostnadema för amorteringar och räntor under budgetåret1993/94 för nyinvesteringama för det förbättrade lokala datorstödet. Isamband med mitt förslag om ramanslag för RFV anser jag att den nuvarandeanslagsposten Ersättning till postverket m.m., som omfattar portokostnader förRFV:s utbetalningar av ersättningar från socialförsäkringen m.fl. förmåner, pågrand av svårigheter att beräkna kostnader och volym bör överföras till ettnytt anslag C 10. Ersättning till postverket m.m. Under rabriken Inkomster tas uppvissa ersättningsbelopp. Ersättningen från försäkringskassoma, som enbartavser ADB-stödet för sjukförsäkringen, bör enligt min mening avvecklas. Budgetteknikenkommer då att vara lika såvitt avser ADB-kostnadema för samtliga förmånssystem.Övriga ersättningsbelopp bör ingå i RFV:s ramanslag och disponeras avverket. RFV bör också - i enlighet med det förslag som chefen förFinansdepartementet redovisat - tUldelas ett räntekonto medkredit i . Anslaget för RFV har budgeterats utan hänsyn tillde tekniska justeringar som måste göras till följd av ändringen av nivån pålönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen för Statshälsan, övergångentill lån i RGK samt de nya principema för budgetering av anslagen. Riktlinjemaför dessa förändringar har tidigare denna dag redo- visatsav chefen för (bUaga 1, Statsbudgeten och Prop.1992/93:100 särskilda frågor, avsnitt 2.2). Det belopp som kommer att ställastill Bil. 6 RFV:s disposition kommer slufligt att fastställas enligt de nuredovisade riktlinjema och kan därför avvika från det nu budgeterade beloppet. Jaghemställer att regeringen föreslår att till för budgetåret1993/94 anvisa ett ramanslag på . 1991/92 Utgift 663 190 283 1992/93 Anslag 643 880 000 1993/94 Förslag 4 121 817 000' ' Ökningen beror i huvudsak på förändraderedovisningsprinciper för socialförsäkringsadministrationens kostnader, meninnebär ingen ökad kostnad för statsbudgeten totalt. (Ca 3 500 miljoner kronorkan hänföras till anslagstekniska förändringar). De allmänna försäkringskassoma har till uppgift atthandlägga enskilda ärenden inom socialförsäkrings- och bidragssystemen påregional och lokal nivå. Bestämmelseraa om allmänna försäkringskassor finns ilagen (1962:381) om allmän försäkring. De övergripande målen för verksamheten är att genomden allmänna socialförsäkringen ge ekonomisk trygghet under livets olika skedengenom att delsge ersättning fill sjuka, handikappade, bamfamiljer och äldre, dels aktivtverka för att förebygga sjukdom och skada samt ge sjuka och handikappademöjlighet att återgå i arbete. Det finns 25 allmäima försäkringskassor i landetsedan försäkringskassoma i kommun och sammanslagits den 1juli 1992. Varje kommun har enligt huvudregeln minst ett lokalkontor. Totaltfinns det ca 400 lokalkontor och ett 50-tal mindre serviceenheter. Vidförsäkringskassoraa arbetar ca 16 000 personer, varav på lokalkontoren. RFVhar länmat en årsredovisning (ÅR) avseende /92 som omfattar helasocialförsäkringsadministrationen. En redogörelse för denna har lämnats under G1. RFV har vidare i en förenklad anslagsframställninglämnat förslag som innebär ett ökat anslagsbehov med 155 miljoner kronorjämfört med anslaget för iimevarande budgetår. Detta motiveras bl.a. av attvissa regelförändringar inte genomförts eller enbart i sådan omfattning attberäknad besparing inte har uppnåtts, av att stora ökningar av arbetsvolymemahar inträffat vad gäller administrationen av utbildningsbidrag och kontantarbetsmarknadsstöd (KAS) och av ett ökat resursbehovpå grand av . RFV menar att den i regleringsbrevet föratseddaytterligare minskningen av planeringsramen /94 med 168 miljoner kronorskulle föratsätta regeländringar eller andra åtgärder som betydligt minskarförsäkringskassoraas arbetsvolymer. Verket har redovisat vissa förslag tillsådana regelförändringar. Vad beträffar anslagskonstraktion för försäkringskassomaanser RFV att det är angeläget att få till stånd en flexiblare resursanvändningmellan budgetår. Enligt RFV är det av överordnad betydelse att få till stånd enordning där ställning tas till administrationens resursbehov i samband medbeslut om nya eller förändrade regler eller eljest när beslut tas omverksamhetsfrågor. RFV menar att det saknas underlag för att bedöma omoch i så fall ramanslag bör tUlämpas försocialförsäkringsadministrationen. Regeringen beslutade att ge RFV iuppdrag att i samråd med RRV utarbeta förslag till ändraderedovisningsprinciper för att åstadkomma brattoredovisning i statsbudgeten avvissa inkomster och utgifter inom socialförsäkringen. RFV har i anledning avdetta uppdrag länmat en rapport (RFV ANSER 1992:8) Förslag till förändringarbeträffande redovisningen i statsbudgeten av vissa inkomster och utgifter m.m.I denna anförs beträffande försäkringskassoraa två alternativ. RFV förordar att ibudgetpropositionen liksom nu redovisas en brattoram förförvaltningskostnaderaa. Ersättningar från Allmänna pensionsfonden,arbetsskadefonden, delpensionsfonden och sjukförsäkringsfonden samt frånArbetsmarknadsdepartementet bör fastställas med hänsyn till verkligaarbetsvolymer, varefter medel överförs från berörda fonder. Anslag överbudgeten anvisas för övriga delar, dvs. de verksamhetsgrenar därtransfereringama betalas med statsmedel. RFV redovisar även en alteraativ konstraktion där helaförvaltningskostnaden tas upp som budgetanslag som ersättningen frånfonderaa går in på inkomsttitlar. Prop.1992/93:100 BU. De övergripande mål som gäller för treårsperioden1991/92-1993/94 skall ligga fast. Regeringen har beslutat attde övergripande mål och verksamhetsmål som gällt för perioden /92 - 1993/94utsträcks tUl att omfatta även /95. Resurser: Ramanslag 1993/94 4 Angåendehittills uppnådda resultat beträffande de i regleringsbrevet angivnaresultatmålen hänvisar jag till vad som anförts under anslaget G 1.Riksförsäkringsverket. Årsredovisningen försocialförsäkringsadministrationen visar, enligt min mening, att verksamhetenbedrivs med en sådan inriktning att de uppsatta målen kan nås. Emellertidsaknas det fortfarande underlag för att göra en bedömning av effektiviteten iverksamhetsgrenama. Minbedömning är att de riktlinjer som lades fast kompletteringspropositionoch budgetproposition skall gälla även för /94. Ilikhet med vad jag anfört beträffande RFV fann jag att enförlängning av gällande riktlinjer borde göras och omfatta ytterligare ettbudgetår utöver /94 i nuvarande budgetcykel. I budgetpropositionen 1992 angavs att jag avsåg attge ett regeringsuppdrag i syfte att göra en översyn av försäkringskassomasstyrelser. Jag anser fortfarande att frågeställningen är relevant men attfrågor om försäkringskassomas administration och organisation bör behandlas isamband med beredningen av en ny modell för sjuk- och arbetsskadeförsäkringaraa. Jaghar i min beräkning av resurser till försäkringskassoraa för budgetåret1993/94 utgått från en viss justering av den planeringsram som angavs i 1992års budgetproposition samt ett reducerat rationaliseringskrav. Med hänsyn till de administrativa konsekvensema avolika regelförändringar föreslårjag att sammanlagt 81 mUjoner kronor tillförsförsäkringskassoma. De förändringar som då beaktats är det särskilda ensamförälderstödet,införandet av 180 dagars samordning mellan sjuk- och arbetsskade försäkringen,införandet av en karensdag och förändrade kompensationsnivåer isjukförsäkringen, överförande av bostadsbidragshanteringen från kommunernatill försäkringskassoma, assistansersättning och förändrade folkpensionsreglertill följd av . Administrativa resurser för de ökade volymema avutbildningsbidrag och kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) på grand av det rådandearbetsmarknadsläget har jag för avsikt att återkomma till ikompletteringspropositionen 1993. För kompetensutveckling beräknas i enlighet med vadsom aviserades budgetproposition . Beträffande ADB-kostnadema hänvisar jag till vadjag anfört under anslaget G 1. Jag beräknar vidare för särskildprojektverksamhet Prop. 1992/93:100 även nästa budgetår. För att bl.a. underlätta verksamhetsmässigaprioriteringar bör medlen för försäkringskassomas förvaltningsutgifter förassamman under eU ramanslag. Ersättningen från försäkringskassoraa tillRiksförsäkringsverket vilken enbart avser ADB-stödet för sjukförsäkringen böravvecklas som jag tidigare anfört under anslaget G 1. Vad gäller inkomstsidan föreslås att deersättningar som lämnas från Allmänna pensionsfonden och frånarbetsskadeförsäkringen bör ingå i försäkringskassomas ramanslag.Fr.o.m. innevarande budgetår redovisas av kostnadema (s.k.brattoredovisning) efter avdrag för vissa inkomster på anslaget. Någon ändringav finansierings-principeraa för försäkringskassomas förvaltningskostnaderföreslås däremot inte. Sjukförsäkringsavgifteraa kommer alltså även framdelesatt bidra till finansieringen av förvaltningskostnadema. I samband med mitt förslag om ramanslag förförsäkringskassoma anser jag att den nuvarande anslagsposten Ersättning tillpostverket m.m., i enlighet med vad som anförts beträffande RFV, bör överförastill ett nytt anslag C 10.