prop · GG0346 · 1992-12-31 00:00:00 — från SBL:s område till KI:s bör om möjligt genomförastidigare än vad utredningen föreslagit, menar bristema i och önskvärdheten av att verksamheten inom institutet skallkunna utformas pä ett effektivt sätt så snart ske kan, både för den nuvarandepersonalens skull och för samordningen med Kl, motiverar detta. Universiteteti finner det helt klart att under över-blickbar framtid kommeratt behöva ett nationellt smittskyddsinstitut av föreslagen karaktär. En del avSBL:s nuvarande specialuppdrag, såsom övervakning av sjukhusinfektioner ochstudier av vattenburen smitta, bör återfinnas inom smittskyddsinstitutet, dåbehov av dessa specialuppdrag kommer att föreligga ocksä . Universitetetpekar på att smittskyddsinstitutet får en viktig roll när det gällerkvalitetskontroll av smittskyddet, särskilt eftersom det satmoliktkommer att finnas ett ökat antal privata laboratorier vid sidan av de landstingsdrivnaenheteraa. En oväldig, statlig kvalitets-kontrollfunktion synes här kuima fyllaen viktig funktion. ÖBframhåller vikten av att epidemiologisk forskning inom försvarsmedicinenförstärks genom att en försvarsepidemiologisk tjänst inrättas, som kan verkasammanhållande och integrerande för den försvarsmedicinska forskningen inominstitutets ram. Vidareframhåller ÖB svårigheter att på ett tidigt stadium upptäcka förändringar idet normala infektionsmönstret, för att på så sätt påvisa ett förtäckt angreppmed biologiska medel, vilket kan ske redan i fredstid eller i ett tidigtkrisskede. Den övergripande beredskapen för tidig upptäckt måste bygga på enväl fungerande rapportering mnt om i landet, gmndad på mtindiagnostik,för uteslutning av normal epidemi. Den för- Prop. svarsmedicinska aspekteninnebär säledes enligt ÖB, att denna form av Bilaga 3 insatsberedskapäven måste hållas i fredstid beträffande såväl aktuellt infektionspanorama somdiagnostikresurs. FOApåpekar att det inte framgår hur en försvarsmedicinsk verksamhet skallorganiseras. FOA anser att det bör ske i form av en separat försvarsmedicinskenhet eller alteraativt som tydligt avskilda försvarsmedicinska projekt.Vidare menar FOA att det behövs ett större direkt avnämarinflytande överprojektens inriktning för att resultaten skall motsvara totalförsvarets behov. Inriktningenav den försvarsmedicinska verksamheten bör kompletteras med en prioritering avforskningsinsatser beträffande sådana infektionssjukdomar som har eller kan fåstor betydelse för totalförsvaret under krig och beredskapsförhållanden. FOAframhåller också att epidemi- och centrallaboratorienämnderaa bör utökas meden representant för totalförsvaret för att tillgodose totalförsvarets behovinom försvarsmedicin och för beredskapshänsyn. Försvaretssjukvårdsstyrelse anser - i likhet med ÖB - att en tjänst som försvarsepidemiologbör inrättas med ansvar bl a för att samordna all försvarsmedicinsk verksamhetinom institutet. Anslaget till den försvarsmedicinska verksamheten bör enligtsjukvårdsstyrelsen överföras från tillFörsvarsdepartementet. Sjukvårdsstyrelsenmenar också att viss mtindiagnostik bör bedrivas vid smittskyddsinstitutet.Laboratoriepersonalen riskerar annars att förlora viss gmndkunskap och mtinatt diagnostisera de sällan förekommande sjukdomarna. SBLunderstryker att det är av stor vikt att det nu utan ytterligare dröjsmålfattas ett beslut om inrättandet av ett smittskyddsinstitut resp. av ettvaccinbolag. avsaknad av beslut har enligt laboratoriet varit till stortförfång för SBL:s verksamhet. Vidare är det viktigt att institutetssjälvständighet betonas. SBLföreslår att laboratoriets nuvarande roll inom totalförsvaret skall itillämpliga delar övertas av smittskyddsinstitutet resp. vaccinbolaget.Institutet bör tas med bland de myndigheter som ingår i den s.k. särskildaplanläggningen vid Försvarsdepartementet. SBL föreslår också att institutetskall ges samma rätt som SBL att företa personalkontroll enligt personalkontrollkungörelsen(1969:446). Centrallaboratorie-och epideminämnderaa bör få ett uttalat inflytande på den samordnande ochoperativa smittskyddsverksamheten. SBLpåtalar, i likhet med SoS, vikten av att diagnostiken av vissa änmesomsättningssjukdomarhos nyfödda, den s k PKU-verksamheten, får en god lösning. inrättas och från SBL övertar definierade uppgifter, bör enligt SBLden personal som har utfört motsvarande uppgifter inom SBL erbjudasanställning inom institutet via ett förenklat anställningsförfarande. Medhänsyn till att utredningen har föreslagit att en vaccininformationscentralinrättas på Apoteksbolaget eller vid smittskyddsinstitutet framhåller SBL attvaccininformationscentralen bör placeras vid institu- Prop.1992/93:46 Centralen kommer attfå besvara frågor som omfattar allt, från bi- Bilaga 3 verkningarav vacciner och epidemiläget på olika turistorter till risken att få infektionvid kontakter med smitta etc. Tillräckligt bred kompetens fär centralen baraom den placeras på smittskyddsinstitutet, där en omfattande kunskap kommer attfinnas inom epidemiologi och vaccinologi och om olika infektionssjukdomar. SVAtillstyrker utredningens förslag och framhåller betydelsen av att det finns ettnära samarbete mellan metodutvecklingsarbetet på institutet och mtinlaboratoriemaute i landet. bör enligt SVA få ekonomisk gottgörelse försin medverkan att utveckla metoder som praktiskt skall användas på mtinlaboratoriema. SVAanser att det från beredskapssynpunkt är angeläget att det finns kunskap omutveckling och produktion av vacciner inom landet och tillstyrker därför attvissa resurser avsätts för en vaccinforskningsavdelning vidsmittskyddsinstitutet. SVA ställer sig emellertid av principiellt skäl tveksamtill ett monopol för vaccindistributionen, oavsett om det skall innehas avsmittskyddsinstitutet eller av Apoteksbolaget. NUTEKframhåller att smittskyddsinstitutet inte helt bör avskärmas från mtindiagnostik,om institutet skall kunna vara ett referenslaboratorium och ansvara för enövergripande epidemiologisk övervakning. MFRstöder inrättandet av ett nationellt smittskyddsinstitut på KI:s otmåde.Samtidigt framför MFR krav på ytterligare utredning, särskilt avseende deresurser som krävs för upprätthållandet av den statliga myndighetsfunktionenliksom frågan om avgränsningen av smittskyddsinstitutets uppgifter från deuppgifter som utförs inom landstingens centrallaboratorier. MFRanser vidare att möjligheten till intemationellt, nordiskt/europeisktsamarbete borde utredas ytterligare. betonar särskilt attforskning/utveckling vid smittskyddsinstitutet bör utsättas för granskning ochprioritering på samma sätt som gäller för forskning och utveckling vid landetsuniversitetskliniker och institutioner. har begränsat sitt yttrande till avsnittet om visshälsovård för bam och ungdom. Kommittén framhäller liksom utredningen atttillsynsansvaret för skolhälsovård och därmed uppföljningen avvaccinationsprogram m.m. inom skolhälso-vården har överförts till Skolverket.Kommittén framhåller att detta ansvar bör utövas i nära samarbete medSocialstyrelsen. Det är enligt kommittén också viktigt att det nyasmittskyddsinstitutet, liksom tidigare SBL, kan biträda vid uppföljningen avvaccinationsprogrammen. SLLerinrar om sitt förslag till basorganisation för SBL i en diskussionspromemoria1985-01-15. I denna framhålls bl.a. att SBL:s framtida organisation bör byggasupp mnt myndighetsfunktionen, dvs. övergripande arbetsuppgifter på riksnivå,omfattande den epidemiologiska övervakningen av smittsamma sjukdomar. SLLkonstaterar nu att förslaget fortfarande äger aktualitet. Landetsstörsta och modemaste infektionsklinik finns vid . Det harockså en väl utbyggd mikrobiologisk verksamhet och en i övrigt omfattandemedicinsk diagnostisk service. En lokalisering av Prop. smittskyddsinstitutet tilldetta sjukhus skulle därför enligt SLL gagna en Bilaga 3 önskvärd utveckling inomdet mikrobiologiska området. Häbo-och sjukvårdsavdelningen, samhällsmedicin, vid länbefarar att den diagnostik som skall bedrivas vid smittskyddsinstitutet inteblir tillräcklig som underlag för specialistutbildningen i kliniskbakteriologi, klinisk immunologi eller klinisk virologi. Smittskyddsinstitutetbör nära samarbeta med landets samtliga smittskyddsläkare. Nuvarandeförhållanden när det gäller tillsynen över skolhälsovården anser avdelningenockså vara otillfredsställande. För att smittskyddsarbetet i landet skallfungera väl krävs enligt avdelningen att samlade smittskyddsftinktionges tillräckliga resurser. Yttrandeav Smittskyddsläkaren i har överlämnats av Miljöoch häboskyddsnämndeni som nämndens eget yttrande. Smittskyddsläkaren framhåller att ettsmittskyddsinstitut innebär en möjlighet att förstärka landets smittskydd meddess epidemiologiska avdelning som en käraenhet. Beskrivningen i utredningen avsamordningen med och andra centrala instanser är dockenligt smittskyddsläkaren bristfällig. har tömts på resurservad gäller smittskydd och har knappast fömtsättningar att utföra sinauppgifter i det nära samarbete med institutet som fömtsätts. Rollfördelningenmellan och institutet måste utredas ytterligare. Smittskyddsläkarenbetonar vikten av att institutet har ett gott samarbete över hela fältet. Malmökommun, som i sitt remissvar åberopar synpunkter i yttranden från smittskyddsläkaren,sjukvårdsförvaltningen samt miljö- och hälso-skyddsförvaltnmgen, tillstyrkerförslagen i huvudsak. Bl.a. tillstyrks att nuvarande försöksverksamhet medepideminämnd och centrallaboratorienämnd permanentas. Smittskyddsinstitutetsställning och uppgifter inom diagnostiken bör emellertid förtydligas. Anledningfinns till nära samarbete med , och . Smittskyddsinstitutetbör också erbjuda sjukhus- och livsmedelslaboratorier kostnadsfri s.k. typningoch subtypning av epidemiologiskt betydelsefulla mikroorganismer, liksom SBLgör . Övergripandekvalitetskontroll och ansvar för forskning och utveckling inomvaccinationsområdet bör enligt kommun åligga smittskyddsinstitutet. Detär bl.a. synnerligen angeläget att det förebyggande arbetet inom skolhälsovårdenbibehålls, bl.a. genom vaccinationsprogram och kontroll av immunitetsläget.Malmö kommun betonar också att avtal bör träffas med bolagen förvaccinproduktion och distribution om försörjningsansvar beträffande lämpligavacciner. TCOhar inte något att invända mot utredningens förslag. Föreslagna 179heltidstjänster för bemaiming av institutet skall dock vara ett minimum.Staten måste enligt TCO ta sitt fulla ansvar för SBL:s personal, vilket innebäratt alla som är anställda tills vidare vid SBL skall föras över till smittskyddsinstitutetsamt bolaget. Den höga kompetensen bland befintlig personal kan höjasytterligare genom utbildning och kompe- Någon särskild avvecklingsorganisation behövs inte Prop. enligt TCO, eftersompersonalen bör överföras på nämnt sätt. anledningav påståendet i utredningen att smittskyddsfunktionen helt måste baseras på anslagsfinansieradelaboratorieläkare när mtindiagno-stiken bortfaller, framhåller TCO att laboratorieassistentemautövar en självständig yrkesprofession. Det är därför möjligt att liksomhittills dela smittskyddsfunktionen mellan laboratorieläkare ochlaboratorieassistenter. bör enligt TCO tillsättas. Även en chef försmittskyddsinstitutet bör utses. Arbetstagarorganisationerna skallvara representerade i institutets styrelse. I det fortsatta arbetet med attutarbeta en detaljorganisation, avseende t.ex. tjänstetyper, kvalifikationskravoch befattningsbeskrivningar, måste samtliga arbetarorganisationer få delta såtidigt att en reell påverkan är möjlig, framhåller TCO. Arbetet måste enligtTCO vara klart innan tjänsteraa annonseras ut. TCO anser vidare att ingaprojektanställningar skall förekomma. S/4CO hänvisar bl.a. till ett yttrande från ochunderstryker att en hög kompetens hos personalen är nödvändig både försmittskyddsinstitutet och vaccinbolaget. En stor del av denna kompetens finnsredan på SBL, menar organisationen, som därför är mycket kritisk till förslagetatt det nya institutet skall utlysa samtliga tjänster utan nägon form avföreträdesrätt eller möjlighet till intem intresseanmälan för SBL:s personal.SACO anser att staten härigenom skulle undandra sig ett självklartarbetsgivaransvar för sin personal. Organisationen kan för sin del endast tänkasig en extem rekrytering för ett begränsat antal tjänster med särskildakompetenskrav, som saknas inom SBL. Orgamsationen betonar särskilt att det intehandlar om att bilda en helt ny myndighet med nya arbetsuppgifter utan mer omen ombildning av SBL, där den nya myndigheten skall ta över en stor del av SBL:snuvarande verksamhet. STdelar liksom uppfattningen om behovet av hög kompetens och framhåller attsådan redan i hög grad finns vid SBL. ST hävdar att SBL:s anställda därför börfå förtur vid tillsättningen av tjänstema i det nya smittskyddsinstimtet. SFhar samma grundsyn som och anser att den föreslagna förändringenav SBL:s verksamhet är en organisationsförändring och inte någon aweckling. Motdenna bakgmnd hävdar SF att den personal som är anställd vid SBL skallöverföras och tilldelas tjänster vid de nya verksamheterna. Förtursrätt för denya tjänsteraa skall tillämpas, anser SF. SFmenar vidare att ett alteraativ som bör prövas är kopplade tjänster mellan smittskyddsinstitutetoch Kl eller andra relevanta kliniska laboratorier. Detta skulle bidra tillatt kompetensen upprätthålls. SF pekar också på att även avvecklings- ochpensionskostnader skall inräknas i kostnadema vid utförsäljning av en statligverksamhet. Om nuvarande personal bibehålls i den nya organisationen, minskar omorganisationskostnademaavsevärt. ställer sig i huvudsak bakom utredningens för- Det är enligtförbundet väsentligt att landets infektionsläkare repre- Prop.1992/93:46 senteras i epidemi- och centrallaboratorienämnderaa. Funktionensom kvalitetskontrollerande organ för mikrobiologisk verksamhet anserläkarförbundet inte vara en uppgift för smittskyddsinstitutet. Denna fiinktionkan utövas av rikstäckande referensgmpper inom respektive specialitet. tillstyrker förslaget om ett smittskyddsinstitut, men påpekarsärskilt att institutet måste kunna samverka brett med olika mikrobiologiskalaboratorier för att få tillgång till relevant kliniskt mikrobiologisktmaterial. En kvalitetskontroll av den mikrobiologiska diagnostiken i landetmåste ske i samverkan med , , Spri ochandra. Det är enligt sällskapet inte möjligt för institutet att självständigtansvara för och driva en sådan kvalitetskontroll. Huddingesjukhus tillstyrker att ett smittskyddsinstitut tillskapas med i huvudsak deuppgifter och med den omfattning som utredningen föreslår men hävdar att dennaturliga lokaliseringen är . Där finns ändamålsenliga lokalerom 5 000 m tillgängliga . Sjukhuset föreslår att institutetförläggs till sjukhusområdet med driftstart . Smittskyddsläkarföreningeninstämmer i stora drag i utredningens bedömningar. En av de viktigaste s.k. infektionsprofylaktiskaåtgärderaa i samhället är enligt föreningen ett väl fungerande vaccinationsprogramför bara och ungdomar. Föreningen pekar i detta sammanhang på vissa problem ifråga om den centrala uppföljningen av vaccinationsprogram ochsmittskyddsfrågor inom skolans verksamhet, som uppstått i och med attSkolöverstyrelsen ersatts av . påtalarvikten av att dessa frågor inte hamnar i ett ingenmansland, där ingen taransvar för dem. Föreningenkonstaterar med tillfredsställelse att utredningen om ett nationelltsmittskyddsinstitut tycks säkra den fortsatta existensen av ett sådantnationellt mikrobiologiskt laboratorium. Umeåkommun och anser att starka skäl talar för en lokalisering avsmittskyddsinstitutet till med tanke på den forskningsinriktning som Umeåhar. 4 Ett bolag för vaccinproduktionen Förslagetatt bryta ut den nuvarande vaccinproduktionen ur SBL:s verksamhet och bildaett aktiebolag som skall överta derma funktion tillstyrks eller lämnas utanerinran av samtliga instanser som har yttrat sig över förslaget med undantagför RRV, som kritiserar utredningsmaterialet som ligger bakom beräkningaraa avvaccinbolagets affärsmässiga utveckling. Följanderemissinstanser tillstyrker förslaget utan närmare kommentarer eller lämnardet utan erinran, nämligen SoS, , Kl, FOA, Försvaretssjukvårdsstyrelse, MFR, Lf, Smittskyddsläkaren i , ST, SF och . W?Vmenar att det material som utredningen redovisar som gmnd för Prop.1992/93:46 sina bedömningar avbolagets affärsmässiga utveckling är såväl otill- Bilaga 3 Det fmns sålunda ingen beskrivning eller analys av bolagetsframtida marknadssituation. Utredningens optimism gmndar sig på framtida försäljningsframgångarför produkter som ännu inte marknadsintroducerats, understryker RRV som anseratt utredningen inte lyckats göra troligt att verksamheten vid det föreslagnabolaget kommer att bli lönsam. Enligt RRV talar tvärtom mycket för att bolaget kommeratt få stora ekonoiniska svårigheter. Erfarenheter från tidigare bolagiseringarav myndigheter visar på betydande svårigheter, som det tar attövervinna. RRV föreslår att bolagsbildningen preciseras i vissa angivnaavseenden genom fortsatta utredningar. Enmöjlig väg att lösa problemen är att bolaget helt eller delvis övertasoch/eller slås samman med något bolag i branschen. Innan beslut tas om bolagetsbildande och därav följande investeringar bör staten enligt RRV undersöka fömtsättningamaför en sådan lösning. Statskontorettillstyrker i princip förslaget att bilda ett aktiebolag för vaccinproduktionenvid SBL. Verket framhåller dock att det inte har någon möjlighet att bedömamarknaden och avsättningsmöjlighetema för nya och gamla produkter. Någotunderlag som gör det möjligt att granska dimensioneringen av organisationenredovisas inte. Statskontoret anför emellertid att verket rent principielltanser att utformningen av bolagets organisation och dimensionering helt är enfråga för det föreslagna bolagets ledning. Läkemedebverketanser att särskilda vägar för distributionen av vacciner inte bör etableras. Universiteteti instämmer i vad gäller utredningens förslag om en bolagisering avvaccinproduktionen. anser att detta sannolikt är den endamöjligheten att kunna ha en inhemsk producent av humanvacciner. Detär enligt angeläget att vaccinbolaget ges de rättigheter ochtillstånd som är möjliga vad gäller produktion och distribution i relation tillEG:s lagar för att bolagets ekonomiska framtid skall garanteras på bästa sätt. ÖCBanser att det från beredskapssynpunkt är av stor vikt att ha envaccinproduktion inom landet. Överstyrelsen har inte något att erinra motförslaget om ett separat aktiebolag för vaccinproduktionen inom SBL och fömtsätteratt vaccinbolaget blir planlagt som ett s.k. K-företag (ett viktigt företag ikris och krig). SBLanser bl.a. att bolaget bör ges rättighet att verka under former somtillvaratar alla möjligheter som kan ges i en ny, konkurrensutsatt situation,dvs. kurma syssla med såväl produktion och marknadsföring som distribution avvacciner. Bolaget kan därigenom få stärkta möjligheter att nå den ekonomiskavolym som erfordras för såväl initial överlevnad som framtida expansion. Vadgäller vaccinförsörjningen i kris/krig utgår SBL från att vaccinbolaget genomavtal med staten och/eller genom att utses till K-företag övertar SBL:s hittillsvarandeansvar. SBL har alltså samma gmndsyn som ÖCB i denna del. SVAtillstyrker att vaccinproduktionen bryts ut och bolagiseras. Med Prop.1992/93:46 hänvisning till det storakapitalbehovet tror SVA att det finns viss risk Bilaga 3 attbolaget inte självständigt skall kunna klara såväl utveckling som produktion pålång sikt. SVA delar därför utredningens uppfattning att samarbete bör sökasmed någon större läkemedels- eller vaccinproducent. NUTEKtillstyrker bildandet av vaccinbolaget och anser att det skall ha kommersiella gmndvalarmed en egen forsknings- och utvecklingsavdelning. Grundforskningen förbaskunskap skall emellertid enligt utföras av högskoloraa och hämtas inav bolaget genom samarbetsstöd och seminarier m.m. ApoteksbolagetAB menar att förstahandsaltemativet bör vara att ett friståendeläkemedelsföretag bildas, eftersom framtidsutsiktema för svenskvaccinproduktion bedöms som goda. Väljer man att bilda ett bolag där statenskall ha ett bestämmande inflytande och där huvudproduktionen skall utgöras avsådana vacciner, som är en fömtsättning för en god smittskyddskontroll i landetoch som inte kan köpas från svensk läkemedelsindustri eller importeras, kan samdriftsfördelaruppnås med Apoteksbolagets nuvarande produktionsverksamhet. Omdet finns behov av en central informationscentral för vacciner, anserApoteksbolaget sig kunna upprätta en sådan med lämpligt stöd från smittskyddsinstitutet. TCOhar inte nägot att erinra mot att vaccinproduktion och försäljning bolagiseras,men understryker att alla tillsvidareanställda vid skall föras över tillsmittskyddsinstitutet och bolaget. Chef för bolaget bör utses. Arbetstagarorganisationernaskall vara representerade i bolagets styrelse, menar TCO. SACOhänvisar bl.a. till yttrande från medlemsförbundet som sagts om personalen vid SBL inför bildandet av ett smittskyddsinstitutgäller också för bolagiseringen av vaccinproduktionen. Vaccinbolaget börknytas till en klinisk forskningsmiljö. En samlokalisering medsmittskyddsinstitutet bör därför utredas. STbetonar också att samma principer skall gälla vid bemanningen av vaccinbolagetsom vid bemanning av smittskyddsinstitutet. SvenskaLäkaresälbkapet framhåller att det är viktigt att vaccinproduktionsenhetenbemannas med vad de betecknar som vetenskapligt skolad personal för attverksamheten skall ha möjlighet att konkurrera på en härd intemationellmarknad. ÄC/F/instämmeri den övergripande målsättningen att skilja ut tillverkning, försäljning ochdistribution av humanvacciner i ett särskilt produktionsbolag. RUFIanser att ett eventuellt avtal mellan staten och Apoteksbolaget om distributionbör innebära att man som tillverkare eller importör av vacciner kan välja annanläkemedelshandel än den av Apoteksbolaget ägda för avsättningen för sinaprodukter, så att inte en ny monopolsituation uppstår vad gäller partihandelnmed vacciner. Direktleveransertill sjukvården utan mellanledet apotek bör kunna ske inte enbart för deprodukter som den inhemska tillverkaren tillhandahål- ler, utan även för andraprodukter. Det innebär att droghandeln bör Prop. kunna skicka vaccinerdirekt till en kund, menar RUFI. Om en informa- Bilaga 3 tionscentralför vacciner skall inrättas, bör denna placeras på smittskyddsinstitutet. Eneventuell informationscentral bör nämligen enligt RUFI placeras nära dem somhar kunskaper om vacciner och deras användning. Umeåkommun och uruversitet anser att ägama till det nya bolaget förvaccinproduktion bör uppmuntras till att lokalisera verksamhet till . Propositionenshuvudsakliga innehåll ........................ 1 Propositionens lagförslag.......................................... 2 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde den 15oktober 1992..................................................... 3 1. Inledning............................................................. 3 Nuvarande förhållanden m.m................................... 4 2.2SBL:s uppgifter och organisation m.m............. 5 2.3Behovet av smittskydd................................. 7 2.4Smittskyddsinstitut i andra länder................. 9 3.2En fristående vaccinproduktion................... 10 3.3Ett nytt smittskyddsinstitut .................... 12 3.4Dispositionen ....................................... . 12 4.1SBL:s utredningsförslag............................. 13 4.2Uppdraget till utredningen om ettnationellt smittskyddsinstitut 14 4.3Utredningens förslag om en nyorganisation för nationella smittskyddsfunktion ............................... 15 4.3.1 Allmänt .............................................. 15 4.3.2 Uppgifter för ett nationellt smittskyddsinstitut ... .16 4.3.3 Organisationen för det nya smittskyddsinstitutet .. .18 4.3.4 Ekonomisk analys.................................... 19 4.3.5 Lokalfrågan........................................... 20 4.3.6 Genomförandet...................................... 21