prop · GG03237 · 1992-12-31 00:00:00 — Sverigehar vidare ratificerat Esbokonventionen om imljökonsekvens-beskrivningar i ettgränsöverskridande sammanhang. EnUgt denna skaU parterna förebygga, minska ochkontroUera betydande skadUg gränsöverskridande miljöpåverkan från föreslagnaverksamheter. För verksamheter som kan antas förorsaka sådan skadUg påverkanskaU upprättas mUjökonsekvensbeskrivningar. 3.2 Konventionens innehåll Prop. Ikonventionens inledning framhåUs att partema som kommit överens om konventioneninser att skydd och användning av gränsöverskridande vattendrag ochuitemationeUa sjöar är vUctiga och brådskande uppgifter, viUcas ftiUgörandeendast kan säkerstaUas genom ökat mellanstatUgt samarbete. De betonar behovetav kraftigare nationeUa och inter-nationeUa åtgärder för att förhindra,kontroUera och minska utsläpp av farliga ämnen i vattenmUjön och för att minskaeuörofiering och försurning samt förorening av den mdjön, särskdtkustområdena, från landbaserade käUor. Vidareerimas om de ansträngningar som redan gjorts av ECE-stater-nas regeringar församarbetet på bUateral och multUateral nivå samt om olika relevantabestammelser och principer som tidigare antagits vid intemationeUa möten.SlutUgen betonas att samarbete meUan ländema vad avser skydd och användning avgränsöverskridande vatten i första hand skaU genomföras genom utarbetande avavtal meUan de länder som gränsar tiU samma vatten, särskUt där sådana avtalännu dite nåtts. Ikonventionens artiklar 1-8 finns intagna bestämmelser som avser aUa parter. Ianikel 1 definieras vad som avses med "gränsöverskridande vatten" och"gränsöverskridande påverkan". Såväl yt- som gmndvatten omfattas.Gränsöverskridande vatten är sådana som utmärker, korsar eller är belägna pågränslinjer mellan två eUer flera stater. När sådana vatten flyter du-ekt ut ihavet slutar de vid en rak Unje tvärs över deras respektive mynningar. Med partavses i konventionen som regel fördragsslutande part, medan strandpart är departer som gränsar tiU samma gränsöverskridande vatten. Enligtartikel 2 skaU partema vidta aUa lämpUga åtgärder för att förhindra, kontroUeraoch minska gränsöverskridande påverkan. Parterna skall vidta åtgärder för attsäkerstäUa att gränsöverskridande vatten används i syfte att nå en ekologisktsund och rationeU vattenvård, bevarande av vattenresurser och skydd av mdjön.Åtgärdema skaU om möjUgt vidtas vid käUan och de skaU varken direkt eUerindirekt resultera i överföringar av föroreningar tiU andra delar av nuljön.Principer såsom försUctighetsprincipen, förorenarens kostnadsansvar och kommandegenerationers behov skaU vara vägledande för partema. Bestämmelsema ikonventionen skaU inte inverka på partemas rätt att individueUt eUer gemensamtanta strängare åtgärder än de som feststäUs i konventionen. Anikel3 behandlar olika åtgärder för att förhindra, kontroUera och minskagränsöverskridande påverkan såsom ny och bättre teknik, förprövrting av utsläppav avloppsvatten, minskning av tiUförsel av näringsämnen tdl vatten frånmdustri och kommunala käUor, hushåUning med vattentiUgångar, skydd avgrundvatten och mål för vatten-kvaUtet och kontrolUcriterier. Anikel 4föreskriver att partema skaU upprätta program för övervakning av förhåUandensom rör gränsöverskridande vattendrag. ParternaskaU enUgt anikel 5 samarbeta i fråga om forskning och Prop. 1992/93:237utveckling av effektiv teknik för att förhindra, kontroUera och minskagränsöverskridande påverkan. De skaU sträva efter att - när så är nödvändigt -inleda forskningsprogram om metoder för att bedöma giftigheten hos farUgaämnen och grader av farUghet hos föroreningar. Andra nämnda områden förgemensamma forskningsprogram är kunskap om förekomst av mUjöpåverkan,utveckling av mUjövärdig teknik och miljöanpassad produktion och konsumtion,avveckting av ämnen som kan ha gränsöverskridande påverkan samt värdering avskador som uppkommit som följd av gränsöverskridande påverkan. Anikel6 föreskriver att partema skaU vidta åtgärder för bredast möjUgainformationsutbyte i frågor som täcks av konventionen. EnUgt anikel 7 skaUpartema stödja lämpUga intemationeUa ansträngningar som syftar tiU attutarbeta ansvarsregler. Bestammelsemai konventionen skaU erdigt artikel 8 mte inverka på partemas rättigheter ochskyldigheter enUgt nationeUa eUer över-nationeUa föreskrifter för att skyddainformation i samband med in-dustrieU och kommersiell sekretess eller nationeUsäkerhet. Iartiklarna 9-16 ges bestammelser för strandpartema. Artikel 9 anger attstrandpartema skall träffa avtal eller överenskommelser när sådana inte finnseller anpassa de befindiga för att ange deras ömsesidiga åtaganden när detgäller gränsöverskridande påverkan. Partema skall i överenskommelsen noga angedet flodområde eUer delar av detta som är föremål för samarbetet. Vidareredogör artikeln för frågor om att upprätta gemensamma organ i anslutning tiUavtalen och vilka uppgifter sådana organ skaU ha med kartiäggning,övervakningsprogram, målbeskrivning, åtgärdsprogram, varnings- ochalarmförfarande samt informationsutbyte. Anikel 10 föreskriver att samråd skaUäga mm mellan strandpartema på begäran av sådan part. Enligtanikel 11 skall strandpartema upprätta och genomföra gemensamma program förövervakning av förhåUandena i samband med gränsöverskridande vattendrag. DeskaU enas om föroreningsparametrar och förorenande ämnen som skaU övervakasregelbundet. De skaU med jämna intervaUer genomföra gemensamma eUer samordnadebedömningar av förhåUandena i gränsöverskridande vattendrag och effektivitetenav vidtagna åtgärder. Resultaten skall göras tUlgängUga för aUmänheten.Slutiigen föreskrivs att strandpartema skaU harmonisera regler förövervakningsprogram, analystekniker, utvärderingar och registrering avföroreningar m.m. Gemensamforsknuig och utveckling behandlas i artikel 12. Strandparterna skaU udedasärskdda forsknings och utvecklingsverksamheter tiU stöd för att uppnå de måloch kriterier för vattenkvaUtet som de enats om att stalla upp och anta. Enligtartikel 13 skaU strandpartema utbyta rirrdiga tiUgängUga upp gifter om mUjöförhäUanden, bästa möjUga teknik, utsläpp och övervak ning, vidtagna åtgärder och givna tiUstånd eUer föreskrifter för utsläpp av avloppsvatten. De skaU vidare främja kommersieUt utbyte av bästa teknik samt tekniskt bistånd. Vamtiigs-och alarmsystem samt ömsesidigt bistånd behandlas i artiklarna 14-15.Strandpartema skaU informera varandra om varje kritisk situation somkan få gränsöverskridande påverkan. De skaU upprätta samordnade eUer gemensammakommunikations-, vamings-och alarmsystem i syfte att få och vidarebefordra informationoch utarbeta och enas om förfarandena för ömsesidigt bistånd. Anikel 16 föreskriver attstrandpartema skaU se tiU att information går ut tiU aUmänheten om mål fÖrvattenkvaUtet, utfärdade tiUstånd och villkor som måste uppfyUas samt resultatav provtagning på vatten och utsläpp som genomförts i övervakningssyfte. InstittjtioneUa ochavslutande bestämmelser behandlas i artiklarna 17-28. lämnas om huroch när partema skaU sammankaUas tiU möte samt vad som skaU behandlas vid dessamöten. Vidare behandlas frågor om rösträtt och hur sekretariatsuppgifter skaUfuUgöras, hur ändringar i konventionen skaU ske samt hur tvist meUan partemaskaU lösas, Iartiklarna behandlas även undertecknande av konventionen samt ratifikation,godtagande och godkännande av samt anslutning tiU konventionen. Slutiigenbehandlas Ucraftträdande och frånträdande av konventionen. Konventionen träderi kraft efter deponering av det sextonde ratifikationsinstrumenteteUer motsvarande. När som helst räknat från Ucraftträdandet förparten i fråga, kan frånträde ske. Till konventionen är fogatfyra bUagor, nämligen bilaga I som definierar uttrycket "bästa tillgängUgateknUc", bilaga 11 som ger riktlinjer för utveckling av bästa mUjövård,bilaga III som behandlar riktlinjer för utveckling av mål och kriterier förvattenkvaUtet och bUaga IV som handlar om skiljedom. 3.3Godkännande av om gränsöverskridande vattendrag ochinternationella sjöar Mitt förslag:ECE-konventionen om skydd och användrung av gränsöverskridande vattendrag ochintemationeUa sjöar skaU godkännas. Skälen för mitt förslag:Den aktueUa konventionen kan sedan den trätt i kraft efter ratifikation av etttiUräckUgt antal stater bidra tiU en förbättring av vattenmUjön både i fråga omytvatten och gmndvatten i . Det ändrade politiska läget sedan uppdehungenpå öst- och västiänder upphört har öppnat möjUghet för ett vidgat samarbete ivattenvårdsfrågor meUan ländema. En del av de vattendrag som berörs av ettsådant vidgat samarbete mynnar i , Insatser inom ramen för denakttjella konventionen kan sålunda även mnebära ett förbättrat föroreningsläge förÖstersjöns del. Konventionen ger också förutsättningar för ett intensdierat utbyteav information om tiUståndet i nuljön i . För svensk del väntaskonventionen inte uinebära åtaganden om miljövårdsinsatser som mte redan täcksav gäUande lagstiftning eUer tidigare intemationeUa överenskommelser. Motbakgmnd av vad som framhåUits är det angeläget att godkännerkonventionen. 4 Upphörande av Öresundsöverenskommelsen mellan Sverigeoch Mitt förslag: Öresundsöverenskommelsen meUan och skaU upphävas. Skälen för mitt förslag:En överenskommelse meUan och för att skydda motföroreningar undertecknades av företrädare för regeringama i ochDanmark . 1 överenskommelsen uttalas att inom vardera landetskaU vidtas effektiva åtgärder för att minska utsläpp av förorenmgar, direkteUer indirekt, i . Omfattningen av åtgärdema skaU bedömas medutgångspunkt i vad som är tekniskt möjligt och med beaktande av såväl allmännasom enskdda intressen. Vidare anges bl.a. vissa minimikrav på rening avutsläppen att gäUa tUls vidare. I särskdda avsnitt behandlas frågor omkommunala respektive industrieUa avloppsutsläpp och anges övriga rikdinjer förvattenvården. För att svara för samarbetet rörande skyddet av skuUeentigt överenskommelsen upprättas en svensk-dansk kommission. Öresundsöverenskommelsengodkändes av som den ingicks (prop. 1974:175, bet.1974:JoU47, rskr. Den svensk-danska kommissionen har sedan smtiUkomst verkat för att samordna och initiera forsknings- ochundersökningsverksamhet i samt informerat om föroreningssittiationen iÖresund, bl.a. genom att avge en redogörelse tdl regeringen om sinverksamhet. Underår 1992 har, under fömtsätming av godkännande av regeringarna, träffats avtalmellan i och MUjö- och naturresursdepartementet iStockholm angående upphävande av den svensk-danska överenskommelsen om skyddetav mot föroreningar. Sedan överenskommelsen träffades har detskett stora förändringar på det miljöpoUtiska området. Bl.a. har de kommunalaoch regionala organen numera större ansvar för tdlsyn och mUjöövervakning äntidigare. Samarbetet på nordisk och uitemationeU nivå har kraftigt förstarkts,Formema för samverkan har utvecklats och fördjupats såväl inom ramen förNordiska ministerrådets ämbetsmannakommitté för miljövårdsfrågor som inomkonventionen om skydd av nuljö. Andra vUctigakonventioner som tillkommit är den nordis- kamiljöskyddskonventionen och den tidigare nämnda Esbokonventionen Prop.1992/93:237 om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang. Ienlighet med beslut vid det avslutande mötet med haröverläggningar inletts meUan företrädare för och dessdanska motsvarighet, Mdjöstyrelsen, om organisationen av det fortsattasamarbetet om skyddet av på regional och nivä mot otika slagav föroreningar. Myndighetema skaU undersöka och utarbeta förslag när det gäUerett nytt dansk-svenskt samarbetsorgans uppgifter, sammansättning m.m. Därvidgås igenom behovet av kompletterande utredningar och andra lämpUga projektsåsom redovisning av långtidstrender, orsaksanalyser och framtidsscenarier. Regeringamai och har träffat ett avtal om en fastförbindelse över . I detta sammanhang skaU bl.a, utredas förbindelsensuiverkan på den mdjön i och , Motbakgmnd av denna utveckling kan syftet med Öresundsöverenskommelsen nås utanen särskild dansk-svensk kommission på regeringsnivå. Behovet av samarbete kantillgodoses genom regionala och lokala organ. Därigenom uppnås att de närmastansvariga myndighetema får ett ökat ansvar för mUjövårdsinsatsema i Öresundsområdetsamtidigt som även samarbetsorgan med bredare inriktning engageras i verksamheten. IÖresundsöverenskommelsens artikel 10 föreskrivs att överenskommelsen efter attha varit i kraft kan uppsägas av endera parten genom skriftUgt meddelandetiU den andra parten. Har uppsägning skett upphör överenskommelsen att gäUaett år efter det att uppsägningen skedde. Uppsägning har skett den 16 mars1992 genom det tidigare återgivna avtalet om upphävande av överenskommelsen.Öresundsöverenskommelsen har godkänts av den svenska och det danskafoUcetinget. I har vidtagits åtgärder för ett godkännande avfoUcetinget av upphävandet av överenskommelsen. 1enlighet med vad jag nu har anfört har mom Mdjö- och naturresursdepartementetupprättats förslag tiU lag om ändring i lagen (1971:1154) om förbud motdumpning av avfaU i vatten. Lagförslaget är av den beskaffenheten att Lagrådetshörande skuUe sakna betydelse. 3 1992/93. 6 Hemställan Prop. Medhänvisning tiU vad jag nu anfört hemstäUer jag att regeringen föreslårriksdagen dels att anta 1. förslagettiU lag om ändring i lagen (1971:1154) om förbud mot dumpning av avfeU i vatten, 1992års konvention om skydd av miljö, 3. konventionenför skydd av den rruljön i Nordostatianten, ECE-konventionenom skydd och användning av gränsöver skridande vattendrag och intemationeUa sjöar, 5. upphävandetav Öresundsöverenskommelsen meUan och . Regeringenansluter sig tiU föredragandens överväganden och beslutar att genom propositionföreslå att anta de förslag som föredraganden har lagt fram. Convention on the Protection of the ofthe Baltic Sea Area, 1992 The Contracting Parties, Conscious of the indispensable values of the marineenvironment of the Baltic Sea Area, its exceptional hydrographlc and ecologicalcharacteristics and the sensitivity of its living resources to changes in theenvironment; Bearing in mind the historical and present economic,social and cultural values of the Baltic Sea Area for the well-being and developmentof the peoples of that region; Noting with deep concern the still ongoing pollution ofthe Baltic Sca Area; Dedaring their tirm determination to assure the ecologicalrestoration of the Baltic Sea, ensuring the possibility of self-regeneration ofthe environment and preservation of its ecological balance; Recognizing that the protection and enhance-ment of themarine environment of the Baltic Sea Area are tasks that cannot effectively beaccomplished by national efforts alone but by dose regional co-operation andother appropriate intemational measures; Appreciating the achievements in environmental protectionwithin the framework of the 1974 Convention on the Protection of the MarineEnvironment of the Baltic Sea Area, and the role of the Baltic MarineEnvironment Protection Commission therein; Recalling the pertinent provisions and principles of the1972 Dedaration of the Conférence on the Human Environment and the1975 Final Act of the Conférence oni Security and Co-operation in Europé(CSCE); Desiring to enhance co-operation with competent regionalorganizations such as the 1992/93:237 Bilaga 1 konvention om skydd av marinamiljö De fördragsslutande parterna, som är medvetna om de omistliga värden somÖstersjöområdets miljö utgör, dess hydrografiska och ekologiska särartsamt känsligheten hos dess levande tillgångar för förändringar i miljön, som beaktar de historiska och nuvarande ekonomiska,sociala och kulturella värden som utgör för folkens välfärd ochutveckling i denna region, som med djup oro uppmärksammar den fortgåendeföroreningen av , som tillkännager sin fasta beslutsamhet att trygga ettekologiskt återställande av och därigenom säkerställa möjlighetentill naturligt återställande av den miljön och bevarandet av dessekologiska balans, som inser att skyddet och förbättringen av Östersjöområdetsmarina miljö är uppgifter som ej effektivt kan fullgöras enbart genom nationellaansträngningar utan även genom nära regionalt samarbete och andra lämpligainternationella åtgärder, som uppskattar de miljöskyddsinsatser som gjorts inomramen konvention om skydd av miljö och denroll som kommissionen för skydd av miljö har haft i dettaarbete, som erinrar sig om tillämpliga bestämmelser och principeri deklaration frän om den mänskliga miljön och1975 års slutdokument från Konferensen om säkerhet och samarbete i (ESK), som önskar förbättra samarbetet med behöriga regionalaorganisationer som t.ex. Inter- International Baltic Sea Fishery Commission established bythe 1973 Convention on Fishing and Conservation of the Living Resourcesin the Baltic Sea and the Belts; Welcoming the Baltic Sea Dedaration by the Baltic andother interested States, Economic Community and co-operatingintemational financial institutions assembled at in 1990, and the JointComprehensive Programme aimed at a joint action plan in order to restore theBaltic Sea Area to a sound ecological balance; Conscious of the importance of transparency and publicawareness as well as the work by non-governmental organizations for successfulprotection of the Baltic Sea Area; Welcoming the improved opportunities for doserco-operation which have been opened by the recent political developments inEuropé on the basis of peaceful co-operation and mutual understanding; Determined to embody developments in Internationalenvironmental policy and environmental law into a new Convention to extend,strengthen and modernize the legal regime for the protection of the MarineEnvironment of the Baltic Sea Area; agreed as follows: Prop.1992/93:237 Bilaga 1 nationella för , upprättadgenom konvention i om fisket och bevarandet av de levandetillgångarna i och Bälten, som välkomnar den Östersjödeklaration, som antogs avÖstersjöstaterna och andra intresserade stater, Europeiska ekonomiska gemenskapenoch de samverkande internationella finansinstitutioner, som samlades i Ronneby1990, samt det övergripande åtgärdsprogram som syftar till en gemensamhandlingsplan för att återställa en sund, ekologisk balans i , som är medvetna om vikten av såväl öppenhet ochallmänhetens medvetenhet som av det arbete som utförs av icke-statiigaorganisationer för ett framgångsrikt skydd av , som välkomnar de förbättrade möjligheterna till närmaresamverkan baserat på fredligt samarbete och ömsesidig förståelse som haröppnats genom den senaste politiska utvecklingen i , som är beslutna att ge utvecklingen inom deninternationella miljöpolitiken och miljörätten konkret form i en ny konventioni syfte att utvidga, stärka och modernisera rättsreglerna för skydd avÖstersjöområdets miljö, har kommit överens om följande. This Convention shall apply to the Baltic Sea Area, Forthe purposes of this Convention the "Baltic Sea Area" shall be theBaltic Sea and the entrance to the Baltic Sea bounded by the parallel of theSkaw in the at 44,43'N, It indudes the internal waters, i,e.. Denna konvention skall tillämpas på , Med"" avses i denna konvention och inloppet lillÖstersjön, vilket begränsas av latituden genom i vid 57°44,43'N. Området omfattar inre vatten, dvs. for the purpose of this Convention waters on the landwardside of the base lines from which the breadth of the territorial sea ismeasured up to the landward limit according to the designation by theContracting Parties. A Contracting Party shall, at the time of the deposit ofthe instrument of ratification, approval or accession inform the Depositary ofthe designation of its internal waters for the purposes of this Convention. 1992/93:237 Bilaga 1 ningen av denna konvention vatten på landsidan om debaslinjer från vilka territorialha-vets bredd beräknas till landgränsen enligtvad som anges av de fördragsslutande parterna. En fördragsslutande part skall underrätta depositarienvid deponering av ratifikations-, godkännande- eller anslutningsinstrument omhur den avgränsar sina inre vatten för tillämpningen av denna konvention. For the purposes of this Convention: 1,"Pollution"means introduction by man, directly or indirectly, of substances or energy intothe sea, including estuaries, which are liable to create hazards to humanhealth, to harm living resources and ecosystems, to cause hindrance tolegitimate uses of the sea induding fishing, to impair the quality for use ofsea water, and to lead to a reduction of amenities; 2,"Pollutionfrom land-based sources" means pollution of the sea by point or diffuseinputs from all sources on land reaching the sea waterborne, airborne ordirectly from the coast. It indudes pollution from any deliberate disposalunder the seabed with access from land by tunnel, pipeline or other means; 3,"Ship"means a of any type whatsoever operating in the environment andindudes hydrofoil boats, air-cushion vehicles, submersibles, floating craft andfixed or floating platforms; 4,(a)"Dumping" means: (i) any deliberate disposal at sea or into the seabed ofwastes or other matter I denna konvention avses med "förorening":sådana av människan direkt eller indirekt orsakade utsläpp av ämnen ellerenergi i havet, inbegripet flodmynningar, som kan ge upphov till risker förmänniskors hälsa, skada levande tillgångar och ekosystem, hindrabehörigt utnyttjande av havet, inbegripet fisket, försämra havsvattnets användningsmöjligheteroch leda till en minskning av skönhets- och rekreationsvärden, "föroreningfrån landbaserade källor"; förorening av havet frän alla utsläpp pä landgenom punktkällor eller diffusa källor som når havet genom vattendrag, frånluften eller direkt från kusten. Häri inbegrips förorening till följd avavsiktlig kvittblivning under havsbottnen med tillträde från land via tunnel,rörledning eller på annat sätt, "fartyg":fartyg av alla slag som används i den miljön och inbegriperbärplansbå-tar, svävare, undervattensfartyg, flytande farkoster samt fastaeller flytande plattformar, (a)"dumpning": (i) varje avsiktlig kvittblivning i havet eller på havsbottnen av avfall eller from ships, other man-made structures at sea oraircraft; (ii) any deliberate disposal at sea of ships, other man-madestructures at sea or aircraft; 1992/93:237 Bilaga 1 andra ämnen från fartyg, andra konstruktioner till havseller luftfartyg, (ii) varje avsiktlig kvittblivning i havet av fartyg, andrakonstruktioner till havs eller luftfartyg, (b) "Dumping" does not include: (i) the disposal at sea of wastes or other matterincidental to, or derived from the normal operations of ships, other man-madestructures at sea or aircraft and their equipment, other than wastes or othermatter transported by or to ships, other man-made structures at sea oraircraft, operating for the purpose of disposal of such matter or derived fromthe treatment of such wastes or other matter on such ships, structures oraircraft; (ii) placement of matter for a purpose other than the meredisposal thereof, provided that such placement is not contrary to the aims ofthe present Convention; "Incineration"means the deliberate combustion of wastes or other matter at sea for thepurpose of their thermal destruction. Activities incidental to the normaloperation of ships or other man-made structures are excluded from the scope ofthis definition; "Oil"means in any form including crude oil, fuel oil, sludge, oil refuseand refined products; "Harmfulsubstance" means any substance, which, if introduced into the sea, isliable to cause pollution; (b) med "dumpning" avses inte: