prop · GG0358 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93:58 Regeringenföreslår rikscfegen att anfe de forslag som har fegits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås att en ny gemensam lag ersätter förordningen (1987:1050)om sfetskonununalt bostadsanpassningsbidrag cxh förordningen (1985:489) om stotsbidragför att återställa handikappanpassade bostäder m.m. Genom lagregleringenföreslås kommunema fä en skyldighet att lämna stöd till bostadsanpassiung cxhåterställning enligt bestämmelser som i huvudsak stämmer överens med nuvarandeordmng. Lagen iimehåller dcxk vissa förändringar i förhållande till nu gällandebestämmelser både i fråga om stödet och handläggningen. 1fråga om den bidragsberättigade kretsen föreslås den ändringen att rätten till bostodsanpassningsbidragskall vara förbehållet enskilda personer som äger en bostad för permanent brukeller som innehar en sådan bostod med hyres- eller bostodsrätt. Bostodsrättsföreningar,privato fastighetsägare cxh allmäimyttiga företog samt kommuner cxh landsting hardäremot inte rätt till bostodsanpassningsbidrag för att anpassa en bostod åt enhyresgäst eller en bostadsrättshavare. Närdet gäller bidragsberättigande åtgärder föreslås att det i fegen markeras att bostadsanpassningsbidragetavser endast bostadens fasto funktioner. Bidrag lämnas under fömtsättning att anpassningsåtgärdenär nödvändig för att bostaden skall vara äncfemålsenlig som bostad för den fimktionshindrade. Vidnybyggnad samt köp eller byte av bostad föreslås att det i lagen införs denbegränsningen för att fä bostadsanpassningsbidrag, att det skall finnas särskilcfeskäl för att välja en bostod som kräver anpass-ningsåtgärd. 1 1992/93. Ifråga om rätten till återställningsbidrag föreslås vissa smärre änd- Prop.1992/93:58 ringar i förhållande tillnuvarande ordning. I fråga om besvärsordningen föreslås att kommuneraas beslut i bidragsärendenfär överklagas hos länsrätten. Boverketföreslås fä ansvar för tillsyn av verksamheten. Den nya lagen föreslås träcfe i kraft . Propositionens lagförslag Prop. Lag om bostadsanpassningsbidrag m.m. 1§ Denna lag har tilländamål att genom bidrag till anpassning av bostäder ge personer med fiinktionshindermöjlighet tiU ett självständigt liv i eget boende. 2§ Kommuneraa svarar föratt bidrag lämnas till anpassning cxh återställning av bostäder enligt bestänmielseraai denna lag. 3§ har tiUsynöver kommuneraas bidragsverksanohet. 4§ Bostodsanpassningsbidraglänmas till enskild person som äger en bostod för permanent bruk eller sominnehar en sådan bostad med hyres-eller bostodsrätt. Om bostoden hyrs i andrahand, lämnas bidrag endast om anpassningsåtgärden är skälig med hänsyn till hurlångvarig upplåtelsen är. 5§ Om någon åtor sig attregelbundet under vissa pericxler svara för omvårdnaden av en ftinktionshmdradperson i sin bostad cxh om åtogandet kan antas avse , lämnasbidrag även för anpassning av den bostoden. 6§ Bostodsanpassningsbidraglämnas för åtgärder för anpassning av bostodens fasto fimktioner i och ianslutning tiU en ftmktionshindrad persons bostod. Bidrag lämnas endast om åtgärderaaär nödvändiga för att bostoden skall vara ändamålsenlig som bostad för den fimktionshindrade. 7§ Bostodsanpassningsbidraglämnas även för 1.åtgärder som har sambandmed den ftmktionshindrades behov av rehabilitering, fimktionsträning cxhsjukvård, om behovet inte skähgen bör tillgodoses på annat sätt, 2.åtgärder som gör detmöjligt för den ftinktionshindrade att utöva hobbyverksamhet, om han på grundav sitt ftinktionshinder inte kan delto i aktiviteter utanför bostaden cxh 3.reparation av utrustningsom har anskaffats med stöd av bidrag enligt denna lag eller motsvarande äldrebestämmelser cxh reparationen inte utgör normalt bostadsunderhåll. 8 §Vid nybyggnad samt vid köp eller byte av bostod länmas bostadsan passningsbidrag endast om det fums särskilda skäl för att välja en bostod som kräver anpassningsåtgärd. Bostadsanpassningsbidragförstandardhöjande åtgärder Prop. 9 §Med stancferdhöjande åtgärd avses en åtgärd som i väsentlig mån förbättrar husets eller bostodens funktioner eller som tillför huset eller bostoden ny funktion. 10 §Bostodsanpassningsbidrag för stancferdhöjande åtgärder lämnas endast om 1. lägenhetenhar lägsto godtogbara standard enligt 2 b § bostodssane- ringslagen (1973:531) och 2. åtgärdemainte utgör ett led i en större uppmstning. Trotsbestämmelseraa i försto stycket 1 lämnas bidrag för stancferdhöjande åtgärderi en ftmktionshindrad persons egen bostod, om åtgärderaa behövs för att detskall vara möjligt för den funktionshindrade att bo kvar och om det med hänsyntill den tid han bott i huset cxh övriga omständigheter kan anses lämpligt atthan ges en sådan möjlighet. Bidragtill återställning av anpassade bostäder 11 §Ägare av bostodshus har rätt till bidrag för kostnader för att to bort anordningar för funktionshindrade personer (återstollning) som har utförts 1.i eller i anslutning tillhyreslägenheter eller småhus som hyrs ut, eller 2.i anslutning till bostodsrättslägenheteri flerbostodshus, om anordningarna avser att underlätto för en ftmktionshindradperson att komma in i och ut ur lägenheten eller att förflytto sig till ochfrån huset eller inom tomten. 12 § Återställningsbidrag lämnas under fömtsättning att 1. återställningenavser en anpassningsåtgärd som har utförts med stöd av bidrag enligt denna lag, förordningen (1982:639) om bostodsanpass ningsbidrag eller förordningen (1987:1050) om stotskommunalt bostods- anpassningbidrag och 2. anpassningsåtgärdenpå gmnd av ändrade förhållanden kan utnyttjas för sitt ändamål och åtgärden är till nackdel för andra boende. 13 §För bidrag enligt 11 § 1 gäller också att husägaren har tillförsäkrat kommunen rätt att när den anpassade lägenheten blir ledig anvisa den till bostodssökande och att konununen cfe lägenheten blir ledig inte har kurmat anvisa den till någon annan person med ftinktions hinder. 14 §Bostodsanpassningsbidrag och återsfellningsbidrag lämnas med belopp som motsvarar skälig kostnad för åtgärderaa. Ätersfellnings- bidrag lämnas dock endast om den godkända kostnaden vid ett cxh sam ma tillfålle överstiger . 15 §Före utbetolningen av bostodsanpassningsbidrag eller återställnings bidrag får den kommun som beviljat bidraget återkalla beslutet, om de fömtsättningar som låg till grand för beslutet inte längre föreligger. 16§ Bostodsanpassningsbidrag och återstälbiingsbidragbetalas ut sedan Prop. 1992/93:58 åtgärd som bidraget avser harutförts. 17 § Kommunen fär besluto om återbetolning av bidraghelt eller delvis 1.om mottogaren av bidraget genomoriktiga uppgifter eller på något annat sätt har förorsakat att bidragfelaktigt har lämnats eller länmats med för högt belopp, 2.om bidrag i annat fallfelaktigt har lämnats eller lämnats med för högt belopp och mottogaren skäligenborde ha insett detto. Kommunenfär helt eller delvis efterge återbetolningsskyldigheten, om det finns särskilcfeskäl. 18 §Kommimens beslut enligt denna lag fär överklagas hos länsrätten. 1.Denna lag träder i kraft den 1januari 1993. 2.Genom denna lag upphävs förordningen(1985:489) om stotsbidrag för att återställa handikappanpassade bostäder m.m. cxhförordningen (1987:1050) om stotskommimalt bostodsanpassningsbidrag. 3.I ärenden där beslut om bostadsanpassningsbidragfattots före gäller förordningen (1987:1050) om stotskommimaltbostodsanpassningsbidrag. 4.Har ansökan om bostodsanpassningsbidragkommit in före skall prövning av ansökan ske med tillämpningäven av bestämmelsen i 3 § försto meningen förordningen (1987:1050) om stots-kommunaltbostodsanpassningsbidrag om att bostodsanpassningsbidrag länmas till ägare avbostadshus. 5.Bestämmelsen i 9 § andrastycket förordningen (1985:489) gäller fortfarande om har beslutot om stotsbidragföre . Lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar Härigenomföreskrivs att 14 § lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar skallha följande lydelse 1.mål enligt skatte-, toxerings-, uppbörds-, folkbokförings- cxh bil-registerförfattningaraasamt lagen (1989:479) om ersättning för kostnader i ärenden cxh mål om skatt, m.m.i den utsträckning som är föreskrivet i dessa författningar. 2. mål enligt socialtjänstlagen (1980:620), lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, lagen (1988:153) om bistånd åt asylsökande m.fl., lagen (1985:568) om särskilcfe omsorger om psykiskt utvecklingsstörcfe m.fl., lagen (1988:569) om införande av lagen (1985:568) om särskilcfe omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl., lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård, lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, smittskyddslagen (1988:1472), karantänslagen (1989:290), lagen (1970:375) om utlämning till , , eller för verkställighet av beslut om vård eller behandling, körkortslagen (1977:477) och lagen (1989:14) om erkännande och verkställighet av utländska vårdnadsavgörande m.m. cxh om överflyttning av bam, allt i den utsträckning som är föreskrivet i dessa lagar samt mål enligt 6 kap 21 § och 21 kap. . 2.måi enligt scxialtjänstlagen (1980:620), lagen (1990:52) med särskildabestämmelser om vård av unga, lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissafall, lagen (1988:153) om bistånd ät asylsökande m.fl., lagoi (1985:568) om särskUdaomsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl., lagen (1985:569) om införande avlagen (1985:568) om särskilcfe omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl.,lagen om bostadsanpassningsbidrag m.m., lagoi (1991:1128) om psykiatrisktvångsvård, lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk våld, smittddslagen(1988:1472), karantänslagen (1989:290), lagen (1970:375) om utlämning tiUDanmark, , eller för verkställighet av beslut om vård ellerbehandling, körkortslagen (1977:477) och lagen (1989:14) om erkännande cxhverkställighet av utländska vårdnadsavgörande m.m. cxh om överflyttning avbara, allt i den utsträckning som är föreskrivet i dessa lagar samt mål enligt6 kap. 21 § och 21 kap. . 3.mål som avses i 24 § lagen(1984:3) om kärateknisk verksamhet, 4.mål som avses i 6 § förstostycket lagen (1985:206) om viten, 5.mål som överklagas från allmänförsäkringskassa i den utsträckning som är särskilt föreskrivet. Mål som överklagas frånriksförsäkringsverket med tillämpning av 20 kap. 11 § lagen (1962:381) omallmän försäkring prövas av länsrätten i . Nuvarande lydebe Föreslagen lydebe Prop. Länsrätteni prövar mål enligt luftfartslagen (1957:297) i denutsträckning som är föreskrivet i den lagen. Förekommer vid mer än en länsrätt flera mål enligt skatte-, taxerings-elleruppbördsförfattningaraa som har nära samband med varandra, fär målen handläggasvid en av länsrätteraa, om det kan ske utan avsevärd olägenhet för någonenskild. Närmare föreskrifter om överlämnande av mål mellan länsrätter meddelasav regeringen. Dennalag träder i kraft . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde den IS Närvarande:statsministera BUdt, ordförande, cxh statsråden . Westaberg, , ,, , , , , , , , ,, , Proposition om bostadsanpassningsbidrag m.m. 1 Inledning Bostodsanpassningsbidragbeviljas enligt förordningen (1987:1050) om stotskommunalt bostodsanpassningsbidrag.Bidrag länmas för sådana anpassningsåtgärder inom cxh i anslutning till enbostadslägenhet som behövs för att den skall vara äncfemålsenlig som bostod förden handikappade. Kommuneraa sköter bidragsgivningen cxh betolar ut bidragen.I vissa fall - s.k. kombinationsärenden - beslutor dcxk länsbostodsnänm-den. Stotenlämnar bidrag med 40 prcxent av kommimeraas kostnader för bostadsanpassningsbidrag. Bidragkan cxkså lämnas till fastighetsägare för återställning av åtgärder för bostodsanpassningenligt förordningen (1985:489) om stotsbidrag för att återställa handikappanpassadebostäder m.m. Stoten lämnar bidrag med 50 prcxent av den godkäncfe kostnaden imderföratsättning att kommunen lämnar bidrag . En ytterligare förutsättningär att kostnaden överstiger . Stotiigt bidrag till kommuneraa för kostnader i samband med förvaltningoch omhändertagande av vissa lyftanordningar m.m. för handikappade beviljasenligt ett regeringsbeslut . Frånden Vommer vissa specialdestinerade stotsbidrag, som lämnas tillverksamheter för vilka kommuner cxh landsting är ansvariga, att inordnas i ettgenerellt system för de stotiiga bidragen. Till de bidrag som berörs av dennaförändring hör statsbidragen till bostodsanpassning, återställande av handikappanpassadelägenheter cxh återanvändning av lyftanordningar. Icxh med att stotsbidraget till bostodsanpassning försvinner kommer förordningenom stotskommunalt bostadsanpassningsbidrag att upphöra. Därmed kommerverksamheten med bostadsanpassning att helt cxh hållet vara en oregleradverksamhet. Med hänsyn till bostodsanpass-ningens viktiga roll inom äldre- cxhhandikappomsorgen anser jag detto inte vara godtagbart. Kommuneraa bör därförgenom en särskild reglering ges skyldighet att svara för bostadsanpassningsverksamheten. inom Scxialdepartementet upprättad departementspromemoria Prop.1992/93:58 (Ds1992:56) Bostadsanpassningsbidrag m.m, lämnas förslag till en ny gemensam lagom bostodsanpassningsbidrag cxh återställningsbidrag som skall ersätto deförordningar som upphör att gälla . Lagen innehåller vissaförändringar i förhållande till nuvarande ordning både i fråga om stödet cxhhandläggningen. Tillprotokollet i detto ärende bör fogas en sammanfattning av promemorian sombilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanseraacxh en sammanställning av deras yttranden bör cxkså fogas till protokollet i dettoärende som bilaga 2. Dennu gällande förordningen (1987:1050) om stotskommunalt bostodsanpassningsbidrag() trädde i kraft . Förordningen innebär i nuvarandelydelse sammanfattningsvis följande. Bidragsverksamhetenhandhas av kommuneraa. cxh läns-bostodsnänmderaa har tillsyn över kommuneraasbidragsverksamhet (2§). Bostodsanpassningsbidraglämnas till ägare av bostodshus samt hyresgäst och bostodsrättshavare (3 §).Bidrag lämnas för sådana ätgärder i och i anslutning till en handikappadpersons bostod som behövs för att den skall vara äncfemålsenlig som bostod förden handikappade (4 §). Bidrag lämnas cxkså för åtgärder som har samband medden handikappades behov av rehabilitering, ftinktionsträning cxh sjukvård.Även för åtgärder som behövs för att underlätto utveckling mot ett självständigtliv i egen bostod kan bidrag lämnas. Bidrag kan cxkså lämnas för åtgärder somgör det möjligt för den handUcappade att utöva hobbyverksamhet. Slutligen kanbidrag i vissa fall cxksä lämnas för reparation av utmstning som har anskaffatsmed stöd av bidrag (5 §). Bostodsanpassningsbidragför stancferdhöjande åtgärder lämnas i princip endast under föratsättning att bostodenredan före åtgärden uppfyller kravet på lägsto godtogbara sUmdard (6 §).Bidraget för stancferdhöjande åtgärder är maximerat till perlägenhet. För högre bidrag krävs regeringens medgivande (7 §). Ansökanom bostodsanpassningsbidrag skall göras hos kommunen. Är kommunen sökande görsansökan hos länsbostodsnämnden (8 §). Kommunenhar beslutanderätt i fråga om bostodsanpassningsbidrag. I fråga om s.k.kombinationsärenden, dvs. ärenden i vilka bostodsanpassningsbidrag sökssamtidigt med stotiigt räntebidrag samt ärenden där kommunen är sökande, har dcxklänsbostodsnämnden beslutanderätten (9§). Ettbeslut om bostodsanpassningsbidrag skall innehålla uppgift om Prop.1992/93:58 bidragsbeloppet ochföreskrift om hur åtgärden skall utföras (10 §). Föreutbetolningen av bostodsanpassningsbidrag fär den myndighet som beviljatbidraget återkalla beslutet om de föratsättningar som beslutet grundade sig påinte längre föreligger (11 §). Bostodsanpassningsbidragetbetolas normalt ut sedan åtgärden utförts. 1 vissa fall fmns möjlighet att fäförskott (12 §). Kommunenkan i vissa fall besluto om återbetolning av bidraget. Återbetolning kan bliaktuell bl.a. om den som mottogit bidraget har lämnat oriktiga uppgifter (13 §).1 vissa fall kan återbetolningsskyldigheten efterges (14 §). Stotenlänmar bidrag med 40 prcxent av kommunens kostnader för bostodsanpassningsbidrag(15 §). Kommunensbeslut i ett ärende om bostodsanpassningsbidrag överklagas hos länsbostodsnämnden.Länsbostodsnämndens beslut överklagas hos . beslut överklagashos regeringen (16 §). Enhgtförordningen (1985:489)om statsbidrag för att återställa handikappanpassadebostäder m.m. (ÅB) kan stotiigt bidrag lämnas till fastighetsägare föråterställning av åtgärder för bostodsanpassning i flerbostodshus cxh i småhussom upplåts med hyresrätt (1 §). Återställningsbidraglämnas endast för sådana åtgärder som har utförts enligt förordningen(1982:639) om bostodsanpassningsbidrag eller förordningen (1987:1050) om stotskommunaltbostodsanpassningsbidrag (2 §). Somvillkor för stotsbidrag gäller att kommunen fär anvisningsrätt pä den handikappanpassadelägenheten (3 §). Stotsbidraglämnas med 50 prcxent av återställiungskostnaden (4 §). Bidragsverksamhetenhandhas av cxh kommuneraa (5 §). Ansökningar om bidrag prövas avförmedlingsorgan inom kommunen (6 §). Förmedlingsorganets beslut fär inteöverklagas (9 §). Regeringenuppdrog ät att bedriva verksamliet i fråga om återanvändningavlyftanordningarm.m.Boverket har med anledning av detto uppdrag gett ut information. Av Boverketsinformation framgår bl.a. följande. "Kommunenbedömer om det är lönsamt att återanväncfe en anordning när den mte behövslängre. I beslut om bidrag för installation av lyftanordningar bör kommunenupplysa bidragstagaren om att det är kommunen som svarar för demontering och borttransportnär behovet av anordningen upphör och kommunen bedömer att anordningen kan återanvändas.Kostnader i samband med återanvändning skall så långt möjligt räknas in i det bostadsanpassningsbidragsom beviljas den som övertar anordningen." Måletmed samhällets insatser för personer med funktionshinder är att de skall fåmöjlighet att leva ett i möjligaste mån normalt liv. Detta kommer bl.a. tilluttryck i 21 § socialtjänstlagen (1980:620) som handlar om omsorger om människormed funktionshinder. I bestämmelsen anges Prop. bl.a.att scxialnämnden skall medverka till att den funktionshindrade får bo på ettsätt som är anpassat efter hans behov av särskilt stöd. Iförarbetena till scxialtjänstlagen (prop. 1979/80:1) uttalade föredragandestatsrådet att institution som livsform för ftinktionshindrade numera är enklart föråldrad företeelse cxh att det senaste årtiondets strävan att överge institutionsboendebör fortsätta. Kategoriboende cxh andra speciallösningar bör sä långt möjligtundvikas. Personermed ftinktionshinder har numera i stöne utsträckning än fön möjligheter att boi en egen bostad. En viktig föratsättning för detta är att den funktionshindradei cfeg kan erbjudas omfattande hjälp och kvalificerade sjukvårdsinsatser i hemmet.En naturlig följd av denna utveckling är att samhällets resurser i allt högregrad omstrukturerats från institutionsvård till stöd i egetboende. Ompersoner med ftinktionshinder skall kunna bo som andra föratsätter det i mångafall att den fysiska miljön görs tillgänglig. Krav på hänsynstagande till ftmktionshindradesbehov vid utformningen av den fysiska miljön i cxh nära bostoder anges i 3 kap.7 och 10 §§ plan- cxh bygglagen (1987:10). Där finns regler om den generellaanpassning som skall göras vid ny- cxh ombyggnad. Systemetmed bostodsanpassningsbidrag skall ses som ett komplement till plan- ochbygglagens bestämmelser. Bidraget är ett uttryck för samhällets mål attpersoner med funktionshinder skall kunna leva som andra i en egen bostod.Bidraget ger möjligheter för den enskilde att göra de individuella anpassningarav bostoden och närmiljön som han behöver. År1991 anpassades bostäder för ungefär 32 000 personer i landet till en totolkostnad av . Det ger en genomsnittskostnad av per ärende. Kostnaden för en plats på institution angavs ianslutning till den s.k. Ädelreformen uppgå till 1 300 - (se prop. 1990/91:14). Kostnaderaaför bostodsanpassningsbidrag har stigit med 30 prcxent till 1991.Kostnadsökningen får i försto hand tillskrivas allmänna byggkostnadsökningaroch minskat institutionsboende. Behovetav anpassningsåtgärder för bostäder kommer även i fortsättningen att varastort. Detto har att göra med bl.a. följande faktorer. Antoletmänniskor har ökat kraftigt cxh konmier att fortsätto att öka. Denmedicinska kompetensen har utvecklats så att allt fler - även svårt skadademänniskor - kan räddas till livet. Till detto kommer att förekomsten av vissa ftinktionshindersom t.ex. astma cxh allergier har ökat. Rent allmänt kan alltså sägas att antoletfunktionshindrade personer som kan komma att efterfråga eget boende torde öka iframtiden. Dentekniska cxh medicinska utvecklingen har medfört att allt bättre insatser kangöras för att underlätto eget boende för funktionshindrade människor. Bl.a.introduceras nya boendeformer. Detto leder till att institutionsvården för funktionshindradepersoner kommer att förkortos allt mer och ersättas med egetboende. Ioch med att stotsbidraget till bostodsanpassning försvinner som ett Prop.1992/93:58 specialdestineratbidrag kommer förordningen som reglerar bostadsanpassningsbidraget att upphöraatt gälla. Också förordningen som reglerar återställning av anpassade bostäderkommer att försvinna. Därmed blir verksamheten med bostadsanpassningsbidrag enoreglerad verksamhet, vilket bl.a. fär till följd att det inte längre kommeratt finnas några möjligheter för den bidragssökande att få en sakligöverprövning av kommunens beslut. Inte heller kommer det att finnas någonstatlig instans som har tillsyn över kommuneraas bidragsverksamhet. Reformenatt inordna vissa specialdestinerade statsbidrag till kommunala verksamheter iett generellt system för de statliga bidragen har bl.a. som utgångspunkt att gekommuneraa föratsättningar att rationalisera och effektivisera sin verksamhet.Ett generellt statsbidrag ger huvudmännen ökade möjligheter att utforma cxhprioritera verksamheten efter resurser och lokala föratsättningar. Någraremissinstanser som har yttrat sig över departementspromemorian - bl.a.Svenska Kommunförbundet - anser att verksamheten med bostadsanpassningsbidrag ifortsättningen inte bör regleras särskilt. Man menar att en särlagstiftningmotverkar reformen med generalisering av statsbidragen till kommuneraa ochpekar pä att kommuneraa redan enligt socialtjänstlagen har att sörja för en gcxivård, omsorg och boende för äldre och handikappade. Enändamålsenlig individuell anpassning av bostäder medför ökade möjligheter för fiinktionshindradeatt leva ett självständigt liv. kan bostodsanpassningen besparasamhället betydande kostnader inom andra områden. Verksamheten med bostodsanpassningsbidraghar alltsä en viktig roll inom handikappomsorgen. Det är enligt min uppfattningangeläget att villkoren för stödet av ftmktionshindrades bostäder inte varierarkraftigt mellan kommuner. har en likartod bedömning garanterats genomde regler som tillämpas som villkor för att det stotiiga bidraget skall utgå. Viden avreglering av bostodsanpassningsverksamheten finns det enligt minuppfattning en påtoglig risk för att verksamheten - i konkunens med andraangelägna och obligatoriska verksamheter - inte blir tillräckligt prioriteradav kommuneraa, eftersom den cfe är obligatorisk. Dessutom riskerarbidragsgivningen att inte bli enhetlig över hela landet. Till detto kommer atträttssäkerheten för den enskilde försämras genom att det inte kommer att fmnasnågra möjligheter att få en saklig överprövning av kommuneraas beslut. Denbestämmelse av ramkaraktär om kommuneraas ansvar för omsorgen om funktionshindradesom socialtjänstlagen innehåller torde inte minska dessa olägenheter. Medhänvisning till det sagcfe anser jag att verksamheten med bostadsanpassningbör vara särskilt reglerad även i ett system där de specialdestineradestatsbidragen inte längre finns. En reglering för framtiden bör ha sammahuvudsakliga innehåll som nuvarande ordning. Den bör vidare inte leda till att kommuneraaåläggs nya kostnadskrävande uppgifter. Regleringen bör alltså varakostnadsneutral i förhållande till den ordning som gäller .