prop · GG0356 · 1992-12-31 00:00:00 — Även om inte den faktiska konkunensen kanbekräftas genom t.ex. en konkunerande BC, finns den där vid anbudstevlingaraacxh latent i övrigt. Den BC som finns på orten vet att man intekan uppöäcfe som "monopolist" eftersom den positionen kan vara borfeefter näste upphandling. Kammarrätteni : Förslaget innehåller visserligen ingen besfemmelse om viss längstegiltighetstid men det borde vara möjligt att i vissa fall medge undanteg somgäller tills annat beslutas. På så sätt torde onödiga omprövningar undvikas. (): I 10 9 3 p. förslaget stadgas att konkunensverket får återkalla ellerändra ett beslut om uncfentag som gmncfete på oriktiga eller vilseledandeuppgifter. Enligt departementspromemorian skall ofullständiga uppgifter ansesinnefattede i begreppet oriktiga uppgifter. NOdelar den uppfatming som framförs i promemorian att konkurrensver- Prop.1992/93:56 ketsjälvklart skall ha möjlighet att återkaUa eller ändra ett beslut som Bilaga8 Ur rent språklig synvinkel kan det synas svårt attpassa m denna situation under begreppet oriktiga uppgifter. undvikaoklarhet på denna punkt anser NO att det är på sin plate att föra in ordet"ofuUständiga" i lagtexten. NO föreslår därför att 10 9 3 p.förslaget gesföljande lydelse: "3. beslutet gmndades pä ofullständiga, oriktiga eller vilseledandeuppgifter, eller". (): Enligt departementspromemorian får gmppundanteg inte gå utanför ramamaför vad som föreskrivs om undanteg i 6 9 förslaget, dvs. de avtal somgenerellt undantas måste uppfylla fömtsättningama i paragrafen. Skrivningenger intryck av att man för att meddela ett gmppundanteg måste vara säker på attvarje individuellt avtal som kan komma att omfattes av dette uppfyller kravenför meddelande av individuellt undanteg i 6 § förslaget. Det är interealistiskt att uppställa ett så långtgående krav. EnligtNO:s uppfartning bör det räcka att en avtalstyp i betydande omfattning kanantes uppfylla bestemmelsen i 6 9 förslaget för att ett gmppundanteg skall fåmeddelas. En annan sak är att undanteget blir utan betydelse om ordalydelsentecker in beteenden som inte omfattas av 4 9 förslaget. : Med nuvarande skrivning kan beslut om gmppundanteg inteöverklagas, vare sig de fattas av Regeringen eller "den myndighet somregeringen bestemmer". Förbundet anser att ert avslag om ansökan omgmppundanteg måste kunna överklagas. Kammarrätteni : Det förefaller något egendomligt att konkurrensverket skall kunnaåterkalla ett undanteg som medgivits av regeringen. Om det inte anses artkonkunensverket skall få meddela beslut om gmp-pundanfeg borde det iregeringens beslut om sådan undanteg anges att konkunensverket får meddelabeslut som inskränker undanteget. (): Dominerande ställning Påsid 83 i departementspromemorian lämnas en beskrivning av ett av de sätt påviUca man inom EG-rätten beskrivit begreppet dominerande stäUning. NOhar ingenting att inväncfe mot det sagda men vUl äncfe framhålla att Prop.1992/93:56 man inom EG-rätten inle har någon entydig definition av begreppetdomin- Bilaga 8 erande ställning cxh att dette och andra begrepp inomEG-rätten ständigt utvecklas och förtydligas genom rättepraxis. Bedömningarhumvida ett företeg har en dominerande ställning eUer ej har gjorti ett flertal fall. 13§ 2 5t 1 P Påsidan 85 i departementspromemorian redogön för oUka metoder att bestämma om ettföreteg lar ut ett "oskäligt pris". NOanser att det inte finns någon säker metod att avgöra vad som utgör ettoskäligt pris. Det är bland annat därför det är sä viktigt att åstedkomma eneffektiv konkunens. InomEG gör man ändå i vissa fall sädana bedömningar. Det har bl a rört sig omsituationer där ett cxh samma företeg tillämpat starkt varierande priser vid sinförsäljning till olika länder. Idepartementspromemorian anges att till denna punkt även hör situationer där ettdominerande företeg tillämpar priser som ligger under vad företeget normaltskulle behöva för kostnadsteckning och vinst, för att "slå ul" konkunentereller för att hindra eller försvåra för konkunenter att komma in på marknaden. Fråganvad som är att betrakte som undeiprissätming är liksom begreppet dominerandeställning inte enhetligt preciserat i EG-rätten. NO vUl ändå kortfattetredogöra för hur i sitt senasie avgörande angåendeunderprissätming sett på denna fråga. Del gäller domstolens avgörande från juli1991 i C-62/86: AKZO chemie BV/Kommissionen. I denna dom fann domstolen attpriser som är lägre än den genomsnittiiga rörUga kostnaden, och genom vilkaett dominerande företag försöker eUminera en konkunent, fick anses utgöra ettmissbmk av den dominerande ställningen. Domstolen uttalade vidare att prisersom är lägre än den genomsnittUga totala kosmaden, dvs summan av de faste cxhrörliga kosmaderaa, men högre än den genomsnittiiga rörliga kosmaden , cxksåfick anses utgöra ett missbmk, när de utgjorde en del i en plan, som har tillsyfte att eUminera en konkunent. Sådana priser kan nämligen, enligt domstolen,få bort företeg från marknaden, som kanske är lika effektiva som detdominerande företeget, men som på gmnd av sin svagare ekonomiska ställning ärur stånd att motefe en sådan konkunens. 13S 2 st 3 D NOhänvisar här till vad som tidigare anförte under 4 § 2 st 3 p. Uppsalauniversitet - juridiska fakultetestvrelsen: Av 13 9 andra stycket Prop.1992/93:56 framgår att missbmk av dominerande ställning "kan särskUt besfei fyra Bilaga 8 olUca typer av förfaranden". Motiven till denna lagtextinnehåUer påpekandet att uppräkningen inte är uttömmande utan bara utgörexempel på förfaranden, som typiskt sett ansette kunna utgöra sådant missbmksom påverkar konkunensen på ett negativt sätt. Skrivningen i lagtexten synesemellertid med den placering ordet "särskUt" fått ge inttyck av attde fyra fall som nämns i punktema 1-4 utgör huvudaltemativ och att andra fidlhar en sekundär betydelse. Är dette inte avsikten synes ordet särskUt börautgå. DagabAB: I paragraf 13 behandlas frågan om missbmk av dominerande ställning. Vi villdär endast te upp en punkt nämligen nr. Där sägs i kommentaren att enköptrohetsrabatt kanske i form av årsbonus kan innebära en premiering, sominte är neutral i sin konkunenseffektverkan. Det är utomordentligt angelägetatt man smderar den typen av differentierad prissätming cxh bonusgivning i etthelheteperspektiv. Köplojalitet leder faktiskt till lägre kostnader hos detlevererande företaget, eftersom man kan förvissa sig om stöne kvantiteter cxhdärmed bättre planering än vid ad hcx order. Utgångspunkten för en bedömningbeträffande eventuellt missbmk av dominerande ställning är således inte denenskilda orderstorleken utan den totala kvantiteten och det administrativaarbetet, som blir stöne eller mindre beroende på kundens tillvägagångssätt. Uppsalauniversitet - juridiska fakultetsstyrelsen: Av 14 9 framgår att konkunensverketkan ge ett s k icke-ingripandebesked. Beslutet skall fattas på gmndval av"enligt för verket tillgängliga uppgifter". Vad bestämmelsen i dennadel synes sikte mot är att markera all beslutet i förste hand skall gmndas påde uppgifter som företeget lämnar i sin ansökan men att inget hindrar attverket även beaktar andra förhållanden som är käncfe. För övrigt sägs i motiventill paragrafen (s 88) att närmare föreskrifter som skaU lämnas i en ansökanavses /komma att/ lämnas av regeringen eller konkunensverket. Det tordeemellertid sfe i del sökande företegete inttesse att självt lämna såfullständiga uppgifter att ett väl gmndat beslut kan fattas - jfr. 15 9 2st - och det kan från den utgångspunkten ifrägasättas om inte den ovan citeradelagtexten borde kunna utformas exempelvis så, att förklaring om icke-ingripandekan göras" enligt uppgifter som lämnas av företeget eller som eljest ärtillgängliga för verket". Näringsfrihetsomfaudsmannen(NO): Med hänvisning till vad NO anfört vid 10 9 3 p förslaget anser NO attordet "oftiUständiga" skall tiUäggas i 15 9 2 p förslaget. Kammanätteni : Etet är namriigt att det krävs specieUa skäl för Prop.1992/93:56 attändra ett gynnande beslut men det kan ifrågasättas om särskUda villkor Bilaga 8 böranges i lagen. Det är vidare inte självklart att konkurrensverket skaU varaförhindrat alt återkaUa ett beslut som är oriktigt till följd av en rättelig (): Inledningen tUl 16 9 förslaget lyder: får ålägga ettföretag att upphöra med överträdelser av förbuden i 4 eller 13 9.-- EnligtNOs uppfattning bör paragrafens inledning istället ha följande lydelse:Konkunensverket får ålägga ett företag att upphöra med förfaranden som innebäröverttädelser av förbuden i 4 eUer 13 9 .. Enligtdepartementspromemorian är det konkurrensverket som skall beslute omåläggande för ett företeg att upphöra med överträdelser av förbuden i 4 Dessa ålägganden får förenas med vite om det anses behövligt. Någothögste belopp är inte föreskrivet för vitet. Möjlighet finns även att Det nuvarande svenskasystemet präglas i många enskilcfe fall av en långhandläggningstid. Detta kan tUl stor del anses bero på att NO:s motparter välvet att NO inte kan meddela egna tvingande beslut utan måste förhandla omfrivilliga ändringar. Denna vetekap inbjuder till beteenden där motpartemasöker dra ut på handläggningen, t.ex. genom att inte bidra till utredningen,eller medge så föga långtgående förändringar av de konkunenshämmande beteendetsom möjligt. NO kan visserligen föra ett ärende till . Menäven där räder en betydande väntetid. Handläggningstiden kan ofte bli ett åreUer mer. har den som klagat till NO ofte ett starkt inttesse av attsnabbt få ändringar tiU stånd i det konkunensbegränsande beteende somvederbörande menar sig lida av. Hänsyn måste även tes till desamhällsekonomiska och konsumentpolitiska förlustema av att ettkonkunenshämmande beteende tilläte fortsatte utan åtgärd. Motdenna bakgmnd är det angeläget att en ordning införs som möjliggör snabbareingripanden mot konkunenshämmande beteenden. Den i departementspromemorianföreslagna ordningen måste antas verksamt bidra till att förkortehandläggningstiden i allmänhet. Därmed minskas de samhällsekonomiska ochkonsumentpolitiska förlusterna som även den tid under vUken enklagande kan tänkas licfe ekonomisk skada förkorfes. Genomöverklagandemöjligheten finns en effektiv garanti från rättssäkerhetssynpunkt. \9 1922/93. Stockholmsuniversitet - juridiska fakultetsnämnden: Prop. Åläggandenkan vara mycket ingripande för txrörcfe företeg cxh stora krav Bilaga 8 måstedärför ställas på deras utformning. Itet bör under det fortsatte beredningsarbetetpreciseras närmare vad ålägganden skall kuima gå ut pä. Viktigt är att de endastbör få fylla sådana konkunensfrämjande syften som direkt följer av lagensförbudsregler och inte skall kunna använcfes för allmänt näringspoUtiska ellerandra syften. Nämndenfömtsätter att domstol efter överklagande av meddefet beslut av konkunensverketskall kunna beslute att ett åläggande ej skall gälla måletprövas. Det synes lämpUgt med en uttrycklig regel härom i lagen. Nämndenfåster uppmärksamheten på att det inte har någonmotsvarighet i EG:s förordning 17/62 angående tillämpningen av art. 85 cxh 86utan att EG genomgående tillämpar ett system med administrativa s.k. böter. Idet svenska lagförslaget synes kombinationen av vitesålägganden cxhkonkunensskadeavgifter medföra risk för dubbla sanktioner. Konkunensskadeavgiftensrepressiva karaktär gör dette betänkligt. Enligt nämndens mening bör sammahandlande inte kunna medföra både konkunensskadeavgift cxh skyldighet attbetala vite. Nämnden förordar en motsvarighet till den regel, som finns i bl.a.firmalagen cxh företegshemlighetslagen, att den som har överträtt etlvitesförbud inte fär dömas till sttaff (här konkunensskadeavgift) för en gämingsom omfattas av förbudet. (): I departementspromemorian föreslås att konkunensverketinterimistiskt får ålägga ett företeg att upphöra med överträdelser av förbudeni 4 eller 13 9 förslaget om det finns synnerliga InomEG finns ingen bestemmelse som reglerar kommissionens möjligheter art fatteinterimistiska beslut. Domstolen har emellertid uttalat art kommissionen har ensådan möjlighet. Etet gäller såsom NO uppfattet saken i situationer där detföreligger en omedelbar risk för ineparabla skador. ISverige krävs för meddelande av intermistiska beslut i generalklausulfall idagatt det föreligger särskilda skäl. Departementschefen uttalade i förarbetenatill den nuvarande konkunenslagen (prop 1981/82:165 s 218) att "beslut avdenna art i princip bör reserveras för mer uppenbara faU ~ Är processföremåletsvårbedömbart måste det finnas alldeles speciella skäl för ett intermistisktbeslut. I bedömningen får ingå cxkså frågan om humvicfe detkonkunensbegränsande förfarandet innebär, eller hotar att föra med sig,negativa följder för exempelvis det företeg som är föremål för ett i ett ärendeaktuellt repressivt förfarande, följder som då bör vara av klart väsentiigbeskaffenhet." Avpraxis kan utiäsas att satt "ribban högt" i sintolk- Prop. 1992/93:56 ning av begreppet särskilda skäl. SynnerUga skäl tiUmäteallmänt en be- Bilaga 8 tydelse som innebär en ännu högre kvalifikationsgrad änsärskUda skäl. I sitt remissyttrande över konkunenskommitténs förslag hävdadeNO att det inte var erforderligt med någon extra kvalifikation avfömtsättningama för intermistiskt beslut av i motsvarandefifdl. Ete ficiktiska omständighetema i del enskilda fidlet borde enligt NOutgöra en tillräcklig resttiktion. I dette fall är det emeUertidkonkunensverket självt som skaU fatte beslutet. Man kan möjligen hävda en vissrisk för att verket, som självt intar en partsställning, inle alltid iakttartiUräcklig återhåUsamhet. NO vUl därför inte motsatte sig en viss kvalificeringav fömtsättningama för beslut av konkunensverket. Enligt NO:s mening innebärdock synneriiga skäl en för hög kvalifikationsgrad. Ett krav på särskUda skältorde, enligt NOs uppfattning, väl spegfe den nivå anvisat förkommissionen. Uppsalauniversitet - juridiska fakultetsstyrelsen: I 19 9 sägs att "beträffande ett avtal som uppfyller både 4 och 6 99 /får/ ...". Vadman torde mena är att domstolen"... då fräga är om avtal som väl ärkonkunensbegränsande enligt 4 9 men inte desto mindre uppfyllerfömtsätt-ningama för undanteg enligt 6 9 /får/...". (): 20 § Förslaget lyder: får föraya, återkalla eller ändraett beslut enligt 19 9- Därvid tillämpas 9 och 10 99. NOföreslår att ordet "ändra" ersätts med förslagsvis ordet"ompröva". Kammarrätteni : Kammarrätten ställer sig frägande till tekniken att använda"företeg" som avgiftssubjekl. Det måste i så fall krävas att termendefinieras i lagtexten. Enligt vad som anförs på s. 92 är avsikten att fysiskperson som överlåtit sin rörelse skall vara personligen ansvarig föröverträdelse som ägt mm före överlåtelsen. Enligt kammarrättens mening kandette förhållande inte utiäsas med den föreslagna lydelsen. Ispecial motiveringen s. 93 anförs att avgift kan utdömas på gmnd av enuppdragstegares agerande. Det bör enUgt kammarrättens mening krävas i vart falloaktsamhet av någon som är anställd i ett företeg som åläggs att betala. 1promemorian diskuteras också frågan om vem som är ansvarig sedan bolag ellerbolags verksamhet överlåtite. Kammarrätten konsteterar att aktiebolag numera ären handelsvara cxh det händer att inkråmet säljs åt ett håll varefter bolagetbyter namn och verksamheteinrikming och/eller säljs åt annal håll. Problem attavgöra vem som bör hållas ansvarig i sådanafall kommer säkeriigen att uppsfe, men detta problem är ju mte Prop.1992/93:56 specifikt för konkunensfrägor. Marknadsdomstolen:Enligt lagförslagete 21 och 27 99 kan ett företeg som uppsåtiigen eller avoaktsamhet har handlat på ett visst sätt bU skyldigt att utgekonkunensskadeavgift resp. skadestånd. Någon diskussion om innebörden av desubjektiva rekvisiten - i EG-rätten cxh i svensk rätt -förs inle i promemorian.Det vore önskvärt att denna fräga kunde belysas mera under det fortsätfelagstifmingsarbetet. Stockholmstingsrätt: Tingsrätten vill också peka på att, när det gäller frågan hur storkonkunensskadeavgift som kan fastetällas, det kan ifrågasättas om den i 22 9angivna altemativa gränsen "företegete årsomsätming enligt det bokslut somsenast har fastställts" är tillräckligt tydlig. Bokföringslageninnehåller inte några besfemmelser om när ett bokslut är fast-stälU. Kammarrätteni : 24 § andra stycket Bestemmelsenavser att motverka framställningar som enbart har det illojala syftet attskapa immunitet mot konkunensskadeavgift. Den åsyftede effekten synes kunnauppnås enklare cxh effektivare genom ett tillägg i slutet av förste stycket 1av orden "och anmälningen eller ansökningen inte är uppenbartogmndad". (): I departementspromemorian föreslås att rätten till ersättning för skadasom uppkommit genom att ett företeg uppsåtiigen eller av oaktsamhet överträderförbuden i 4 9 eller 13 9 är förlorad, om talan inte väcks från detskadan uppkom. EnligtNO:s mening kan ett enskilt företeg ha svårt att bedöma humvicfe ett beteendefrån ett annat företegs sida genom vilket det förste företeget orsakats skadaär att de som en överträdelse av förbuden i 4 9 eller 13 9 förslaget. Det ärdärför troligt att drabbade företeg i många situationer avvaktar till dessförbudsåläggande meddelats eller konkunensskadeavgift påförte till följd avbeteendet innan de väcker talan. Även processekonomiska skäl talar för att ertsådant beteende bör vara möjligt. MåltiUsttöm-ningen till tingsrättema blirmindre genom art beteenden som i dom eller slutligt beslut förklarats inteutgöra överträdelser av konkunensreglema ttoligtvis inte ger upphov till talanom ersätmingskrav. I de återsfeende fallen underlättes tingsrättemas arbetegenom att en konkunensrättslig bedömning av det aktuella beteendet redanföreUgger i form av dom eller slutiigt beslut. Enligtden föreslagna preskriptionsregeln skulle ett drabbat företag inte Prop.1992/93:56 kunna awakfe på ovan angivet sätt i situationer därförbudsåläggande Bilaga 8 meddelate eller talan om konkunensskadeavgiftväckte från det att en skacfe uppkommit men där saken inte slutiigtavgjorte . En sådan ordning är enUgt NO:s mening mindre lämplig. 1 39 2 st preskription slagen (1981:130) stadgas angående skadestånd i anledning av brott följande: "Omnågon har häktete eUer erhållit del av brott före utgången av tiden föråtalspreskription men ansvarsfrägan inle har avgjorte , preskriberasen fordran på skadestånd i anledning av brottet tidigast ett är efter den dagdom eller slutiigt beslut meddelas.' EnligtNO:s mening bör ett tillägg av motsvarande innehåU införas i 27 9 NO föreslår att 27 9 2 st får följande lydelse: Rätttill sådan ersättning är förlorad, om talan inte väcks från delskadan uppkom. Om åläggande enligt 16 9 meddelate eller talan enligt 21 9väckts från det skadan uppkom men saken inte har slutiigt avgjortsinom , är rätten till sådan ersätming förlorad tidigast efterden dag dom eller slutiigt beslut meddelas. Kammarrätteni : Förslaget kan godtas i awaktan på det slutiiga ställningstegandetmed anledning av domstolsuttedningen. Det kan emellertid ifrågasattes om detfinns anledning att frångå regeln i viteslagen, enligt vilken frägan omutdömande av vite skall handläggas vid förvalmingsdomstol. Kammarrätteni : Med hänvisning till vad kammarrätten anfört ovan som kommentar till24 9 bör skyldighet enligt 45 9 att höra övriga avtalsparter inte föreskrivasom sådant förfarande är uppenbart obehövligt. Enligtförslaget skall samtliga avtalsparter beredas tiUfälle att yttra sig i ärendeenligt 7 9 eller 14 §. I 16 9 anges att ett utomsfeende företag som berörs aven konkunensbegränsning får ansöka hos om ingripande i falldär konkunensverket beslufet att inte meddela nägot åläggande. Därav följerenligt kammarrättens mening att det utomsfeende företeget inte har besvärsrättöver konkurresnverkete beslut och inte heUer är att anse som part vidkonkunensverkets handläggning av ärenden rörande undanteg. Fråganom konkunenters partsställning diskuteras inte i promemorian. Etet är önskvärtatt frägan om t.ex. en konkunente besvärsrätt i fall där undanteg harmedgivite belyses liksom frägan i vilken utettäckning sekretess skallgälla i ärenden av detfe slag. När företag erhållit "icke-ingripande-Prop. 1992/93:56 besked" tiU följd av en rättelig felbedömning avkonkunensverket utgör Bilaga 8 denna omständighet enligt 15 9 inte ensam skälför återkallelse av beskedet. Även i dette faU är det önskvärt med ettuttalande humvida andra företeg skaU kunna överklaga ett icke-ingripandebesked.Om det anses lämpligt att tilläte utomsfeende, berörda företeg att överklagakonkunensverkets beslut bör även frägan om publicering av anmälningar,ansökningar cxh beslut belysas. Kammarrätten vill i detfe sammanhang cxksåpeka på regeln i 13 a 9 MDL rörande medverkan av branschorganisation. Sveahovrätt; 46 9 reglerar vilka beslut av konJcunensverket som fär överklagas.Bestämmelsen säger dock inte vem som har talerätt. Får t.ex. en konkunent tillsökanden klaga över ett icke-ingripandebesked? Uppsalauniversitet - juridiska fakulletestyrelsen: Av 46 9 i den föreslagna lagenföljer att vissa beslut får överklagas hos . Att av ett beslutdirekt berört företeg fär göra sådant överklagande torde ligga i systemet. Enfråga som dcxk är av stort inttesse är om cxkså annan, t.ex. enskilda ellerolika slag av konsumentorganisationer, skall få överklaga elt lämnat undantegfrån lagens regler. Även detta synes böra behandlas i lagen, även för annatfall än det som nämns i 16 9 2 st. Kammarrätteni : Kammarrätten finner det inle helt tillfredsställande att dettillskapas ett tvåinstansförfarande där den försfe instansen utgörs av endasten domstol. Det bör övervägas att läte samtiiga tingsrätter handlägga dessamål. Egentiigenanser kammarrätten att hithörande mål rent principieUt borde handläggas inomförvaltningsdomstolsorganisationen. I enlighet härmed kan man tänka sig - omman tills vidare viU hålla fast vid huvuddragen i den föreslagna mcxleUen - attlänsrätten i stället för tingsrätten blir den förste instansen. Uppsalauniversitet - juridiska fakultetsstyrelsen: Av den föreslagna lagen 47 9 följeratt skall pröva frägor om påförande avkonkunensskadeavgift enligt 21 §. Det synes under sådana omständigheterlämpligt att ersatte ordet "Tingsrätten" i 21 9 med orden"" Kammarrätteni : I tydlighetens inttesse bör undermbrikema Uppsalauniversitet - juridiska fakultetsstyrelsen: I övergångsbestämmelserna p 3 sägsatt "i fräga om avtal som föreUgger när denna lag träder i kraft ochbettäffande vilka partema från ikraftträdandet anmälerför undanteg...". Orden "anmäler för undanteg" synes böraändras Prop. 1992/93:56 tUl "ansöker om undanteg" eller liknande. Iövergångsbestämmelsema p 4.3. föresläs att orden "upphör atttillämpas" ändras till "upphör att gälla eller tillämpas". Motbakgmnd av kritiken och resonemanget om den omläggning av principema förkonkunenslagen cxh artietebelasming som kan komma att drabba det nyakonkunensverket, anser förbundet att är för att anmälaundanteg. En övergångstid bör övervägas. Tidenför ikraftträdandet av förbudet cxh möjligheten till åläggande (punkt 3.3) börvara . : Enligt övergångsbestämmelseraa medges en sexmånadersanmälningsfrist till konkunensmyndigheten. Denna frist är alltför kort för attinse och klargöra det eventuella behovet och vikten av att konekt anmälan elleransökan inges. Efterbesked från myndigheten är utrymmet för eventuell rättelse encfest två månader.Även är alltför kort. Exempelvis är det gmndläggande dokumentet fördet samordnade förfarandet i en Ibc de registterade stedgaraa. Om dessa måsteändras skall enligt lag beslut fattas av före-ningssfemman. Om allaröstberättigade deltar beslut fallas vid ell tillfälle, eljest behövsytterligare en sfemma. Tillsammans med det förberedelsearbete som erfordrasför styrelsens förslag cxh kallelse till stämman kan beslutsprcxessen svårligengenomföras . DärtiU kommer att ändrade stedgar inte fårtillämpas förrän registtering skett. Densistnämnda fristen bör utökas . Konkunensmyndighetenbör dämtöver ha befogenhet att medge förlängning i enskilda fall.