prop · GG031 · 1992-12-31 00:00:00 — Examensbeskriviungarnaåterspeglar inte skillnaden mellan civilingenjörs- ochingenjörsutbildningarna. Kraven för arkitektexamen bör uttryckas enligt EG:s direktiv. Koreograf- ochmimutbildningarna är inte uppdelade i kurser. Antingen måste kursbegreppetdefinieras klarare eller måste ett undantag från kurskravet för examensgjvandeutbildning finnas med i de nya bestämmelserna. Danspedagogexamensexamensbeskrivning bör ändras. (Förslag till målbeskrivning lämnas.) Magisterexamenpå linjen för inredningsarkitektur eller inredningsarkitektexamen föreslås. HEA' , Ingenjörsexamen 100-120 p föreslås. SSF, UHÄ, FRN, CHF, HT/U, HÖs, HB, HKs, HS/H, HE/V, HK/R,HG/S, HF/B, HH, HS, HK, HJ samt landstingen i , ochNorrbottens län anser att magisterexamensrätt bör ges till samtliga högskolor,under förutsättning att tillräcklig kompetens och aktiv forskning finns vidhögskolan. TCO, UHÄ, SFS, samt landstingen iVästmanlands, , , , och Norrbottenslän anser att de landstingskommunala högskolorna bör ha examensrätt förkandidatexamen. Landstingen i , , , ,, , , , , ochJämtlands län anser att de landstingskommunala vårdhögskolorna bör haexamensrätt för både kandidat- och magisterexamen. LSF Anser att omprövning avexamensrätten inte är praktiskt genomförbar, den skulle kunna drabbastudenterna retroaktivt. I stället föreslås sanktioner på institutions- ellerfakultetsnivå, t.ex. att undervisningen får upphöra tills kvalitetsproblemenär åtgärdade. Detta skulle ge en starkare effekt. Öppnare inställning ifråga omrätten att UU Universitet och högskolor som gessepa- rat begränsad examinationsrätt skall föras inpå "krysslistan". UG Teologexamen skall ges vid UG. Kl Kompetensutveckling av de kommunala vårdutbildningarna kan endast uppnås om de ges anknytningtill en forskningsorganisation. I så fall bör landstingskommunalavårdhögskolor kunna utdela kandidat- och magisterexamina. Kl bör haexaminationsrätt för både sjukgymnaster och logopeder. GI/IHR Bör få magisterexamen eftersom de har mest "post gradual" utbildning. Magisterexamen också tUlhögskolor, om 90-talets regionalpolitik fortfarande gäller. HÖbör få rätten att utdela magisterexamen och den nya gymnasielärarexamen. Ifrågasätterom ens kandidatexamen bör kunna ges vid högskolor utan stabil och omfattandeforskning. Magisterexamen bör under alla omständigheter vara förbehållenhögskolor med fasta forskningsresurser. 1992/93:1 Bilaga 3 HLS, KF, SSF, HÖ, DHoch betonar att övergångsbestämmelserna måste gällaen . Måste vara välgenomarbetade för dem som redan bedriver studier. Tillgodoräknandeav studier: UL Tillgodoräknandeskall vara generöst, särskilt för att underlätta internationellt studentutbyte. Examensbevisetskall kutma godkännas av den enhet där studenten senast godkänts i tentameneller på den där merparten av de i examen ingående kurserna tenterats.Stelbentheten i tillgodoräknandet måste bort. Vid övergång tillmagisterutbildning vid annan högskola är det av betydelse att sökande från enenhet utan fasta forskningsresurser behandlas som egnastudenter. Förutsätteratt de lokala enheterna är villiga att tillgodoräkna studier vid annan enhetinom landet eller utomlands. Provtillfällen: Prop. Bilaga3 LSF, TCO, , , , HKr, HV, NFR, CHF, GF/B, HK, HS, HJ, HÖ,HKs samt SSF avstyrker att rätten till fömyade provtillfällen begränsas tillfyra. Flera av dessa remissinstanser anser att studenter skall författningsmässigtgaranteras rätten att få en ny examinator efter två examinationstillfällen. UU,UG, UUm, Kl, HLS, HH, KF och landstingen i , samtHallands län tillstyrker att rätten till provtillfällen begränsas till fyra. Deflesta av dessa remissinstanser anser dessutom att en student inte bör fågenomgå förnyad praktik . UL,ULi och HLu anser att reglering av antalet tentamenstillfällen är en onödigdetaljreglering. UHÄ Det bör finnas en rätt för högskolan att begränsaantalet förnyade prov till fyra, i stället för ett krav. HÖs Det är bra med en övre gräns för antalet tentamina, men gränsen bör hellre kopplas till tid än volym. Kopparbergsläns landsting Förnyat prov högst 3 gånger. 4 Tillträde och antagning SFS,HÖs, UL, UG, LSF samt JO anser att möjlighet att överklaga lokalaantagningsbeslut bör finnas kvar. LO EG betonar yrkeserfarenhet som behö- righetskriterium,går i motsatt riktning, vi pärmar oss från samhälls-, arbets- ochnäringsliv. UHÄ Stora informationsproblem. Ökad belastning på den kommunala vuxenutbildningen. Ett förnyatställningstagande av regeringen kommer att behövas om ett antal förordningarbehövs eller ej. SFS Förordar fritt tillträde för alla behöriga sökanden.Det måste alltid finnas goda 10 1992/93. möjligheteratt komplettera genom olika sorters vuxenutbUdning. Antagningsbeslut skall kunna överklagas. Överklagande-och avskiljande-nämnderna kan slås samman. Prop.1992/93:1 Bilaga 3 Denkommunala vuxenutbildningen måste även i fortsättningen vara en viktigrekryteringsbas. Mera självständiga studier i gymnasieskolan behövs, särskiltför de studieförberedande programmen. Beslut ombehörighet och urval bör vara helt lokala. Fritt tillträde till högskolanförordas. Lokalantagning kräver ökade lokala resurser. Att överklaga lokala antagningsbeslut skall inte vara möjligt. HB, HG/S, HJ, HS/H, HLu samt landstingen i Västerbottensoch är tveksamma till om behörighetsregeln för s.k. 25:4-orskall tas bort. HUG,HLS, DH, HF/B, HH, HÖ, HKs, HK/R, HE/V, HK, UG, UUm, ULi, HT/U, HV, HÖS, HKr, SSF,LO, SFS, samt landstingen i , ,, , , , , och samt Koppparbergslän är eniga om att den s.k. 25:4-regeln bör behållas. Möjlighetenatt komplettera blir viktig då behörigheten för s.k. 25:4 försvinner. Kravet påsvenska motsvarande slutfört program i gymnasieskolan leder till utslagning avalla utomnordiska gäststuderande. Sökandemed utländsk utbildning bör värderas nationellt, borde finnas specialkurser (preparandutbildningoch sven- ska2) för dessa. Förslagen säger inget om krav på engelska för dessa sökande. Bestämmelsernaom allmän behörighet kan tas bort. Det väsentliga för de studerandesmöjligheter att klara en viss utbildning är att de särskilda behörighetskraventill utbildningen är uppfyllda. Detbör klargöras att om annat språk än svenska är undervisningsspråk på viss kursså ersätts kravet på kunskaper i svenska av motsvarande krav på kunskaper idet aktuella undervisningsspråket. 3-årigtgymnasium som behörighetskrav kommer att ifrågasättas starkt. Bådekortare och längre arbetslivserfarenhet bör vara meriterande. Prövning avsärskilda skäl bör öka. 1992/93:1 Bilaga 3 Reglernabör ses över och vara få. Lärareskall uppfylla samma krav för tillträde och examination över landet, dåkompetensen för lärarna aldrig skall kunna ifrågasättas. Betygettre skall gälla. Börvara reglerad när det gäller yrkesexamina, som leder till legitimation att utövavisst jrrke. Underen övergångsperiod skall enhetliga behörighetsregler tiUämpas i hela den svenskahögskolan. Utbildningsprogram somleder till yrkesexamen bör ha samma behörighetskrav i hela riket. Krav förtillträde till påbyggnadsutbildning som leder till psykoterapeutexamen börändras så att även andra yrkesgrupper än läkare, psykologer och socionomerhar möjlighet att genomgå utbildningen. Prop.1992/93:1 Bilaga 3 SAF, KTH och HE/V VS, UG och UHÄ Poängförtur skall kunna användas. Tveksamt om det i bestämmelserna för urval ges utrymme förintervjuer. Reglerna beträffande urval och antagning är onödigt snävaoch detaljregleran-de. Intervjuer och arbetsprover bör betonas. Urval skall kunna ske efter intervju. Intervjuer och arbetsprover bör betonas. Viktning av betyg och tillgodoräknande av relevantastudiemeriter utöver gymnasiet skall vara möjligt. LSF, HE/V, HJ, HH, UU, UL, Avstyrker att endastmedelvärdet av be- US och ULi tygen skall kunna användas vidurval; viktningav betyg som har särskild relevans bör kunna göras. Högskoleprovet:UG, HH och SSF Högskoleprovets giltighetstid bör förlängas. Det börkontinuerligt prövas och omarbetas. Högskoleprovet bör vara giltigt . Giltighetstiden för högskoleprovet bör ökas till . Samordning av antagningen: TCO, , , HT/U, HUG, SLU, HJ, HH, HS/H och HÖ anseratt en central servicemyndighet för samverkan och samråd för antagning till delängre studieprogrammen bör finnas. Landstingeni , och , , , ,och samt landstingsförbundet anser attlandstingsförbundets antagningsnämnd (LFA) skall sköta antagningen till de examensgivandeutbildningarna inom vårdområdet. Prop.1992/93:1 Bilaga 3 Encentralt producerad broschyr som översiktligt beskriver samtliga utbildningari landet på svenska och engelska bör utarbetas centralt. Staten haransvar för att sammanställa information från de olika högskolorna. Samordningbehövs för de sökandes skull och för effektiviteten. UHÄ har tillsatt en arbetgruppsom arbetat med frågorna om behovet av gemensam studieinformation. Informationen till måste förbättras. KTH och HK/R Centraltdatorsystem skall förteckna de lokala besluten om särskilda behörighetsvillkor.Mer resurser behövs för de lokala antagningssystemen. Nationellserviceenhet skall sköta samordningen av antagningen, behörighetsgranskningenoch ekvivaleringen av utländska betyg. En form avcentral "clearing" bör finnas så att en sökande inte kan belägga merän en plats. Ettcentralt och lättöverskådligt informationsmaterial som omfattar hela högskolanmåste finnas. Högskolorna måste själva ta ett större ansvar för information omhögskolestudierna. Gymnasieskolans syo måste begränsas till en mera allmän information omhögskolestudier och de generella villkoren. Ett samarbete mellan högskola,gymnasieskola och vuxenutbildning kan påverka rekryteringen positivt. Enfrivillig samordning mellan de tekniska högskolorna är önskvärd. Prop.1992/93:1 Bilaga 3 HLS samt Sörmlandsoch Väs- Ingen anledning att ändra på nuvarande ternorrlands länslandsting antagningsförfaranden. Överväger en administrativsamordning med HV och HK/R inför Sydostuniversitetet. Lokal antagning kräverstort resurstillskott. Förforskarutbildning skall ges handledning eller motsvarande vid deltidsstudier.Magisterexamen skall ej krävas för behörighet till forskarutbildning. Vidresurstilldelning skall fler högskolor få fakulteter eller bli universitet. Med ett mål att fördubblaexaminationen förutses vikten av att kunna följa utvecklingen av antalet nyantagnatill forskarutbildningen. Följandefrågor saknar reglering: möjligheten till deltidsstudier, vilket organ som utserhandledare, möjlighet att avlägga doktorsexamen utan att ha genomgåttforskarutbildning och utrymmet för motsvarande kompetens vid behörighetsbedömningen. Rätten till handledningför doktorander bör garanteras som . Skälen till förlängning avdoktorandtjänster bör tydligare skrivas ut, maximal tid för förlängning börej anges. LO Antagning till forskarutbildning bör ej Prop.1992/93:1 enbartske på akademiska meriter. UU Dagens skrivning i högskoleförordning- enom forskarstuderandes rätt till handledning bör bibehållas. Förordningsstöd börfinnas för att fastställa individuella studieplaner för varje doktorand. Möjlighet till deltid för doktorandtjänster bör säkerställas,detta är särskilt viktigt för kvinnor som forskarutbildar sig. UL Högskolestyrelsen skall avgöra hur an- tagningenav forskarstuderande skall gå till. Fakultetsopponenten skall avge ettskriftligt omdöme om avhandlingen. skall likaså ha rätt att motiverasitt beslut och den som har annan uppfattning än majoriteten skall få avgeskriftlig motivering. Graderade betyg på doktorsavhandlingen bör kunna förekomma.Kravet att doktorsavhandlingen skall vara offentlig bör finnas kvar. Licentiatexamenskall vara en självständig examen. Enslagkraftig forskningsanknytning för utbildningar som saknar sådan, t.ex.lärar- och utbildningar, är viktigt. US Forskarstuderande som kan erbjudas godtagbarhandledning och studiemiljö men ej studiefinansiering bör ändå kunna antas.Rätten till handledning för doktorander bör garanteras som . Betygsnämndenskall vara skyldiga att redovisa skälen för sitt beslut. Det skall finnasmöjlighet att kräva viss "minimiaktivitet" av forskarstuderande föratt denne skall få behålla sin studieplats. ULi Huvudopponenten skall skriftligen sam- manfattasitt omdöme om avhandlingen i ett dokument som får fogas till betygs- nämndens protokoll.Pedagogisk utbildning skall ingå i forskarutbildningen. Kravetpå allmän behörighet till forskarutbildningen är för lågt. Utlåtande om avhandling skall utfärdas av opponenten ochfastställas av betygsnämnden. Prop.1992/93:1 Bilaga 3 Fil.lic.-examen bör varakvar; skall avse tjänst i näringslivet. Ökade resurser krävs. böravge skriftligt yttrande till betyget över doktorsexamen. Doktorandtjänst börförordnas till maximalt (eller heltidsstudier). Ingen anledningatt ange obligatorisk litteratur i studieplanen för forskarutbildningen. , , ,, , , , , , ,och samt Vårdhögskolornasanknytning till universitetens forskningsorganisation bör utvecklas. En tydUgfakultetstillhörighet behövs. Viktigt att forsknings- och utvecklingsresurserges till bl.a. lärare för forskarutbildning. En vårdvetenskaplig kandidatexamenskall ge behörighet till en vårdvetenskaplig forskarutbildning. Detbör ej finnas en absolut gräns mellan forskande och icke forskande högskolor.Måste vara möjligt för små högskolor att skapa sin egen forskningsprofil. Vidbedömning av medelstilldelning är forskarnas kompetens, kapacitet och den miljöi vilken de verkar avgörande. , , Örebrooch samt HÖ Forskningsresurser börvara tillgängliga för samtliga högskolor. Avskaffa fil.lic.-examen;om magister införs blir den överflödig. Måste bli tillåtet attbedriva forskarutbildning vid de nya högskolor som har tillräckligvetenskaplig kapacitet inom vissa områden. Rätt till fyra årshandledning eUer motsvarande vid deltidsstudier. Problemetmed dålig efterfrågan på forskarutbildade bör åtgärdas genom att universitetenfår ett ansvar för att marknadsföra den särskilda kompetens de har inäringslivet. Universitet och högskolorsom har fasta forskningsresurser kommer att framstå som kvalitetsmässigtbättre. En fastare forskningsanknytning för de mindre högskolorna till"moderuniversiteten" förordas. Prop.1992/93:1 Bilaga 3 kan avge ettskriftligt yttrande som fogas till betyget över doktorsexamen.Forskarutbildningen bör läggas upp mer som forskarskolemodellen i . Forskarutbildning ersättsmed ordet forskningsutbildning för att betona utbildningens stora värde som enmetodträning som kan men inte behöver leda till forskaryrket. Koncentrationav forskningen till färre internationellt starka forsknings- och utbildningsmiljöer.De regionala högskolorna bör koncentrera verksamheten på utbildningar som intesyftar till direkt forskningsanknytna arbetsuppgifter eller egenforskarutbildning. Nödvändigt att industrins bedömningar kan påverka val avforskningsområden så att detta inte blir en process enbart för forskningsrådenoch universiteten själva. Därigenom bereds utrymme för olika forskningsinriktningar.Forskningsrådens, och roll kan behöva förstärkas för att bevakaoch medverka till sådana förändringar i ett avreglerat högskolesystem. Det bör finnas formellamöjligheter att sekretessbelägga delar av en avhandling förandra än opponenter och betygsnämnd. HV,HKs, HÖ, HS/H och HÖs skall utvecklas till universitet med fasta forskningsresurser.Samtliga övriga högskoleenheter skall erhålla fasta forskningsresurser inomde områden där man uppvisar kompetens och kvalitet. Forskning skall ske inomsamtliga områden där högskoleutbildning ges; pedagogiska och vårdutbildningarnaknyts till egna fakulteter med fast forskning. 1992/93:1 Bilaga 3 börförses med egna fasta resurser för forskning, egna professurer och egenforskarutbildning. Vårdhögskolornapå universitetsorterna bör garanteras ledamotskap i medicinsk ochsamhällsvetenskaplig fakultets fakultetsnämnd. Högskoleförordningen skallreglera hur forskningsanknytning skall se ut och vilkenfakultetstillhörighet läroanstalten har. Högskolelagen skallsäkerställa licentiat-och doktorsexamina. Vid alla disputationer skall finnasen oberoende vetenskaplig kompetent opponent och betygen skall sättas av engrupp med vetenskapligt kompetenta personer, där majoriteten hämtas utanförden egna forskningsenheten och däribland någon utanför den egna högskolan. Behörighet till forskarbutbildningbör kompletteras med kvalitetskrav. Forskningsanknytningbehövs då HUG ej förfogar över några forskningsresurser. Bör få en egen fakultet. TH Ett starkare samband mellan grundut- Prop.1992/93:1 bildningoch forskning kräver en för- Bilaga 3 stärkning av resurserna förkonstnärligt utvecklingsarbete. HF/B Forskarutbildning är en fundamental Allmän behörighet bör vara minst 120 p med minst 60 p i detämne forskarutbildningen avser. HG/S Forskningsverksamhet som bedrivs vid mindreoch medelstora högskolor måste ha nära knytning till universitet med fastaforskningsresurser. HS/H Konkurrens på lika villkor förutsätter fastaforskningsresurer också vid de nya högskolorna. Önskvärt och naturligt medvetenskaplig anknytning till flera olika högskoleenheter/universitet. I högskolelagenskall anges att forskning ingår i alla lärartjänster. Principerför reglering av lärar- och doktorandtjänster: LSF Antalet tjänster måste ökas för att försla- genskall kunna fungera. Professorer skall vara oavsättUga. SSF Professurer skaU inrättas centralt och Professorer skall ej vara oavsättliga. Skall ej vara möjligt att kalla tillprofessur. Doktorsexamen krävs för fast tjänst. USoch ULi Lagen om anställningsskydd () le- dertill att professorer är oavsättliga. kap. 4 § i högskolelagen skall ordet "uppenbarligen"inskjutas framför ordet "olämplig". SFS Professorn bör vara oavsättlig. ningenskall kunna överklagas. HV,HOs och KTH Högskolestyrelsenskall själva få bestämma vilka tjänster man behöver utöver professor ochhögskolelektor. Tjänstekonstruktionenvid vårdhögskolorna får ej skilja sig från den vid de statliga högskolorna.Tjänst som högskolelektor och klinisk assistent skall kunna kombineras medtjänst vid sjukvårdsenhet; direkt tillämpbar för lärare vid vårdhögskolorna. Vidinrättande av en tjänst som professor eller högskolelektor föreskrivs att dennaskall vara förenad med en tjänst som specialistutbildad läkare. Detta bör ävengälla person med medellång vårdutbildning, t.ex. sjuksköterska. Viktigtatt det finns karriärmöjligheter för universitetens lärare. Möjligheten atttidsbegränsa professurer måste behållas, då det är lättare att skaffa externfinansiering för sådana. Mångaav forskarna finansieras av externa finansiärer, om dessa skall medverka iundervisningen skall motsvarande kostnad tillgodogöras uppdragsgivaren. Allaregler om högskolans tjänsteorganisation bör samlas i ett kapitel. Professoreroch lektorer skall finnas obligatoriskt, i övrigt skall högskoleenheterna självständigtfå bestämma vilka ytterligare tjänstekategorier man anser sig behöva. Tidsbegränsrungbör knytas till tjänstens innehåll i stället för till dess beteckning. Detbör ankomma på prefekten att avgöra hur mycket forskning respektive andrauppgifter som skall ingå i lektorers eller forskarassistents tjänster, attlägga dessa beslut på högskole- eller fakultetsstyrelsen är omständigt. 1992/93:1 Bilaga 3 Docentexamen bör införas.En person skall inte kunna kallas till en professur. Tjänstersom utländsk lektor, nordisk lektor, timlärare och gästlärare skall medtasi högskoleförordningen. Ökad personalrörlighet är viktigt, liksom stipendier,utbytesprogram osv. Adjungeradhögskolelektor skall förordnas för högst . Forskarassisstentjän-sten börförlängas till (undervisning). Titeln docent bör kunna ges. Rådsprofessurernastödjer forskningsutvecklingen inom specialområden. Råden skall ha rätt attinrätta och tillsätta tjänster som professor och även att besluta ominrättande av forskartjänster. Rörligheteninom systemet skulle garanteras om forskarassistensttjänster med 4-årsförordnandenkunde knytas till rådsfinansiering. Tidsbegränsadetjänster måste behållas. De viktigaste tjänsterna skall regleras och i övrigtbör högskolestyrelsen bemyndigas att inrätta och tiUsätta de tjänster somverksamheten kräver (t.ex. doktorandtjänster, assistenter, amanuenser och kUniskaassistenter). Nordisk och utländsk lektor bör omnämnas i högskoleförordningen. Föratt inom forskarassistenttjänsterna klara kraven på både forskning och utbildningkrävs möjlighet till förlängning av dessa tjänster till . Tidsbegränsadetjänster skall vara kvar. Prop.1992/93:1 Bilaga 3 Rådet önskar samma rättsom högskoleenheterna att inrätta och tillsätta professurer, ibland utan ledigkungörande.Tidsbegränsade lektorat bör kunna inrättas även på rådsmedel. tjänst bör utökas tillmaximalt ; krav bör finnas på att innehavaren av tjänsten även utförundervisning. Detreella ämnesinnehållet för en tillsatt professur skall kunna glida om den vetenskapligautvecklingen med tiden ger skäl därtiU. Professor bör få kallas till tjänst.Tillsättning av professur skall vara en angelägenhet för högskolan själv. 1992/93:1 Bilaga 3 Handledningen måste förstärkas och förbättras. Västernorrlandsläns landsting Lärarutbildningskravet bör vara kvar för vårdhögskolanslärare och även införas i den statliga högskolan. länslandsting Lärartjänsterna bör tillsättas av rektor. Epitetet bör tasbort för högskolelektorer som tjänstgör vid vårdhögskola. Det är tillräckligt attramar avseende behörighets- och befordringsgrunder för lärartjänster och ramarför tillsättningsförfarandet för professors- och lektorstjänsternafastställs. Viktigt att förfarandet att kalla professorer utan överklaganderättinförs. Det bör vara möjligt att skilja professorer från tjänst. Högskolelektorerskall kunna förenas med annan tjänst i sjukvårdsorganisationen än läkare. Mellantjänstför disputerade lärare utöver forskarassistent bör införas, t.ex. tidsbegränsaförordnandet för vissa högskolelektorer till 3 + . För klinisk assistentsom skall delta i grundutbildning av läkare krävs läkarexamen. Dennabehörighetsgrund bör regleras i högskoleförordningen och även omfatta odontologiskfakultet. Konstnärligaprofessorstjänster skall kunna inrättas vid mindre och medelsto- HJ,HÖ, SAV och HKs DH,KF och HLu HK/R rahögskolor (med förordnandetid). Endastprofessorstjänsterna bör regleras. Professorerskall ha samma anställningstrygghet som andra anställda. Oklartom vilket organ som skall besluta om högskolelektorers forskning inom tjänsten. Professorbör få kallas till tjänst. Tillsättningenav doktorand- och lektorstjänster måste vara den enskilda högskolans ansvar.Professorernas förordnanden bör tidsbegränsas. Avstyrkeratt tjänst som professor endast får inrättas vid högskoleenhet till vilken fakultetär knuten. Detvore bra att tillskapa kombinationstjänster för undervisning och tjänstgöringinom vården, då sådana ger anknytning mellan högskolan och det praktiska arbetet. 1992/93:1 Bilaga 3 HÖs Forskning () skall ingå i alla hög- UG Bestämmelserna bör kompletteras med kravpå konstnärUg skicklighet. FRN Förmåga att informera om forskning ochutvecklingsarbete bör vara jämställd med övriga befordringsgrunder. Pedagogbkutbildning som krav: kan kopplas in som välfungerande utvecklingsråd. TCO Lärare inom bör Prop.1992/93:1 avkrävas40 p praktisk-pedagogisk ut- Bilaga 3 bildning. LO Även krav på forskningsförmedlande skicklighetbehövs för professorer. SSF Pedagogisk kurs om 20 p krävs för lärar- UHÄ En särskild pedagogisk kompetens kom- meratt krävas i en mer internationell högskola. Dessutom krävs ökad kunskap omutbildning i andra länder. Läraren skall kunna förbereda egna studenter för andraundervisningsmiljöer och tillgodose annorlunda behov för de utländska studenterna.Varje högskola bör sörja för sitt eget chefsutvecklingsprogram, gärna iregionalt, nationellt och internationellt samarbete. SFS Alla lärare skall genomgå en 20 veckors pedagogiskutbildning, på betald arbetstid. Detsamma gäller för de landstingskommunalahögskolornas lärare (förordar statligt huvudmannaskap). Studenternassynpunkter skall ha stor betydelse vid bedömning av lärarskickligheten. Nyalärare bör ha en kollega som . KTH Ett pedagogiskt minimikrav bör skrivas