prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Flera banker tvingades vända sig till slaten för att få finansiellt stöd. Minskadlönsamhet och fortsatt höga ullåningsränlor innebar all låntagarnasbetalningsförmåga försvagades . Därmed ökade andelen nödlidandekrediter, dvs krediter som med eller utan medgivande inle genereradeavtalsenlig ränta. Fallande tillgångsvärden nödvändiggjorde samtidigtomfattande kreditförluslreserveringar på dessa krediter. Sammantaget beräknaskreditförlustema ha uppgått lill åtminstone 50 miljarder kronor.Kreditinstitutens resultat pressas nu från två håll, dels genom att resultatetbelastas med befarade kreditförluster och dels genom all räntenettot minskartill följd av ett ökat räntebortfall på de nödlidande kreditema. Fram t.o.m. år1991 lyckades kreditinstituten, åtminstone delvis, kompensera de ökadekreditförlustema med vidgade marginaler mellan in- och ullåningsränlor ochallmänna kostnadsbesparingar. Även om marginalema vidgades ytterligare under1992 blev räntebortfallel av en sådan omfattning att det sammanlagda resultatet före kreditförluster försämrades. Det är dock viktigt att . Prop.1992/93:100 understryka att bilden är splittrad. Medan vissa institut numerainte har Bilaga 1.1 någon intjäningsförmåga alls, kan andra institut uppvisa fortsatta förbättringar av resultaten förekreditförluster. Diagram 10:5 Bankernas kreditförluster och resultat Resultat före kreditförluster J /-. -....ii'""" -- iS-------- / \ Resultat |"""\"""" Anm.: 1992 avser åtta-månaders resultat uppräknat till årsnivå.Källa: . Problemen medför att kreditinstitutens resultatsnabbt försämras och alltfler institut tvingas redovisa negativa resultat. Ensådan utveckling riskerar leda lill att allt fler institut inte klararkapitaltäckningskraven. tvingades därför flera banker begärastatlig hjälp. I sin egenskap av huvudägare i nödsakades statenmedverka i en omfattande rekonstraktion av banken för att lösa de allvarligaproblemen. Rekonstraktionen iimebär bl.a. all den övervägande delen av denödlidande krediteraa, inklusive inlösta panter, överförs till ett nytthelstafligt bolag, Securam som staten tillför kapital till Securam. framkom alt Första Sparbankenåsamkats omfattande kreditförluster, vilket föranledde en statlig garanti på3,. bedömdes kapitalbehovet uppgå till 7,3miljarder kronor. För alt säkerställa en mer långsiktigt hållbar lösningbeslutade därför att dels lämna ett lån på , vilketutbetalades , och dels gå i borgen för ett lån på 3,5 miljarderkronor till sparbanksstiftelsema. framkom all , med dessdotterbolag , skulle tvingas redovisa en förlust för det andratertialet av en sådan omfattning att koncemen inte skulle kunna uppfyllakapitaltäckningskravet på och riskera all hamna på obeståndi början av detta år. Den försäkringslösning för banken som presenterades ibörjan avår 1992 visade sig vara otillräcklig. Per uppgick Prop.1992/93:100 kreditförlusterna lill , exkl. ersättning frånförsäk- Bilaga l.l ringen. De nödlidande krediterna uppgick till 12,5 miljarderkronor, vilket motsvarade av bankens balansomslutning vid årsskiftet1991/92. För att trygga stabiliteten i betalningssystemet gjorde regeringen enutfästelse att förpliktelser skulle infrias. Ökade farhågor rörandekreditinstitutens kapitalsituation minskade förtroendet för de finansiella institutenunder , innebärande bl.a. fallande kurser på bankaktier, sämrekredilvärdighet och högre upplåningskostnader på kapitalmarknaden. Underhöstens turbulens på valutamarknaderna växte osäkerheten och oron generellt.Viktiga marknader upphörde all fungera, t.ex. marknaden förbostadscerli-fikal, och förtroendet för det finansiella systemet rabbades.Särskilt bostadsinstituten drabbades, bl.a genom stigande upplåningskostnader.Exempelvis steg räntedifferensen mellan bostads- och statsobligationer till somhögst . Även om bosladsinstituten, relativt sell, varitförskonade från kreditförluster, oroades obligationsköparaa av de allttydligare signalerna om bristande betalningsförmåga hos hushållen och fallandebostadspriser. rådde det en viss osäkerhet huravida slaten skulleingripa vid ett eventuellt fallissemang för ell bostadsinslitut. I det lägelbedömde regeringen det som nödvändigt att genom ett generellt åtagande tryggastabiliteten i det finansiella systemet, vilket annonserades i slutet avseptember behandlade de närmare formema påvilket sätt staten skall garantera att banker och andra kreditinstitut kanfullgöra sina förpliktelser i rätt lid. Enligt beslut kan stödet gesi form av lån, garantier, kapitaltillskott eller på annal sätt. Etl viktigt syfte med åtgärderna är alt tryggakreditförsörjningen. Kreditinstitutens svårigheter har inneburit bl.a. attratinema för utlåningen skärpts. Det är en i allt väsenlligt sund utveckling.Den totala kreditvolymen, som omfattar ca , expanderademyckel kraftigt efter avregleringen av kreditgivningen i mitten av 1980-talet.Kreditprövningen byggde på optimistiska värderingar av säkerheter, inte minstpå kommersiella fastigheter, på bekostnad av analys av kundemas långsiktigabetalningsförmåga. Under vissa år steg kreditvolymen med ochunder ökade kreditvolymen från av BNP till närmare 140%av BNP. Det finns en risk för att kreditinstituten nu intaren ur samhällsekonomiskt perspektiv alltför restriktiv hållning ikreditgivningen. Tillgängligheten av statliga stödinsatser kan minskakreditinstitutens farhågor över kapitalsituationen och därvidlag utgöra ettbidrag till en successiv normalisering av kreditgivningen. Diagram 10:6 Utlåning till allmänheten 1986-1992 Prop.1992/93:100 Bilaga 1.1 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 Anm.: Månadsobservationer. Sista observation avsernovember 1992. De restriktivare utlånings-ratinema kan delvis förklaranedgången liksom alt kreditreserveringar drar ned registrerad kredilvolym, mensannolikt utgör den dämpade kreditefterfrågan en viktigare orsak lillomsvängningen. Svag efierfrågan i ekonomin och höga utlåningsräntor minskarintresset för investeringar och köp av konsumtionsvaror Den kraftiga nedgångeni bostadsinstitutens ullåningsökning är bl.a. en följd av del minskadebostadsbyggandet. handlades en femårig statsobligationlill en ränta på ca 9,medan den femåriga bundna ränta som bostadsinslilutenerbjöd villaägamauppgick till 12,, en skillnad på drygt 3 procentenheter.Under åren 1989 och 1990 uppgick motsvarande skillnad till endast ca 1procentenhet. Med andra ord har del relativt sett blivit dyrare för hushållenatt låna pengar. Den vidgade differensen har två komponenter, dels attskillnaden i avkastning mellan bosladsobligationer och statsobligationervidgats från till mellan ochdels att bostadslåneinslitulen ökat marginalema med ca en halv procentenhet.Sammantaget är uppgången ett uttryck för en ökad försiktighet från investerareatt placera i bostadsobligationer samt att bostadsinstituten ökar räntenettotför att kompensera förväntade ökade kreditförluster. 1992/93:100 Bilaga1.1 Sista observationen avser . fasta avser utlåning till villamed bunden ränta. Källor: och . Statistiken över bankemas in- och utlåningsräntorär bristfällig men indikerar att den genomstuttliga ränteskilItiaden vidgatsmed ett par procentenheter . En slutsats som kan dras äratt medan staten fått en allt lägre upplåningskostnad harosäkerheten över utvecklingen i den svenska ekonomin och problemen i denfinansiella sektora medfört att privata låntagare, såsom företag och hushåll,alltjämt betalar en förhållandevis hög ränta. Detta har bidragit till dendämpade konsumtions- och investeringsefterfrågan. Bedömningen är dock attstatens generella åtagande att garantera bankers och vissa andrakreditinstituts förpliktelser skall minska skillnaden mellan statensupplåningsräntor och bankeraas och institutens utlåninsgräntor. Det är dockosannolikt att dessa ränteskillnader skall kunna fålla till de låga nivåer sområdde , vilka var ett uttryck för högainflationsförväntningar och ett outvecklat risktänkande. Bedömningenför iimevarande år är att kreditinstitutens kreditförluster kommer att fortsättaatt ligga på en hög nivå. Lägre räntor bidrar visserligen till att förbättralönsamheten och öka tillgångsprisema, men är utsiktema för svenskekonomi fortsatt dystra och hemmamarknadsföretagens och i synnerhet hushållensbetalningsförmåga kommer av allt att döma fortsätta att försvagas. Storakreditförluster och fortsatta räntebortfäll på de nödlidande kreditema iimebäratt flertalet kreditinstitut kan komma att tvingas redovisa negativa resultat.Sannolikt kommer vissa institut att behöva förbättra sin kapitalbas med extemtkapital. Den senaste sammanställningen över bankkoncememas kapitaltäckningssituation,vilken sträcker sig till , visade att kapitaltäckningsgraden igenomsnitt fallit med en procentenhet till 8,Prop. 1992/93:100 och att kapitalöverskottet minskat till sammantaget ca 10 Bilaga1.1 miljarder kronor. 10.4 Utvecklingen på aktiemarknaden kännetecknades av kraftiga svängningar och enökande omsättning. Beslutet att låta kronan flyta medförde att aktiekursemasköt i höjden . slopades omsättningsskatten påaktier, vilket bidrog lill alt omsättningen ökade . Under årets 11första månader uppgick omsättningen till ca , vilket var enuppgång med jämfört med . Fallande räntor och stigande intemationellaaktiekurser stimulerade köpintresset under årets inledning. Fram till mitten avmaj steg aktiekurserna med i genomsnitt . minskadeköpintresset betydligt, vilket har en rad förklaringar. De delårsrapporter sompresenterades var sämre än väntat och innebar attvinstför-väntningama reviderades ned. Nej-segera i den danska folkomröstningenom en monetär och politisk union lade ytterligare sordin på stämningen.Den gryende osäkerheten beträffande Maastricht-avlalets förverkligande ochsuccessivt stigande räntor i medförde att aktiekursema på de europeiskabörsema föll, vilket även smittade av sig på Stockholmsbörsen. Valuta- ochräntekrisen blev särskilt kännbar för med bl.a.kraftigt stigande räntor som följd, vilket höjde avkastningskravet på aktierhögst väsentligt. Den relativt svaga dollarkursen och början avhösten var ytterligare en faktor som verkade dämpande på vissa aktier,företrädsvis skogsaktier. Skogsindustrin hade också drabbats negativt av detfinska beslutet att låta marken flyta fritt. ökade pessimismen om denallmänekonomiska utvecklingen. Alltfler signaler tydde på att lönsamheten inomindustrin försämrades kraftigt. Bl.a. kom rapporter om omfattande förluster ochnedläggningsplaner inom skogs- och bilindustrin. maj lill ibörjan av oktober, då botteimivån nåddes, föll aktiekursema med i genomsnittdrygt . föll index för skogsaktier med . och första halvan av november intogaktieplacerama en avvaktande attityd. Den andra överenskommelsen mellanregeringen och socialdemokrateraa, innehållande bl.a. enarbetsgivaravgiftssänkning med 4,, togs emot positivt. 1 genomsnitt stegaktiekursema med . Beslutet alt låta kronan flyta fritt innebar attaktiekursema, under myckel stor omsättning, sköt i höjden, eftersom den svenskaindustrins konkurrenskraft förbättras av en svagare krona. Under perioden 19november t.o.m. mitten av december steg aktiekursema med i genomsnitt 20%.Köpintresset blev särskilt stort för skogsaktier till följd av skogsindustrinsstora känslighet för växelkursförändringar. Sammantaget under årel, fram till mitten avdecember, föll generalindex . Kursutvecklingen skilde sig åt mellanolika branscher. Medan index för banker och fastigheter föll kraftigt varköpintresset för kemi och läkemedel saml verkstad betydande. Trots del storaköpintresset för skogsaktier efter kronans depreciering begränsades uppgångenunder året som helhet till . Indexultimo 1989 = 100 1992/93:100 BUaga1.1 Anm.: Veckogenomsnitt. Sista observationen avser 17 dec1992. Utlandets intresse för svenska aklier var fortsattstort . Fram t.o.m. oktober köpte utländska placerare svenska aklierför, netto , vilket skall jämföras med sammanlagt 11,2miljarder kronor . Intresset fokuserades främst till de största och mestvälkända exportföretagen såsom , , Asea, SKF och . Enintressant iakttagelse i det sammanhanget är att index för de 16 mest omsattaaktieraa , fram , steg med , dvs.en betydligt bättre utveckling än för börsen som helhet. 3.1 Exportoch import 27 4.1Produktion och konkurrenskraft 35 5.2Utbud av arbetskraft 44 5.3Arbetslöshet ocharbetsmarknadspolitiska åtgärder 46 6 Löneroch konsumentpriser 50 7 Hushållensekonomi och privat konsumtion 58 7.2Privat konsumtion och sparande 61 9 Denoffentlig sektorn 76 9.1Den konsoliderade offenfligasektom 76 9.5Den offentliga sektomsstrakturella sparande 83 9.6Den offentliga sektoms sparandeefter prognosperioden 88 10.2Den svenska ränte- ochvalulakursutvecklingen 97 10.3Utvecklingen på kreditmarknaden 101 10.4Utvecklingen på aktiemarknaden 106 1:2 Löneroch priser 8 1:4 Bidraglill BNP-tillväxten 11 2:1 Braltonationalproduktensutveckling i vissa 15 2:2 Konsumentpriseraasutveckling i vissa 17 3:1 Exportmarknadstillväxt,relativa priser, marknadsandelar ochexport av bearbetade varor 28 3:2 Varaexportensfördelning på några varagrapper 1990 30 3:3 Importvägdefterfrågan på bearbetade varor 30 3:4 Exportoch import av varor 31 4:1 Nyckeltalför industrin 35 4:2 Industrinsrörliga kostnader, produktpriser, marginaler perproducerad enhet samt brattoöverskottsandel 39 5:2 Produktionoch sysselsättning i timmar 44 5:3 Relativaarbetskraftstal för olika åldersgrapper 45 5:4 Relativarbetslöshet i olika åldrar 46 5:5 Antalpersoner i arbetsmarknadspolitiska åtgärder 48 6:3 "Underliggande"inflationstakt 56 7:1 Hushållssektomsdisponibla inkomster, konsumtion 7:3 Inkomstöverföringarfrån offentlig sektor till hushåll 60 8:1 Brattoinvesteringarefter näringsgren 65 8:2 Brattoinvesteringari näringslivet 66 9:2 Realförändring av den offentliga sektoras inkomster 9:3 Denoffentliga sektorns inkomster och utgifter 80 9:4 Statensinkomster och utgifter 81 9:5 Socialförsäkringssektornsinkomster och utgifter 82 9:6 Kommuneraasinkomster och utgifter 83 9:7 Denoffenlliga sektoms finanser, konjunkturjusterat 87 9:8 Denoffentliga sektorns sparande, 3,tillväxt och 9:9 Den offenfliga sektoras sparande, 2,tillväxt och Prop. realränta 92 Bilaga 1.1 9:10 Den offentliga sektoras sparande, 3,tillväxt och 9:11 Den offentliga sektoms sparande, 3,tillväxt och realränta samt inga besparingar 93 1:1 1:2 1:3 1:4 6:1 6:2 6:3 6:4 7:1 7:2 7:3 K-respektive S-sektorns produktion 4 Procentuellutveckling av nominella BNP 1980-1994 4 BNPoch produktiviteten i 1981-1994 11 Finansiellt sparande i privat- och offenflig sektor samtbytesbalans som andel av BNP 1980-1994 13 Svenskindustris konkurrenskraft 27 Marknadsandel och relativpris för export avbearbetade varor till 14 29 Sverigesräntebärande skuld mot utlandet 33 Industriproduktionoch kapacitetsutnyttjande 36 Industrins arbetskostnad per producerad enhet i Antalvarsel samt antal nyanmälda lediga platser 41 Öppet arbetslösa saml personer i konjunkturberoende Nominelltimlön inom industrin 53 Hushållenssparkvot och förmögenhetsförändring 63 Hushållens sparkvot som andel av disponibel inkomst1951-1994 64 Procentuell förändring av investeringar och produktion inäringslivet 67 Antal outhyrda lägenheter resp. antal påbörjade lägenheter 68 Byggnadsinvesteringarper sektor 1970-1994 71 Denoffentliga sektorns finansiella sparande 1970-1994 76 Denoffentliga sektorns finansiella nettoställning 77 Växelkurseri kronor 1991-1992 101 Bankernaskreditförluster och resultat 102 Utlåningtill allmänheten 1986-1992 104 1992/93:100 Bilaga 1.1 17 1992/93. inkomstberäkning för budgetåret1993/94 Enligt () instruktion skall RRVvarje är till regeringen lämna en beräkning av statsbudgetens inkonister fördet kommande budgetåret, avsedd som underlag för inkomstberäkning ibudgetpropositionen. RRV redovisar i denna skrivelseförslag till beräkning av statsbudgetens inkomster för /94.Beräkningarna har gjorts för varje inkomsttitel för sig. I anslutning tillberäkningarna har bedömningar gjprts även av det väntade utfallet /93. Underlag för beräkningarna har bl.a. hämtats från berördamyndigheter. För beräkningarna av inkomstskatterna har dessutom uppgifter frånRRVs taxeringsstatistiska undersökning och aktiebolagsenkät utnyttjats. Här presenteras en sammanfattningav beräkningsresultaten. Dessutom redovisas uppräkningsfaktorer för detskatteunderlag som skall ligga till grund för det statliga utjämningsbidragetoch utbetalningen av den kommunala inkomstskatten för . 1 den av RRV utgivna publikationenInkomstberäkningen redovisas förutsättningar, antaganden ochberäkningsresultat för de olika inkomsttitlarna. För att underlätta enjämförelse med prognoserna i den preliminära nationalbudgeten presenteras ibilaga beräkningsresultaten kalenderårsvis för . Den av RRV utgivna Inkomstliggarenför /93 kan användas som komplement till RRVs inkomstberäkning.Inkomstliggaren innehål- , ler utförliga beskrivningar av vad de olikainkomsttitlarna avser och vilka bestämmelser som gäller för dem. Överdirektör har beslutati detta ärende i närvaro av direktör , revisionsdirektör , avdelningsdirektör , byrådirektör , revisor . son, revisor , byråassistentCatarina , byråassistent och föredragande, avdelningsdirektörBirgitta Halistener. SAMMANFATTNING Prop- 1992/93:100 RRVs förslag till beräkning av statsbudgetens inkomsterunder /94 och den nu gjorda prognosen av inkomsterna /93 har utförts under sedvanligt antagande, om en ekonomiskpolitik i enlighet med de propositioner som av oss ar kända enligtnedanstående: -1992/93:27 om ändrad handels- och föreningsrcgistrcring -1992/93:29 om vissa socialavgiftsfrågor -1992/93:30 om ändring av begreppet arbetsskada- -1992/93:31 om ändrad sjukersättning -1992/93:36 om vissa frågor om den kommunala ekonomin -1992/93:37 om ny organisation för förvaltning av statensfastigheter och -1992/93:50 omåtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin -1992/93:52 omhöjd skatt på tobaksvaror -1992/93:86 omytterligare förenklingar i deklarationsförfarandet -1992/93:90 om ändradlagstiftning för värdépappcrshandcl med anledning av , m.m. -1992/93:96 om vissa uppbörds- och indrivningsfrågor -1992/93:108 omskattelättnader vid utskiftning av aktier i riskkapitalbolag, -1992/93:116 omersättningsnivåer för vissa pensionsförmåner m.m. -1992/93:118om ändring i lagen om handelsbolag och enkla bolag ' -1992/93:122 omvissa frågor ärs allmänna fastighetstaxering, - 1992/93:123om vissa ekonomiska regleringar mellan staten och -1992/93:124 omskatt på dieselolja m.m. -1992/93:127 omvissa frågor om beskattning"av inkomst av tjiinst -1992/93:131 omvissa företagsskattefrågor, m.m. -1992/93:134 omförändringar i de kommunala bostadstilläggen för -1992/93:135 omåtgärder föi- att stärka det finansiella systemet -1992/93:136 omallmän sjukförsäkring -1992/93:138 meddelande om kommandeförslag till lagstiftning beskattning av inkomst från handelsbolag i sambandmed att andelen överlåtits Förutom dessa förutsättningar är bedömningen avkonjunkturutvecklingen betydelsefull för beräkningen av statsbudgetensinkomster. Den bedömning av det ekonomiska läget som presenterades iKonjunkturinstitutets höstrapport har utgjort det hu-vudsakligaunderlaget för antagandena om den samhällsekonomiska utvecklingen. RRV harockså löpande haft kontakter med , främst dä med arbetet därmed den preliminära nationalbudgeten för . Detta har sammantaget letttill att föreliggande inkomstberäkning baseras på följande antaganden: Privatkonsumtion, volym' Privatkonsumtion, pris' Basbelopp,kr. -2,2 -0,7 3,2 -4,0 Prop.1992/93:100 Bilaga 1.2 ' Procentuell förändring frän föregående år Avserbudgetaret 1992/93 och 1993/94 En av RRV genomfördenkätundersökning till svenska aktiebolag, sparbanker och försäkringsbolagligger även till grund för vissa referensberäkningar av juridiska personersinkomstskatt. 1 denna enkät har det bl.a. framkommit att skatteunderlagetjuridiska personer beräknas minska med 4,. En specifikation av RRVs beräkningar av statsbudgetensinkomster under budgetåren 1992/93 och 1993/94 framgår av tabell 3. Statsbudgetens totala inkomster budgetåren 1992/93 och1993/94 Enligt de nu redovisade beräkningarna uppgårstatsbudgetens inkomster /93 till 379 751 milj.kr. Det är -17975 milj.kr. eller 4,mindre än utfallet för /92. Övriga Inkomster Skatt på egendom Övrig skatt på varor Fysiska personers inkomstskatt Socialavgifter Totalt 345 miljanJer kr För /94 beräknasstatsbudgetens inkomster till 344 710 milj.kr. Minskningen i förhällande /93 blir 35 040 milj.kr. vilket motsvarar iminskningsstakt. Utvecklingav inkomsterna Prop. Deberäknade förändringarna av inkomsterna på statsbudgeten på -17 975 Bilaga1.2 milj.kr. resp. -35 040 milj.kr. mellan resp. budgetår har delats upp itabell 1 pä några av de största inkomsttitlarna. De största förändringarna avser fysiska ochjuridiska personers inkomstskatt, socialförsäkringsavgifter, mervärdesskatt,avräkningsskatt och inkomster av statens verksamhet. De beskrivs närmare inästa avsnitt. Förändringar mellan budgetåren 1991/92 - 1992/93och 1992/93-1993/94 (milj.kr.) 1991/92 till 1992/93 till Avskattning av företagens reserver Övriga socialavgifter, netto -1- 3 001 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Hur inkomsterna påstatsbudgeten utvecklas i förhållande till tidigare budgetår framgår avnedanstående diagram -5 -10 Procent Utiveckling mellan budgetåren 85/86 86/87 87/88 88/89 89/90 90/91 91/92 92/93 93/94 Av diagrammet framgår att förändringen av statsbudgetsinkomster var rcia- Prop. 1992/93:100 tivt stark för de flesta budgetårenunder senare . Bud- Bilaga 1.2 /92 börjarutvecklingen bli negativ. Detta beror bl.a. på skattereformen ochkonjunkturutvecklingen. 1 det följande redogörs för destörre förändringarna i de beräknade inkomsterna mellan budgetåren 1991/92 och1992/93 resp. 1992/93 och 1993/94. Fysiska personers inkomstskatt beräknas minska med 14 857milj.kr. mellan budgetåren 1991/92 och 1992/93. Detta beror dels på högapreliminärskat- . teinbetalningar , och dels pä höga utbetalningar avkommunalskatt /93. För /94 beräknas titelnFysiska personers inkomstskatter till 14197 milj.kr., vilket är en ökning med 7029 milj.kr. jämfört med /93. Detta beror på attpreliminärskatteinbetalningarna ökar till följd av att biinkomsterpreliminärbeskattas fr.o.m. . En annan orsak är den nya allmännasjukförsäkringsavgiften som börjar gälla 1993. Nettot på titeln inkomstskatt beräknasöka med 4 535 milj.kr. mellan budgetåren 1991/92 och 1992/93. Budgetåret1992/93 beräknas titeln inkomstskatt till 18 918 milj.kr. Mellan budgetåren 1992/93 och1993/94 beräknas titeln inkomstskatt minska med 1 878milj.kr. Inkomsterna pä titeln, främst i form av fyllnadsinbetalningar, minskarmed 3 292 milj.kr. Minskningen beror främst på att den slutliga B-skatten,, beräknas bli lägre jämfört med inkomståret 1992.Minskningen kan hänföras till minskade inkomster från fastighetsskatt ochsärskild löneskatt. Utgifterna pä titeln minskar med 1 414 milj.kr. /94 beräknas titelnJuridiska personers inkomstskatt till 17 040 milj.kr. /93 beräknas inkomsterna från lagstadgadesocialavgifter uppgå till 67 629 milj.kr. Det är en minskning med 3 652milj.kr. i förhållande till /92. Folkpensionsavgiften,barnomsorgsavgiften och utbildningsavgiften beräknas minska med 3 946 milj.kr.,5 350 milj.kr. resp. 550 milj.kr. Dessa minskningar beror i huvudsak på regeringensförslag om sänkning av avgiftssatserna för dessa socialavgifter fr.o.m. den 1januari 1993. Inkomsterna avsjukförsäkringsavgiften beräknas minska med 12 629 milj.kr. mellan budgetåren 1991/92 och 1992/93. De minskade inkomsterna beror på sänkningen av avgiftssatsen fr.o.m. . Inkomstminskningen reducerades delvis genom regeringens 5 förslag om en höjning avavgiftssatsen fr.o.m. den Prop. 1992/93:100 1 januari1993. I beloppet för inkomsterna för /92 ingick Bilaga 1.2 4 913milj.kr. som överföring från Sjukförsäkringsfonden till statsbudgeten.Utgifterna under inkomsttiteln , netto beräknas minska med10 444 milj.kr. mellan budgetåren 1991/92 och 1992/93. Det beror främst påinförandet av sjuklön av varje sjukperiod.