prop · GG0318 · 1992-12-31 00:00:00 — Verkstäder, som också väger tungt i fondens portfölj,utvecklades marginellt bättre än marknaden , medan branschenSkogsindustri uppvisade en sämre utveckling, +/-. branschema Banker, , Fastighets- och byggföretag,-, och OTC bolagen, -, vilka alla är underrepresenterade i portföljen.Övriga branscher ökade sitt börsvärde med mellan och . För enskilda aktier har kursutvecklingen varit än merskiftande. Det är svårt att urskilja några generella tendenser. Anmärkningsvärtär att en sä stor andel som 2/3 av det totala antalet noterade aktier på A:l-och A:Il-listoma utvecklats sämre än totalindex för andra året i följd. Närmareen tredjedel av dessa har dessutom halverat sitt börsvärde . Noteraskan också att bolagen fördelar sig över hela skalan mellan de tvåytterligheterna med det bästa företaget som nästan har fördubblat sittbörsvärde till det sämsta som minskat med . Den registrerade aktieomsättningen vid StockholmsFondbörs (A:I- och A:Il-listorna) steg från 93,5 mrd 1990 tiU 124,6 mrd 1991.Därmed bröts den negativa trend som pågått under de fyra föregående åren.Eftersom omsättningen innehåller såväl en pris- som en volymkomponent, äromsättningshastigheten ett mer relevant mätt på affärsaktiviteten.Omsättningshastigheten beräknas av fondbörsen. registreradesen omsättningshastighet pä jämfört . Affärsaktiviteten -mätt pä detta sätt översteg därmed de senaste tvä årens niväer. Anmärkningsvärt är dock att av de127 registrerade börsföretagen stod 20 bolag för av den totalabörsomsättningen. Redan de fem mest omsatta bolagen svarade för nästan hälftenav börsomsättningen. Den sammanlagda exporten ochimporten av svenska aktier ökade markant till 30,5 mdr (21,3 mdr). Om manjämför genomsnittet av dessa köp och försäljningar med den i Sverigeregistrerade omsättningen, sä steg utländska placerares andel av handeln påStockholmsbörsen till (). nettoköpte utländskaplacerare svenska aktier. Nettoexporten ökade kraftigt tifl 11,2 mdr (1,2mdr), vilket överstiger rekordnivå om 6,2 mdr." "Börskurserna steg generelltunder 1991. De större börsema, som är representerade i fondens aktieportfölj -, , , , och Ziirich - steg kursmässigt frånårsskifte till årsskifte med mellan och i lokal valuta. De tvåundantagen var , som steg med , och , som sjönk med knappt4%. Optionshandeln var i stortoförändrad jämfört med föregående år. Omsättningen minskade något i handelnmed indexoptioner, från 6,1 mdr till 5,2 mdr. 1992/93:18 Bilaga 9 tioner var marginellt lägre, 4,9 mdr och 5,0 mdr överstigit värdet av det justeradeegna kapitalet, De svenska börsbolagens totala marknads- ändradeavkastningskravochförväntningaravse- värdeökade med 15 mdr till 540 mdr, ende bolagens resultatutveckling men leder, mot vilketmotsvarade en värdering uppgående till ca bakgrund av rådande konjunktumtsikter och rän- av detjusterade egna kapitalet. Under de teläge, inte självklart till slutsatsen att företagen senasteåren har företagens börsvärde i regel därmed är undervärderade." 1992/93:1! Under 1991har utvecklingen för AP-fonden totalt varit positiv. Med en inflation på 8,1%under loppet av året visar fondstyrelsema upp ett positivt s.k. realt resultatpå 32,9 mdkr motsvarande 6,av (-1,6 mdkr resp. -0,).Vid slut uppgick de ackumulerade reala resultaten till 125,6 mdkrutöver nuvärdet av det kapital som tillförts de olika fondstyrelsema. Resultatet har ä ena sidan påverkats av högareala räntor och av räntesänkningen . Första-tredjefondstyrelserna, som i huvudsak har placerat sina medel i räntebärande papper,uppvisar ett positivt realt resultat på 31,4 mdkr. 1 resultatet ingåravkastningen pä dessa fonders placeringar i fastigheter. Den vikandefastighetsmarknaden medförde dock att värdet pä fastighetsbeståndet sjönk med38,. Fjärde och femte fondstyrelsema uppvisar ett samlatpositivt realt resultat på 2,4 mdkr, medan löntagarfondemas samlade realaresultat var negativt med 0,9 mdkr. Totalindex för aktiemarknaden steg med 6%under året, att jämföra med en Vid slutet av uppgick den samlade marknadsvärderadekapitalbehållningen inom hela AP-fonden till 485,7 mdkr. Det aren ökning med59,6 mdkr eller 14,(38,8 mdkr resp 10,). Fondkapitalets (marknadsvärderat) ökning i de tre förstafondstyrelsema uppgick till 54,9 mdkr (46,3 mdkr). 57,2 mdkr eller 15,, varav 9,8 mdkr var orealiserade vinster. Under 1991ökade avgifts-underskottet till 5,6 mdkr. ATP-avgiften var oförändrad för1991. Övriga fondstyrelsers fondkapital (marknadsvärderat)ökade med 4,7 mdkr (minskning med 7,5 mdkr). Kursuppgången på aktiemarknadenmedförde att de orealiserade värdena i värde-pappersportföljema ökade med 0,9mdkr. erhöll fondema ett kapitaltillskott på sammanlagt 0,9 mdkr. Vid utgången av uppgick AP-fondemas totalaplaceringar (marknadsvärderat) till 468,9 mdkr varav 3,52,7 mdkr eller varplacerat i obligationer m.m. Andelen aktier m.m. uppgick till och andelenfastigheter till . .orSrS':" 5759 6965 1102 -7026 -252 -8464 10609 -8525 57167 45360 3399 -4784 1303 -6646 61869 33920 -741 -1572 -1855 -28039 -34741 Öveff6tir;gartil! UndefSkott/överskott I förhällande tillresultatkrav -25730 -32145 -737 31437 13205 2662 -5525 -306 -237 31437 13205' 2356 -5762 -269 -850133830 -821 -646 -587 -952 -824 -915 -9088 32878 -1645 " Första-tredje fondstyrelsemas resultatkrav är här uttrycktsom att bibehålla grundkapitalet inflationsskyddat. 1992/93: U Bilaga 9 W" ALLMÄNNA PENSIONSFONDEN MKR (MARKNADSVÄRDEN) Obligationer, reverser m m övriga tillgångar Summa tillgångar Årets underskott/överskott Summa skulder ""' ' ' ;:' :' " ' ' '. ' :; ', . ;iW..v;i:iii...--;ij...,J;ii._,,:J; 'T: ''': '■''' ALLMÄNNA PENSIONSFONDENS TOTALA PLACERINGAR (MKR, MARKNADSVÄRDE) Aktier, konvertibler och : ."...«..._,'..;.,,,.,. 1992/93: If Bilaga 9 B' ■" &f lars. "i 4832lf| ,,r,.v,..«e,-<...-,S,..a,,m-..-l. . - ":r7\i}tt?,'-i'mTmi':.smmiim,t-'lB'~tm 14 1992/93. 1992/93: U Bilaga 9 DE TRE FÖRSTA , FONDSTYRELSERNA Ramama förfondens placeringsmöjligheter är angivna ilagen med reglemente för allmänna pensionsfonden (1983:1092; omtryckt1991:1857). Fonden fär enligt reglementet placera fritt i publika,räntebärande papper, dock med den begränsningen att placeringar i utländskvaluta får uppgå till högst av fondens totala tillgångar. Direktlän till näringslivet har begränsats till av detotala tillgångama. Samma begränsning gäller för fondens utrymme att placera ifastigheter, i och utanför landet. Fondens möjligheter att placera i aktierbegränsas till aktier i fastighetsbolag, i den utsträckning detta ryms ikvoten för fastighetsinvesteringar. Fondkapitalet till marknadsvärde uppgick till 441,7 mdkrvid årets utgång, vilket är en ökning med 54,9 (46,3) mdkr. Förändringen av fondkapitalet byggs upp dels avavkastningen pä fondens tillgångar, dels av en rad av fondförvaltningen ejpåverkbara faktorer som nettot av inbetalda ATP-avgifter och utbetaldapensioner, överskjutande löntagarfonds-medel, avkastning frän delfonder samtkostnader för administrationen av hela ATP-systemet. I tabell 1 redovisasfondkapitalets ökning frän 1960 . Enligt resultaträkningen var årets resultat avfondförvaltningen 47,4 (38,4) mdkr. Fondkapitalets marknadsvärde påverkasocksä av förändringen i ej realiserade vinster och förluster. vardenna förändring 9,8 (7,0) mdkr. Den totala avkastningen var säledes 57,2(45,4) mdkr. ATP-avgiften är fastställd till för åren 1990-1994.Avgiftsinkomstema ökade med 6,6 mdkr och uppgick till 82,3 mdkr . Dähar inkomstema reducerats med de 0,7 mdkr som fjärde och femte fondstyrelsematillsammans rekvirerade . Pensionsutgiftema i ATP-systemet ökade i snabbare takt änavgiftema och uppgick till totalt 87,9 mdkr. Avgiftsunderskottet kom därmed attöka från 1,7 mdkr för till 5,6 mdkr för . Orsaken till de ökadepensionsutbetal-ningama är framförallt att basbeloppet, som reglerarvärdesäkringen, höjdes frän till För1992 är basbeloppet fastställt till Utbetalningar av ATP-pensioner kommer, med nuvarandeavgiftsnivå, att fortsätta att växa i snabbare takt än avgiftsinkomstema,vilket leder till ökade anspråk på fondens avkastning. Orsakema till dennautveckling är att ATP-systemet ännu inte har nått sitt fullfunktionsstadiumutan säväl antalet ATP-pensionärer som deras genomsnittliga pensionspoängfortsätter att öka. Den uppbyggnad av kapitaltillförseln till löntagarfondernasom författningsmässigt reglerats fram till slutäret har, framföralltgenom vinstdelningsskatten, blivit högre än beräknat. De överskjutande medlentillförs första-tredje fondstyrelsema. Dessa medel uppgick vid utgången av1991 till 13,7 mdkr vilket är en ökning med 2,9 mdkr jämfört med är 1990. Ifebruari 1992 gjordes en slutreglering av vinstdelningsskatten pä 1,6 mdkr. fattade beslut om att avvecklalöntagarfonderna. Genom detta beslut överfördes löntagarfondsstyrelsemas samladetillgångar till en avvecklingsstyrelse. FONDKAPITALETS UTVECKUNG 1960-1991, MARKNADSVÄRDE, MDKI -1,2 -19,0 -77,4 -87,9 -0,1 -0,2 -0,5 Föindring av fondkapitalet i % 1992/93: U Bilaga 9 AP-FONDENS PLACERINGAR UNDER 1990 OCH 1991, MDKR. Nettoplaceringar 1990 ' 1991 ffbölaiioher, förlags- och reverslån uppgift äratt fr o m förvalta tillgångama fram till deras slutligautskiftning. Detta ska ske . De vid årsskiftetåterstående medlen (1,3 mdkr), som löntagarfonderna ännu inte hade rekvirerat,tillförs i stället avvecklingsstyrelsen . Från fjärde och femte fondstyrelsemasamt löntagarfondstyrelsema, erhåller AP-fonden en treprocentig avkastningberäknad på nuvärdet av de medel som dessa styrelser sammanlagt har rekvirerat.Denna avkastning uppgick totalt till 1 mdkr för . För administrationen av ATP-systemet, förutomfondstyrelsemas intema verksamhet, är ett flertal myndigheter ochinstitutionerinvolverade. Bland annat erhåller ochförsäkringskassoma ersättning för att handlägga och betala ut pensioner. Ändramyndigheter som berörs är länsskattemyndigheten och lokal skattemyndighet,kronofogdemyndigheten, statens löne- och pensionsverk samt Kommunemas pensionsanstalt.Sammanlagt uppgick fondens utbetalningar till dessa myndigheter till 0,5 mdkr. Summan av de inflöden och utflöden som redovisas ovaninnebar nettoplaceringar 1991 pä 43 mdkr. Därutöver har amorteringar, förfall och inlöseni värdepappersportföljen samt omplaceringar i portföljsammansättningen uppgåtttill totalt 158 mdkr. Sammantaget innebär detta att bruttoplaceringama uppgicktill 201 mdkr. Vid utgången av uppgick de totala placeringarna till424 mdkr. Fonden har placerat mer än hälften, , av tillgångama i bostadssektom,i statsobligationer och i utlåning till näringslivet. Motsvarandeandel för fastighetsplaceringar var . Penning- och obligationsmarknad AP-fondenstillkomst har obligationer utgjort den dominerande delen av de förvaltadetillgångama. Vid utgängen av uppgick obligations- och penningmarknadsplaceringamasammanlagt till 369 mdkr, vilket utgjorde av fondens totala tillgångar. Fondens värdepappersportfOlj utgör en betydande del avden svenska räntemarknaden. Det innebär att alla de händelser som under 1991haft stor inverkan pä svenska absoluta och relativa räntenivåer i väsentliggrad också påverkat fondens utveckling . Fondens verksamhetsmål att maximera avkastningen päläng sikt liksom fondens relativa storlek, nödvändiggör ett långsiktigtagerande. Det är därför inte nödvändigt att ha hög likviditet annat än för devolymer som kan behövas för förändringar av ränteriskstrukturen. En relativtstor andel av placeringarna görs därför i bostadsobligationer. Vad avser kreditrisker har fonden under alla år intagit enrestriktiv hållning. Det har inte minst visat sig vara enriktig politik. Investeringama sker till en mycket stor del i värdepapperemitterade av staten och de större bostadsfmansieringsinstituten. Med rådandeskillnader i avkastmng mellan dessa emittenter har en fortsatt ökning avandelen bostadsobligationer bedömts vara motiverad. Den relativt korta genomsnittliga löptiden för densvenska penning- och obligationsmarknaden, i kombination med AP-fondens storarelativa andel av marknaden, ger fonden avsevärda likvidflöden. Huvuddelen avinvesteringama sker i avistamarknaden, men även terminsmarknaden används föratt fördela flödena över tiden. En fortsatt förkortning av den svenskamarknadens löptid skulle försvära för fonden att agera. 1991 var med fallande marknadsräntor, vilketpositivt påverkar värdet pä räntebärande värdepapper. Avkastningen, inklusiveorealiserade värdeförändringar, var för fondens värdepappersportfölj 16,9%.Fallande räntor medför att tillkommande medel investeras till successivt sämreavkastning, varför AP-fondens långsiktiga avkastning påverkas negativt avfallande räntor. Fondensmotiv för att ingå kreditavtal vid sidan av den publika marknaden är attdärigenom skapa merintäkter. Detta betyder att fonden, med utgångspunkt fränen konservativ bedömning av kreditrisk, är beredd att reducera kraven pä likviditeti denna typ av placeringar. Skr.1992/93:18 Bilaga 9 Kreditema kan säledes konstmeras med beaktande av.specifika krav på cash-flow-utseende eller avkastningsmodell. Därigenomutnyttjas fondens konkurrensfördelar, bestående av läng-siktighet iförvaltningen och betydande kapitalmassa, till att skapa ett mervärde ifondförvaltningen. Fondens direktlän minskade underåret från 53.4 mdkr till 43,8 mdkr. I denna siffra inkluderas reverslän,förlagslän samt partnerfinansieringar. Utlåningen till kommuner och kommunalabolag har fortsatt att minska och uppgick till cirka 7 mdkr, en nedgång med 3mdkr . Fondens engagemang avseendemellanhands-institutens upplåning via reverser minskade med drygt 6 mdkr ochuppgick till 14 mdkr. Bakom utvecklingen ligger en successivtförfallande läneportfölj av direktlän till främst bosladsinstituten och de-företagsfinansierande instituten, I takt med all dessa reverslänslut-amorteras sker ny finansiering på den standardiserade penning- ochobligationsmarknaden. Fondens innehav av förlagslån var10,3 mdkr av vilka 7,6 mdkr återfinns i banksektom. Detta motsvarar cirka 17%av banksystemets totala förlagslåneinnehav och av det pä svenskamarknaden upplånade kapitalet. Fonden har intagit en restriktivinställning mot förlagslån och ökade inte placeringama i dessa instrument. Utlåningen till privatanäringslivet minskade med och uppgick därmed till cirka 13mdkr per . I denna summa ingår partnerfinansieringar och uflåningtill Svenskt Fastighetskapital till sammanlagt nära 12 mdkr. Utlåningen tillövrigt svenskt näringsliv uppgick till drygt 1 mdkr. har fonden samlat all fastighetsverksamhetunder namnet . Målel för är all bygga uppett lönsamt fastighetsbestånd, vars driftsnelto över tiden ska utvecklas minsti takt med inflationen. ska i kontrollerad takt bygga upp enportfölj av välbelägna fastigheter för egen långsiktig förvaltning. Huvuddelen av fastighetsbeståndetbör vara beläget i , men bland annat frän riskspridningssynpunkt bördock fonden investera även i utlandet. Den övergripande strategin i äratt koncentrera sig pä ett fätal expansiva orter och där, i första hand,inrikta sig på kommersiella fasligheler. harinriktningen varitatt konsolidera och förädla fastighetsbeståndet. Ytterligare förvärv gjordesunder året, men till väsentligt lägre investeringsvolym än under de tidigare åren. Fyrafasligheter förvärvades till etl sammanlagt pris på . Norsledlsfastighelen påRiddarholmen evakuerades och är under en omfattande ombyggnad och beräknasvara klar för inflyttning . Utbyggnaden av Strandprojektetfortsätter planenligt liksom resterande utbyggnad av . har AP Fastigheterinlett ett samarbete med , och del amerikanskafastighetsbolaget för investeringar i . Den fastlagdastrategin är där att i första hand investera i välbelägna, fullt uthyrdakontorsfastigheter. Fondens fastighetsinnehav var vidårskiftet 1991/92 värderat lill 7,1 mdkr, varav dedireklägda fastighelemasandel motsvarade . Hälften av ytan för de direktägda förvaltningsfastighetemavar kontorslokaler. Fondens totala hyresintäkteruppgick till . beräknas intäktema öka till drygt 600mkr. hade den totala portföljen en totalavkastningom 15,, bestående av en direktavkastning om 12,och en värdeförändring om3,. Den finansiella portföljens totalavkastning utgjorde 16,, varav direktavkastning12,och värdeförändring 4,. Fastighetsportföljens totalavkastning utgjorde-33,, varav direktavkastning 4,och värdeförändring-38,. har en betydanderäntenedgäng skelt. Räntefallet var kraftigast för långa räntor, vilketmedförde att avkastningskurvan erhöll en brantare lutning i slutet av åretjämfört med ingången av året. Värdeförändringen i obliga-lionsportföljenuppgick till 15,2 mdkr, vilket motsvarar 5,i avkastning. Direktavkastningenutgjorde 12,, en funktion av det relativt höga ränteläget, som rådde framtill I99I. Obligationsportföljens totalavkastning uppgick till 17,. Fastighetsportföljen förloradestarkt i värde . Marknadsvärdet består av enskilda fastighetersvärde, huvudsakligen enligt extem värdering, samt bokfört värde för defastighetsprojekt i vilka fonden är delägare. En bidragande orsak till den lågadirektavkastningen i fastighetsportföljen är den höga andelen projekt, somförst pä några ärs sikt kan förväntas ge avkastning. Det reala resultatet 1991 blev 31,4 (13,2) Skr.1992/93:1! Fören långsiktig placerare är det emellertid inte särskilt meningsfullt atttillmäta resultatet ett enskilt år nägon större vikt. Snarare ska man i dettaavseende betrakta den reala balans- räkningendär de ackumulerade reala resultaten sedan fondernas tillkomst kan utläsas. Devar 90,3 (58,9) mdkr eller 20,4 (15,2)% av fondkapitalet vid utgången av 1991. AP-FONDENSAVKASTNING PÄ PLACERINGAR 1991. Marknads- Marknads- Netto värde värde piao 1991 Mkr % Mkr % Mkr ..Obligationer i och förlagslån Lån och part-. 309074 83 351657 83 30083 38932 12,8 15204 5,0 54136 17,8 43232 12 34460 8 9627 3872 10,6 855 2,3 - -4727 13,0 10225 3 30394 7 20169 1798 - - -1798 8572 2 7152 2 2175 436 4,6 -3595-38,1 -3159-33,5 371103 100 423663100 42800 45038 12,2 12464 3,4 57502 15,5 'Totalavkastning = - marknadsvärde()- hälften av nettoplaceringarna-hälften av direktavkastningen -1 tabellen ovan ingåri obligationer även partial- och förlagslän.Marknadsvärdet är genomgående beräknat efter börskursernavid respektive års slut. I låneportföljen ingår AP-fondens direktlän, refinansieringslån,kapitalmarknadsreverser samt partnerfinansiering. Kapitalmarknadsreversema är värderadeefter marknadsräntorna för motsvarande illikvida placeringar ochpartnerfinansieringarna är upptagna till ett bedömt marknadsvärde.I övriga falt gäller anskaffningsvärdet. I korta placeringar ingår penningmarknadsplacenngar ochbanktillgodohavanden. Dä den metod för avkastningsberäkningsom här används ej lämpar sig för enskilda tillgängsslagvilkas innehav varierar kraftigt ,har avkastningssiffran för korta placeringar ej angivitsseparat. 1992/93:18 Bilaga 9 Fjärde ochfamteforuistyrelserna kan som kapitaltillskott(ackumulerat) vardera erhålla högst av de tre första fondstyrelsemassammanlagda fondkapital, beräknat som anskaffningsvärde vid utgången avföregående är. För är 1992 uppgår detta maximum för vardera fonden till 4 420mkr, eller totalt . Det faktiskt rekvirerade kapitaletuppgick för de båda fondema till sammanlagt , varav förfjärde fonden och för femte. hade sammanlagt 700 mkrrekvirerats. För fjärde fonden kvarstår således beräknat på dagens fondkapital920 mkr och för femte fonden . De fem löntagarfonderna disponerade dels en mindre del avdet löpande avgiftsuttaget för ATP (0,) delsvinstdelningsskatten. TiUförseln till fondema var maximerad till ett grundkapitalsom fick uppgå till . De till de fem löntagarfondernadestinerade medlen har blivit betydligt lägre än inkomstema frånvinstdelningsskatten och ATP-avgiften (0,). Skillnaden tillfaller1-3 AP-fondema. Deåterstående icke rekvirerade medlen på I har tillförtsavvecklingsstyrelsen. AP-fondens sammanlagda aktieplaeerings-kapacitet (=ökningen av styrelsemas gmndkapital) uppgick till (4 776mkr). Vid utgången av uppgick summan av det till de aktieplacerandefondemas tillskjutna grundkapital till 22,2 mdkr (21,3 mdkr). Detta gmndkapital(marknadsvärdet) uppgick till 44,0 mdkr per den 31/12 1991. REGLER FÖR FONDERNAS PLACERINGSPOLITIK Principema för de olikafondstyrelsemas placeringar är desamma. Placeringama skall enligtfondreglementets § 34 syfta till att förbättra riskkapitalförsörjningen tillgagn för svensk produktion och sysselsättning. Fondmedlen skall placeras såatt kraven på god avkastning, längsik-tighet och riskspridning tillgodoses. För samtliga fonder (för löntagarfonderna t.o.m. 31/12I99I) gäller att de placerar i aktier i svenska aktiebolag, konvertibler ellermotsvarande skuldebrev förenade med optionsrätter. riskkapital i kooperativa företag och andelar i svenskakommanditbolag. Fondstyrelsema har också möjlighet att placera medel i en delnya riskkapitalinstmment samt även i långfristiga räntebärande värdepapper. Fjärde och femte fondstyrelsema hardämtöver rätt att förvärva standardiserade köp- och säljoptioner avseendeaktier, aktier i utländska aktiebolag (av förvaltade medel). Innehavet av aktier i ett börsnoterat aktiebolag får förfjärde och femte fondstyrelsema ej överstiga av röstetalet; för de femlöntagar-fondema var motsvarande begränsning för varje fond satt till avröstvärdet. Det sammanlagda röstvärdet av AP-fondemas aktieinnehav i ettbörsnoterat bolag kunde därmed maximalt uppnå . Dä awecklingsstyrelsen iprincip övertagit löntagarfondstyrelsemas placeringsregler så gäller dennabegränsningsregel om avvecklingsstyrelsen inkluderas. Begränsningen avröstetalet gälleraktier i börsnoterade aktiebolag. Förfondernas placeringar ionoterade aktier, uppgående 1991 till sammanlagt eller 3,(bokfördavärden) gäller inte någon sådan begränsning. Fjärde och femte fondstyrelsen ochde fem löntagarfonderna (fram till 31/12 1991) har i egenskap av betydandeaktieägare i ett stort antal bolag att mer eller mindre direkt utövaägarinflytande. Fondstyrelsema har primärt sitt långsiktiga avkastningsintresseatt bevaka men måste därutöver, när aktieinnehavens storlek påkallar, ocksåutöva sitt inflytande med hänsyn till berörda bolags intressen och till helaaktiemarknadens funktionssätt. Hur ägarinflytandet används i olika situationerär en fråga för respektive fondstyrelse. Enligt aktiebolagslagen gäller som huvudregel att enaktieägare inte kan fördela rösträtten för ett aktieinnehav på flera ombud. Ettundantag från denna regel har dock införts för de aktieplacerande delfondemainom AP-fonden. Härigenom kan varje enskild fondstyrelse självständigt utövasitt ägarinflytande i bolag, där fler delfonder är representerade. Rösträttenför fjärde och femte AP-fondens aktieinnehav regleras inte i särskild ordningi fondreglementet. Skr.1992/93: U Bilaga 9 ingenskyldighet alt fördela ut rösträtt men kan på eget initiativ överlåtarepresentation och rösträtt pä lokala fackliga ombud, en möjlighet som i vissafall också utnyttjas. Det avkastningskrav som de aktieplacerande fondstyrelsemaär ålagda enligt fondreglementet (28 §), är satt till av det tillskjutnainfla-tionsuppräknade kapitalet (gmndkapitalet). Avkastningskravet gälldelöntagarfondstyrelsema t.o.m verksamhetsåret. För avvecklingsstyrelsen gälleringet avkastningskrav utan avkastningen tillförs de av styrelsen förvaltademedlen. är det således enbart fjärde och femte fondstyrelsema somomfattas av avkastningskravet. Inflationsuppräkningen sker med den prisstegringsom inträffat sedan tidpunkten då medlen tillförts fondstyrelsema.Avkastningskravet kan sesdels som ett årligt flödeskrav, dels som ett långsiktigt avkastningskrav.Flödeskravet innebär att varje fondstyrelse till första-tredjeAP-fondstyrelsema skall inleverera ett belopp beräknat som av nuvärdet avgrundkapitalet. Denna inleverans uppgick för de aktieplacerande fondemasammanlagt till (). Det bokföringsmässiga resultatet föreöverföring uppgick sammanlagt till (). Det långsiktiga avkastningskravet innebär ett krav på attbibehålla grundkapitalets realvärde.