prop · GG03226 · 1992-12-31 00:00:00 — Enligt Lagrådets mening är dcKk den avfatmingsom valts i det remirterade förslaget inte en tiUräckUgt klar avgränsning avbemyncUgandet. Lagiådet föreslåi att bemyncUg- andet på samma särt somhittiUs avgränsas till att gälla avgiftei i ärenden enUgt Prop. 1992/93:226lagen. Jag har anslutit mig tiU Lagrådets förslag. Paragrafenmotsvarar 27 § gäUande lag ckU 9§ ädellövskogslagen. Ändringama är en följd av den ändradeparagrafnumreringen. Vidare har sttafflatitu-den ändrats tiU att överensstämmamed vad som tidigare gäUt enUgt ädeUövskogslagen. IenUghet med Lagrådets förslag tas de nuvarande reglema om medverkan bort isamband med att som påföljd föreskrivs böter eller fängelse i högst sex månaderi stäUet för enbart böter. Lagrådet har påpekat att om fängelse ingåi istraffskalan for ett brott mcx en bestämmelse utanför tUlämpas enUgtvedertagen ordning medverkansregler analogiskt, såvida det inteföreligger några specieUa omstän(Ugheter i fråga om brottets konstruktion.Några sådana omständigheter föreUgger inte här och då bör enligt Lagrådet detinte i den nya paragrafen föras in någon uttrycklig bestämmelse om medverkan. Paragrafenmotsvarar 29 § gäUande lag. Ändringen är en följd av att ädeUövskogslagensregler om rätt för Naturvåidsveiket att öveiklaga Skogsvåids-styrelsens besluti visst faU förs in i skogsvårdslagen. Detföreslås alltså inte några ändringar när det gäller instansordningen.Domstolsutredningen har dcKk i sitt betänkande Domstolama inför 2000-talet (SOU1991:106) föreslagit att instansordningen i allmänhet bör ändras så an beslutskaU överklagas tiU länsrätt i stäUet för tUl kammarrätt (jfr också piop.1992/93:100 bU. 3 s. 25). Skogsvåidslagens leglei om överklagande kan komma attändras i enlighet med utredningens förslag. Punkt3 i övergångsbestämmelsema har utformats efter förslag av Lagrådet. Jag harCKkså anslutit mig tUl Lagrådets förslag att komplettera övergångsbestämmelsemamed en punkt där det anges att beslut enligt 4, 5 och 7 §§ ädellövskogslagenskall anses meddelade med stöd av motsvarande nya bestämmelser iskogsvårdslagen. Ändringamai 19 kap. 7 § vattenlagen (1983:291), 2 § lagen (1983:428) om spridning avbekämpningsmedel över skogsmark, 27 a § naturvårdslagen (1964:822), 2§växtskyddslagen (1972:318) och 14 kap. 8 § (1987:10) är enföljd av ändrad paragrafnumrering i skogsvårdslagen. 13 Hemställan Prop. Medhänvisning tiU vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslärriksdagen att 1. lagom ändring i skogsvårdslagen (1979:429), 2. lagom ändring i vattenlagen (1983:291), 3. lagom ändring i lagen (1983:428) om spridning av bekämpnings medel över skogsmark, 4. lagom ändring i naturvårdslagen (1964:822), 5. lagom ändring i växtskyddslagen (1972:318), 6. lagom ändring i (1987:10), dels godkänna vad jag har förordat om 7. miljömåletCKh prcxiuktionsmålet för skogsbruket (avsnitt 3.2 och 3.3), 8. inventeringar(avsnitt 6.2), 9. grandemaför statligt ekonomiskt stöd till skogsbiuket (avsnirt 4.1 och 7), 10. bevaiandeav den biologiska mångfalden (avsnirt 8), 11. riktiinjeiföi överföring av fast egendom fiån staten till ett aktiebolag föi picxluktion av skogsfiö CKh skogsplantoi (avsnirt 10), dels bemyndiga regeringen 12. att genomföra ombildning avskogsvårdsorganisationens frö-CKh plantverksamhet tUl ett aktiebolag enligt deriktiinjei som jag hai föroidat (avsnitt 10), 13. art sälja aktier eller på annat sätt minska statensägarandel i det nya bolaget (avsnitt 10). VidarehemstäUer jag att regeringen bereder tUlfäUe att ta del av vad jaghar anfört om 14. mecUen i skogspolitiken (avsnitt 4.1), 15. skogsbrukets sektorsansvar för mUjövården (avsnitt4.2), 16. myncUghetemas sektorsansvar för miljön (avsnirt4.3), 17. nya skogsbruksmetcxier (avsnitt 4.4), 18. föryngringsmetcxler CKh skogsocUingsmaterial(avsnirt 5.3), 19. insektshärjnmgar (avsnirt 5.5), UtbUdning cKh forskning (avsnitt 6.3), 21. rådgivningoch information (avsnitt 6.4), 22. skogsvåidsmyncUgheten(avsnht 9). Ärendetböi avgöras undei innevarande . 7 1992/93. 14 Anslagsfrågor för /94 Prop. 1992/93:100 (bil. 10) har regeringen föreslagit att, i avvaktanpå särskild proposition i ämnet, för /94 under angivnaanslagsrabriker beräkna följande belopp: C 2.Skogsvårdsoiganisationen: Myndighetsuppgiftei 310 080 000 ki, C 3.Skogsvårdsoiganisationen: Frö- cKh plantverksamhet , Bidrag tiU skogsvåidm.m. Stöd tiU byggande avskogsvägai , Främjande avskogsvärd m.m. . Jagtai nu upp bl.a. dessa frågoi. 1992/93Anslag 1000 1993/94Förslag 1 000 Underanslaget tas upp ett formellt belopp på tillskogsvårdsorganisationens uppdragsverksamhet exkl. frö- (Kh plantverksamheten.På anslaget redovisas all verksamhet vid skogvårdsorganisationen utom frö- (Khplantverksamheten. Detövergripande målet för skogsvårdsorganisationens verksamhet skall vara attverka för att landets skogar vårdas (Kh brukas ansvarsfullt i enlighet med deföreslagna målen för skogsbruket Ramanslag275 för /94. 1993/94 1994/95 1995/96 275305 000 ki 275 305 000 ki 275 305 000 ki Riksdagenbeslutade att avvakta resultatet av den skogspolitiska kommitténsarbete innan någon treäisbudget föi läggs fast (prop.1991/92:100bil. 10, bet l99l/92:JoUl2, rskr. 1991/92:212). harlämnat ai förenklad anslagsframställning för /94 som i allt väsentUgtgrandar sig på styrelsens ticUgare lämnade fördjupade an-slagsfi-amstäUning förpericxlen 1992/93-1994/95. Skogsstyrelsensförenklade anslagsframställning bygger på gäUande skogspoUtik men tar ävenutgångspunkt i utveckUngen i skogsbruket CKh redovisade resultat under rådandeföratsätmingar. analys av resultaten för /92visar att skogsvåidsorganisationens verksamhet har utvecklats positivtResursema har använts effektivt cx;h skogspoUtiska insatser har haft gtxi effektSkogsstyielsen hai låtit olika obeioende instimt utföra olikaopinionsundeisökningai som tydei på att skogsägama hai stort föi-troende förskogsvårdsstyrelsema CKh deras personal och att uppdragsverksamheten ärefterfrågad och inte anses stå i konflUct med myndighetsroUen. Skogsvårdsorganisationensframtida verksamhet har även utretts CKh redovisats i den skogspolitiskakommitténs slutbetänkande. Jaghai i det föregående redovisat min syn på behovet av statUgamyncUg-hetsfunktioner som för ut (Kh verkstäUer SkogspoUtiken (avsnitt 10). Detövergripande målet för skogsvåidsoiganisationens veiksamhet skaU vara att veikaför ett ansvarsfullt nyttjande av landets skogstillgångar i enlighet med deföreslagna målen för skogsbruket (avsnitt 3). Skogsvårdsoiganisationenskall i sin veiksamhet således veika föi att de skogspoUtiska målen uppfyllsgenom - ett bevarande av skogsmarkens naturgivnaprcxluktionsförmåga, - att den biologiska mångfalden och en genetiskvariation i skogen bevaras, - att naturUgt förekommande växt- CKh djurarterbevaras, - att hotade aitei CKh natuitypei skyddas CKhkulturmUjöei våidas, - att skogen skogsmaiken umyttjas effektivt såatt den uthålUgt gei en gcxl avkasming, - att skogspicxluktionen inriktas så att den geiframtida hancUingsfrihet i fråga om användningen av vad skogen produceiai. Skogsvåidsoiganisationensveiksamhet måste i enlighet med vad jag hai anfört i det föregående ges enstaikaie inriktning mot miljöfrågorna. De nya uppgiftei som följei medmyncUghetens sektorsansvar för miljön hai jag redovisat i det föregående(avsnitt 4.3). Föratom de uppgiftei som följer direkt härav kommer behovet avrådgivning, information cKh utbildning att prägla organisationens verksamhet denärmaste åren. DärtiU kommei den viktiga uppgiften att följa upp, utväideiaCKh redovisa hur de nya skogspoUtiska målen TiUfälUgt cKh somett fristående projekt skall vissa inventeringar slut- Prop. 1992/93:226föras. En nödväncUg förändring av organisationen tUl följd av bortfaU av vissaverksamheter och därmed resurser kommer att engagera stora delar av personaleni skiftande grad. DesärskUda kosmader som kommer att uppkomma till följd av organisationsanpassningeninom den kvarvarande skogsvårdsorganisationen bör belasta detta anslag.ÖversiktUgt kan de bedömas uppgå till mellan 60 och 70 mUjoner kronor nästabudgetår. Kosmadema bör finansieras genom indragning av balanserade överskotti verksamheten. För detta behövs inte medverkan. JaghemstäUer att regeringen föreslår att 1. gcxlkänna den huvudsakliga inriktningen förveiksamheten inom skogsvåidsoiganisationens ansvaisomiåde i enUghet med vad jaghai förordat i avsnittet Slutsatser, 2. tsW Skogsvärdsorgarusationen för /94anvisa ett förslagsanslag på . 1991/92Utgift 278 964 587 1992/93Anslag 310080 000 1993/94Förslag 275 305 000 MyncUghetsanslagettiU skogsvårdsoiganisationen böi justeras med hänsyn tUl de förändradearbetsuppgifter som jag har redovisat i det föregående. I sammanhanget måstedet dcKk erinras om att endast av kosmadema för organisationens totalaverksamhet har täckts från detta anslag. Kostnader för vissamyncUghetsuppgifter som efter hand bortfaUer har täckts från bidragsanslag.Detsamma gäUer ÖSI. Uppdragsverksamhet som tiU följd av avregleringen kanväntas minska rör bl.a. upprättandet av skogsbniksplaner. De förenklingar somgenomförs i SkogspoUtiken återverkar sålunda i förhållandevis mindre grad påden verksamhet som finansieras över detta anslag. Åandra sidan har skogsväidsavgiften finansierat ca 90 miljonei kionor eUer nära30 % av anslaget Denna fmansiering, som tiU mycket stor del har omfattat olikaprojekt annan verksamhet med anknyming till naturvård CKh kulturmiljövård,bortfaller . Genomomfördelningar inom Jordbraksdepartementets huvudtitel blir det dcKk möjligtatt finansiera angelägna arbetsuppgifter för skogsvårdsorganisationen. Detgäller inte minst sådana med anknymmg till sektorsansvaret för mUjövården (Kh informationför att föra ut och förankra den nya skogspolitik- Prop. 1992/93:226 en. Jagföreslår mot bakgrand häiav och med hänvisning tUl vad jag hai anfört i detforegående att anslaget tas upp med sammanlagt 275 305 000 ki. Jag har därvidberäknat medel för angelägna naturvårdsuppgifter som ticUgare finansieradesmed skogsvårdsavgiftsmedel. Detsamma gäller rådgivning cKh information om hurett mer ståndtjrtsanpassat skogsbruk skaU planeras och bedrivas. Vidare böiskogsvåidsmyncUghetens aibete med sammanställning m.m. av kunskapsmaterial ibefintiiga (Kh pågående naturinventeringai finansieias övei detta anslag.Föisöksveiksamheten med skogsmaikskalkning bör däremot finansieras över ettnytt anslag som jag tar upp i det följande. Medelsbehovethar beräknats med utgångspunkt i en real minskning av utgiftema om ienlighet med den princip som tiUämpas genereUt i årets budgetförslag. Anslagetför skogsvårdsorganisationen har budgeterats utan hänsyn tUl de tekniskajusteringai som måste göras tiU följd av ändringen av nivån på lönekosmadspålägget,den ändiade fmansieringsfoimen föi Statshälsan samt de nya principema föibudgeteringen av anslagen. Rikdinjema föi dessa föiänd-ringai har redovisats ibudgetpropositionen 1993 (bil. 1 Statsbudgeten CKh särskilda frågor, avsnitt2.2). Det belopp som kommer att stäUas tiU myndighetens disposition kommer attslutiigt fastställas enligt de redovisade riktUn-jema CKh kan därför avvikafrån det nu budgeterade beloppet. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill : Myndighetsuppgifter anvisa ett ramanslag på . : Frö- och plantverksamhet 1992/93Anslag 1000 1993/94Förslag I 000 Underanslaget tas upp ett formeUt belopp av I till skogsvårdsorganisationensfrö- och plantverksamhet. Jaghar behancUat denna veiksamhet i det föregående. Anslaget behövs under tidentiU dess verksamheten har överförts i bolagsform. Eventuella kostnader fOTorganisationsförändringar bör kunna belasta detta anslag i den utsträckningregeringen medger det. Anslaget bör föras upp med 1 000 ki. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill : Frö- och plantverksamhet för /94anvisa ett förslagsanslag på . Bidrag till skogsvård m.m. 1991/92Utgift 225 159 557 1992/93Anslag 142 492 000 1993/94 Förslag 90000000 Frånanslaget bekostas bidrag till särskilda skogsvårdsåtgärder inom det skogligastödområdet, skogstxUing efter avverkning av lägpr(xiucerande bestånd, vissanatur- (Kh kulturvårdsåtgärder, ädeUövskogsbruk och åtgärder mot skadegörelserav skogsinsekter. Vidare bekostas översiktiiga skogsinventeringar frånanslaget (Kh evenmella kosmader för ersättningar enligt 19 c § skogsvårdslagen(1979:429). Bidragsbestämmelsema finns i förordningen (1979:792) om statiigtstöd till skogsbmket och i ädellövskogsförordningen (1984:120). Någranya bidrag skall inte kunna bevUjas från detta anslag fr.o.m. nästa budgetär.Från anslaget täcks kosmadema för tidigare beslutade bidrag (Kh, i likhet medför närvarande, avsyning av akmeUa projekt före utbetalning av de beslutadebidragen. Vidare bör i begränsad utsträckning kosmadema för den slutUgasammanställningen av de senaste insamlade ÖSI-data, vilken verksamhet harfmansierats över detta anslag, belasta detta anslag. Jag viU emeUertid betonaatt verksamheten skall avslutas i sådan tid att kostnadema för färdig-stäUandetså långt möjligt kan täckas med medel från innevarande budgetårs anslag.Slutiigen bör från anslaget betalas ut de 3 mUjoner kionor som utgör utlastabidrag för i kartprogram. Jag beräknar utbetalningamaunder anslaget tUl 90 mUjoner kronor nästa budgetår. Återstående,reserverade medel under de äldre anslagen Skogsvårdsorganisationen:Investeringar, SärskUda skogvärdsinsatser i norra och Främjande avskogsvård m.m. bör få användas för avsedda ändamål. De är i huvudsakreserverade för redan beslutade åtgäidei. Jaghemställer att regermgen föreslår rUcsdagen atttiU Bidrag till skogsvård m.m. för /94 anvisa ett förslagsanslagpå . Stödtill byggande av skogsvägar ProP-1992/93:226 1991/92Utgift 46 203 259 1992/93 Anslag 39962 000 1993/94 Förslag 6 000000 Möjlighetenatt bevilja nya bidrag från detta anslag upphörde den 1 juU 1992. Från anslagettäcks kosmadema för tidigare beslutade bidrag CKh avsyning av akmella projekt.Jag beiäknai utbetalningama undei anslaget tiU 6 miljonei kronor nästabudgetår. Jaghemställer att regeringen föreslär atttill Stöd till byggande av skogsvägar för /94 anvisa ettförslagsanslag på . Insatser för skogsbruket Nytt anslag (förslag) 99 000 000 Underanslaget tas upp statiigt stöd till insatser av olika slag för skogsbraket. Idet föregående har jag närmare redovisat mina förslag tUl olika åtgärder som ifortsättningen bör stödjas med statUga medel. Flertalet av dem bör finansierasöver ett nytt reservationsanslag benämnt Insatser för skogsbraket. I några faUhar dessa hittiUs finansierats över andra anslag. I de fall besluten har tagitsföre den 1 juU 1993 och inom tiUgängUga ramar skaU de finansieras över de äldreanslagen. Det kan bl.a. gälla bidrag tiU ädeUövskogsbrak. Ifortsätmingen bör över detta anslag finansieras bidrag till naturvårds- CKhkulttirvårdsåtgärdei, bidiag tiU ädellövskogsbrak, statens kostnadei föi föisöksveiksamhetenmed skogsmaikskalkning, kosmader för vissa civihättsliga avtal pånaturvåidsomiådet samt intrångsersätmingai som följei av skogsvårdsmyncUghetensbeslut. Vidare bör under detta anslag tas upp de tidsbegränsade projektmedelsom jag har förordat för att snabbt slutföra inventeringama av småbiotoper (Khsumpskogar. Sammanlagtbör anvisas 99 mUjoner kronor. Den ungefärUga fördelningen påolika ändamål har jag redovisat i det föregående. Jaghemställer att regeringen föreslår antill Insatser för skogsbruket för /94 anvisa ettreservationsanslag på . Underdenna anslagsrabiik häri prop. 1992/93:100 (bil. 15 s. 79) föreslagits attriksdagen för /94 anvisar ett reservationsanslag på 135 445 000kr. Mot bakgrand av vad jag har redovisat i det föregående (avsnitt 8) börytterUgare 55 mUjoner kronor anvisas för ändamålet. Jag har i denna frågasamrått med chefen för naturresursdepartementet. Jaghemställer att regeringen föreslår attunder reservationsanslaget Investeringar inom miljöområdet för budgetåret1993/94 anvisa utöver vad som har föreslagits i prop.1992/93:100 bil. Regeringenansluter sig tiU föredragandens överväganden CKh beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden hai anfört föi de åtgärder(Kh det ändamål han har hemstäUt om. Sammanfattningav betänkandet (SOU 1992:76) Pop-1992/93:226 1990års skogspoUtiska kommitté hai haft i uppgift att göra en total genomgång ochöversyn av SkogspoUtiken. I direktiven till kommittén anges således att viskall göra en utvärdering av skogspoUtikens mål (Kh medel. Utvärderingen böita sin utgångspunkt i en beskrivning av nuläget Vidare sägs det att enframtidsbedömning böi göias. Baserad på utvärderingen och bedömningen om denfiramtida utveckUngen är det våi uppgift att föreslå vilken skogspolitiken somskall gäUa mför . EnUgtdirektiven skall vi även lämna förslag tiU hur skogsvårdsmyncUgheten skallanpassas tiU den föieslagna skogspolitiken. Det kommer vi att göra i vårtslutbetänkande. Kommitténfinner i sin utvärdering att skogsnäringen har gett väsentUgabidrag tiU att uppfylla de övergripande samhäUsmålen om ekonomisk tUlväxt, balansi utrikesbetalningama (Kh regional balans. Trots en ökad pr(xluktion harantalet sysselsatta i skogsnäringen minskat till följd av ökad produktivitet.Kommittén anser dock att skogsnäringen inte tiU fuUo har verkat iöverensstämmelse med de miljö- och naturvårdspolitiska målen. En pågåendeförbättring av hänsynen tUl naturvärdens intressen har dock kunnat iakttasunder senare år. Kommitténanser att målet om en väl avvägd hushållning med skogstillgångarna tUl fuUohar uppfyllts. Även målet om att skogama skall ge en hög CKh värdefullvttkesavkasming har blivit väl uppfyllt. Trots att frågor om virkeskvaUtet fånökad uppmärksamhet bedömer emellertid kommittén attskogsskötseln såsom den bedrivits inte kommer att leda till denkvalitetsförbättring som avsågs skogspolitiska beslut. Kommitténsslutsatser angående skogsvärdslagstifmingen är att den till övervägande del harfungerat väl och bidragit tUl att de skogspolitiska målen nås. Lagstiftningenhar haft en normbUdande funktion. Den har i viss utsttäckning dcKk motaibetatsina syften avseende främst naturvården genom att begränsa möjligheterna attanvända andra brukningsformer än ttakthyggesbruk CKh i viss utsträckningnaturlig föiyngring. Kommittén anser vidare att lagstifmingen har utgjort etthinder för användning av vissa brukningsformer som syftar tUl prcxluktion avvirke med hög kvalitet. Inom ramen för bestämmelsen om hänsyn tiU naturvårdenhar det funnits utrymme för ökat hänsynstagande i enlighet med lagstiftarensmtentioner. Kommitténanser att ädeUövskogslagstifmingen har varit ett nödväncUgt medel för attbibehåUa ädeUövskogen att den har uppfyllt detta mål. Naturvårdslagen,jordförvärvslagen, ttäfiberlagen, naturtesurslagen samt Prop. 1992/93:226plan- och bygglagen har utvärderats öveisiktUgt Allt tydei på att dessa lagar Bilaga 1 inte har motverkat med de skogspoUtiska målen. uppfatming har den rådgivning och information somskogsvårdsmyndigheten genomför varit ett värdefullt inslag cKh ett effektivtmedel föi att föra ut gällande skogspoUtik både tiU skogsägaie CKh aUmänheten. Kommitténkonstateiai vidare att den öveisiktliga skogsinventeringen (ÖSI) hai utgjortett viktigt medel för att uppnå de nuvarande skogspoUtiska målen. Kommitténanser dcKk att det är tveksamt om värdet av den information som har erhälUtsgenom ÖSI motsvaiar den kostnad som undei åren har lagts ned på inventeringama. Vadforskning CKh utbUdning bettäffar hänvisai kommittén fiämst tUl utredningen omSveriges lantbmksuniversitet (SOU 1991:101) cKh betänkandet (Ds 1991:62)Kunskap för konkuirenskraft Kommitténnoterar att de statiiga ekonomiska stöden är de medel som har bUvit föremål fÖrflest utvärderingar. Kommittén konstaterar att många av dessa uttedningar harhaft ett begränsat syfte. Kommitténs slutsats är att flera stödnormer har haftoönskade bieffektei eUei varit ineffektiva och att besluten att minska eUei tabort dem har varit riktiga. konstaterar vi att riktigt utfoimadebidrag cKh stödåtgäidei kan vara intressanta som hjälpmedel föi att uppnåskogspolitiska mål. Ifråga om skattei cKh avgifter hai kommittén, vid sidan av skogsväidsavgiften,inte haft i uppdrag att gå in på de skattereglei som gäUer för skogsbmketEftersom beslutade att avskaffa skogsvårdsavgiften harkommittén avstått fiin att diskutera avgiftens betydelse för den gällandeskogspoUtikens utformning. Skogenär en fömybar resurs, en nationell tiUgång som varje generation måste väma ochvårda. Framtida generationer kommer också att vara beroende av de nyttighetersom skogama ger. Den tillämpade principen i vårt land att vi skaUhushåUa med skogstiUgångama, att utveckla dem för kommande generationen behovsamticUgt som vi själva kan dra nytta av dem kommer enligt kommitténs bedömningatt få en allt större betydelse i en värld där befolkningen växer. Kommitténbedömer att skogsnäringen kommer att ha stor betydelse även för attvi skall nå de övergripande samhällsmålen om bl.a. ekonomisk tiUväxt, balans iuttikesbetahiingama och full sysselsättning. Inom stora delar av landet kommernäringen även i fortsättningen att ha en stor betydelse för ekonomi CKhsysselsätming. snabba ökning och möjligheterna att väsentiigtöka avverkningama utgör en stor potential för en expansion av både denttacUtionella skogsindustriella produktionen och uppbyggnad av nyaanvänchiingsområden. Detta är möjUgt att genomföra inom ramen föl målet om enlångsUctigt uthåUig viikesproduktion undei den viktiga fömt- Prop.1992/93:226 sätmingen attvttkesproduktionen inte föisämias t.ex. på grand av miljöska- Bilaga I Deawerkningsberäkningar som kommittén har låtit utföra visar att det är möjUgtatt UthålUgt avverka omkring 95 mUjonei msk fiän och med slutet av1990-taIet. Detta skaU sättas i relation till den nuvarande avverkningen på60-70 miljoner mssk per är. Virkesfönådet pei hektar och andelen äldre skogkommer att öka successivt. Denväntade efterfrågeutvecklingen, rikligt inhemsk tillgång på virkesrå-vaia,CKh ett eventuellt svenskt deltagande i ett ökat euiopeisktsamaibete talai eftei några åis andhämtningspaus för en fortsatt expansion avden svenska skogsnäringen. SamticUgt kan vi vänta oss en ökning av den returfiberbaseradeprcxiuktionen. Avgörande för en expansion av industrikapaciteten äiskogsnäringens men även andra potentieUa tiäråvamförbiukande branscherskonkurrensförmåga. Denmarknads- CKh konkurrentbUd som tonar fram på kort sUct CKh den rikligatiUgången på avverkningsmogen skog väntas leda tiU en fortsatt svag prisutvecklingpå vttke . En effekt hai redan blivit intto-duktion avett avståndsrelaterat viikespris. Sågveiken cKh massaindustrin kommei att visastörte benägenhet än att välja ut de kvalitéer som bäst lämparsig för deras prcxluktion. En tydUgare prisdifferentiering för olikavirkeskvaUtéei är därför att vänta. MUjöproblemenhar under detta sekel ändrat kaiaktär fiän att ha varit lokala tiU att bUglobala. Det är kommitténs bedömning att detta i än högre grad kommer attgälla . kan man d(Kk räkna med attluftföroreningama kommer att vara ett stort problem. En temperaturförändringtiU följd av luftföroreningama skuUe leda tiU att skogsekosystemet förändras.Detta innebär att artsammansättningen cxh trädens naturUga utbredningsområdenändras. Risken för angrepp av insekter ckUandra skadegörare kan komma att öka. Luftföroreningama skadar trädendirekt på barren (Kh bladen (Kh indirekt genom försuming av marken.Markfönumingen är ett hot mot skogsmarkens långsiktiga pr(xiuktionsförmåga. Detär kommitténs uppfatming att det finns stor risk för att ökande luftföroreningarleder till att problemen med skogsskador förvärras om inga motåtgärder sättsin. I så fall kommer virkesproduktionen att minska. Minskningen kommer ttoUgenatt drabba vissa områden i mer än andra. Även riskerar minskadvirkesproduktion. Om man däremot lyckas bemästra problemen äi det ttoligt attdet fortfarande om 30-40 åi kommei att fmnas tiUräckUg förtåd av vttkesråvara iEuropa även om efterfrågan utvecklas som hittiUs. Påkort sikt () bedömer kommittén att mUjöfrågoma i vid bemärkelse får enfortsatt och växande betydelse.