prop · GG03179 · 1992-12-31 00:00:00 — En viktigaspekt på dette samarbete har varit den positiva miljöeffekten av ett optimaltutayttjande av de sammantagna nordiska elproduktionsresursema, främstvattenkraften. Fömtsättningama för det nordiska elsamarbetet förändras nu närstora förändringar av våra länders elmarknader har genomförts eUer kommer attgenomföras. Även olikheter i ländemas beskattmng av koldioxidutsläpp i sambandmed elproduktion påverkar elsamarbetet. Det är angeläget att studera hur vi idet framtida nordiska elsamarbetet kan te tiU vara de fördelar jag nämnt.En sådan gemensam nordisk studie har redan föreslagits inom . Jaghar i denna fråga samrått med chefen för . 7 Fortsatta åtgärder mot klimatförändringar 7.1 Forskning och utveckling Min bedömning: EnvetenskapUg samordningsgmpp för klimatrelaterad forskning och utveckling börinrättes. Gmppen får i uppgift att samordna svensk klimattefeterad forskningnär det gäUer såväl natarvetenskapUga, tekniska som ekonomiska och socialaaspekter. Gmppen bör vidare svara för viss rapportering tiU nationeUa ochintemationeUa organ om svensk forskning inom området samt hända andra uppgUtersom regeringen ålägger den. Skälenfdr min bedömning: Forskningsfrågorna har behandfets i regeringensproposition om forskning och utveckling (prop. 1992/93: I propositionenbetonas vikten av ökade forskningsmsatser kring Prop. 1992/93:179 konsekvensemaav klimatförändringar för våra nordiska ekosystem. Bilaga 1 Större vikt skaUfeggas på forskningstiUämpning. Vidare understryks också vUcten av att ensamhäUsrefeterad klimatforskning stöds och utvecklas. Det gäUer inte minstekonomiska analyser och värderingar av effekter av klimatförändringar ocherforderUga motåtgärder. Stetens naturvårdsverk har en betydelsefuU roU när detgäUer forskning kring effekter på ekosystemen. Myndigheten svarar också försammanhållna förslag tiU regeringen inom klimatområdet. Forskning ochfinansiering av forskning om klimatfrågor äi' dock fördefed på många olikaforskningsmstitutioner, finansieringsorgan/forskningsråd och sektorsorgan,däribland (), och . Det finnsdärför starka skäl att i en vetenskapUg samrådsgrapp försöka samordna och knytesamman klimattefeterade forskningsinsatser inom olika områden, inte minst motbakgrand av klimatforskningens intemationeUa karaktär. Represe-ntetionen igmppen bör avspegfe de olika inttessenter som nämnts ovan. IntemationeUt samordnas gmndfeggandeklimatforskning av Programme (WCRP) mom ramen förVärldsmeteorologiska organisationen (WMO) och Intemational CouncU ofScientific Unions (ICSU). Intemational Biosphere-Geosphere Programme (IGBP) harockså en betydelsefuU roU när det gäUer forskning kring globala mUjöfrågorSamhäUsrefeterad klimatforskning har en intemationeU sammanhållning genomprogrammet . Den uitemationeUaaktiviteten att utvärdera klimatforskningen kommer att bU en vUctig uppgift förFN:s klimatkommitte (IPCC) som underlag för de fortsatte förhandlingama inomklimatkonventionens ram. Samordningsgmppen kommer att få en vUctig roU såvälnär det gäUer nationeU samordning som vissa kontakter intemationeUt och dåfrämst i förhåUande tiU IPCC. Gmppen skaU också ha en rådgivande roU. Gmppen bör vidare kunna svaira för rapportering omklimatforskning och stödja svenskt deltegande i olika intemationelfe organ momområdet. Genom denna samordning skapas också fömtsättningar för att geenhetUga råd om hur forsknings- och utvecklingsresulteten kan tillämpas mförnationeUa beslut och inför intemationeUa överläggningar. Gmppen bör följa upputvecklingen och uppmärksamma regeringen på frågor som Ugger inom dess kompetensområde.Gmppen skaU också kunna te hand om andra frågor som regeringen ålägger den. Jagkommer att föreslå regeringen att en sådan gmpp inrättos ochnärmare ange de organisatoriska formema för dess arbete. I övrigt när det gäUer utvecklingsfrågor kommersenare stasrådet Hömlund att föreslå att ytterUgare medel satsas på att utveck la tekniken när det gäUer förbränning av biobränslen i små hetvattencenttaler. Vidare kommer han att föreslå ökat stöd tiU utveck ling av effektiv teknik för framstäUning av alkoholer ur biomassa. Vad gäUer stöd tUl fordonsflottor och teknUcupphandlingsprogram mom ttansportsektom avser jag återkomma. departementet kommersenare att föresfe åtgärder öiom transportområ- SlutUgen kommerchefen för att redogöra för ytterUgare åtgärder inom sittansvarsområde. 1992/93:179 BUaga 1 7.2 Information om klimatfrågan m.m. Mittförslag: 5 mUjoner kronor anvisas fÖr /94 för klimattelateradinformation och utbUdning m.m. Syftet är att öka kunskapen hos aUmänheten omeffekten av ett förändrat klimat och förebyggande åtgärder och betydelsen avden enskUdes agerande. Remissinstanserna: Flera remissmstanser har pekatpå att inte har beaktet betydelsen av att öka kunskapema hosoch information tiU allmänheten om effekter av en klimatförändring och vilkaåtgärder som kan vidtogas. Skälen för min bedömning: För att långsUctigtåstodkomma de kraftiga reduktioner av växthusgaser som behövs för attförebygga klimatförändringar krävs det långtgående förändringar i samhäUet.Att skapa ett UthålUgt samhäUe kräver en förändring av den nuvarande UvsstUen.AUa medborgare måste ges möjUghet att se sma handlingar i ett globalt ochlångsUctigt perspektiv. För detto krävs tiUgång på korrekt och helfeckandemformation. Brist på kunskap kan också vara en anledning tiU att vidtognastyrmedel mte får avsedd effekt. Kunskap måste spridas om klimatfrägoma ochdess vittomfattande konsekvenser i samhäUet. Den enskUdes attityder tiU mUjöproblem ochdiskussion av UvsstUsför-ändringar är av stor betydelse för det fortsättoarbetet. tar det att få tiU stånd avgörandeattitydförändringar. En kretsloppsanpassad samhäUsutveckling är nödvändig föratt minska energianvändningen och utsläppen av växthusgaser. Infonnation omkretsloppssamhäUet bör därför vara en natarUg del av infonnationen omklimatfrågor För att få genomsfeg bör informationskampanjer förberedasnoggrant. Det är önskvärt att branschorganisationer och foUcbUdningsmstitatengageras i arbetet. Jag kommer därför att to upp överfeggningar med förettädareför olika branscher och med arbetsmarknadens orgamsationer. ,, m.fl. myndigheter bör ges i uppdrag att närmare utformainformationsinsatserna inom sina resp. områden. /94 bör anvisas ett belopp om 5 mUjoner kronor över sammahuvudtitels ansfeg Uttedningar m.m. för infonnations- och UtbUdningsinsatser. Chefenfor kommer senare att redovisa en ÖversUct övertransportsektoms bidrag tiU växthuseffekten och olika åtgärder som övervägts.Jag kommer i det följande att te upp vissa Prop. 1992/93:179 åtgärder inomttansportsektom som berör MUjö- och natarresursdepar- Bilaga I tementetsverksamhetsområde. Några av åtgärdema kommer att behandlas av den uttedning omtrafik- och mUjöfrågor som chefen för föreslår isin föredragning. Detfinns en stor potential för att förbätfra bränsleeffektiviteten hos fettofordon. OUka styrmedel är möjUga för att den potentialen skaU tas tiU vara. Ettsådant styrmedel är regler för att begränsa koldioxidutsläpp. Natarvårdsverkethar föresfegit intensifierade insatser för att få tiU stånd emissionsgränserför koldioxidutsfepp från fetto fordon. Inom pågår ettarbete med ett förslag tiU direktiv om koldioxidutsfepp från personbilar. Bland de förslag som förekommit i olika sammanhangnär det gäUer regler for att begränsa koldioxidutsfepp från bilar har olikaprinciper tiUämpats, Exempelvis kan reglema bygga på obUgatoriska gränsvärden,användning av ekonomislca styrmedel eUer en kombination av dessa bådaprinciper. I vissa 6iU har hänsyn tegits tiU fordonens vikt och i andra inte. Stockhohnsgmppen, som utgörs av representanter påexpertnivå från länder med särskUt höga ambitioner på bifevgasområdet, och därSverige har ordförandeskapet, har tidigare utarbefet ett försfeg tiU obUgatoriskaemissionsgränser för koldioxidutsläpp, där hänsyn tas tiU fordonens vUct.Förslaget bygger på ett försfeg som tidigare utarbetots av i sambandmed arbetet i . Ett system med ekonomiska styrmedel kan bUverkningsfiiUt om styrmedlen blir tillräckUgt starka. Om detto inte är möjUgt,kan ett system med obUgatoriska kravnivåer vara att föredra från mUjösynpunkt.Effektiva system kan konstmeras oavsett om de görs beroende av fordonsvUcteneUer ej. Man kan dock konstotera att ett gränsvärde som är oberoende avfordonets vikt främst drabbar tiUverkare som i försto hand producerar stönebUar. Ett sådant system styr också bUparken snabbare mot fettare bUar, vilketkan vara i konflikt med sttävanden att uppnå högre krocksäkerhet. Min bedömning är att regler för koldioxidutsläppfirån personbUar är en möjUg åtgärd för att minska vägtrafiJcens bidrag tiUutsfeppen. Sådana regler får störst effekt om de samordnas meUan olika länder.En samordning med EG är därför vUctig. Regeringen bör därför på olika sättbidra tiU att kommande gemensamma europeiska fordonskrav får en utformning sommedför en påtogUg minskning av koldioxidutsfeppen. 7.3.2Miljöklasser och andra miljöfrämjande åtgärder avseende Prop. 1992/93:179 motorfordon ° Mui bedömning:Systemet med mUjöklasser fÖr motorfordon bör vidareutveckfes. förslag: Överensstämmer ihuvudsak med min bedömning. Remissinstanserna: De flesto remissinstanser somhar uttafet sig om dette är positiva tiU att vidareutveckfe mUjöklassystemet isyfte att minska koldioxidutsfeppen. Några betonar vikten av intemationeU samordning. Skälen för min bedömning: Ett system medmUjökfesser och differentierade försäljningsskatter för motorfordoninttoducerades i den 1 juU 1992. MUjöklassystemet avser bilar fr.o.m.1993 års modeUer. I bUavgasfÖrordningen (1991:1481) definieras fre mUjökfesser.MUjöklass 3 motsvarar de gmndfeggande, obUgatoriska kraven och klassema 2 och 1innehåUer successivt strängare krav. För att påskynda mttoduktionen av fordonsom uppfyUer mer långtgående mUjökrav har försäljningsskatten differentieratsmellan de olika klassema. Systemet har börjat fungera när det gäUer fettefordon. Flera modeUer i mUjöklass 2 finns nu tiiUgängUga på marknaden.Inttoduktionen har dock gått sämre när det gäUer tanga fordon. Bilindustrin harhänvisat tiU ett antal infroduktionsproblem. Man har även anfört kritik motskattesystemets konstmktion. Vidare har nybUsförsäljningen av både tanga ochfetto fordon gått ned kraftigt på gmnd av fegkonjunktaren. harbeslutot att den nya försäljningsskatten inte skafl tas ut på tanga fordon av1993 och tidigare års mcxieU. Det har från olika håU hävdats att utformningen avsystemet med ekonomiska styrmedel inte medför de mUjöeffekter som eftersträvas.Detto gäUer framför aUt tanga fordon, där en ny försäljningsskatt infördessamtidigt som de gmndläggande avgaskraven skärptes. hartidigare föreslagit att utformningen av de ekonomiska styrmedel som ärkoppfede tiU mUjöklassema ändras så att stimulansen sker genom subventioner istäUet för avgifter och att subventionerna finansieras med avgifter på denäldre fordonsparken. EnUgt min mening behöver en vidareutveckling avmUjöklassystemet ske. Detto motiveras dels av närmande tiU EG, dels avbehovet att vidareutveckfe systemet som ett verkningsfuUt mUjöpoUtiskt styrmedel. I uppdraget att vidareutveckfe mUjöklassystemet böringå att skissera altemativa lösningar som underfeg vid framtida diskussionerinom EG om gemensamma regler och i expertdiskussionema inom ramen fÖrEES-avtalet. I definitionen av de svenska mUjöklassema angesgränsvärden för utsläpp av skadUga ämnen som koloxid, kolväten, kväveoxider ochpartik- I uppdraget bör ingåatt överväga om en komplettering av mUjö- Prop. kfessema med gränsvärdenför utsfepp av koldioxid är ett verkningsfuUt Bilaga 1 och ekonomiskt försvarbartsätt att minska dessa utsfepp. bör också ingå attöverväga om definitionen av mUjöklassema skaU kompletteras medgränsvärden för utsfepp av andra skadUga ämnen än de som regleras . I det svenska mUjökfessystemet för personbilar motsvararmUjöklass 3 de gmndfeggande, obUgatoriska avgaskraven, mUjöklass 2 de krav sommförs federalt i och mUjöklass 1 den kommande kravnivån TLEV(Transitional Low Emission Vehicles) i . års modeUer skaUen del av nybUsförsäljningen i uppfylfe kraven enhgt TLEV. Kraven imUjökfess 1 kan med sådana bränslen som fiims på den svenskamarknaden. EnUgt proposition 1990/91:156 om mUjökfesser för nya fordon m.m.skaU elbUar hänföras tiU mUjöklass 1. I propositionen sägs att det då mteförelåg något behov av en särskUd mUjökfess för fordon med mycket låga utsläpp,men att det mte kunde uteslutas att mUjökfessindelningen kan behövautökas. Systemet med mUjökfesser för motorfordon börvidareutvecklas. Uppdraget att vidareutveckfe mUjökfessystemet bör påbörjasunder och samordnas med de uttedningar inom skatteområdet som berördette område. Den mUjömässiga drivkraften bakom utvecklingen påelfordonssidan har främst varit att minska avgasutsfeppen i fetorter. För attuppnå de av utfärdade riktvärdena för luftkvaUtet i fetorterkrävs långtgående minskningar av avgasutsfeppen. Det gäUer särskUt i vårastörste tätorters centrafe delar. En inttoduktion av elfordon har emeUertid ocksåbetydelse från klimatsynpunkt, eftersom ehnotora har betydUgt högreverkningsgrad än en konventioneU förbränningsmotor. gäUer särskUt understeds-körning. Inttoduktionen av elfordon försvåras av de högamerkostnaderna i inledningsskedet, främst på gmnd av små tiUverkningsserier.EnUgt min mening kan små provserier hjälpas fram genom demonstrationsprojektdär man föratom de tekniska lösningarna följer upp frågor om infrastmktar förladdning, service, utbUdning m.m. En inttcxluktion i större skala kräver dockmer genereUt verkande åtgärder. Chefen för kommer i detföljande att föreslå att medel avsätts tiU utvecklings- ochdemonstrationsprojekt för att bana vägen för en inttoduktion av el- ochelhybridfordon i större skala. Även chefen för kommer attredovisa åtgärder rörande fordon och drivmedel. 7,4Åtgärder mot metan, dikväveoxid och andra växthusgaser Prop.1992/93:179 Bilaga 1 Minbedömning: bör få i uppdrag att lämna förslag tiU lämpUgastyrmedel för att te tiUvara metan från deponeringsanläggningar. Målet bör varaatt flertalet tippar, även små och nedfegcfe deponeringsanfeggningar, skaU hanågot system för att te tiUvara metan. Natarvårdsverketbör vidare ges i uppdrag att lämna forsfeg tifl fortsatte åtgärder for attbegränsa utsfeppen av FC- och HFC-föreningar. Naturvårdsverketsförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna: De fleste remissinstanser serpositivt på att te tiflvara metan från soptippar. Vad gäfler restrUctioner påanvändningen av HFC-föreningar anser att försfeget ombegränsningar av HFC bör konkretiseras. Föreningen anser att det är viktigareatt begränsa CFC-användningen. Skälen för min bedömning: En stor del avmetanutsfeppen i sker från avfåUsuppfeg. Ätgärder för att minskautsfeppen från avfaUsupplag innebär i huvudsak en utbyggnad avdeponigasuppsamling på samthga uppfeg vars gasproduktion anses vara väsentUg.Mindre upplag skaU på sUrt kunna to om hand metanutsfeppen genom oxidation ifeckskiktet. Genomförandet av utbyggnad av metangasutvinningvarierar mellan upplagen. Upplagets utformning och sammansättning ger ohkafömtsätttungar för gasbUdning. I försto hand bör utisyggnad kombineras medenergiutvinning som kan ersätto fossUa bränslen. Det som är mest aktaeUt äranvändning av gasen för Qärrvärmeändamål, eventaeUt i kombination medelproduktion. Styrmedel for att få tiU stånd ett omhändertogandeav gasen kan variera. kommer enUgt vad jag erfarit attutarbeto allmänna råd tiU . Råden är avsedda att vara tiflvägledning vid prövning av deponiema enUgt mUjöskyddslagen. För att påskyncfetiU-varategandet av metan och för att få tiU stånd åtgärder på de nedfegdadeponiema bör man överväga andra typer av styrmedel. EnUgt min menmg börNatarvårdsverket, i samråd med , ges i uppdrag att lämna förslag tiUlämpUga styrmedel. Som utgångspunkt för försfeget bör gäUa att flertalet tipparska ha någon form av uppsamling av metan tiUår2000. HFC- och FC-föreningar är kraftfuUa växthusgaser.Det finns en ttend att HFC ersätter CFC- och HCFC-fÖreningar.Viss användnmg är också nödvändig för att så snabbt som möjhgt aweckfeanvändningen av CFC- och HCFC-föreningar. Det bör dock inte ses som en slutUglösning på gmnd av föreningamas växthuseffekt. Det kan finnas andra ämnen änHFC men med mindre mUjöpåverkan. ningen av FC-föreningar ärdäremot Uten. Jag avser senare föresfe Prop. 1992/93:179 regeringenatt ge ett uppdrag tiU att kartfegga och Bilaga 1 analyserautsläpp och användning av HFC- och FC-föreiungar for att skapa ett bättteunderfeg för eventaeUa firamtida åtgärder. Imin anmälan tiU propositionen om riktlinjer for ett kretsloppsanpassadsamhäUsutveckling (prop. 1992/93:180) redogjorde jag för min syn på denframtida avfeUshanteringen. Jag förordade ett system med käUsortering avavfeU, som ger möjUghet tiU ökad återvinning och återanvändning av avfeUet.Vid en sådan sortering kan även en brännbar fraktion erhåUas med högtenergivärde som nämiast kan karakteriseras som biobränsle. Jag har erfarit att stetsrådet Hömlund i detföljande kommer att föreslå att ett reducerat investeringsbidrag kan utgå tiUavfeUsanfeggningar i de faU där en käUsorterad avfeUsfraktion av i huvudsakbiobränsle används. 8 Uttunningen av det stratosfäriska ozonskiktet 8.1 Åtgärder till skydd för ozonskiktet Detsfratosfäriska ozonskiktet skyddar jorden mot skadUg ultraviolett solsttålningsom vid ökande doser kan ge upphov tifl en ökande frekvens av hudcancer ochskador på växter och djur. Påverkan på växtplankton mnt tyclcs nuäven visa på ett hot mot havens ekosystem. Uttanningen av ozonskiktet fortgår. AUtfÖr storautsfepp av ozonförstörande ämnen producerade av människan innebär en ozonförstörandeklor- och brombelastning i stratosfären som beräknas nå sin kulmen om cirka tioår. Efter larmrapporter tiflbaka omuttanningen över södra halvklotet, har ozonskiktet nu även börjat tannas utmarkant över norra halvklotet. Uttanningen i norr äi' stetistiskt signifikantalfe årstider utom hösten. Under kortare tidspericxier kan exttemt fegastratosfäriska ozonhalter uppmätes. var ozonskiktet enUgt SMHItidvis tannare än normalt. Den störsto genomsnittUga uttanningen, år 1992ca , har observerats under vår-vintem. Den mindre genomsnittUga uttanningenpå hittiUs är dock aUvarUgare eftersom solen cfe stårhögre och mer skadUg kortvågig ulöaviolett (UV-B) sttålning därmed nårjordytan. Deåtgärder som behöver vidtagas är dels att stoppa utsfeppen av de långUvadeozonförstörande kemikaUerna som klorfluorkarboner (CFC) ochhaloner med syfte att långsiktigt återstäUa de natarUga halterna av ozoni stratosfären, dels att minska den nämnda toppbelastningen. senarekräver även åtgärder beträffande de mer kortUvade ämnena som t.ex.oftiUständigt halogenerade klorfluorkarboner (HCFC) och 1,1,1- Prop.1992/93:179 öikloretan. Uttanningenav ozonskiktet är ett i högsto grad globalt mfljöproblem. InteraationeUaöverenskommelser spelar därför en mycket vUctig roU. ratificeradeWienkonventionen och dess Montteal-protokoU . 1 takt med den mteraationella insikten omozonproblemets aUvar och dunensioner har den mtemationeUt överenskomnaaweckUngsplanen för ozonnedbrytande ämnen skärpts, först i ,i . och MonttealprotokoUet hari dag ratificerats av ca 100 stoter, Londonändringaraa av hälften av dessa.Ratifikation av Köpenhamnsändringarna har påbörjats. ratificerade år1991 Londonändringaraa. En vUctig del av arbete inomMonttealprotokoflet är att verka för att fler länder ansluter sig tifl dennaöverenskommelse. Jag avser nu att föresfe regeringen att överlämnade ändringar som överenskommits i tUl for godkännande, samtatt utan fördröjning ratificera dessa. Jag återkommer senare tiU denna fråga. Sverigeblev medvetet om feran med utsfepp av ozonnedbrytande ämnen. Redan år1979 förbjöds CFC som drivmedel i aerosoler. antog (prop.1987/88:85, bet. 1987/88:JoU23, rskr. 1987/88:373) en awecklingspfen för CFCmed en betydUgt högre ambitionsnivå än vad som då intemationeUt krävdes. beslöt att revidera den svenskaaweckUngsplanen genom att kraftigt begränsa användningen av även andraozonnedbrytande ämnen som halon, 1,1,1-trikloretan och koltetraklorid, samtmföra reglering av användningen av övergångsämnena, främst HCFC-föreningama(prop. 1990/91:90, bet. 1990/9l:JoU30, rskr. 1990/91:343). Avvecklingen har gått snabbare och har inneburitfårre problem än väntot. Vi Ugger nu väl firamme vad gäUer avvecklingen avtidigt reglerade ämnen som CFC. Är 1992 förbrukades mindre än 1 100 tonjämfört med CFC , en minskning . Den minskadeanvändningen har på flera områden möjUggjorts genom att utayttja andra ämnenoch annat produktionssätt. 1992/93:179Bilaga I Minbedömning: Stotens natarvårdsverk bör fä i uppdrag att uttecfe utformnmgen avde ytterUgare åtgärder som måste vidtogas för att skaU kunna uppfyUasma åtoganden enUgt det reviderade MonttealprotokoUet. bör vidare erhåUa ett uppdrag attutteda eventaella ytterUgare svenska begränsningsåtgärder i syfte att nåslutmålet att användningen av ozonnedbrytande ämnen upphör helt i . Skälen för min bedömning: I ljuset av nyavetenskapUga rön har aUt fler länder anslutit sig tUl uppfettningen att enfuUständig och global avveckUng av samtiiga ozonnedbiytande ämnen ärnödvändig. Jag delar denna uppfetming (x;h anser att aU användning av dessaämnen i bör upphöra. Den nuvarande svenska aweckUngsplanen med dessförordning (1988:716) om CFC och halon m.m. är mte tillräckUg för att dette målskall kunna uppnås. AweckUngsplanen bör aUtså ses över. Slutev-vecklingen avsamtiiga ozonnedbrytande ämnen måste dock med hänsyn till industrin cx;h andraanvändare ske . De beslutede skärpningama i MonttealprotokoUetinnebär att partema måste följa upp med nationeUa åtgärder. Täck vare Sverigestidigare åtgärder krävs endast begränsade kompletteringar som kan omfette ettimportförbud för CFC, halon och ofuUständigt halogenerade bromfluorkarbo-ner(HBFC) samt användningsbegränsande åtgärder för metylbromid. I ett längretidsperspektiv krävs även att HCFC användningen upphör hett. Föratt undvika utbytande av ett mUjöproblem mot ett annat måste på siktersättaingsämnena HFC och FC bytas ut mot mUjövänligare altemativ. HCFC-föreningarskafl endast ses som övergångsämnen för att påskynda och underlätte aweckUngenav CFC användningen. Som ett led i den av beslutedebegränsningen av HCFC användningen uppdrog regeringen åt att utteda och föreslå utformning av styrmedel för attytterUgare begränsa användningen av HCFC-föreningar. Uppdraget redovisades inovember 1992 i rapporten stynnedel för HCFC, vUken remissbehandlats. Irapporten föreslår att ett förbud uiförs från den 1 januari1995 mot HCFC användning vid tiUverkmng av expanderad polystyren (XPS),Qärrvärmerör och polyuretan-(PUR) isolering. Vissa särskilda tUlämpningarföreslås erhåUa ytterUgare några få års respittid. Verket föreslår vidare att en skatt på 300 kronorper kg HCFC mförs från för användning som köldmedium. Dennaskatt avses inte gäUa redan uistaUerade mängder i befintUga aggregat. För attundvUa att det ter sig biUigare att behåUa CFC som köldmedium eUer för särskUdaisoleringsändamål, föreslås att en skatt på /kg CFC mförs Denna föreslåsgäUa nytiUverkat CFC och CFC som kan Prop. 1992/93:179 återanvändas som köldmedium. Förslagen, som även inkluderar införande avmiljömärkning, undergår nu fortsatt beredning. De beslut som togs i inovember 1992 kan innebära att vissa av de föreslagna åtgärdema är nödvändigaför att uppfylla våra åtaganden under MontrealprotokoUet. Under denfortsatte beredningen kommer även remissmstansemas synpunkter och förslag attnoga beaktas. Jag avser att återkomma tiU regeringen i fiigan. 8.2 Godkännande av revideringar av Montreal-protokollet Viddet möte mellan partema i MonttealprotokoUet som ägde mm i i november1992 beslutedes om justeringar' och ändringar i protokoUet (se bifega 1.4). De beslut som fettodes vid mötet redovisas ihuvudsak nedan. Justeringama i protokoUet, som umebär ytterUgare skärpmngar iavvecklingsplanema för de ämnen som redan omfettas av protokoUets bestämmelser,är direkt bmdande för parterna.