prop · GG03157 · 1992-12-31 00:00:00 — Underbudgeteret 1991/92 beviljades sammanlagt ca 19 339 personer upehållstillstånd(konvenuonsflyktingar, krigsvägrare) enligt 3 kap. 1 § utlänningslagen(1989:529) särat enligt 2 kap 4 § andra punkten (humanitära skäl).Uppehållstillstånden fördelar sig enligt följande: Bå 1990/91 Bä 1991/92 Härtillkommer anhöriga tiU flyktingar och därmed jämsteUda personer, vilka inresttillsammans raed eller i nära ansluming ull dessa och som orafattes av saramasärskilda raottegningsanordning sora flyktingar. Antelet sådana anhöriga somfick uppehållstillstånd uppgick /91 tiU 5 416 personer /92 till 7 122 personer. /92 uppgick antelet uppehållstiUstend i för nära anhörigatiU 20 380 personer. Medanhöriginvandring avses här bl.a. make/maka, samboende eller barn under 20 årtill en svensk raedborgare eller en utlänning raed gällande tillstånd, som bori (sora regel ensamsteende förälder och i vissa fall föräldrapar).Tillstend kan också i vissa fall ges andra nära anhöriga till i bosattperson. Denutomnordiska invandringen tiU under /91 och Skr.1992/93: 157 1991/92 (vuxna och bam) framgår av följande tabell, som ävenredovisar grandema för uppehållstiUstånden. Bå 1990/91 Bå 1991/92 Nära anhöriga(anknytningar) - anknytning till flykting (5 416) (7 122) (16 575) (13 258) 4.Organiserad överföring av flyktingar (flyktingkvoten) och anhöriga till dessa Sedanår 1950 har genora organiserad överföring tagit emot flyktingar inorararaen för en särskild flyktingkvot. /92 höjdes flyktingkvotenfrån I 250 till 2 000 personer. RUcsdagen beslöt att ytterligare 1250 personer skulle tes emot i under budgetåret inora raraen förflyktingkvoten. För /93 har beslutet om en kvot om ca2 000 personer. Kvotenskall användas för överföring, huvudsakligen i samverkan med UNHCR, avflyktingar eller andra personer som befinner sig i en särskilt utsattsituation. Kvoten är inte begränsad till att användas för flyktingar i ordetsformeUa bemärkelse. Den kan också användas för personer som är förföljda ochbefinner sig i fara raen ännu inte kunnat lärana sitt land. Enmindre del av kvoten används för personer med funktionsnedsätttungar och, undersenare år, krigsskadade flyktingar och tortyroffer. Riktiinjerför kvotens användning ges budgetårsvis av regeringen. Det är () som har ansvaret för uttegning (x;h överföring avflyktingar tiU . Själva transporten till ombesörjs till störstadelen genom for Migration (IOM). Uttegningamasker i nära samverkan med UNHCR och det är främst utifrån UNHCR:s bedömning somSIV planerar sina uttagningar. I poUcyfrågor samråder de nordiska regeringamaregelmässigt inom ramen för den nordiska samrådsgrappen för flyktingfrågor(NSHF). /92 omfattede kvotuttagningen sammanlagt 2 873 personer, varav75 personer raed funktionsnedsätmingar. Kvarvarande kvot har kunnat te utinnevarande budgetår, enligt beslut av regeringen. Därraed har t.o.m.september 1992 uppfyllt kvoten raed 3 250 personer. Antaletfaktiskt överförda flyktingar varierar , eftersom uttag- ningsbeslut mte alltid oraedelbart kan följas av uttsetillstånd från det landdär vederbörande vistas. Faktiskt överförda flyktingar uppgick tiU drygt 2 000 personer under /92. Skr.1992/93: 157 Flyktingkvotens sammansättning under /92 Kostnademaför uttagning och överföring till av kvotflyktingar /92uppgick till . Anhöriga,dvs. maka/raake och ogifta barn , räknas in i flyktingkvoten om dekommer i nära ansluming tUl den överförda flyktingen. Föranhöriga sora inte koraraer hit i nära anslutning, kan ge eu behovsprövatbidrag för resa hit för att farailjen skaU kunna återförenas. sker medstöd av förordningen (1984:936) ora bidrag till flyktingar för kost- nåder för anhörigas resortill . De anhöriga som här omfattas är Skr. 1992/93: 157 raaka/raakeoch ogifta bam under . Bidrag får även läranas för andra anhöriga omsynnerliga skäl föreligger. Närbeslut om bidrag fattets, ordnas resoma hit på samma sätt sora förkvotflyktingar, dvs. genom lOM eller svensk utlandsmyndighet. Iprincip beviljas permanent uppehålls- och arbetstillstånd för bosätming av renaarbetsmarknadsskäl endast om arbetskraftsbehovet inte kan tillgodoses inomSverige. /92 bevUjades ca 250 sådana tillstånd. Det kan gällat.ex. nyckelfunktioner inom näringslivet. Även fria yrkesutövare och egnaföretegare kan få bosatte sig här om de uppfyller vissa krav. Dessutombeviljas tillfälliga arbetstillstånd för exerapelvis montörer, vikarierandeläkare, artister och idrottsmän. Tillståndbeviljas vanligen av i sararåd raed ochefter att arbetsmarknadens parter hörts. Delegering till svenskautlandsrayndigheter förekoraraer i vissa fall. Arbetstillståndför feriearbetande ungdoraar samt andra former för kortvariga arbeten ingårnuraera i tUlstendstypen säsongsarbetstillstånd sora är raer generell.Länsarbetsnämnderna har att beslute om dessa tiUstånd. Antalet utiänningar somunder har haft ett tillfälligt arbete i uppskattes till drygt14 000 personer, varav ca 4 500 säsongsarbetere och ca 5 000 artister ochmusiker. Sverigehar tecknat ett avtal med som möjliggör för ungamedborgare från att få praktisera på den svenskaarbetsmarknaden. AvsUcten är att ge möjlighet för unga människor att få eninblick i hur den svenska arbetsraarknaden fungerar. har drygt140 personer prövat möjligheten. raellan EFTA-ländema och EG om ett europeiskt ekonomiskt saraarbetsoraråde(EES) träder i kraft innebär dette att raedborgare från de andra EES-ländemaäger tillträde tiU den svenska arbetsraarknaden uten arbetstillstend. Svenskamedborgare får på samma sätt tillttäde till de andra EES-ländemasarbetsraarknad. Enligt EES-reglema är det anstälhiingen sora ger rätten tiUbosätming och inte tvärtora. Denövriga invandringen består huvudsakligen av adoptivbam, av personer sora tidigare varit bosatte här och som återvänder till samt av per soner som har svenskt påbrå. Vid prövning av ärenden för den som varit bosatt här tidigare tes bl.a. hänsyn till den tidigare vistelsetiden i resp. utomlands. Svenskfödda sora senare förlorat sitt svenska medborgar skap särat deras bam beviljas regelmässigt tillstånd. Antalet adoptivbam uppgick för budgeteret 1991/92 tiU 1 059. j IIIInvandrarpolitiken (integrationsfrågor) Skr.1992/93:157 Densvenska invandrarpolitiken innefatter de åtgärder som vidtes för att underlättainvandramas integration i det svenska sarahället. Målen för invandrarpolitikenär järalikhet, valfrihet och samverkan. Det innebär bl.a. att invandrare skallha sararaa raöjUgheter, rättigheter och skyldigheter som befoUcningen i övrigt LångsUaiginvandrarpolitik är i stora delar detsamma som allraän välfärdspolitik. Inoravissa avsnitt av denna politik och i vissa utveckUngsskeden kan de genereUainsatsema behöva förstärkas raed korapletterande insatser riktede enbart tUlmvandrare. har inora sitt ansvarsområde samraa ansvar för invandrama sora förden övriga befolkningen. Ansvaret orafatter också att vidta nödvändigasäråtgärder. bevakar behovet av åtgärder och skalluppraärksararaa berörda rayndigheter på sådana behov. Verket skall också verkaför att rayndighetemas arbete samordnas i denna del. Mångafrågor raed anknytning till invandrarpolitiken behandlas i enlighet medgällande arbetsfördelning huvudsakligen inora andra poUtikoraråden. 1 deföljande avsnitten redovisas några huvudfrågor sora är aktuellainora och andra departements ansvarsområden. Här nedanredovisas först några mera allraänna resonemang med anknytning tiUinvandrarpoUtUcen. Detär ingen självklarhet för alla invandringsländer att ha en invandrarpolitikmed ett samhälleligt ansvarstagande för invandrares integration. I länder soraUSA och anses det att integrationsprocessen i allt väsenthgt ärinvandramas eget ansvar. Iökande omfatming, inte minst i invandringsländema i , anser manemellertid att samhället har ett ansvar att underlätte integrationsprocessenför invandrare. Utan ett sådant åtegande, menar raan, skulle det finnas en riskatt invandrare hamnar utanför de samhälleliga processema, till skada för såväldera själva som för samhället i stort Iett europeiskt perspektiv har den svenska invandrarpolitiken hävdat sig väl.Det kan med fog påstås att den komrait att påverka invandrarpolitiken i raångaländer i . Det är i sammanhanget intressant att notera, att en rapport ominvandrarpolitik, inkl. etniska relationer, som presenterades av islutet av ("Community and ethnic relations m Europé") och somnu har översatts till svenska inom Kulturdeparteraentet, innehållerrekoramendationer, som i väsentiiga delar överenssUiraraer med den svenskainvandrarpolitikens synsätt och värderingar. Densvenska invandrarpolitiken har uppmärksammats intemationeUt också på annat sättI septeraber 1992 tilldelades det prestigefyllda och ansedda tyska I prismotiveringen närandes att tidigare än andraländer insett nödvändigheten av att invandrare integreras iinvandringsländerna. Det frarahölls också, att den långsiktiga svenska integrationspolitikenskulle kunna tjäna som förebild för en framtida Skr. 1992/93: 157 europeiskinvandrarpolitik Prissumman,300 000 , skaU användas lill att arrangera återkoraraande serainarier överfrågor med anknyming till invandrares integration, raed deltagande av bl.a.intemationella experter på området. Avsikten är att dessa seminarier skallkomma att fungera som ett viktigt intemationellt foram för diskussion omintegrationsfrågor och bidra till den allt viktigare överföringen av kunskapoch erfarenheter på området mellan ländema. Densvenska invandrarpolitiken har dock kommit att allt raera diskuteras ochifrågasättas inora . Diskussionemahar förts utifrån olUca utgångspunkter. Men geraensamt har i många fall varitatt raan menar att invandrarpolitiken, som den nu fungerar, inte har kunnatförhindra en utveckling där invandrare på många sam-hällsoraråden komrait i enbetydligt sämre situation i samhället. De alarmerande uppgiftema ora den höga,och ökande, arbetslösheten bland fiyf-ngar och invandrare kan anföras soraexempel. Dethar vidare gjorts gäUande att invandrarpolitiken i många avseenden varit aUtför okänslig och inflexibel mför de skiftande behoven hos invandrare med olikabakgrand. Dethar också påståtts att invandrarpolitiken i för liten utsträckning uppmuntraroch stiraulerar invandrare att själva ta ansvar för sig och sin familj, vilkethar lett till att de komrait att för mycket förlita sig på samhällets omsorger. Enraera grandläggande kritik utgår från att man menar att invandrarpoUtUcenbygger på den felaktiga föratsätmingen att invandrare skulle vara en homogen,avgränsad och särskild grapp. Densvenska invandrarpoUtUcen har granskats av revisorer.Revisorema bedömer för sin del att nått relativt långt vad gällerraålen ora jämlikhet, valfrihet och samverkan. De noterar också att de emiskarelationema i verkar vara förhållandevis goda, inte rainst i ettintemationellt perspektiv. Man framhåller vidare att skillnadema mellan invandrareoch övriga vad gäller ekonoraisk standard och social status är betydande raenändå relativt små i förhållande tiU vad som gäller i andra länder. EnUgtrevisoremas uppfattning tyder eraellertid utvecklingen tmder påatt jämlikheten tenderar att mmska, särskUt på arbetsraarknaden. Revisoremagör den sammanfattande bedömningen att det är raotiverat att göra engenomgripande översyn av hela invandrarpolitiken. Sora skäl härför anför manbl.a. att grappen invandrare har en sammansättning och en bakgrand som imånga avseenden skiljer sig radikalt från de förhållanden sora rådde närinvandrarpolitiken lades fast . Endiskussion om som ett mångkulturellt sarahälle pågår redan. Underhösten 1991 arrangerade tillsammans med Institutet förframtidsstudier en semmarieserie om hithörande frågor. En särskild antologirörande det mångkulturella samhället, syftande till att stimulera debatten påområdet, stöds av departeraentet cx;h kommer att ges ut 2 1991/92. 2.Åtgärder för att främja goda etniska relationer Skr. Underhösten 1991 förekom på olika håU i starka fientiiga reaktioner motinvandrare. Flyktingförläggningar i angreps och olika nynazis-tiskagrappers aktiviteter uppmärksammades. Partier raed mer eller mindreinvandrarfientiiga program gick framåt i flera länder. Dessa händelser väcktestarka känslor även i och en orafattande debatt uppstod både i pressenoch bland aUraänheten. Senareunder vintem 1991-1992 inttäffade i flera våldsbrott riktade raotenskilda invandrare. En stark folklig opinion uppstod och olika manifestetionergjordes i hela landet raot främlingsfientiighet och rasisra och för solidaritetmed invandrama i . gjorde med hjälp av pressklippen ensammanställning av aktioner, manifestationer och andra initiativ motfrämlingsfientlighet under tiden december 1991-mars 1992. Resultatet blevtotalt ca 400 olika arrangeraang. Enundersökning av ungdomars attityder till invandrare och invandringpresenterades av Cenlrura för invandringsforskning (CEIFO) vidStockholms universitet I den visades att vissa grapper av unga människor ändratinställning och blivit mer intoleranta. Även några andra studiervisade lUcnande resultet. Incidenteri form av attecker mot flyktingförläggningar har förekommit medvariationer i antalet Eftersora antalet förläggningar har ökat är det svårt attbedöraa om det ökade antalet rapporterade incidenter också stär för en verkligökning av antelet händelser. Pånågra håll har det visat sig svårare för att öppna nyaförläggningar på grand av ett raotstånd hos ortsbefolkningen. Eftersora beslutom nya förläggningar ofte måste fattes snabbt har informationen till ortsbefolkningenibland varit otillräcklig. Motståndet är ofta inte främlingsfientlighet ivanlig mening utan oro och rädsla lor att så många flyktingar kommit tiUrelativt små orter. På några håll har det uppstått svärigheter och konflikterberoende på att asylsökande uppges ha stulit i grannskapet eller begått andrabrott Det har också förekommit konflikter mellan olika grupper på föriäggningar. RUcsdagenbeslutade (bet l991/92:Snj 10, rskr. 1991/92:265) att avsatte 10 miljonerkronor till regeringens disposition för insatser raot främlingsfientiighet,rasisra och antiseraitisra enligt ett förslag av regeringen i budgetpropositionen1992 (prop. 1991/92:100 bil.l2, s.7 och 164). 1början av gav regeringen uppdrag åt . Statensungdomsråd, Stetens kulturråd och att vidte särskildaåtgärder för att motverka främlingsfientiighet och rasism. Insatserna skall ihuvudsak inriktes på att på påverka normer, attityder och förhållningssätthos ungdomar. De fyra myndighetema fick sammanlagt attanvändas för ändamålet i enlighet med vissa principer och riktiinjer somredovisades i en bilaga tUl beslutet. Myndighetema har i en rapport den Ioktober 1992 redovisat sina planerade åtgärder. Regeringengav uppdrag till CEIFO vid Stockhohns uni- Skr. 1992/93: 157versitet och Stetistiska centtalbyrån (SCB) att tillsamraans genomföra en riksrepresentativundersökning kring invandrare och invandring. CEIFO och SCB skall under år 1993undersöka svenskamas förhållningssätt till invandrare och invandring samtinvandramas förhållningssätt till och dess befolkning. Riksorafattandeattitydundersökningar kring invandrare och invandring har tidigare gjorts iSverige och som tidigare närants gjordes enundersökning av ungdomar inora några geografiskt begränsade områden åren1990-1991.1 samtiiga undersökningar ingick en geraensara uppsättning frågor.Inställningen tiU invandrare kan därför jämföras vid de olUca tidpunkteraa.Den nu påbörjade undersökningen bör kunna ge en värdefull kunskap i detfortsatte arbetet mot främlingsfientiighet och rasism. Föratt stiraulera och stödja filraprojekt som syfter till att motverka främlingsfientlighetoch rasisra tilldelades ett bidrag på . raot antiseraitisra har beviljats ett bidrag ora förinforraation om antisemitism sora i huvudsak syfter till att på längre siktpåverka attityder och förhållningssätt hos ungdoraar. Bam-och inom Civildeparlemenlet har fördelat 4railjoner kronor ur Allraänna arvsfonden till projektinsatser motfrämlingsfientlighet. De flesta projekten bedrivs av bam- och ungdomsorganisationer.Ytterligare ur Allmänna arvsfonden har genomregeringsbeslut fördelats till insatser mot främlingsfientiighet blandungdomar. Barn- och har även givit ut materialora fräralingsfientiighet till elevema på högstediet och högstedie-lärama. arbete raed att främja goda emiska relationer har särskiltuppmärksammats idé- och kunskapsutvecklingen om förhållningssättets betydelse,när frågan om kulturbakgranden aktualiseras. I idéskriften Förhållningssätt ikulturmötesfrågor har detta synsätt presenterats. Resultatav metod- och kunskapsutvecklingen har spridits till flera strategiskaopinionsbildare, t.ex. olika yrkesgrapper inom , hälsoochsjukvården, skolan och folkrörelsema. Arbetet gentemot skolan har bl.a. syftettill att fora in invandrar- och flyktingfrågoma i ett interaationeUlt perspektivdär det globala och lokala stöder varandra. Arbetsmetoden redovisas i skriftenÄr främmande skrämmande, som framstäUts tillsammans med SIDA. Genomsttategiskt riktede projektbidrag till folkrörelsema har arbetet om metoder ochinnehåU i arbetet med etniska relationer kunnat fördjupats. Ianknyming till den intensiva debatten om främlingsfientlighet och rasism harsärskilt material sänts ut till olika målgrapper och har ävendeltegit i pressdebatten om dessa frågor. diskrimineringsombudsman (DO), , tillträdde den 1 januari 1992.DO har bl.a. framstäUt ett skolmaterial om främlingfientUghet och rasisra. DelbetänkandetOrganiserad rasism (SOU 1991:75), som Skr. 1992/93: 157 1991lämnades till regeringen av Utredningen för åtgärder raot etnisk diskriraineringhar varit föremål för remissbehandling och bereds iregeringskansliet. Uttedningenför åtgärder mot emisk diskriminering avlämnade sitt slut-betiinkande Förbudmot emisk diskriminering i arbetslivet (SOU 1992:96) i slutet av september1992. Uttedningen föreslog förbud för arbetsgivare att diskrimineraarbetssökande och anställda på grand av ras, hudfärg, etniskt eller nationelltursrpung eller trosbekännelse. Attså snabbt som möjligt få ett arbete och en egen försörjning är en av devUctigaste faktorema för invandrares och flyktingars integration i det svenskasamhället. Arbetsmarknadsverkethar till uppgift att hjälpa människor att få arbete eller utbildning sora ledertill arbete. En grandläggande princip är att invandrares och flyktingarssituation på arbetsmarknaden skall lösas inom ramen för den allmännaarbetsmarknadspolitiken, vid behov kompletterad med särskUda, riktadeinsatser. Budgetåret1991/92 har präglats av alt ställ inför de svårastearbetslöshetsproblemen sedan mellankrigstiden. Efierfrågan på arbetskraft harsedan år 1990 rainskat inom samtiiga sektorer i ekonomin. Antalet nyanmäldalediga platser till arbetsförmedlingarna är myckel lågl. Totelt har 290 000personer varslats om uppsägning fram t.o.m. augusti 1992.Regeringen ser självfallet med oro på den tilltagande arbetslösheten blandsåväl svenskar som invandrare. Densnabbt stigande arbetslösheten innebär en påtaglig risk för en permanent högarbetslöshet. Den kommer inle minst all slå mot arbetshandikappade och andragrupper, tex. invandrare och flyktingar, med en svag ställning påarbetsmarknaden. Det finns en uppenbar risk att vissa individer kommer attstellas vid sidan av samhället och arbetslivet. Den sammansättning sominvandringen haft ökar denna risk påtagligt Arbetslöshetenbland utiändska - och i synnerhet utomnordiska medborgare var under budgetåret1991/92 betydligt högre än för svenska medborgare. Den kraftigalågkonjunkturen har ytterligare förstärkt dette förhållande. I genomsnitt /92 var av befolkningen i åldem registrerade somarbetslösa. Motsvarande lal för utländska och utoranordiska medborgare var 4,8resp. Utländska medborgare i åldem hade dubbelt så högarbetslöshet sora motsvarande svenska grapp. varnästan var femte utomnordisk medborgare i arbetskraften anmäld somarbetssökande pä arbetsförmedlingen. Vid slutet av /92 varnärmare av den utomnordiska arbetskraftenaktuell på arbetsförmedlingen sora sökande eller i arbeisraark- Skr.1992/93: 157 nadspolitiska åtgärder. Samtidigthar de utomnordiska medborgamas arbetskraftstel fortsatt att sjunka på ettalarmerande sätt. Andelen i arbetskraften har för svenska medborgare under desenaste åren varit medan den för de utomnordiska medborgamas delhar sjunkit från år . OrsakentUl dette kan delvis antas bero på utslagning och förtidspensionering. Menockså bland relativt nyanlända flyktinginginvandrare finns stora grapper medmycket låg sysselsätmingsgrad. Allt fler utomnordiska invandrare har betydandesvårigheter att vinna inttäde på arbetsmarknaden. riktiinjer för /92 var ambitionen attprioritera utsatte grapper sora ungdoraar, arbetshandikappade samt flyktingaroch invandrare. Under budgetåret har AMS disponerat forsärskilda insatser för flyktingar och invandrare. För särskildförraedlingspersonal för flyktingar och invandrare finns 47 miljoner kronoranslaget. Iregeringens förslag om åtgärder for att steblisera den svenska ekonorain,(prop. 1992/93:50) avsätts för olikaarbetsraarknads-insatser, vilket beräknas ge arbete eller utbildning till ca130 000 personer raotsvarande av arbetskraften. Vidare föreslås attarbetsförmedlingen får en tillfällig förstärkning på högst 200 miljoner kronorunder /93. Förslaget ora personalförstärkning koramer väsentligtatt öka arbetsförraedlingens möjligheter att bistå enskilda arbetssökande. Detär av störste vikt att den ökande tillsttöraningen av sökande tiUarbetsförmedlingen inte leder till att invandrare och andra grapper raed svagställning på arbetsraarknaden trängs undan och inte får en kvalitetivt godservice. Också ungdomspraktiken, som infördes redan den , föreslåsfå en kraftig försterkning, viUcet beräknas ge totelt 75 (XX) praktikplatser.Erfarenhetema av ungdoraspraktUcen är mycket goda i fråga om tillgång påplatser och prak-tUcplatsema bör ha stor betydelse för invandrama eftersommånga av dem är . Underbudgeteret 1991/92 placerades 38 000 utomnordiska medborgare i arbete ellerarbetsmarknadsutbildning vilket kan jämföras raed 36 (XX) under föregåendebudgetår. Enav de viktigaste arbetsraarknadspolitiska åtgärdema för de utoranordiskaraedborgama är arbetsmarknadsutbildning. Under /92 var deutomnordiska raedborgamas andel av samtiiga sora gick igenora enarbetsmarknadsutbUdning. De utoranordiska raedborgama är överrepresenterade iförberedande och orienterande utbildningar. Ettantel framgångsrika projekt med syfle att ta tillvara invandrares tidigareutiändska yrkesutbUdning eller yrkeserfarenhet har genomförts under budgetåretSammanlagt har ca 1 000 personer deltegit i dessa projekt genomfördaprojekten har vänt sig till sjukvårdspersonal, psykologer, socionomer,jurister, lärare och teknUcer. Till dette koramer verksamheten med yrkes- prövningför invandrare och ett växande antal korapletterande utbildningar Skr.1992/93: 157 inora bl.a. ekonorai, administtation och teknUc. Motbakgrand av att de lågutbildade invandramas antal tenderar att öka, har ettanlal projekt genomförts i saraarbete raellan arbetsförmedlingen ochgrandutbildning för vuxna för att underlätte inttädet på arbetsmarknaden förinvandrare med låg eller ingen skolutbildning. av elevema igrandutbildning for vuxna är utiändska medborgare. Arbetsmarknadsverketuppskattar att av de nyinflyttede invandrama har en utbUdningsnivåsom är klart lägre än svensk grandskola. Ungefär hälfien av dessa uppskattasvara funktionella analfabeter. Denöverenskommelse som ttäffades mellan ,och med syfte att öka insatsema för attflyktingar och invandrare snabbare skall få arbete har följts upp på oUka sätt AMSoch har i en skrivelse till regeringen begärt att regeringengör en översyn av invandrings- och invandrarpolitiken samt attarbetsmarknadsfrågorna då skall spela en centtal roll. harockså påtelat att man anser att det behövs krafiigt förstärkte resurser förbl.a. svenskutbildning och särskilda anpassade arbetspolitiska insatser raedinriktning på bl.a. lågutbildade. Detav fattede beslutet ora ett samordnat flyktingmottegande och omreformerad svenskundervisning trädde i kraft den .