prop · GG03250 · 1992-12-31 00:00:00 — Arbetsgruppenanser att undervisningen i ämnena naturlära och samhällslära för särskolans delinte skall delas upp på olika ämnen i årskurserna 6-9. De fem instanser somhar uttalat sig om ämnena vill liksom arbetsgruppen inte att man genomförnågon uppdelning i respektive ämne under de sista årskurserna. Man har inteheller något att invända mot de motiveringar arbetsgruppen anför vilka ärförutsättningar för eleverna att tillgodogöra sig undervisningen och derasbehov av anpassad undervisning. Arbetsgruppenanser att det bör övervägas om ämnet barn- och ungdomskunskap skall ha sammatidsmässiga uppräkning i särskolan som i . , ochGotlands kommuner ser en uppräkning i ämnet som något positivt, FUB betonarvikten av att ämnet ges samma tidsomfattning som i . Arbetsgruppenanser att moment av ämnet teknik och miljö för särskolansdel skulle kunna föras till naturlära och hemkunskap, ochLandstinget i län instämmer i arbetsgruppens förslag, Katrineholmskommun föreslår att man i stället skapar ett nytt ämne, miljölära, av ämnenanaturlära, samhällslära, teknik och miljö, Arbetsgruppenföreslår att träningsskolan behåller sin nuvarande timplan, övervägande delen av deinstanser som lämnat synpunkter på förslå- Prop. 1992/93:220 get anser attden nuvarande timplanen för träningsskolan bör behållas. Arbetsgruppenanser att kursplanerna för specialskolan och särskolan bör ha samma uppbyggnadsom med en nationell avstämning efter årskurs 5 och meduppnåendemål för årskurs 5 och 9 alternativt 10 i varje ämne. Arbetsgruppenanser vidare att såväl grundsärskolan som träningsskolan bör ha egnakursplaner, medan specialskolan så långt möjligt bör ha samma kursplaner somgrundskolan men egna kursplaner i de ämnen som skiljer sig från grundskolansämnen. Många remissinstanser anser det viktigt att läroplanerna för ,specialskolan och särskolan får så stor samstämmighet som möjligt till innehålloch struktur. Flera pekar också på att en överströmning av elever sker mellanskolformerna, eftersom spännvidden i elevernas utvecklingsnivå är stor. Beträffandeen avstämning på nationell nivå efter årskurs 5 uttrycker ett flertalremissinstanser emellertid tveksamhet, framför allt vad avser särskolanselever. Många av de synpunkter som refereras här beträffande den nationellaavstämningen gäller även för den utvärdering läraren skall göra vid slutet avårskurs 5 (se avsnittet Riktlinjer). Skolverketavstyrker en sådan avstämning, eftersom undervisningen bygger påindividuell planering med kontinuerlig avstämning och målkorrigering påindividnivå. kan inte heller uppleva tids-relaterade uppnåendemål pånationell grund som meningsfulla på grund av den varierande graden avutvecklingsstörning inom skolformen, vilket ofta kan göra att även fastställdauppnåendemål kan bli strävansmål för vissa elever. Även iStockholms län avstyrker förslaget som orealistiskt med motiveringen att enutvärdering av särskoleeleverna måste ske fortlöpande, eftersom elevernauppvisar ytterst stora interindividuella skillnader. Ytterligare ett stortantal remissinstanser, däribland , i samt Gotlandsoch kommuner pekar på behovet av en kontinuerlig ochindividrelate-rad utvärdering inom särskolan och ser inte skälen och motiventill en utvärdering efter just årskurs 5 på nationell nivå. Endastett fåtal remissinstanser, t.ex. LR och i , är direktpositiva till den nationella avstämningen. kommun påpekar att det ärav stor vikt att den nationella utvärderingen utformas så att eleverna endastjämförs med sig själva, eftersom uppnåendemålen är personrelaterade.Östervångsskolan och TRC anser att avstämningen i en tioårig specialskola börske efter årskurs 6. Man kan då enklare jämföra elevernas kunskaper igrundskolan och specialskolan eftersom de i princip arbetar efter sammakursplan. Ävenbeträffande kursplanernas uppnåendemål för årskurs 5 och 9 alternativt 10råder tveksamhet bland remissinstanserna när det gäller sär- kommun anseratt det vore en omöjlighet att ha uppnåen- Prop. 1992/93:220 demål ikursplanerna för särskolan med tanke på elevernas skiftande Prop.1992/93:250 förutsättningar och den helt individanpassade undervisningen,medan Bilaga 6 FUB hävdar att uppnåendemålen för vissa elever bör anpassastill elevens individuella förutsättningar och vara realistiska och möjliga attuppnå. Landstingeti län anser att resonemangen kring uppnåendemålen - och det gäller föralla skolformer - känns svåra att acceptera, eftersom det inte ges utrymme förindividuella skillnader och det kan underförstås att det med tillräckligträning skall gå att nå uppnåendemålen. Läroplanen kan därmed ge falskaförhoppningar om vad skolan kan åstadkomma. RBUanser att förslaget om uppnåendemål för varje ämne är direkt oförenligt medförslaget angående timplaner för grundsärskolan med temaundervisning i vissaämnen. Förbundet hävdar att de uppnåendemål som formuleras bör relateras tillförslaget om temaläsning. Ekeskolanframhåller att styrelsen för specialskolan för synskadade bör ges möjlighet attefter elevens förmåga avgöra när bedömningen av uppnåendemålen skall ske ochavvisar därmed arbetsgruppens förslag. Malmökommun ser det däremot som positivt med uppnåendemålen i årskurs 5 och 9alternativt 10 och anser att det bör ge garantier för att eleverna fårerforderliga undervisningsinsatser, Idet här sammanhanget har flera remissinstanser noterat att det ingenstans ipromemorian nämns något om betyg. Den genomgående synpunkten är att betyg itraditionell mening inte skall ges i den obligatoriska särskolan, vilketframhålls av t,ex. i län och . Förslagetatt grundsärskolan och träningsskolan skall ha egna kursplaner stöds av enmajoritet av de remissinstanser som kommenterat förslaget. Däribland finns t.ex.Landstingen i och län, samt ett antal kommuner, Haningekommun välkomnar ett tydliggörande av särskolan som egen skolform, menunderstryker att man bör ta speciell hänsyn till de integrerade elevernassituation, och att speciella anvisningar kommer att behövas. För dessa elevervar det en fördel att grundsärskolans kursplaner i Lsä 90 gjordes liktydiga medgrundskolans. Fleraremissinstanser, däribland FUB, och kommuner samtLandstingen i och , anser att grundsärskolan skall användagrundskolans kursplaner i tillämpliga delar, medan träningsskolan bör ha egnakursplaner. Avvisandetill förslaget ställer sig däremot bl.a. i , somuppfattar arbetsgruppens förslag som mycket utmanande. vill inteatt kursplanerna för grundsärskolan skall markera gruppen som avvikande,eftersom gränsen mellan grundsärskolan och svagpresterande eleverär synnerligen flytande. Det som föreslås för specialskolan, nämligen egnakursplaner endast i ämnen som inte finns ellerskiljer sig från de ämnen som finns i , Prop. 1992/93:220 borde kunna gälla även för särskolan. Skolverketanser att de förslag till kursplaner för som Lä- Bilaga 6 roplanskommitténpresenterat (SOU 1993:2) ger goda möjligheter att formulera undervisningsmålför elever med lindrig psykisk utvecklingsstörning inom ramen för individuellautvecklingsprogram. Därför finner inte skäl för att särskildakursplaner skall utformas utöver den anpassning av träningsskolans kursplanersom anges i promemorian. föreslår att en bearbetning avLäroplanskommitténs förslag med kompletterande kursplaner för träningsskolanfår tjäna som kursplaneunderlag för särskolan. Förslagetatt specialskolan så långt möjligt skall ha samma kursplaner som grundskolanstöds av samtliga specialskolor som berört frågan. Östervångsskolanpåpekar att det är mycket viktigt att kursplaner så fort som möjligt tas fram iteckenspråk, svenska som andraspråk för döva och vissa andra ämnen specielltför specialskolan för döva och hörselskadade. TRChävdar att särskild vikt bör läggas vid kursplanearbetet kring de handikappkompenserandeämnena. Kursplaner i dessa ämnen kommer också att ge vägledning till lärare igrundskolan som undervisar handikappade elever. Prop.1992/93:250 Bilaga 1 Sammanfattning avLäroplanskommitténs betänkande (SOU1992:94) Skola för bildning .......... 1 Bilaga2 Sammanställning av remissyttranden över Läroplans kommitténs betänkande (SOU 1992:94) Skola för bildning ............................. 15 Bilaga3 Sammanfattning av Betygsberedningens betänkande (SOU1992:86) Ett nytt betygssystem . Bilaga4 Sammanställning av remissyttranden över Betygs beredningens betänkande (SOU 1992:86) Ett nytt betygssystem ................................. 67 Bilaga5 Sammanfattning av departementspromemorian (Ds1992:129) Ny läroplan för specialskolan och den obligatoriska särskolan ..................... 83 Bilaga6 Sammanställning av remissyttranden över departe- mentspromemorian(Ds 1992:129) Ny Läroplan för specialskolan och den obligatoriska särskolan .... 89 gotab 43817,1993