prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — Priskompensationssystemethar ändrate för att te hänsyn till prisutvecklingen på de olika typer av varor(Kh tjänster som försvaret utnyttjar. Förändringen innebär bl.a. att ettförsvarsspeciflkt löneindex cxh ett anpassat index för inhemsk materielanvänds. Vidare kan regeringen numera själv beslute om viktningen av de olikadelindex som ingär i försvarsprisindex. 1992/93:150 1.2 Miljoner kronor 1993/prisnivå 92/93* 96/97 97/98 93/94-97/98 sjukdom, handikapp och älderdom Omsorg om äldre och handikappade och * 1992/prisnivå. Utgifteutvecklingenpå femte huvudtiteln speglar endast delvis utvecklingen inomsocialdepartementete verksamhetsområde. För att fä en fullständig bild avutgiftsutvecklingen måste redovisningen konqiletteras med den del avsocialförsäkringssektoras utgifter som inte redovisas på stetebudgetensutgiftesida. Dessa utgifter redovisas dels på stetebudgetens inkomsteida - 85 %av utgifteraa för sjuk- och föräldraförsäkring och för ersättning vidnärståendevård samt av arbeteskadeförsäkringens utgifter, dels utanför stetebudgeten- allmän tilläggspension (x;h delpension. Stetensoch socialförsäkringssektorns utgifter i , 1993/prisnivå * av utgifterna för sjuk- och föräldraförsäkringen och för ersättning vidnärståendevård samt av utgifterna för arbetsskadeförsäkringen. Huvuddelenav socialdepartementete utgifter på drygt 289 miljarder /94utgörs av transfereringar till hushållen. Beräknad utgifteutveckling underLK-peri(xlen för de sförste transfereringaraa framgär av följandesammanställning. utgiftsutvecklingen fSr de störste transfereringama i miljoaer kronor, 1993/prisnivå Förtidspension (inkl. ATP) pensioner inkl. ATP) Förflertelet transfereringar till hushållen garanteras en viss följsamhet iutbetelningaraa relativt inflationen (x;h löneutvecklingen. Basbeloppetestorlek styr t.ex. utgiftsnivån för pensionsförmånerna medan utgifteraa försjuk- och föräldraförsäkring främst styrs av löneutvecklingen. Häratöver utgörbefolkningsutvecklingen den mest betydande utgiftspåverkande faktorn.Utvecklingen på arbetemarknaden är ytterligare en annan faktor som påverkarutgifteraa inom den scxiala sektora. Finansieringenav s(x;ialförsäkringsförniånerna varierar. De olika förmåner som ryms inomsjukförsäkringen cxh folkpensionsförsäkringen fmansieras av socialavgifter cxhav stetliga medel. Förmåner inom sjukförsäkringen skall enligt gällande reglerendast till 85 prcKent finansieras med scxialavgifter. Förfblkpensionsfönnånerna ftnns ingen bestämmelse om hur stor andel av utgifteraasom skall finansieras via avgifter. Denallmänna tilläggspensionen, arbeteskadeförsäkringen (Kh delpensionsföisäkringenskall finansieras med S(x;ialavgifter, samt i förekommande Ml medfondkapitelete avkastning. De kommunala bostadstUl-äggen till pensionärerfinansieras dels av kommunala medel, dels av skattemedel. fåll avgiftsinkomsteraa inte täcker den avsedda andelen av utgifteraa täcksunderskottet löpande via skattefinansiering. /91 gicksjukförsäkringen med i underskott. hararbeteskadeförsäkringen uppvisat ett årligt imderskott som vid utgången av år1992 uppgår till ett ackumulerat underskott på drygt 26 miljarder kronor.Beslutade cx;h föreslagna åtgärder inom arbeteskadeförsäkringen beräknas, vidoförändrat avgiftsutteg, successivt leda till löpande överskott, vilket därmedkan reducera det ackumulerade underskottet i arbeteskadefonden. 9 1992/93. Nr 150 BiL 1.2 115 Miljoner kronor 1993/prisnivå 1992/93:150 Bilaga 1.2 92/93* 93/94 94/95 95/96 Genomsnittlig procentuell förändring 93/94 - 97/98 Totela utgifter därav: 25 530 15 617 9 700 7 372 5 270 3 730 - 1 353 ■ 9 900 '> 2 705 16 547 16 793 7 298 7 300 3 730 3 730 " 2 615 3 950 457 458 2) 2 447' 1 355 ' -15, * Fr.o.m kalenderäret 1993 ingår vissa statsbidrag tillkommunerna i det nya generella statsbidragssystemet. ' Forskning, kollektivtraftk underhåll för sysselsättning,investeringar i trafikens infrastruktur. ' Forskning, kollektivtrafik, underhåll försysselsättning. '' Fr.o.m 93/94 finansieras alla investeringar i vägar ochjämvägar med län. Ränta och amortering sker via Inomkommunikationsdepartementete område är det framför allt regeringensprioritering av infrastrukturen samt avreglering cKh bolagisering avaffärsverken, som konuner att vara de viktigasteutgiftsstyrande faktoreraa. Deutgifter inom kommunikationsdepartementete område som relateras till infrastrukturenhar kommit att öka i oinfattning. Konsumtionsut-gifteraa avser huvudsakligendrift av stetiiga vägar. Investeringsutgifteraa avser främst väg- cxhjäravägsinvesteringar. Underåren 1991 cx;h 1992 har beslut finttete om stora investeringar i vägar ochjärnvägar. Investeringarna har ökat till en andel av (>a av BNP under1992/93. Regeringenhar lagt fram en proposition om investeringar i infrastruktur m.m.(1992/93:176). I denna förslås dels ett nytt finansieringssystem för investeringari vägar, jämvägar CKh kollektivtrafikanläggningar, dels en långsiktiginriktning för utbyggnad av väg- och järavägsnätet. Fr.o.m. /94föreslås investeringaraa finasieras genom att lån tas upp i Riksgäldskontoret.För att finansiera räntor och amorteringar inrättas ett särskilt anslag förkapitalkostnaderaa för investeringaraa på stetsbudgeten. Enplaneringsram för pericxlen 1994-2003 föreslås inrättas på 88 miljarder kronor.Därtill kommer finansieringen av för sådana projekt somredan beslutete inom den av tidigaie beslutede planeringsramen om 20miljarder kronor. Ordinarie investeringar samt investeringar som redan idagfinansieras med lån såsom eldrifts-och teleanläggningar vid järavägen samtutbyggnaden av Grödingebanan ligger på 4,8 miljarder . Det innebär40 miljarder kronor i nya investeringar luder planeringsperioden. Mot bakgrund av rådandearbersmarknadssituation cx;h behovet av att Prop. 1992/93:150 snabbt göraett antel strategiska infrastruktursatsningar föreslås att en stor Bilaga1.2 del av investeringarna läggs i början av tioårspericxlen. Förbudgetåren 1993/94-1995/96 beräknas det totala lånebehovet till 36 miljarderkronor. Härtill skall läggas tidigare låneskulder om . Därmeduppgår låneramen för pericxlen 1993/94-1995/96 till . Destora satsningaraa som sker på investeringar i infrastrukturen kommerframdeles att medföra ett ökat krav på imderhållsinsatser Underhållet av bl.a.vägar är för övrigt eftersatt. Utgifteraade närmaste åren påverkas bl a av avtalsbundna bidrag till länsjäravägar CKhbidrag till . Vidare kan stetens köp av interregionaljäravägstrafik komma att upphandlas för längre pericxler än . Stödet tillGotiandstrafiken är till stor del bundet genom avtel. Desystem för bidrag till enskilda, företeg cx;h kommuner som tidigare fiinniteinom kommunikationsdepartementete område, har till stora delar överförte tillandra departementsområden. Arbetet med bolagisering av affärsverk cx;havreglering kan dcKk innebära att nya anslag behöver inrättas för att täckakostnader för stetens särskilda åteganden som t ex vad gäller försvar,handikapp cxh regionalpolitik. Bilaga1.2 Miljoner kronor1993/prisnivå förändring 92/93* 93/94 94/95 95/96 96/97 97/98 93/94 - 97/98 Totela utgifter 109 795 97 073 86 953 80 530 74 880 69 435 -8, Bidrag och ersättningar till kommunerna 36 340 48 103 45 272 44324 43 -3, Bostadsförsörjning 39 401 34 703 28 385 22926 18 646 14 670 -19, Källor: och *1992/prisnivå. Utgifteraainom Finansdepartementete område domineras av transfereringar tillbostedsbyggandet CKh kommunerna. Stetens utgifter för räntebidrag ochinvesteringsbidrag påverkas främst av räntenivåer, ny-cx:h ombyggandeteomfattning samt produktionskostnadernas omikttning och utveckling. Utgifteraabestår huvudsakligen av transfereringar till ägare av flerbostedshus ochsmåhus. Transfereringar till kommuneraa utgår i form av skatteutjämningsbidrag.Bidragete utveckling påverkas av skattesateändringar och utvecklingen avskatteimderlaget totelt sett. Konsumtionsutgifteraa utgörs bl.a. avlöneutgifter för framförallt skatteförvaltning och tullväsendet. Dessa utgifterstyrs främst av löne-och prisutvecklingen. 1992/93:150 BUaga 1.2 Miljoner kronor 1993/94 ärs prisnivå 92/93* 93/94 Genomsnittlig procentuell förändring 93/94 - 97/98 Totela utgifter därav: Det offentliga skolväsendet' Forskning och forskarutbildning Studiestöd 7 148 10 385 8 247 10 040 8 250 10 281 8 250 10 484 8 250 10 681 0,2, 1992/prisnivå. ' Fr.o.m. kalenderäret 1993 ingår vissa statsbidrag iutjämningsbidraget till kommunerna. Beloppen /93 har justerats så attanslagsstrukturen motsvarar den som gäller för /94. del av kostnadsutvecklingen för verksamheteraa inom Utbildningsdepartementeteområde - t.ex. grundläggande högskoleutbildning, forskning och folkbildning -är beroende av pris- cx;h löneutvecklingen. UnderLK-perioden sker dessutom en ökning av anslagen till den grandläggandehögskoleutbildningen som beror på fattede beslut om ökat antelutbildningsplateer. Vidare har beslut tegite om kvalitetsförstärkningar av denhögre utbildningen. Dimensioneringsförändringaraa påverkar även ersättningenför lokalkostnader. Vidareföreslås i prop. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg förtreårsperioden /94 - 1995/96 bl.a. förstärkningar av forskaratbildningenoch forskningsstödjande åtgärder vid de mindre cx;h medelstora högskoloraa. Inomstudiestödsomrädet styrs utgiftsutvecklingen av flera olika faktorer såsomantelet studiestödstagare, utnyttjandegrad cx;h nivån på de olika studiestöden.Antelet studiestödstegare på gymnasienivå är främst beroende av dendemografiska utvecklingen. Inom det övriga utbildningsväsendet är anteletstudiestödstegare huvudsakligen en följd av ut-bildningaraas dimensionering.Viktiga utgifts&ktorer för studielånen är även den ackumuleradeskuldstcxkens storlek cx;h Riksgäldskontorete utiåningsränte. En procentenheteförändring av denna ränte vid slutet av LK-perioden innebär en förändring avanslagsbelastningen med ca . Bidragen till det konimunalaoffentiiga skolväsendet (sektorsbidraget) och undervisning av invandrare isvenska språket ingår i det stetiiga utjänmingsbidragettill kommuneraa. De specialdestinerade bidragen till särskolor cx;h särvux harawecklate och ingår numera i de totela bidragen till landstingen. Miljoner kronor 1993/prisnivå Prop.1992/93:150 Bilaga 1.2 92/93» 93/94 94/95 95/96 Genomsnittligprocentuell förändring per är 96/97 97/98 93/94 - 97/98 Totela utgifter därav: -16,4,0, Källor: och * 1992/prisnivå Utgifteraabestår till över hälften av transfereringar, främst stöd till jordbruksföretegi samband med reformeringen av jordbrukspolitiken. Konsumtionsutgifteraa avserförvaltningskostnader, av vilka Lantbruks-universitetete kostnader utgör del. De tekniska fitktorer som är styrande för utgifteraas utveckling ärframför allt löne- CKh prisutvecklingen. /94-1997/98beräknas transfereringaraa till jordbruks- och skogsägare minska främst tillföljd av det livsmedelspolitiska beslutet inkl. företegs- cx;h branchstöd, medca från ca till ca 3,6 miljarderkronor. Antalet heltidsjordbr samt jordbruk med ett arbetebehov överstigande med mer än 5 ha åker uppgår till ca 37 000, medan anteletdeltidsjordbrukare uppgår till ca 39 000. Utgiftsutvecklingenstyrs inom Jordbruksdepartementete område främst av de kommande årens är arbetemed en refonnering av den svenska jordbruks- och livsmedelspolitiken samtanpassning av politiken till medlemskap i och resultetet av ett eventueUtGATT-avtel. Skyddet av svenskt jordbruk cx:h livsmedelsindustri består nu ihuvudsak av ett gränsskydd. Ett EG-medlemskap kommer däremot att medföra storaförändringar med bl.a. anpassnings av de svenska regler till EG:s regelverkcx;h deltegande i EG:s om&ttande finansieringssystem. Trote en utvecklingmot avsevärt ökad användning av bidrag över stetebudgeten kommermarknadinterventioner cKh exporteubventioner med stor sannolikhet ävenfortsättningen att vara viktiga instrament i en reformerad CAP. färstruktur-, regional- (x;h miljörelaterade utgifter ökad betydelse. GATT:sUraguayrunda har på jordbruksområdet som mål att leda till ett avtel omsuccessiv sänkning av stödet till jordbruket. Genom att sänkahandelssnedvridande exportstöd cxh gränsskydd är avsikten att fä en stebilarecx;h mer livskraftig världsmarknad för jordbmkete råvaror. Miljoner kronor 1993/prisnivå 1992/93:150 Bilaga 1.2 92/93* 93/94 94/95 95/96 Genomsnittlig procentuell förändring 93/94 - 97/98 Totete utgifter därav: Arbetsmarknad m.m Arbetslivsfrågor Regional utveckling 48 853 47 210 13 703 13 278 2 382 2 570 52 200 50 093 36 368 34 432 13 177 13 052 2 577 2 532 12 927 2 482 -1,-0,-0, Källor: ochArbetsmarknadsdepartementet * 1992/prisnivå. DärtiUhar av bl.a. arbetemarknadspolitiska skäl, särskilda medel avsatte inom andradepartement /94. avsatte extra av hänsyn till läget på arbetemarknaden. /95 redovisas Utbildningsdepartementete extra resurser underArbetemarknadsdepartementet, vilket förklarar ökningen mellan de två budgetåreni tebeUen ovan. Nästanhela Arbetemarknadsdepartementete utgifter () regleras avreservationsanslag eller ramanslag. Det iimebär att det krävs nyaställningsteganden CKh beslut för att utgifteraa skall öka eller minska. Omhänsyn också tes till arbetsmarknadsfondens totala utgifter sjunker andelenreservationsanslag cx;h ramanslag till diygt . Belastningen påarbetemarknadsfonden är i hög grad konjunkturkänslig, liksom efterfrågan på dearbetemarknadspolitiska åtgärderaa. Denberäknade utvecklingen av utgifteraa bygger på att den öppnaarbetelösheten sjunker från /94 tUl budgetåret1997/98. beräknas av arbetekraften omfettas av olikaarbetemarknadspolitiska åtgärder. I kapitel 6 redovisas en sammanställning avolika arbetemarknadspolitiska åtgärder 1993/94. Utgifteraaför de konjunkturberoende arbetsmarkrutdspolitiska åtgärderaa far inteöverstiga anvisade medel på ett reservationsanslag vars storlek främst grundarsig på arbetslöshetens utveckling. Kostnaden för olilca arbetemarknadspolitiskaåtgärderaa varierar. Sammansättningen av åtgärderaa påverkar därför det totelaantelet personer som kan erbjudas en åtgärd. Utgifteraa för de olika åtgärderaapåverkas bl.a. av den allmänna löneutvecklingen, nivån påarbetelöshetsersättningen cx;h upphandlingsförterandet avarbetemarknadsutbildning. Arbetslöshetsförsäkringensutgifter bestäms framför allt av arbetelösheten bland kassamedlemmaraa. Ävenomfattningen på vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder påverkar den direktebelastningen på fonden.Det gäller t.ex. arbetelivsutveckling, utbildningsvikariat och ut- Prop.1992/93:150 bildningsbidrag för arbetelösa. Utgifteraa påverkas vidare avlöneutveck- Bilaga 1.2 lingen och sammansättningen av grappen arbetelösa. RUcsdagenhar beslutet (prop. 1992/93:100, bU. 1992/93: AU19, rskr. 1992/93:258)att kontant arbetemarknadsstöd och den högste dagersättningen iarbetelöshetekassan inte längre skall räknas upp automatiskt. From 1 juli 1993sänks cxkså ersättningen till den som är arbetelös så att ersättningen högstmotsvarar av tidigare inkoinst. Utredningen om en obligatoriskarbetelöshetsförsäkring kommer att föreslå ytterligare förändringar. Utgifteraaunder rabriken Arbetslivsfrågor avser i försto hand sys-selsättningsåtgärderriktede till arbetehandikappade. Även här bestäms utgifteraa av politiskabeslut, men löneutvecklingen CKh sammansättningen av de arbetelösa är avbetydelse för hur inånga personer som kan få sysselsättning inom ramen föranvisade medel. Utgifteminskningen under pericxlen beror på ett successivtminskat stöd till SamhaU. Cirka60 % av de utgifter som avsatte för regional utveckling uppförs somreservationsanslag. Det gäller bl.a. lokaliseringsbidrag, utvecklingsbidragoch särskilda regionalpolitiska infrastrukturåtgärder. Transportetöd,sysselsättningsbidrag cx;h nedsatte scx;ialavgifter styrs av konjunkturen. Denminskade belastningen under pericxlen beror på beslutede regeländringar vadgäller de nedsatte scKialavgifteraa. Utfallet av de pågående förhandlingarna ommedlemskap i kan påverka utvecklingen cx:h inriktningen på deregionalpolitiska stöden. 1992/93:150 Bilaga 1.2 Miljoner kronor 1993/prisnivå 92/93* 93/94 Genomsnittlig procentuell förändring 93/94 - 97/98 Totala utgifter därav: Kultur och massmedia Invandring 15 291 15 900 -0,-18, Källor: och *1992/prisnivå. Ettstort antel anslag inom Kulturdepartementete område avser förvaltningskostnaderoch dessa styrs främst av löne- och prisutvecklingen. I övrigt består utgifteraabl a av pnxluktionsstöd, konstnärsstöd cx:h annat verksamhetestöd på kultur-och medieområdet samt på invandringsområdet av inkvarteringar cx:hförsörjningsstöd till asylsökande samt stetebidrag till kommuneraa förmottegande av flyktingar. Dessa utgifter styrs främst av antelet asylsökande,asylprövningstiden samt beviljat antel uppehållstillstånd. Utvecklingen av antalet asylsökande Underinnevarande budgetära förste har 62 500 peisoner sökt asyl iSverige. Av dessa kom från f d . Vid månadsskiftetmars/april bodde 83 300 personer i invandrarverkete förläggningar. En troligutveckling för innevarande budgetår är att det kommer totelt ca 70 000 - 80 000asylsökande till . I årete budgetpropositionantogs för anslagsberäkningaraa avseende /94 eninströmningsvolym om 30 000 asylsökande. Beräkningaraa bör under såväl nästebudgetår som under resterande del av LK-pericxlen baseras på ett antegande omca 30 000 asylsökande per budgetår. Kulturdepartementeteminskade utgiftsbelastning under LK-pericxlen förklaras nästen helt av attinströmningen av antelet asylsökande antes sjunka jämfört med innevarandebudgetår och av att handläggningstideraa i asylprocessen dänned antas ininskasuccessivt. 1992/93:150 Bilaga 1.2 Miljoner kronor 1993/prisnivå 92/93* 93/94 Genomsnittlig procentuell förändring 93/94 - 97/98 därav: 4 734 4 259 Forskning och utveckling 2 418 2 144 Energi 622 958 0,-5, Källor: och *1992/prisnivå Deutgiftsstyrande tektoreraa inom är främst pris-ochlöneutvecklingen. Utgifteraa styrs cx:kså till stor del via särskilda politiskabeslut. Regeringen har i prop. 1992/93:170 om forskningför kimskap cx;h framsteg lagt förslag till stetliga sateningar påNäringsdepartementete område om för industri- ochnäringslivsinrikted FoU. Propositionen iimebär att utgifteraa för FoU-områdetökar med ca . delter i EG:sramprogram för industrieU teknisk FoU. EG fmansierar som regel halva kostnadenför projekten tx:h den andra halvan fmansieras av projektet deltegaren. VUlkorenför svenskt deltegande kommer att förändras då EES-avtelet träder i kraft. FörFoU-området blir de direkte kostnaderaa, i form av avgifter till EG, istorleksordningen när fullt deltagande uppnåtte. Den störste delen av sateningarnapå rymdverksamhet görs inom europeiskt samarbete genom deltegande i (). ESA:s samarbeteprogram omfetter grundforskning, praktiskatillämpningar och utveckling av rymdtransportsystem. har iinteraationella avtel åtegit sig utgifter under denärmaste åren. Enligt beslut ibehandlingen av EES-avtelet skall öppna system för provning cx;h kontrollinföras både för områden som regleras av EG-direktiv cx:h för sådana somregleras nationellt. Det innebär konkurrens mellan kompetensprövade aktörer,som utför provning cx:h certifiering på affärsmässig bas. Uföverkontensprövningen är marknadskontroUen ett stetiigt åliggande. Utgifteraa försvensk marknadskontroU kan komma att öka betydligt. Inomenergirområdet styrs utgiftema i stor uteträckning av de beslut som fattedes avriksdagen som en följd av den s.k. energiöverenskommelsen. Beslutetinnebar bl.a. att ekonomiska ramar festetälldes för program för omställningcx:h utveckling av energisystemet t.o.m. /96. Programmen avseråtgärder för effektivare energianvändning, insateer för ny energiteknik ochstöd till investeringar i anläggningar för produktion av föraybar energi. Miljoner kronor 1993/94 års 1992/93:150 Bilaga 1.2 92/93» 93/94 94/95 95/96 Genomsnittlig procentuell förändring 97/98 93/94 - 97/98 Totela utgifter därav: 2 352 2 228 1 798 1 742 2 251 2 246 1 770 1 765 2 246 0,1 765 0, Källor: och *1992/prisnivå. Flertaletanslag som svarar för på stetebudgetens utgiftssida avserförvaltningskostnader för myndigheteraa. Pris- tx;h löneutvecklingen är såledesen faktor av avgörande betydelse för kostnadsutvecklingen inom departementeteområde. Inomlänstyrelseraas områden pågår ett stort antel stetliga utredningar som i störreeller inindre utsträckning berör verksamheteraa inom länsstyrelseraa. Denviktigaste är den parlamenteriska Regionberedningen som har i uppdrag attutforma förslag om den offentliga verksamhetens uppbyggnad CK;h indelning påregional nivå. Resultetet av arbetet skall redovisas senast den 1 mars 1994.Det är således inte möjligt att nu i verksamhetemässiga termer bedöma hurRegionberedningens förslag cx:h annat utredningsarbete kan komma att påverkalänsstyreleraas uppgifter och utgiftsbehov. 1992/93:150 Bilaga 1.2 92/93* 93/94 Genomsnittlig procentuell förändring 93/94 - 97/98 Totela utgifter därav: 2 181 2 259 1 402 1 504 252 228 527 527 -10,-0,-1, Källor: och Miljö- ochnaturresursdepartementet * 1992/prisnivå. Huvuddelenav utgifteraa på denna huvudtitel avser konsumtion, som i sin tur till störstedelen består av löner. De sförste övriga utgifteraa är investeringar i mark förnaturvård, bidrag för kalkning av försurade sjöar, ersättning förlandskapsvårdande åtgärder samt åtgärder för att uppfylla interaationellaåteganden. av de stetliga utgifterna inom Miljö- cx:h naturresursdepartemen-teteverksamheteområde är avgiftefinansierade cx:h redovisas inte i tebeUen ovan. Regeringenhar i budgetpropositionen 1993 (prop. 1992/93:100 bU. 15) redovisat sinmiljöpolitiska strategi. En av regeringens viktigaste uppgifter är att forma enlångsiktig cx:h hållbar utveckling mot ett samhälle med frisk luft och rentvatten, levande hav, sjöar cx;h skogar. Miljoner kronor 1993/prisnivå 1992/93:150 Bilaga1.2 92/93* 93/94 94/95 95/96 96/97 97/98 Genomsnittligprocentuell förändring 93/94 - 97/98 Totete utgifter därav: 96 788 101 932 95 238 94 826 79 142 60 981 -12, 104 900 100 600 -26 690-40 551 Källor: och *1992/prisnivå Idette avsnitt redovisas verksamhete- och utgiftsområden i stetebudgeten som ejingår i den depaitementsvisa redovisningen. Dessa områden är kungliga hov- cx:hslottestetema, cx:h dess myndigheter, räntor på steteskulden m.m.samt beräknat tillkommande utgiftebehov m.m. gotab 43612, 1993 reviderade inkomstberäkningar /94 1 samL Nr 150 Bil. Riksrevisionsverketsreviderade inkomstberäkning för /94 () skall enligt sin instruktion till regeringen lämna en revideradberäkning av statsbudgetens inkomster för det kommande budgetåret, avsedd somunderlag för inkomstberäkningen i kompletteringspropositionen. RRV redovisarmed denna skrivelse nya beräkningar av inkomsterna för /94 på destörre inkomsttitlarna samt vissa speciellt konjunkturkänsliga inkomsttitlar. 1anslutning till beräkningarna har även utfallet för /93bedömts. Underlag för beräkningarna har inhämtats från berörda myndigheter.För beräkningarna av inkomstskatterna har dessutom uppgifter utnyttjats delsfrän RRVs taxerings-statistiska undersökning avseende , delsfrän RRVs aktiebolagsenkät. Iberäkningarna har hänsyn kunnat tas till riksdagsbeslut samt propositioner ochandra regeringsbeslut som förelåg . Härpresenteras en sammanfattning av beräkningsresultaten. I den av RRV utgivnapublikationen Inkomstberäkningen lämnas kommentarer tillförändringar för vissa titlar avseende /94, där RRV nu föroidarförändringar. För att underlätta jämförelse med prognoserna i den revideradenationalbudgeten presenteras i bilaga 1 också beräkningsresultatenkalenderårsvis . RRVsinkomstberäkning finns utgiven i en separat publikation ochkan tillsammans med den av RRV utgivna Inkomstliggaren användas som ettkomplement till den nu presenterade reviderade inkomstberäkningen.Inkomstliggaren innehåller utförliga beskrivningar av vilka inkomster somhänför sig till de olika inkomsttitlarna och vilka bestämmelser som gäller fördessa. ÖverdirektörArne Gadd har beslutat i detta ärende i närvaro av direktör ,revisionsdirektör , avdelningsdirektör ,byrådirektör , revisor , revisor , byråassistent , byråassistent och föredragande, avdelningsdirektör