prop · GF03113 · 1992-01-01 00:00:00 — Andra och tredje styckena I andra stycket anges fyra undantag från skyldigheten att upprätta prospekt. Finansiella instrument utgivna av staten, andelar i en värdepappersfond och s.k. korta papper, dvs. fordringsrätter med löptid på mindre än , är uttryckligen undantagna i prospektdirektivet. Om lägsta belopp som skall erläggas per investerare vid emissionen är , föreligger inte heller skyldighet att upprätta prospekt. Enligt tredje stycket lämnas åt regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, finansinspektionen att i föreskrifter meddela ytterligare undantag från skyldigheten att upprätta prospekt. Som närmare redovisats i allmänmotiveringen (avsnitt 5) innehåller prospektdirektivet undantag för ett antal typer av erbjudanden. De närmare föreskrifterna om ytterligare undantag från skyldigheten att upprätta prospekt tar sikte på sådana fall som räknas upp i direktivet. 2 kap. 2 § (Motsvarande bestämmelse saknas i kommitténs förslag) Som utvecklats i allmänmotiveringen tar dessa regler sikte på emissioner utanför börs. Skyldighet att upprätta prospekt enligt denna paragraf föreligger vid emission av fondpapper som inte är inregistrerade och inte heller avses att inregistreras vid en auktoriserad börs. I lagen om börs-och clearingverksamhet finns bestämmelser om prospekt vid inregistre ring av ett fondpapper vid en börs. Vid emission av fondpapper som, utan att vara inregistrerade, noteras vid en börs eller som noteras vid en auktoriserad marknadsplats skall prospekt upprättas enligt förevarande lag. Med fondpapper avses, enligt 1 kap. 1 § denna lag, aktie eller obligation samt sådana andra delägarrätter eller fordrings- rätter som är utgivna för allmän omsättning, andel i värdepappersfond och s.k. depåbevis. Av förarbetena framgår att utöver i lagtexten angivna instrument även s.k. mellanformer av delägarrätt och fordringsrätt, t.ex. konvertibla skuldebrev, skuldebrev förenade med optionsrätt och vinstandelsbevis, ingår i fondpappersdefinitionen liksom presumtiva delägarrätter såsom emissionsbevis och interimsbevis (prop. 1990/91:142 s. 141- 143). möjligheter att ingripa mot den som inte lämnar in prospekt till inspektionen, eller som inlämnar bristfälligt prospekt, behandlas i specialmotiveringen till 4 §. EG:s prospektdirektiv innehåller en detaljerad och omfattande uppräkning av de uppgifter som skall ingå i ett prospekt. I överensstämmelse med den ordning som förespråkats i allmänmotiveringen beträffande bestämmelserna om inregistrering, börsprospekt och halvårsrapporter skall regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, finansinspektionen utfärda föreskrifter om innehållet i prospekt och hur dessa skall offentliggöras. 2 kap. 3 § (Motsvarande bestämmelse saknas i kommitténs förslag) Prospekt skall även upprättas när någon riktar ett erbjudande om köp eller försäljning av finansiella instrument till en öppen krets. Det kan vara en större aktieägare som riktar ett erbjudande till en öppen krets att köpa aktier eller ett erbjudande från en person att förvärva aktier från allmänheten. Bestämmelsen omfattar alla finansiella instrument. Med finansiellt instrument avses, enligt 1 kap. 1 § i denna lag, fondpapper och annan rättighet eller förpliktelse avsedd för handel på värdepappersmarknaden. Detta innebär att även erbjudande avseende s.k. derivatinstrument omfattas av skyldigheten att upprätta prospekt. Exempelvis är en derivatbörs skyldig enligt denna paragraf att upprätta prospekt vid lanseringen av ett nytt instrument. Vid ett erbjudande att köpa eller sälja optioner eller terminer kan det belopp som initialt skall erläggas, t.ex. premien eller avgiften till derivatbörsen, vara relativt ringa. Det underliggande värdet för optionen eller terminen kan emellertid vara betydande. Det slutliga beloppet kommer att kunna beräknas först för lösen. Om det kan antas att det slutliga beloppet kommer att uppgå till . föreligger skyldighet att upprätta prospekt vid lansering av ett finansiellt instrument till en öppen krets. Det bör härvid observeras att finansinspektionen med stöd av den nya 5 kap. 2 § 1 kan ingripa mot handel med ett finansiellt instrument som strider mot den grundläggande regeln i 1 kap. 2 §. möjligheter att ingripa mot dem som inte lämnar in prospekt eller som lämnar in bristfälliga prospekt behandlas i specialmotiveringen till 4 §. () har i sitt remissvar påpekat att tillämpningsproblem kan uppstå om en emittent riktar ett erbjudande till exempelvis en bank som tecknar hela emissionen med avsikt att aktierna därefter skall vidareförsäljas till en vidare krets. Detta är ett inte ovanligt förfarande och formellt innebär det att banken säljer redan emitterade aktier. Utåt, mot allmänheten, märks dock ingen skillnad i förhållande till en vanlig emission från bolaget direkt till allmänheten. Ett sådant förfarande där aktierna vidareförsäljs på oförändrade villkor är att jämställa med en emission och skall därför följa reglerna i 2 §. En föreskrift härom bör lämpligen beslutas av regeringen. Behov av ytterligare föreskrifter kan exempelvis uppkomma om finansinspektionen vid genomgång av registrerade prospekt finner att dessa relativt frekvent visar på allvarliga brister. Som anförts i allmänmotiveringen föreligger beträffande innehållet i prospekt vid erbjudande om köp eller försäljning av finansiella instrument utrymme för självreglering, exempelvis av det slag som utgör. 2 kap. 4 § Första stycket (Jfr 3 och 13 §§ i kommitténs förslag till lag om informationsskyldighet för aktiebolag vilkas aktier är allmänt spridda) Enligt paragrafen skall prospekt före offentliggörandet lämnas in med ansökan om registrering till finansinspektionen. Detta gäller för det första prospekt vid emission av fondpapper som inte är inregistrerade och inte heller avses att inregistreras vid en auktoriserad börs (2 §). Även prospekt vid erbjudande om köp eller försäljning av finansiella instrument skall lämnas till finansinspektionen (3 §). Förutsättningen för att inspek- tionen skall registrera ett prospekt är att det innehåller föreskrivna uppgifter. Däremot skall det inte göras någon förhandsgranskning av prospektet (se avsnitt 5). Om ett prospekt inte upprättas, inte uppfyller kraven i denna lag eller föreskrift som meddelats med stöd av denna lag eller inte lämnas in till finansinspektionen får inspektionen enligt 5 kap. 3 § 1 förelägga den ansvarige, dvs. utgivaren eller, vid köp eller försäljning, den som lämnar erbjudandet att vidta rättelse. Enligt 1 kap. 2 § skall handel med finansiella instrument bedrivas så, att allmänhetens förtroende för värdepappersmarknaden upprätthålls och enskildas kapitalinsatser inte otillbörligen äventyras. Ett prospekt med så allvarliga brister att en investerare inte kan göra en välgrundad bedöm- ning av erbjudandet kan strida mot såväl bestämmelserna i detta kapitel som regeln i 1 kap. 2 §. Som exempel på sådana brister kan nämnas att villkoren för erbjudandet saknas eller är mycket oklart formulerade och att uppgifter om t.ex. utgivarens verksamhet eller ekonomiska ställning saknas eller innehåller väsentliga brister. övervakar efterlevnaden av bestämmelserna i denna lag, däribland skyldigheten att upprätta och till inspektionen lämna in prospekt. Inspektionen skall således övervaka att utgivare och de som lämnar erbjudande om köp eller försäljning av finansiella instrument uppfyller sina skyldigheter enligt prospektreglerna. Prospekt innehåller ofta känsliga uppgifter, t.ex. innehållet i ett "take-over"-erbjudande, villkoren vid en förmånlig emission, uppgift om en ny uppfinning eller nya siffror om ett företags lönsamhet. Om sådana uppgifter blir kända kan det antas att den som lämnar erbjudandet skadas. Enligt 8 kap. 5 § sekretesslagen gäller i sådant fall sekretess för prospekt som innehåller uppgift om affärs- eller driftförhållanden hos den som myndighetens verksamhet avser, i detta fall således den som lämnar erbjudandet. Sekretess gäller till dess prospektet offentliggörs. Andra stycket verksamhet finansieras genom avgifter och bidrag från de institut som anges i förordningen (1991:1384) om finansiering av finansinspektionens verksamhet. Reglerna om prospekt medför att inspektionen får arbetsuppgifter avseende bl.a. företag som normalt inte ingår i inspektionens tillsynskrets och inte heller är medtagna i nämnda förordning. kostnader för registrering och övrigt arbete med prospekt skall därför täckas av en särskild avgift som tas ut vid ansökan om registrering av prospekt. 4 kap. Offentliggörande av aktieinnehav 4 kap. 1 § (Motsvarande bestämmelse saknas i kommitténs förslag) Bestämmelserna om flaggningsskyldighet avser aktiebolag, svenska eller utländska, som har aktier noterade vid en börs eller auktoriserad marknadsplats. Det räcker att ett bolag har noterat ett aktieslag för att bestämmelserna om flaggning skall bli tillämpliga på köp eller försäljningar av aktier tillhörande annat aktieslag. Till skillnad från reglerna om anmälningsskyldighet i insiderlagen och NBK:s flaggningsrekommendation omfattar skyldigheten enligt förevarande bestämmelse att anmäla innehav huvudsakligen aktier. Ett undantag föreligger, nämligen om avtal träffats om ett framtida förvärv av aktier, t.ex. ett options- eller terminsavtal, vilket framgår av 2 § och motiveringen till den paragrafen. Skyldighet att anmäla innehav av aktier i aktiebolag och förändringar av sådant innehav föreligger för alla fysiska och juridiska personer. Det innebär att, förutom bolag och föreningar, även t.ex. staten, kommun, stiftelse, dödsbo och konkursbo är anmälningsskyldiga. Även utländska, fysiska och juridiska, personer som förvärvar eller överlåter aktier i ett bolag som är noterat vid börs eller auktoriserad marknadsplats i omfattas av bestämmelsen. Anmälan skall ske vid alla förvärv och överlåtelser av aktier. Alla fång omfattas, såväl onerösa som benefika. Köp eller försäljning av ett företag som äger aktier i ett noterat bolag kan medföra anmälningsskyldighet, om det förvärvande bolagets sammanlagda innehav påverkas av affären. En skriftlig anmälan skall ske till såväl bolaget som den börs eller auktoriserad marknadsplats där bolagets aktier noteras. Som framgår av 4 § är bolaget ytterst ansvarigt för att uppgifterna i anmälan offentliggörs. Skyldigheten att anmäla aktieinnehav inträder när röstandelarna av innehavet uppgår till av rösterna för samtliga aktier i bolaget. Därefter skall anmälan ske varje gång när i paragrafen angivna gränsvärden uppnås eller överstigs. Enligt punkt 2 gäller motsvarande anmälningsskyldighet när dessa gränsvärden underskrids. Gränsvärdena i punkterna 1 och 2 överensstämmer med minimikraven i EG:s flaggningsdirektiv. Som framgår av allmänmotiveringen (avsnitt 6) föreligger inte något hinder för en börs eller auktoriserad marknadsplats att uppställa strängare krav än de lagstadgade. Vid sidan av de lagstadgade reglerna kan således t.ex. även fortsättningsvis tillämpa NBK:s rekommendation angående flaggningskyldighet. 4 kap. 2 § Första stycket (Motsvarande bestämmelse saknas i kommitténs förslag) I paragrafen anges i vilka fall aktier som tillhör någon annan vid tillämpning av 1 § skall likställas med förvärvarens eller överlåtarens egna. Punkterna 1-4 utgör en anpassning till EG:s flaggningsdirektiv. Enligt såväl insiderlagen som NBK:s flaggningsrekommendation skall sammanläggning ske med sådana aktier som ägs av den anmälningsskyldige resp. förvärvarens eller överlåtarens make, sambo eller omyndiga barn. Punkterna 5 och 6 utgör en samordning med dessa regler. Sammanläggningsreglerna syftar till att upplysa marknaden om de faktiska ägarförhållandena i aktiebolag som utgivit aktier vilka är noterade vid en börs eller auktoriserad marknadsplats. Utöver koncern-och släktskapsförhållandena kan en aktieägare genom ett avtal med en annan aktieägare om samverkan ha ett betydligt större inflytande än vad aktieboken utvisar. En aktieägare kan också genom ett avtal ha erhållit en ensidig rätt att köpa aktier i bolaget, t.ex. ett options- eller terminsavtal. nämnda situationer är av betydelse för en bedömning av ägarförhållandena i bolaget. Enligt aktiebolagslagen tillkommer rätten att delta i och rösta på bolagstämma varje legitimerad aktieägare. För att vara legitimerad måste aktieägaren vara införd i aktieboken. Det gäller således att både vara aktieägare och legitimerad som sådan ägare. De svenska börsbolagen är s.k. avstämningsbolag vilket bl.a. innebär att värdepapperscentralen för bolagens aktieböcker. I avstämningsbolag tillkommer rätten att delta i bolagstämma den som upptagits som aktieägare i värdepapperscentralens utskrift av aktieboken som avser förhållandena före stämman. Aktiebolagslagen utgår således från att endast den som är aktieägare skall ha rätt att delta i beslut på bolagstämman. Någon sanktion mot exempelvis bulvaner innehåller emellertid inte aktiebolagslagen (se , Aktiebolagslagen, del 1, 3:e upplagan s. 225). I förhållande till aktieboken kommer sammanläggningsreglerna att medföra en bättre genomlysning av de faktiska ägar- och maktförhållandena i de noterade bolagen. Punkt 1 avser aktier i ett noterat bolag, vilka ägs av ett eller flera företag inom samma koncern som förvärvaren eller överlåtaren. Punkt 2 omfattar fall där aktierna i bolaget innehas för annans räkning. Det kan således vara fråga om ett s.k. bulvanförhållande. Punkt 3 avser fall då någon har träffat ett skriftligt avtal med förvärvaren eller överlåtaren om ett samordnat utövande av rösträtt för att inta en långsiktig gemensam hållning rörande bolagets förvaltning. Punkt 4 motsvarar följande uppräkning i flaggningsdirektivet. - Rösträtt som innehas av annan med stöd av ett skriftligt avtal som han träffat med den fysiska eller juridiska personen eller med ett företag som står under denna persons ägarkontroll, där avtalet medger tillfällig överflyttning av rösträtten mot ersättning. - Rösträtt som följer med aktier som ägs av den fysiska eller juridiska personen och vilka denne deponerat som säkerhet, utom då rösträtten kan disponeras av den hos vilken säkerheten ställts och denne förklarar sig ha för avsikt att utöva den, i vilket fall rösträtten skall anses tillkomma den sistnämnde. - Rösträtt som följer med aktier till vilka den fysiska eller juridiska personen har en livsvarig dispositionsrätt. - Rösträtt som den fysiska eller juridiska personen eller någon annan av de personer som avses i det föregående har en självständig rätt att förvärva på grund av ett uttryckligt avtal. I sådant fall skall den föreskrivna underrättelsen lämnas den dag då avtalet ingås. - Rösträtt som följer med aktier som deponerats hos den fysiska eller juridiska personen, där denne i avsaknad av särskilda instruktioner kan utöva rösträtten efter eget gottfinnande. Punkt 5 och 6 överensstämmer vad gäller kretsen med 10 § 1 och 2 insiderlagen. Flaggningskyldighet i samband med s.k. aktielån har behandlats i allmänmotiveringen (avsnitt 6). Andra stycket Koncernbegreppet är detsamma som i aktiebolagslagen. Motsvarande koncernregel finns i bankaktiebolagslagen och försäkringsrörelselagen vilka tillämpas om det är fråga om bank eller försäkringsbolag. 4 kap. 3 § (Motsvarande bestämmelse saknas i kommitténs förslag) Paragrafen reglerar vilka uppgifter den anmälningsskyldige skall lämna till bolaget och till börsen eller den auktoriserade marknadsplatsen. Som framgår av 1 § skall anmälan ske skriftligen. Uppgift om person- eller organisationsnummer kan endast lämnas om sådant har tilldelats den anmälningsskyldige. Om t.ex. personnummer inte kan lämnas, skall i stället annat identifieringsnummer anges, t.ex. den anmälningsskyldiges födelsedatum. 4 kap. 4 § (Motsvarande bestämmelse saknas i kommitténs förslag) Paragrafen anger av vem och när offentliggörande skall ske. Utgångspunkten är att börsen eller den auktoriserade marknadsplatsen vanligtvis offentliggör, men skulle det inte ske åligger det bolaget att offentliggöra uppgiften. En samordning bör kunna ske med reglerna om anmälningsskyldighet enligt insiderlagen och börsens eller marknadsplatsens egna regler, så att offentliggörande av samma affär endast behöver ske en gång. Bolaget är ansvarigt för att offentliggörandet sker. Ett bolag kan vara noterat på flera olika börser, t.ex. , Londonbörsen och Parisbörsen. Enligt flaggningsdirektivet är bolaget ansvarigt för offentliggörandet av uppgifterna om ägarförändring. När exempelvis ett bolag har säte i skall anmälan ske till bolaget i . För kontroll av att uppgiftskyldigheten iakttas av aktörerna på den svenska marknaden skall anmälan även ske till den börs eller auktoriserade marknadsplats i där bolaget har sina aktier noterade. För det fall det noterade bolaget har säte i , åligger det börsen eller marknadsplatsen att övervaka att bolaget offentliggör uppgifter såväl i som i övriga länder där bolaget finns officiellt noterat på en fondbörs. om offentliggörande skall lämnas av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, finansinspektionen. 4 kap. 5 § Första stycket (Motsvarande bestämmelse saknas i kommitténs förslag) Paragrafen innehåller undantag från flaggningsskyldigheten. Enligt artikel 11 i flaggningsdirektivet får en behörig myndighet i undantagsfall medge befrielse från skyldigheten att offentliggöra uppgifterna i en anmälan, om myndigheten finner att detta skulle stå i strid med allmänhetens intresse eller allvarligt skada de berörda bolagen. I det senare fallet får undantag medges endast om det inte kan antas vilseleda allmän- heten beträffande sakuppgifter och förhållanden som är av väsentlig betydelse för värderingen av värdepapperen i fråga. Undantag från flaggningsskyldigheten får enligt artikel 9 föreskrivas även för förvärv eller avyttring som görs av yrkesmässigt verksam fondhandlare, förutsatt att han handlar i denna sin egenskap och inte utnyttjar förvärvet för att ingripa i förvaltningen av det berörda bolaget. För att komma i fråga för undantaget i artikel 9 krävs att fondhandlaren står under tillsyn av behörig myndighet. I är undantaget tillämpligt på värdepappersinstitut. Andra stycket Med hänsyn till att bestämmelserna om flaggningsskyldighet syftar till att öka genomlysningen av aktiebolag med noterade aktier vad avser ägarförhållanden och att ett undantag från denna skyldighet utgör ett avsteg från denna princip, skall börsens eller marknadsplatsens beslut om undantag från anmälningsskyldigheten tillställas bolaget och finansinspektionen. För det fall inspektionen inte delar bedömningen skall uppgifterna offentliggöras av börsen eller marknadsplatsen. 5 kap. 2 § Lagtexten till paragrafen var inte medtagen i lagrådsremissen, vilket uppmärksammats av lagrådet. Paragrafen har samma innehåll som nuvarande 4 kap. 2 § med undantag av punkten 2 som utgått till följd av att bestämmelserna för handel med optioner och terminer (nuvarande 2 kap.) förts över till den nya lagen om börs- och clearingverksamhet. 5 kap. 3 § (Motsvarande bestämmelse saknas i kommitténs förslag) Punkt 1 har behandlats i motiveringen till 2 kap. 4 §. Med stöd av punkt 2 kan finansinspektionen ingripa mot den som inte anmäler en ägarförändring eller lämnar bristfälliga uppgifter. Punkt 3 ger finansinspektionen rätt att förelägga ett bolag som inte följer bestämmelserna i 4 kap. 4 § om offentliggörande av uppgifter i en anmälan om förändring av aktieinnehav att göra rättelse. Har inspektionen med stöd av 4 kap. 5 § omprövat och ändrat ett beslut om att göra undantag från anmälningsskyldigheten kan inspektionen förelägga den börs eller marknadsplats som inte följer finansinspektionens beslut att vidta rättelse. Ett föreläggande kan förenas med vite. 14.9 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:981) om värdepappersrörelse 1 kap. 3 a § I paragrafen undantas företag som erhållit auktorisation som börs eller marknadsplats enligt lagen om börs- och clearingverksamhet från kravet på tillstånd för verksamhet som avses i 3 § 2. Sådana företag skall i stället omfattas av verksamhets- och tillsynsreglerna i lagen om börs- och clearingverksamhet. En konsekvens av bestämmelsen är att företag vars auktorisation upphör kan bli tillståndspliktiga enligt förevarande lag, om de fortsätter sin verksamhet. Sanktionsbestämmelserna i denna lag blir då tillämpliga. 1 kap. 7 a § (Jfr 32 § tredje stycket i kommitténs förslag till lag om börs- och clearingverksamhet) I paragrafen föreskrivs skyldighet för värdepappersinstitut som utanför en börs gör avslut i fondpapper vilka är inregistrerade vid en börs att inrapportera detta till den berörda börsen. Inrapporteringen skall ske . Detta innebär att inrapportering skall göras så snart det är praktiskt möjligt. Görs avslut under tid då börsen är stängd bör rapport lämnas efter börsens öppnande påföljande börsdag. Som framgår av andra meningen behöver någon rapportering inte ske om avslutet har gjorts vid någon annan börs, svensk eller utländsk. Paragrafen har fått en ändrad lydelse jämfört med lagrådsremissen. Anledningen härtill är den allmänna anmärkning lagrådet framfört om vad som i ändringarna i gällande lagar avses med börs, dvs. om det uteslutande är svenska börser eller om även utländska börser åsyftas. 3 kap. 8 § och 4 kap. 5 § Ändringarna föranleds av att lagen om börs- och clearingverksamhet ersätter lagen (1979:749) om . 15 Hemställan Jag hemställer att regeringen föreslår att dels anta förslagen till 1. lag om börs- och clearingverksamhet, 2. lag om ändring i lagen (1936:81) om skuldebrev, 3. lag om ändring i lagen (1949:722) om pantlånerörelse, 4. lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385), 5. lag om ändring i lagen (1976:240) om förvärv av eldistributionsanläggning m.m., 6. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), 7. lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713), 8. lag om ändring i konkurrenslagen (1982:729), 9. lag om ändring i lagen (1983:890) om allemanssparande, 10. lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden, 11. lag om ändring i bankaktiebolagslagen (1987:618), 12. lag om ändring i konkurslagen (1987:672), 13. lag om ändring i lagen (1990:1114) om värdepappersfonder, 14. lag om ändring i insiderlagen (1990:1342), 15. lag om ändring i lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument, 16. lag om ändring i lagen (1991:981) om värdepappersrörelse, 17. lag om ändring i lagen (1992:000) om utländska filialer m.m., dels godkänna de riktlinjer för en ombildning av till aktiebolag som har redovisats i avsnitt 4, dels bemyndiga regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, att teckna aktier i det aktiebolag som avses överta rörelse (avsnitt 4.2), dels medge att kostnaden för aktieteckningen får belasta det under sjunde huvudtiteln för /93 föreslagna förslagsanslaget D2 : Kostnader för upplåning och låneförvaltning (avsnitt 4.2). 16 Beslut Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagt fram. Sammanfattning av betänkande SOU 1989:72 (kap. 6, 7, 9, 11 och 13-15) Regler för börs- och clearingverksamhet I kap. 6 beskriver vi våra närmare förslag när det gäller börs- och clearingverksamhet. Vi anser det vara av mycket stor vikt att handeln sker i organiserade, av samhället kontrollerade former och under stor öppenhet. Av vikt är då att regleringens tillämpningsområde preciseras på ett adekvat sätt genom att en tidsenlig beskrivning skapas av vad som är börsverksamhet. Den definition som återfinns i gällande svensk börslagstiftning tar inte hänsyn till de nya former för värdepappershandel som har vuxit fram . Vi föreslår följande nya definition. Med börsverksamhet förstås att köp- och säljanbud samt uppgifter om betalkurser beträffande fondpapper och andra finansiella instrument regelbundet genom automatisk databehandling eller vid auktion eller på annat sätt sammanförs för information om marknadsläget i syfte att åstadkomma handel. Värdepappershandelns organisatoriska former har också stor betydelse i andra avseenden.