prop · GG03230 · 1992-12-31 00:00:00 — Yttrandenhar dessutom inkommit från kommunerna , , ochVänersborg samt från (), Riksförbundetför Rörelsehindrade Barn och Ungdomar (RBU), , Ungdomar och Vuxna (FUB), (),skolor i (), RfW), Kristna Friskoleråd och från i . Merpartenav remissinstanserna stöder de flesta förslagen i betänkandet. Kommunernaredovisar en tämligen stor enighet i sin positiva inställning till förslagen.Osäkerheten och spridningen är större beträffande övriga remissinstanser. Regeringensproposition (1991/92:95) om valfrihet och fristående skolor presenterades ettpar veckor före aktuellt betänkande (för att möjliggöra en riksdagsbehandlingav propositionen före sommaruppehåll). Detta har föranlett mångaremissinstanser att tämligen ingående kommentera även riksdagsbeslutet omlägsta bidragsnivå i sina svar. Vissa instanser har krävt en omprövning avriksdagsbeslutet angående den beslutade bidragsprocenten på till defristående skolorna. 3 Remissinstansernas synpunkter på delförslagen Prop. Flertaletrembsinstanser tillstyrker förslaget att fristående skolor skall ha enmöjlighet att ta ut en skälig elevavgift med bibehållet offentligt skolor i påpekar att risken för segregerandeavgifter är praktiskt taget obefintlig, om den fristående skolan skall kunnaöverleva i konkurrensen om eleverna. är positiv till en skälig elevavgiftför verksamhet som ansluter till den fristående skolans speciella inriktning,medan LO, TCO, Elevorganbationen i , för Waldorfpedagogik betonar att UtbUdning skall varakostnadsfri. menar att samhällets bidrag i stället bör sättasså högt att ingen som viU ha sitt bam i en fristående skola av ekonomiska skälskall behöva avstå från detta. HCK och RBU anser att frågan om "skäligaelevavgifter" inte är tillräckligt utredd, då det är oklart vad begreppetinnebär för elever med funktionshinder. 3.2 Kontinuerligskälighetsbedömning av elevavgiftens storlek Skolverketskall bedöma skäligheten av avgiftens storlek vid godkännan-detillfället. Deflesta remissinstanserna instämmer i detta. Däremot förekommer delade meningarom hur den kontinuerliga uppföljningen av avgiftens storlek skall ske. Ettstort antal kommuner stöder betänkandets förslag om att kommunen bör ansvaraför den kontinuerliga skälighetsbedömningen. Dock anser Svenska Kommunförbundetatt det är tveksamt om man bör ålägga kommunerna en kontinuerligskälighetsbedömning av avgiftsstorleken vid en verksamhet, som kommunerna intehar något avgörande inflytande över. Även kommun anser att denkontinuerliga skälighetsbedömningen bör ligga på , som haröverblicken över fristående skolor i hela landet. instämmerhärmed och tilUägger att principiella skäl talar mot kommunens bedömning av avgiftensstorlek, då ju kommunen är den fristående skolans konkurrent. , , LRm.fl. remissinstanser framhåller att om en fristående skola väsentligen höjerelevavgiften innebär detta en avvikelse från de förutsättningar på vilkaSkolverkets beslut om godkännande grundats. Därför bör i sådana fall ettåterkallande av godkännandet kunna bli aktuellt. 3.3 Kommunensrätt att reducera det offentliga bidraget vid oskäligt hög elevavgift Kontinuerligskälighetsbedömning och rätt att reducera det offentliga bidraget har oftastkommenterats som ett sammanhängande förslag, varför synpunkterna om reduktiontill stor del ansluter till de svar som redovisas ovan under 3.2. Ett antal kommuner tyckerdet är naturligt att de ges rätt att reducera Prop. 1992/93:230 bidraget omoskäliga avgifter tas ut. föreslår att ett Bilaga 5kommunalt beslut att minska bidraget till en fristående skola under miniminivånbör kunna överprövas av . m.fl. däremot avvisarkommunernas möjlighet att reducera bidraget och förordar att rätten tilleventuell reduktion skall ligga hos . 3.4 Kriterierför elevintag/urval Merpartenav de kommuner som lämnat synpunkter om elevintag/urval stöder betänkandetsförslag att endast anmälningsdatum och sociala skäl skall ligga till grund förelevintag/urval - förutom de undantag på grund av särskild profil somSkolverket fastställer vid godkännandet. kommun m.fl. avvisar emellertidanmälningsdatum som en lämplig metod. De menar att föräldrarna behöver kännatrygghet att kunna välja skola vid en och samma tidpunkt oavsett om skolan ärkommunal eller fristående. Kommunen bör därför ange ett sista datum förelever/föräldrar att välja skola. m.fl. anser atturvalskriterier ej bör fastställas på central statlig nivå utan lokalt avkommunerna i samråd med utifrån varje skolas inriktning. RHSföredrar ett urval med hjälp av lottning i stället för aU låta anmälningsdatumstyra, bl.a. för att undvika att föräldrar måste anmäla sina barn till skolan isamband med födseln. skolor i anser, att detligger i de fristående skolornas karaktär och kompetens att vara fristående,att själva klara denna fråga. En sådan frihet motsätter sigHandikapporganisationerna som menar att de fristående skolorna liksom dekommunala, måste ha skyldighet att ta emot alla elever, även de som är resurskrävande.Bidrag till de fristående skolorna måste vara kopplat till en sådan skyldighet.Risken att de fristående skolorna väljer bort de resurskrävande eleverna ärannars uppenbar. Remissinstansernahar i allmänhet endast berört frågan i förbigående, eftersom skyldighet förfristående skolor att bl.a. delta i dessa prov införts i skollagen. 3.6 Kommunensrätt att följa upp, utvärdera och marknadsfora de fristående skolornas prestanda och organisation Ettstort antal kommuner samt Elevorganbationen i m.fl. instanser menar attkommunen måste ha möjligheter att utöva tillsyn och granska kvaliteten,eftersom de har ansvar för att alla barn i kommunen får en jämlik utbildning. KommunernaUppsala, , och bedömer rätten till uppföljningoch utvärdering som nödvändig, då ju kommunerna måste ha en fullständig insyni skolorna för att på ett rättvisande sätt kunna bedöma deras behov vidfördelningen av resurser. RHS tillstyrker attkommunen skall ha tillsynsansvar. 1992/93:230 man att detär nödvändigt att ha en opartisk instans om oenighet och Bilaga 5tolkningstvister uppstår. föreslås vara en sådan instans. LR varnarför att en uppföljning och utvärdering av de fristående skolornasverksamhet kan leda till att den speciella inriktning som den fristående skolanrepresenterar kan begränsas genom lokala opinioner. Skolverketavstyrker kommunernas uppföljnings- och utvärderingsrätt, då syftet meduppföljning/utvärdering är att garantera utbildningens likvärdighet i ettsystem där sätten att uppnå målen kan variera. Endast ett fåtal instanserberör den del i förslaget som rör kommunens rätt att marknadsföra de friståendeskolornas prestanda och organisation. och kommuner anseratt marknadsföring av de fristående skolorna inte är kommunala uppgifter.Däremot skall kommunen informera om vilka skolor som finns i kommunen. 3.7 En bidragsnivå ej överstigande av kommunens genomsnittskostnad perelev Skolverketoch RRV påpekar att det är för tidigt att ta ställning i frågan om lämpligbidragsnivå, eftersom systematiska studier av effekterna krävs, innan man kandra säkra slutsatser. samt ett antal kommunerkritiserar det avsteg från den kommunala självstyrelsen som man anser att enreglering av bidragsprocenten till fristående skolor innebär. Flertaktkommuner vill ha en sänkning av bidragsprocenten från beslutade 85 procenttill i betänkandet föreslagna . , Hudiksvalb och Sundsvalbkommuner vill sänka den lagfästa bidragsprocenten ytterligare - till en nivåsom är lägre än . Ett stort antal rembsinstanser påtalar de riskersom finns för att konkurrensen mellan fristående och kommunala skolor intekommer att ske på lika villkor. Man befarar att de kommunala skolorna blirmissgynnade. Således vill LO och TCO sänka bidragsnivån till , TCOförordar vidare en stadieanpassning av bidragets storlek. menar att omkonkurrens på lika villkor skall råda bör en bidragsprocent på 75-80 procentgälla. Kommunerna m.fl. kommunerkonstaterar att bidragsbeslutet medför en drastisk ökning av kommunenskostnader. Som flera kommuner påpekar medför ökade kommunala skolkostnader attföljande års bidrag till de fristående skolorna höjs. För att komma tillrättamed de olägenheter som ibland kan uppstå, föreslår attmöjligheterna vidgas att få frågan om bidragets storlek prövad av regeringen ifall då konkurrensen inte förefaller ske på lika villkor. Även SAF ochStatskontoret efterlyser stor flexibilitet och hänsyn till de lokalaförhållandena vid regelutformningen och SAF understryker behovet avmöjligheter att få bidrags- och tillståndsbeslut överprövade. Flera kommuner bl.a.Stockholms skolförvaltning samt , LR m.fl. pekar också på de konkurrensnackdelarsom blir följden av att besparingar inom det kommunala skolväsendet inte slårigenom i bidragen till de fristående skolorna förr än kommande verksamhetsår.Örebro kommun m.fl. kommuner med lo- Prop. 1992/93:230 kala skolpengssystempåpekar att den centralt fastställda bidragsnivån Bilaga 5 kan resultera i attkommunerna kan tvingas ha olika storlek på skolpengen för kommunala skolor ochfristående skolor. Ett stort antal remissinstanser bl.a. kommun.Lunds kommun och RHS påpekar att stor oklarhet råder om vad som ingår ibegreppet "kommunens genomsnittskostnad per elev". Man efterlyser endefinition av denna kostnad. Handikapporganbationerna påtalar samtliga en oroför sina elevgrupper om inte särskild hänsyn tas till handikappade elever iform av t.ex. garantier för en med andra elever likvärdig skolgång. FUB understrykeratt de medel som går till särskolans elever inte får räknas in ibidragsunderlaget. Endastett fåtal instanser förespråkar en bidragsnivå på , t.ex. ochVästerås kommuner. att 85procent behövs för att kompensera de fristående skolornas momskostnader ochkommunens stordriftsfördelar. Mångakommuner har visat intresse för kommunfriskolor/entreprenad-skolor. RHS tyckeratt det finns utveckling i ett förslag om entreprenaddrift. Dock får det intebli ett argument för lägre kommunala kostnader, genom att kommunen avhändersig det fulla ansvaret för skolan. däremot avvisar förslaget om kommunfriskoloroch menar att kommunerna skall ha det fulla ansvaret för det offentligaskolväsendet. Om reglerna inom det offentliga skolsystemet verkar hämmande bördessa i stället ändras. 4 Övriga remissynpunkter med anledning av innehållet ibetänkandet (SOU 1992:38) Iregeringens proposition (1991/92:95) om valfrihet och fristående skolorföreslås att de internationella skolorna ej skall omfattas av det nyabidragssystemet. I betänkandet ifrågasätts detta. instämmer i attdessa skolor bör få bidrag i samma utsträckning som övriga fristående skolor.Verket menar att det är mycket svårt att avgöra skillnaden mellan eninternationell skola och en skola med internationell inriktning. Danderydskommun anser att dessa skolor bör ingå i bidragssystemet men med undantag fördiplomatbarn som tiUfäUigt vistas i landet. Kommunen menar att inga svenskabarn av ekonomiska skäl skall utestängas från möjligheterna att studera iinternationella skolor. För icke svensktalande elever bör staten stå förkostnader som överstiger hemlandets bidrag till den internationella skolan.Eleverna är inte folkbokförda i , varför dessa inte kommer att ingå iunderlaget för beräkning av statsbidrag till kommunerna. Dessutom betalarifrågavarande familjer inte kommunalskatt. stryker att det synesotidsenligt att särbehandla de internationella sko- Prop. 1992/93:230 lornai vår tid, då en internationalisering av den offentliga skolan pågår. Skolverketoch kommun föreslår att ansökan om godkännande av fristående skolaskall vara inlämnad före året före det år verksamheten startar.Bättre förutsättningar skapas då för beslut och hänsyn till nyaförhållanden kan tas i kommunernas budgetprocess. Hebingborgs och Nackakommuner menar att nyetablering av fristående skola bör sammanfalla medläsårets början. kommim vill dessutom ge kommunen rätt att i egetbeslut kunna senarelägga skolstarten , om lokala olägenheter uppkommervid omedelbar start av ny fristående skola. Innehållsförteckning Prop-1992/93:230 Propositionens huvudsakliga innehåll ........................... 3 Propositionenslagförslag ............................................. .... 5 Utdrag urprotokoll vid regeringssammanträde 25 1Ärendet ochdess beredning ................................. 25 3Entreprenad påskolområdet .................................. .... 29 3.2Ökademöjligheter till entreprenad ............... 31 4 Friståendeskolor på grundskolenivå ..................... .... 37 4.3Elevavgifteroch skälighetsbedömning ........... 40 4.4Internationellaskolor ................................... .... 41 5 Friståendeskolor över grundskolenivån ................ 43 5.2Indelning avskolorna i två grupper ................ 44 5.3Friståendegymnasieskolor ........................... .... 45 5.4Skolor varsutbildningar kompletterar det offentliga skolväsendet 50 5.4.2Statiigt stöd ........................................... 50 5.6Internationellaskolor ................................... .... 55 6 Friståendesärskolor ............................................. 55 7 Valinom det offentliga skolväsendet ...................... .... 57 7.1.1Val av skolainom den egna kommunen 57 7.1.2Val av skola ien annan kommun ........... 59 7.2 Särskolan ...................................................... 61 7.2.1Nuvarandebestämmelser .................... .... 61 7.2.2Val avsärskola ...................................... 62 7.3 Gymnasieskolan ........................................... 65 8 Övrigafrågor ........................................................ 66 8.1Skola -Fristående skola ............................... 66 8.3Ersättning fördagliga resor för elever som har rätt till studiehjälp 70 9Ikraftträdandeoch övergångsbestämmelser ......... .... 71 11.1 Förslag till lag om ändring i lagen om ändring i skollagen (1985:1100) ................................. .... 72 11.2 Förslag tm lag om ändring i lagen (1991:1100) om Prop.1992/93:230 kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor ...................... 87 11.3 Förslag till lag om entreprenadförhållanden inom 12 Hemställan ............................................... 90 Bifega1 Sammanfattning av remissyttranden över "Valfriheti skolan" (Ds 1992:115) ............ 92 Bilaga2 Lagrådet........................................... 103 Bilaga3 Lagrådsremissens lagförslag ............... 104 Bilaga4 Sammanfattning av betänkandet (SOU 1992:38) Bidrag och elevavgifter ...... 105 Bifega5 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet(SOU 1992:38) Fristående skolor.Bidrag och elevavgifter ............... 107 gotab 43539, 1993 114