prop · GG03120 · 1992-12-31 00:00:00 — Bland dessa remissinstanser anser Hovrätten över ochBlekinge det dcxk vara tveksamt om förslaget är tillräckligt för att åstadkommaden sekretess som är skyldigt att iaktta enligt de interaationellaåtagandena cxh anser att frägan bör analyseras under det fortsattalagstiftningsarbetet. Kammarrätten i har ifrågasatt om det inte i detföreslagna nya andra stycket i 8 kap. 6 § sekretesslagen mera bör knytas antill ordalydelsen i första stycket punktema 1 cxh 2. Andra remissinstanser haranfört att förhållandet mellan 8 kap. 6 § första stycket sekretesslagen cxhdet föreslagna nya stycket behöver närmare preciseras. Så anser t.ex. det vara tveksamt om det är tillräckligt med ensekretessprövning enligt paragrafens första stycke punkt 1 eller om man måstegå vidare och undersöka om det kan föreligga en starkare sekretess till följdav paragrafens nya andra stycke. Statens livsmedels\'erk anser att det av lagtextenbör klart framgå att tillsynsmyndigheterna på livsmedelsområdet inte skalltillämpa det nya föreslagna andra stycket. Enligt blirdet inte helt enkelt att tillämpa bestämmelsen om den nuvarande sekretessenbibehålls cxh det kan därför bli svårt att bedöma vilken typ av sekretess somgäller för vilka uppgifter samt att problemet blir än större om myndighetenanvänder ADB-teknik vid hanteringen av uppgifteraa. Konkurrensverkethar avvisat förslaget eftersom det enligt verkets uppfattning inte fullt utöverensstämmer med de avtalsbestämmelser som åtagit sig att införa. Ettantal remissinstanser har avstyrkt förslaget. , cxh avstyrker heltförslaget eftersom det innebär att ytterligare en bestämmelse om absolutsekretess införs i sekretesslagen. Detstora flertalet av de remissinstanser som har yttrat sig i denna del tar ocksåupp frågan om förslagets förhållande till meddelarfriheten. 1*' 1992/93. JO, Hovrättenöver och , Kammarrätten i Prop. 1992/93:120 ochSveriges måste, om en sekretessbelagd uppgift inte skall omfettasav meddelarfriheten, den ifrågavarande sekretessregeln finnas upptagen i 16kap. 1 § sekretesslagen. Om avsikten är att uppgifter om tredje man skall hadetta strängare sekretesskydd måste därför enligt remissinstanseraa 16 kap. 1§ kompletteras genom att det nya andra stycket i 8 kap. 6 §, såvitt avseruppgift rörande tredje man, tas upp där. Några remissinstanser föreslårdessutom, att ytterligare inskränkningar i meddelarfriheten görs för att dettaundantag inte enbart skall gälla uppgifter beträffende tredje man. Enfömtsättning för att skall fungera på ett riktigt sätt är att deavtalade regleraa följs. Därför har i skapats ett system förövervakning av reglemas efterlevnad. Detta stämmer så långt som möjligt överensmed EG:s övervakningsstmktur. Övervakningen kommer att ske enligt ett s.k. tvåpelarsystem;EES-regleraas efterlevnad kommer att övervakas av såvitt avser EG:smedlemsstater cxh av EFTA:s särskilda övervakningsmyndighet såvitt avser EFTA:smedlemsstater. , som skall vara oberoende, kommer pådetta område att ha motsvarande kompxtens som kommissionen. För att detta systemskall bli rättsligt enhetligt cxh fungera väl krävs ett nära ochförtroendefullt samarbete mellan cxh över\'akningsmyndigheten. EES-a\taletsbestämmelser på konkurrensområdet Denfria rörlighet för varor och tjänster som föreskrivs i förutsätterenhetliga och ostörda fömtsättningar för konkurrens inom hela samarbetsområdet.Det krävs därför att de gemensamma konkurrens-bestämmelseraa tillämpaslikformigt cxh effektivt inom hela området. Uppgiftenatt övervaka och tillämpa konkurrensbestämmelseraa inom EES fördelas enligtavtalet mellan och särskilda övervakningsmyndighet.Denna myndighet skall enligt protokoll 21 till vid tillämpningen avkonkurrensreglema ha samma befogenheter som har enligt EG:sregler. Dessa befogenheter är av överaationell karaktär. EG-kommissionenoch övervakningsmyndigheten skall vidta sina åtgärder i ständig txh närasamverkan med medlemsstatemas behöriga myndigheter. Såvitt gällerövervakningsmyndighetens samarbete med EFTA-statemas myndigheter framgår dettaav protokoll 4 till övervakningsavtalet. Pådet nationella planet fömtsätter att utser en myndighet att vara behörig myndighet med de uppgifter som framgår av de gemensamma konkurrensbestämmelseraa. Myndigheten skall bl.a. på begäran av EFTA:s övervakningsmyndighet vidta undersökningar hos företag här i landet. Enligt 11 § förslaget till EES-lag skall regeringen I'* bestämma vilken svenskmyndighet som skall vara behörig vid tillämp- Prop. 1992/93:120 ning av konkurrensregleraai och övervakningsavtalet. Iprotokoll 23 cxh 24 till cxh protokoll 4 till övervakningsavtaletfinns bestämmelser om informationsutbyte mellan , och de nationella tillsynsorganen. Protokollen innehållercxkså bestämmelser om tystnadsplikt. Protokoll23 till innehåller regler om samarbetet mellan övervakningsmyndigheteraa.Protokoll 24 till avtalet innehåller regler om samarbete vid kontroll avföretagskoncentrationer. Tystnadspliktsbestäm-melseraa återfinns i protokoll 23artikel 9 cxh i protokoll 24 artikel 9. Protokoll 4 till övervakningsavtalet innehåller regler om de befogenhetersom EFTA:s övervakningsmyndighet har på konkurrensområdet. I protokollet harbestämmelser i ett antal EG-rättsakter (förordningar) på konkurrensområdetanpassats och gjorts tillämpliga på övervakningsmyndigheten. En förteckningöver förordningama finns i prop. 1991/92:-170, bil. I, s. 173 f. Bestämmelseraaom sekretess m.m. i protokoll 4 återfinns under följande kapitelmbriker; - kap. II Allmänna prcxedurregler för tillämpning av artiklama53 och 54 i (artikel 20), VI Tillämpning av konkurrensregler på transporter på järaväg,landsväg cxh inre vattenvägar (artikel 27), - kap. IX Regler för tillämpning av artiklama 53 cxh 54 i EES-avtaletpå sjöfarten (artikel 24), - kap. XI Proceduren för tillämpning av konkurrensreglema påföretag inom luftfertssektom (artikel 17), - kap. XIII Regler för kontroll av företagskoncentrationer (artikel 17) cxh - kap. XV Bestämmelser tillämpliga på företag på kol- cxhstålområdet, avsnitt I Allmänna bestämmelser om avtal och koncentrationer(artikel 3.2). 1 bestämmelseraaföreskrivs att tillsynsorganen, tjänstemän cxh övriga anställda vid dessa organinte skall avslöja uppgifter som de inhämtat med stöd av protokollet och som ärav sådant slag att de omfettas av sekretess. Sekretessenskall inte hindra det informationsutbyte som fömtsätts skall äga mm mellan deolika organen. Utbyte av information får därför ske oberoende avtystnadsplikten. Den inhämtade informationen får emellertid inte användas förandra ändamål än vad den inhämtats för. I vissa fell utgör sekretessen intehinder för offentliggörande av allmän information eller undersökningar som inteinnehåller uppgifter om enskilda företag eller företagssammanslutningar. Enligtartikel 122 i gäller tystnadsplikten även för dem som varit anstallcfevid tillsynsorganen. Regeringen beslutade vidregeringssammanträde att inhämta Lagrådets yttrande över ett förslag till ny konkurrenslag. Den nya lagen föreslås ersätta den nuvarande konkurrenslagen (1982:729) och lagen (1991:921) om förbud mot konkurrensbegränsning i fråga om 15 jordbmksprodukter.Vidare föreslås följdändringar i viss annan lag- Prop. 1992/93:120 stiftning.Förslaget till ny konkurrenslag innebär bl.a. att de materiella konkurrensreglemai lagen utformas efter förebild från i cxh EES-avtaletskonkurrensregler. Den nya lagen föreslås träda i kraft den I juli 1993.Lagrådet avgav sitt yttrande och en projx)sition utarbetas förnärvarande i . I2 och 3 §§ förslaget till EES-lag föreskrivs att huvudbestämmelseraa i EES-avtaletcxh bl.a. de till avtalet hörande protokollen 21-25 samt övervakningsavtaletoch de till det avtalet hörande protokollen 1-4 skall gälla som lag här ilandet. Det innebär i cxh för sig att de tidigare i detta avsnitt nämnda sekretessbestämmelseraainförlivas med svensk rätt genom EES-lagen. Som anges i 2 kap. 2 § TF om begränsningaraai rätten att ta del av allmänna handlingar skall emellertid sådana begränsningarframgå av sekretesslagen eller i annan lag som denna hänvisar till. Huvudregelnom sekretess för statliga myndigheters verksamhet som består i bl.a. tillsynmed avseende på näringslivet finns i 8 kap. 6 § sekretesslagen. Bestämmelsenger inte i sig själv upphov till någon sekretess utan fömtsätter att regeringenföreskriver om sekretess. De närmare bestämmelseraa om vilka verksamheter som omfettasav sekretess hos olika myndigheter firms angivna i bilagan till sekretessförordningen(1980:657, omtryckt 1991:1756). Enligt 8 kap. 6 § första stycket Isekretesslagen gäller sekretessen för uppgift om enskilds affärs-ellerdriftförhållanden, uppfinningar eller forskningsresultat om det kan antas attden en.skilde lider skada om uppgiften röjs; ett s.k. rakt skaderekvisit gälleralltså enligt punkt 1, dvs. en presumtion för att uppgifteraa är offentliga.Enligt första stycket 2 i nämnda paragraf gäller sekretess även för uppgift omandra ekonomiska eller personliga förhållanden än affärs- ellerdriftförhållanden för den som har trätt i affärsförbindelse eller liknandeförbindelse med den som är föremål för myndighetens verksainhet.Sekretesskyddet för sådana uppgifter är starkare än i punkt 1, eftersom detinte uppställs något skaderekvisit; här gäller s.k. absolut sekretess. Pågmnd av den tveksamhet som kommit till uttryck hos flera remissinstanser när det gäller frågan om promemorians förslag uppfyller de krav på sekretess som skall gälla enligt avtalet, vill jag särskilt understryka det förhållandet att det i avtalets bestämmelser endast anges vara fråga om uppgifter som är av sådant slag att de omfattas av sekretess. Bestämmelseraa om tystnadsplikt som firms i protokollen till EES- och övervakningsavtalen anger alltså inte att sekretess skall gälla för alla slag av uppgifter. Men av detta följer att ett tillsynsorgan som mottar sekretessbelagd information från ett annat tillsynsorgan skall se till att sekretessen för dessa uppgifter består. Det är då snarare fråga om att berörda parter skall respektera den sekretess som kan förekomma hos andra organ cxh stater cxh som sålunda kan komma att gälla för uppgift som man erhåller från den andra parten, även om uppgiften enligt den 16 egnarättsordningen inte skulle omfettas av sekretess. För att uppfylla Prop.1992/93:120 avtalsbestämmelseraa på detta område måste därför sekretesslagen ändras.Mot bakgmnd av vad som redogjorts för i avsnitt 2 om den svenskaoffentlighetsprincipen cxh vad som gäller utomlands, har jag inteftmnit att någon annan typ av sekretess än den s.k. absoluta kan kommai fråga för att vi såluncfe skall uppfylla de krav som följer enligt Med absolut sekretess avses sådan sekretess som gäller för uppgifteroberoende av en prövning av den risk för skada som ett Fråganom möjligheteraa att i svensk rätt införa regler om sekretess som föreskrivitsi avtal med andra stater om utbyte av sekretessbelagda uppgifter mellan olikaländer behandlades av dåvarande chefen för i samband medatt särskilt långt gående sekretess infördes för uppgifter från utlandet ibeskattnings- cxh indrivningsverksamhet (9 kap. 3 § sekretesslagen).Departementschefen konstaterade då att man för att uppnå en tillräckligt strängsekretess för uppgifter som härrör från utlandet kan vara hänvisad till attdels föreskriva om sekretess utan skaderekvisit, dels i klarhetens intressegöra undantag från tillämpligheten av i vart fell 14 kap. 2 § sekretesslagen,om och i den utsträckning det skulle strida mot ett interaationellt avtal somSverige är bundet av cxh som inte tillåter sådant uppgiftsutbyte som avses i paragrafen.För att det inte skall leda till nägra missförstånd borde enligt departementschefeni tydlighetens intresse även 14 kap. I cxh 3 §§ tas med i en sådanundantagsregel (prop. 1987/88:41 s. 14 ff). Mots-varande regler om absolutsekretess har senare införts cxkså för sådana uppgifter i statlig myndighetstillsynsverksamhet på bl.a. värdepappersområdet som myndigheten erhållit enligtavtal med främmande stat eller mellanfolklig organisation (8 kap. 5 §sekretesslagen, prop. 1990/91:42, SFS 1990:1345). Av förarbetena till bestämmelseraaframgår att sekretessen omfettar endast uppgifter som erhållits från utlandet (sebl.a. 1990/91:42 s. 71). Dekrav på sekretess som föreskrivs i protokollen är inte begränsade till uppgiftersom erhållits från utlandet utan gäller också för uppgifter som inhämtats inomlandet. För att uppfylla det krav på starkare sekretess som alltså kan bliaktuellt i samarbetet med de andra tillsynsmyndigheterna bör därförsekretesslagen ändras på så sätt som promemorian föreslår. Enligt min meninguttrycker emellertid orden "förfogar över på gmnd av avtalet" bättreatt det är fråga cxkså om uppgifter som inhämtats inom landet, till skillnadfrän vad som gäller enligt t.ex. 8 kap, 5 § tredje stycket sekretesslagen. Enfömtsättning för denna starka sekretess måste vara att handlingama eller uppgifteraaerhållits eller inhämtats på gmnd av ett intemationellt avtal som gcxikänt.En annan fömtsättning för sådan sekretess är att avtalet iimehåller en klausulom att uppgiftema inte får lämnas vidare i det aktuella fellet. På gmnd häravmåste särskilt anges att de sekretessbrytande bestämmelseraa i 14 kap. 1-3 §§ idetta sammanhang inte får tillämpas i strid med ett interaationellt avtal. När det gäller lagtextensutformning anser jag att det är tillräckligt att sekretessföremålet anges vara uppgifter om enskilds ekonomiska eller personliga förhållanden. Med denna lydelse kommer enligt min mening 17 i stort sett alla slag avuppgifter som kan ha skyddsintresse att omfettas Prop. 1992/93:120 avsekretess, alltså även uppgifter om affärs- cxh driftförhållanden, uppfinningarcxh fors! :ningsresultat vilka får anses innefettas i begreppet ekonomiskaförhållanden. Närdet gäller placeringen av den nya bestämmelsen i 8 kap. sekretesslagen harendast haft invändningar. Enligt verket skapar den ipromemorian valda lösningen, med ett nytt stycke i 8 kap. 6 § sekretesslagen,risk för att sekretessen på konkurrensområdet inte kommer att motsvara debestämmelser som åtagit sig att införa i svensk rätt. EES-avtaletssekretessbestämmelser har ju också till syfte att skydda intresset av attförebygga eller beivra överträdelser av konkurrensbestämmelsema cxh EES-avtaletskonkurrensbestämmelser är förenade med långtgående befogenheter. Om ett företaggenom att få ut handlingar från konkurrensmyndigheten skulle få förvaming om enförestående undersökning uppkommer givetvis risk för att undersökningen blirhelt förfelad. Därför kan enligt verket placeringen av den föreslagna bestämmelsenifrågasättas. Förmin del vill jag peka på att det i 4 kap. sekretesslagen redan finns sekretessbestämmelsermed hänsyn till myndighets verksamhet för inspektion, kontroll eller annantillsyn, som bl.a. gör det möjligt att hålla uppgifter hemliga om syftet medverksamheten motverkas om uppgiften röjs. Dessa bestämmelser motverkar en sådanrisk som beferar, nämligen att ett företag skulle kunna få förvaraingom en förestående granskning. Mot denna bakgrund anserjag att den föreslagnabestämmelsen bör införas i 8 kap, 6 § sekretesslagen. Omde nuvarande sekretessregleraa för den del av tillsynsmyndighetens verksamhetsom inte omfettas av protokollen bibehålls, innebär det att myndigheten kommeratt få tillämpa olika sekretessregler för samma typ av uppgifter beroende påenligt vilket regelverk uppgifteraa inhämtats. Detta kan, som påpekats ipromemorian cxh av några remissinstanser, tyckas mindre lämpligt bl.a. medhänsyn till de svårigheter som kan uppstå när det gäller att avgöra vilken typav sekretess som skall gälla för en viss uppgift. Det finns dock starka skälför att inte låta den strängare sekretessen omfetta fler uppgifter än vad somkrävs enligt protokollen. Enligt min mening torde de svårigheter som kan uppståvid bedömningen av vilken typ av sekretess som skall gälla för cn viss uppgiftvara hanterliga. Någon närmare precisering när det gäller tillämpligheten avparagrafens två första stycken, som vissa remissinstanser föreslagit, anserjag inte heller vara erforderlig. Som också Hovrätten över och Blekingeanfört, är det inte något ovanligt att en myndighet får tillämpa olikasekretessregler på samma typ av uppgifter. Beträffende önskemålet att ilagtexten särskilt ange viss myndighet, eller att viss myndighet inte skalltillämpa den aktuella bestämmelsen, vill jag bara framhålla att avgörande förbestämmelsens tillämpning är om det hos myndigheten finns uppgifter sominhämtats på grand av ett interaationellt avtal. Ensvensk myndighets möjlighet att lämna ut sekretessbelagda uppgifter till en utländsk myndighet regleras i 1 kap. 3 § tredje stycket sekretess lagen. En uppgift som är sekretessbelagd enligt sekretesslagen får enligt bestämmelsen inte lämnas ut till utländsk myndighet eller mellanfolklig 18 organisation i annat fellän om utlämnandet sker i enlighet med särskild föreskrift därom i lag ellerförordning eller om uppgiften i motsvarande fall skulle få lämnas ut tillsvensk myndighet cxh det är förenligt med svenska intressen att uppgiftenlämnas till den utländska myndigheten eller mellanfolkliga organisationen.Denna bestämmelse ger utrymme för det uppgiftslämnande från som kanvara föreskrivet i ett avtal med en annan stat eller mellanfolkligorganisation. Den kan cxkså vara tillämplig på uppgifter som har fåttenligt ett sådant avtal, när det är fråga om att sprida uppgifteraa vidare tillutlandet. Bestämmelsen öppnar således möjligheter för den svenskatillsynsmyndigheten att medverka vid sådant utbyte av sekretessbelagdauppgifter som fömtsätts skall äga mm med EFTA:s övervakningsmyndighet cxhutländska nationella tillsynsmyndigheter. Meddelarfrihetråder för uppgifter som avser den som är föremål för myndighetens verksamhetmen inte för uppgifter om annat än aflärs-eller driftförhållanden för en tredjeman som gjort affärer med eller på annat liknande sätt trätt i förbindelse meddenne (8 kap. 6 § första stycket 2 och 16 kap. I § 3 sekretesslagen). Medmitt förslag beträffande 8 kap. 6 § kommer uppgifter om tredje man som fiimshos tillsynsmyndigheten - och som erhållits eller inhämtats med stöd av ett interaationelltavtal - att omfettas av den absoluta sekretessen enligt det nya stycket. Detfinns enligt min mening inte skäl att behandla uppgifter somtillsynsmyndigheten här i landet inhämtar på gmnd av avtalet på annat sätt änsom redan gäller för uppgifter enligt första stycket 2. Jag föreslår därför atti 16 kap, sekretesslagen I § 3 ändras i överensstämmelse härmed. Att - somnågra remissinstanser anfört - inskränka meddelarfriheten cxkså för andrauppgifter än sådana som berör tredje man anser jag inte vara erforderligt föratt uppfylla avtalet. Jag vill här hänvisa till vad jag sagt om meddelarfriheteni avsnitt 2. 6 Sekretessen hos andra tillsynsorgan Min bedömning:Sekretesslagens regler om sekretess hos tillsynsorgan för områdena banker cxhandra kreditinstitut, värdepapper, livsmedel samt växter cxh utsäde uppfyllerredan de krav avtalet ställer cxh några lagändringar i dessa avseenden behövsinte. Promemorians övervägandenöverensstämmer i huvudsak med min bedömning. Remissinstanserna: Det storaflertalet av de remissinstanser som yttrat sig har inte haft någon erinran motde överväganden som framförs i promemorian, Prop. Fleraremissinstanser har emellertid inte hillt ut kunnat ansluta sig till promemoriansöverväganden. Hovrätten över och och Industriförbundanser t.ex, att det underlag som presenterats i promemorian är alltförknapphändigt för antagandet att de aktuella direktivens krav på sekretess för"förtrolig information" är tillgcxlosett genom reglema i 8 kap. 5 §första stycket 1 sekretesslagen. har cxkså ifrågasatt om dentystnadsplikt som skall gälla enligt direktivet om offentlig kontroll avlivsmedel möjliggör sådana undantag från sekretessen för vissa allmäimaintressen som gäller enligt 8 kap. 7 § sekretesslagen. ,, Svenska Bankföreiungen cxh anseratt förslaget inte uppfyller de krav som direktiven ställer cxh föreslär därföratt 8 kap, 5 § första stycket 1 ändras på så sätt att någon skadeprövning intelängre skall gälla. Enligt mening är det en avgörandeskillnad mellan den sekretess som direktivbestämmelsen föreskriver cxh den som8 kap, 5 § sekretesslagen innehåller. Sekretesslagens bestämmelse innebärnämligen enligt inspektionen i motsats till direktivet en presumtion för att deuppgifter om affärs- cxh driftförhållanden som ett institut lämnar äroffentliga. Vad som betraktas som förtrolig information i andra länder cxhdärför är föremål för sekretess där skulle alltså med den uppläggning somföreslås i promemorian kunna komma att bli offentlig genom att den svenskatillsynsmyndigheten får uppgiften, I sitt samarbete med andra tillsynsmyndigheterskulle följaktligen inte kunna garantera sekretess föruppgifter som överlämnas till inspektionen. Ocksåi nu nämnda remissvar berörs frågan om meddelarfriheten cxh ifrågasätts skyddetför uppgifter om tredje man på samma sätt som redogjorts för i avsnitt 5. Sverigehar genom åtagit sig att från avtalets ikraftträdande den 1 januari1993 följa sekretessbestämmelser beträffende olika tillsynsorgan inom följandeområden. - Det s.k. första banksamordningsdirektivet (77/780/EEG)artikel 12. Bestämmelsen har fått sin nuvarande lydelse genom artikel 16 i det s.k.andra banksamordningsdirektivet (89/646/EEG). - Direktivet om gmppbaserad tillsyn av kreditinstitut(83/350/EEG) artikel 5.3. Bestämmelsen hänvisar till artikel 12 i första banksamordningsdirektivet. Bestämmelsemahar följande innebörd. Personer som är eller har varit anställda hostillsynsmyndigheter samt revisorer cxh experter som är verksamma förmyndighetens räkning skall vara bundna av tystnadsplikt. Tystnadsplikten innebäratt förtrolig informafion som erhållits i tjänsten Prop. 1992/93:120 inte fårröjas till någon annan person eller myndighet utom i sammandrag som omöjliggöridentifikation av enskilcfe institut, med förbehåll för fell som omfettas av straffrättsliglagstiftning. Tystnadsplikten skall inte hindra det informationsutbyte som fömtsättsäga mm mellan medlemsländeraas tillsynsmyndigheter. Utbyte av information fårdärför ske oberoende av tystnadsplikten. En tillsynsmyndighet som tar emot sekretessbelagdinformation från ett annat lands tillsynsmyndighet skall dcxk se till attsekretessen för dessa uppgifter består. Den mottagna informationen får inteheller använcfes annat än för vissa begränsade ändamål. I vissa undantagsfellfår sekretessbelagd infonnation yppas oavsett om den inhämtats inom landeteller härrör från en medlemstats tillsynsmyndighet. Undantag från sekretessengäller vid civilrättsliga eller kommersiella förferanden när ett kreditinstitutförsatts i konkurs eller underkastats tvångslikvidation. Vidare gäller undantagfrån sekretessen i processam-manhang, om något av tillsynsmyndighetens besluthar överklagats eller på annat sätt blivit föremål för rättslig åtgärd. Sekretessbelagdinformation får cxkså i vissa fell lämnas till andra tillsynsmyndigheter inom sammasektor, till organ som handhar ett kreditinstituts konkurs eller likvicfetion,till personer som är ansvariga för obligatorisk revision av finansiellainstituts räkenskaper cxh till centralbanker. Enproposition om EES-anpassad lagstiftning om banker cxh kreditmarknadsbolag m.m.med förslag till ändringar i lagstiftningen för banker, kreditaktiebolag cxhfinansbolag i anledning av bl.a. det andra banksamordningsdirektivet utarbetas fn.i . Lagändringaraa avses träcfe i kraft i den 1 januari1993. - Direktivet om samordning av lagar cxh andra förfettningarsom avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper(fondföretag) (85/611/EEG) artikel 50. - Direktivet med ändring av direktiv /390/EEG omsamordning av kraven på upprättande, granskning och spridning av prospekt somskall offentliggöras vid upptagande av värdepapper till officiell notering vid fondbörs(87/345/EEG) artikel 25.