prop · GF03150 · 1992-01-01 00:00:00 — 92/9393/94 94/9595/96 96/97 Transfereringar till hushåll 23,5%23,22,7%22,2%21,Konsumtion, investering 31,0%30,29,29,5%28,9%Övriga utgifter 13,0%12,12,12,3%12, Summa utgifter 67,4%67,65,63,9%62,Skatter och avgifter 51,5%50,50,0%49,6%49,Övriga inkomster 6,7%6,5,5,6%5,Räntor (AP-fonden) 3,5%3,3,0%2,9%2,Summa inkomster 61,7%60,58,58,0%57,Finansiellt sparande -5,7%-7,-6,-5,9%-5, Skattekvoten beräknas falla . Bruttouppbörden av fysiska personers inkomstskatt ökar i genomsnitt med 4,. BNP antas öka med i genomsnitt 5,. Detta medför att utvecklingen av fysiska personers inkomstskatt och kommunalskatteuppbörd tillsammans bidrar till en minskning av skattekvoten . Bland övriga faktorer som bidrar till att skattekvoten faller kan nämnas slopandet av förmögenhetsskatten, sänkningen av den högsta skattesatsen för mervärdeskatt från till och en låg ökningstakt av inkomster från juridiska personers inkomst- skatt, bl.a. på grund av att avskattningen av företagens reserver upphör . Regeringen har uttalat som målsättning att sänka de skatter som verkar tillväxthämmande. Huvuddelen av skattkvotssänkningen förklaras dock av andra faktorer. Den offentliga sektorns inkomster exkl. skatter beräknas ligga kvar på en oförändrad nominell nivå. Mätt som andel av BNP innebär detta en minskning . Utvecklingen av AP-fondens ränteinkomster förklarar av denna minskning. Fr.o.m. /94 bortfaller vissa engångsinkomster på statsbudgeten, upphör återbetalning och ränteinbetalning till statslån från de affärsverk som bolagiseras. Detta bidrar till en sänkning av inkomstkvoten med . Vidare bidrar utvecklingen av kommunernas inkomster exkl. skatter och statsbidrag till en sänkning . Utgiftskvoten beräknas falla . Därav svarar den offentliga konsumtionen för en minskning om . De offentliga investeringarnas andel av BNP faller med över perioden. Detta innebär att den offentliga sektorn ian- språktar en mindre andel av de reala resurserna i samhället 1996/97 än 1992/93. Transfereringar till hushåll minskar som andel av BNP . Övriga utgifter minskar som andel av BNP . 9 Konsekvenser av en långsiktig utgiftsstrategi Som framgår av avsnitt 4 har regeringen beslutat att arbeta utifrån en långsiktig strategi för de offentliga utgifterna. Nedan redovisas två beräkningsexempel i syfte att visa hur den offentliga sektorns totala utgiftsutrymme påverkas vid olika restriktioner för den offentliga utgifts-utvecklingen. Trots en relativt god ekonomisk tillväxt beräknas utgiftsutrymmet för den offentliga sektorn i båda dessa exempel understiga den som följer av redan fattade beslut och gjorda åtaganden. 9.1 Beräkningsexempel Det första beräkningsexemplet bygger på regeringens bedömning reviderade finansplan om behovet av minskade offentliga utgifter. Denna bedömning innebär att det tillgängliga utgiftsutrymmet /94 - 1995/96 minskar realt med . Det tillgängliga utgiftsut- rymmet /96 enligt detta alternativ, understiger den beräknade utgiftsnivån enligt LK-kalylen med i löpande priser. Den årliga ökningen av besparings- kravet har med utgångspunkt från detta fördelats med lika belopp under budgetåren 1993/94 - 1995/96 och uppgår därmed till . Beräkningen visas i tabell 9.1. Tabell 9.1 LUS-beräkningar, exempel 92/93 93/94 94/95 95/96 Totalt Utgiftsnivå enligt LK 988,31023,5 1052,9 1094,6 Utgiftsutrymme enligt LUS 988,31011,5 1028,9 1058,6 Sparkrav respektive år 12,0 24,0 36,036,0 Sparkrav jämfört medföregående år 12,0 12,0 12,036,0 I detta exempel uppgår underskottet i offentlig sektor /96 fortfarande till ca eller 3,av BNP. Ett andra exempel bygger på att EG:s konvergenskrav avseende det offentliga sparandet skall vara uppfyllt /97. Detta betyder att sparandeunderskottet i offentlig sektor inte får vara större än av BNP. Tabell 9.2 LUS-beräkningar, exempel 92/93 93/94 94/95 95/96 96/97 Totalt Utgiftsnivå enligt LK 988,31023,5 1052,9 1094,61141,6 Utgiftsutrymme enligt LUS 988,31014,1 1034,1 1066,41104,0 Sparkrav respektive år9,4 18,8 28,237,6 37,6 Sparkrav jämfört medföregående år 9,4 9,4 9,4 9,4 37,6 Källa: Detta exempel ger ett utgiftsutrymme som medför krav på utgiftsminskningar om sammanlagt . exemplet har dessa fördelats så att kravet på utgiftsminskningar ökar med . Om utgifterna utvecklas i enlighet med detta exempel kvarstår ett underskott i offentlig sektor om eller 3,av BNP slutåret. 9.2 Samhällsekonomiska effekter Offentliga underskott av den storleksordning som redovisas skulle ha negativ inverkan på räntor, prisutveckling och därmed konkurrensförmågan och de långsiktiga tillväxtförutsättningarna. Besparingar i de offentliga utgiftsåtagandena i syfte att förbättra det offentliga finansiella sparandet får återverkni- ngar på samhällsekonomin, dvs på produktion, sysselsättning inflation, bytesbalans, räntor m.m. De positiva effekterna av att besparingar genomförs blir tydliga i ekonomin framför allt i ett längre perspektiv. Även om enskilda positiva effekter är svåra att kvantifiera är följande aspekter dock av stor betydelse. En besparing i de offentliga utgifterna kan genomföras på olika sätt. Vilka effekter som uppstår i produktion och sysselsättning beror bl.a. på var inom de offentliga utgifterna, som besparingarna genomförs. En första distinktion måste göras mellan offentlig konsumtion och offentliga transfereringar. Det är också viktigt att skilja på effekter . Underskotten i de offentliga finanserna kan skapa ett tryck uppåt på räntorna. Den offentliga sektorns upplåningsbehov orsakar påfrestningar på kreditmarknaden och ett högre inhemskt ränteläge. Detta innebär att investeringar trängs undan, vilket i sin tur leder till långsammare tillväxt. Utgiftsnedskärningar skapar förutsättningar för låg inflation och ett internationellt konkurrenskraftigt ränteläge och därmed bättre tillväxt- möjligheter. Utbyggnaden av den konkurrensutsatta sektorn hämmas av en alltför stor offentlig sektor. Den konkurrensutsatta sektorns behov av reala resurser måste tillgodoses när den internationella efterfrågan växer. Sådant utrymme skapas för den konkurrensutsatta sektorn framförallt genom besparingar i den offentliga sektorn. Avgörande för möjligheten till låg arbetslöshet är ekonomins anpassningsförmåga. På är det rimligt att anta att expansionen av den konkurrensutsatta sektorn leder till en högre total tillväxt p.g.a. en snabbare produktivitetstillväxt i denna sektor jämfört med offentlig sektor. Återigen är det viktigt att skilja på effekterna av en minskning i den offentliga konsumtionen å ena sidan och en minskning av de offentliga transfereringarna å andra sidan. En nedskärning i offentlig konsumtion skapar ett större utrymme för expansion av den konkurrensutsatta sektorn än motsvarande nedskärning av transfereringarna. En minskning av den offentliga konsumtionen har i allmänhet en större effekt på efterfrågan och därmed på produktion och sysselsättning, än motsvarande neddragning av hushållstransfereringarna. I ett kortsiktigt perspektiv kan såväl sysselsättningen som produktion minska till följd av en utgiftsminskning. Sysselsättningen kan på kort sikt beräknas minska i ungefär samma storleksordning som BNP, dvs en procentenhet lägre BNP motsvarar i runda tal en ökning av arbetslösheten med en procentenhet. Den kortsiktiga negativa effekten på sysselsättningen blir mindre om utgifts- nedskärningen görs i transfereringarna. Därmed blir också besparingens nettoeffekt på statsbudgeten större i detta fall. 9.3 Krav på strukturella förändringar Av LK-beräkningarna framgår att offentliga sektorns finansiella sparande under hela LK-perioden visar betydande underskott. Om resurser skall kunna omfördelas för åtgärder för att främja den allmänekonomiska tillväxten som den offentliga utgiftsutvecklingen begränsas betyder detta att det finns behov av att, genom explicita beslut, styra utgifter till dessa prioriterade områden och att minska dem på andra. reviderade finansplan lägger regeringen fast strategin för den ekonomiska politiken: * Öka den ekonomiska tillväxten genom strategiska skattesänkningar, infrastrukturinvesteringar, satsning på forskning- och utbildning och andra åtgärder som stimulerar till investering och sysselsättning i . * Sanera de offentliga finanserna för att säkra en låg inflation och låg ränta, bereda utrymme på kapitalmarknaden för investeringar och uppfylla . * Skärpa konkurrenstryck och förändringstryck inom hela den svenska ekonomin. Det innebär en valfrihetsrevolution för medborgarna. I bilaga 10 till LU 92 sägs bl.a. att den begränsade tillväxttakt som är att vänta och de krav som den internationella integrationen ställer, gör att utvecklingen av de offentliga utgifterna inte kan fortsätta enligt nu gällande beslut och gjorda åtaganden. Om målet för finanspolitiken dessutom är att sänka skattetrycket och minska de offentliga utgifterna som andel av BNP, krävs omfattande åtgärder. Enligt samma bilaga finns det två vägar att gå för att ändra utgiftsutvecklingen: minska automatiken eller att genomföra strukturella förändringar i de automatiskt löpande systemen. Det är särskilt angeläget att genomlysa och förändra de utgiftssystem vars måluppfyllelse är låg. I det sammanhanget bör även automatikens inverkan genomlysas. För flera system gäller dessutom att de till sin konstruktion negativt påverkar sparande och arbetskraftsutbud och därmed inte bidrar till den allmän- ekonomiska tillväxten. 9.3.1 Pågående förändringsarbete Regeringen visar i den reviderade finansplanen att viktiga steg i en omläggning av den ekonomiska politiken redan tagits genom en omfattande genomgång och omprövning av olika system, t.ex. omvandling av socialförsäkringssystem, kommunernas omvandling, reformering av stödet till bostadsfinansieringen samt avregleringar och privatiseringar. Några exempel på dessa redovisas nedan. Infrastruktur och avreglering på kommunikationsområdet På kommunikationsområdet pågår ett arbete för att åstadkomma efffektivare utnyttjande av befintliga resurser. Regeringens inriktning att öka utbyggnaden av infrastrukturen, särskilt vad gäller vägar och järnvägar, uppnås dels genom den pågående nivåhöjningen av tillgängliga investeringsmedel och dels genom ett effektivare utnyttjande av befintliga resurser. Denna effektivisering kommer bl.a. att ske genom förbättrad upphandling och som följd av en reformerad investeringsplanering. Åtgärder för ett effektivare resursutnyttjande på kommunikationsområdet gäller också avskaffandet av konkurrensbegränsningar genom avreglering och avmonopolisering. En stor del av pågående översyner syftar därför till effektivisering genom ökad konkurrens och fungerande marknader. Det gäller bl.a. luftfarten, sjöfarten, fordonskontrollen samt posten och teleområdet. och högskolor Enligt en departementspromemoria (och högskolor, Ds 1992:1) skall styrningen av högskoleområdet ändras från nuvarande detaljstyrning och detaljreglering till en mera mål- och resultatorienterad styrning med uppföljning och utvärdering för att säkra kvaliteten i verksamheten. Nedanstående principer presenteras i promemorian: - genom öppen konkurrens nås högre kvalitet - det skall finnas ett starkt samband mellan utbildningsuppdrag, studenttillströmning och resurstilldelning - statsmakternas dimensionering uttrycks i mer övergripande termer Utgångspunkten är en garanterad bastilldelning av medel till högskolorna som knyts till utbildningsuppdraget. Studenternas val av högskola och utbildningsprogram bör därutöver påverka resurstilldelningen. beslutade om en ny livsmedelspolitik (prop. 1989/90:146, JoU25, rskr. Den livsmedelspolitiska reformen fullföljs nu i enlighet med detta beslut. Detta innebär en successiv avreglering av jordbruket med en övergång till ett mer marknadsinriktat system. En viktig utgångspunkt i riksdagsbeslutet är att samma villkor ska gälla för jordbruket som för andra näringar. I den nya livsmedelspolitiken lyfts konsumentperspektivet fram. Konsumenternas krav på tillgång till ett varierat utbud av livsmedel av god kvalitet och till rimliga priser bör tillgodoses. Utförsäljning av statligt ägda företag beslöt att bemyndiga regeringen att sälja statens aktier i 35 helt eller delvis ägda statliga bolag (prop. 1991/92:69). Försäljningen av de 35 företagen bör ses som ett långsiktigt program. Medan programmet pågår kan nya företag förutses tillkomma som kvalificerade för privatisering. Försäljningen skall inledas och successivt inriktas på en volym av ca . Intäkterna kommer att minska behovet av upplåning och sänka ränteutgifterna och därmed långsiktigt förstärka statsbudgeten. Den första försäljningen kommer att genomföras . Ett antal försäljningar är under förberedelse. Regeringen kommer i budgetpropositionen 1993 att redovisa försäljningsutfallet för . Påfrestningarna på pensionssystemen väntas framöver bli stora. Detta förklaras av att de framtida pensionärerna dels blir fler, dels kommer att ha högre pensionskrav till följd av att de har fler intjänandeår och därmed högre ATP. Det nuvarande systemet är behäftat med ett antal allvarliga systemfel. Det är starkt beroende av en real tillväxt i ekonomin och av hög produktivitet. Systemet ger vidare låga incitament för ett ökat hushållssparande. Ett ökat hushållssparande är en viktig förutsättning för ökade investeringar och därmed högre tillväxt i ekonomin. Kopplingen mellan avgifter och förmåner är svag vilket är negativt för arbetskraftsutbudet. I perspektivet av begränsad ekonomisk tillväxt framöver och demografiska för- skjutningar, där den förvärvsarbetande befolkningens relativa andel sjunker, kommer pensionssystemet att utsättas för stora påfrestningar. Regeringen har därför tillsatt en arbetsgrupp som har i uppdrag att lämna förslag till ett nytt pensionssystem utifrån följande utgångspunkter: - hur skapa bättre stabilitet i systemet? - hur öka det totala sparandet i samhället? - hur skapa ett större samband mellan avgifter och förmåner? Stödet till bostadsfinansieringen Statens kostnader för bostadsstödet har ökat snabbt till följd av ökade byggkostnader i förening med ett högt ränteläge och ett kraftigt ökat bostadsbyggande. Framför allt byggkostnaderna har kraftigt ökat bl.a. till följd av den höga subventioneringen. Regeringen har mot bakgrund av ovanstående tillsatt en utredare i syfte att presentera ett nytt system för det framtida bostadsstödet. I komplet-teringspropositionen presenterar regeringen ett förslag som bl.a. innebär en successiv minskning av bostadssubventionerna. gäller nya regler inom sjukför- säkringen. En sjuklöneperiod införs och arbetsgivaren åläggs ett rehabiliteringsansvar för de anställda. Dessutom har aviserats att skall införas fr.o.m. . Arbetsskadeförsäkring Arbetsskadeförsäkringen finansieras av en socialavgift samt via avkastningen från arbetsskadefonden. Det ackumulerade underskottet per uppgick till . I tilläggsdirektiv till utredningen för översyn av vissa frågor inom arbetsskadeförsäkringen har regeringen begärt en genomgripande översyn av hela arbetsskadeförsäkringen (1991:109). Utredningen skall se över grunderna för vad som skall betraktas som arbetsskada. Ett delbetänkande skall avlämnas i denna delfråga. Vid översynen skall även möjligheten prövas att införa en för arbetsgivare obligatorisk arbetsskadeförsäkring som tecknas i privat försäkringsbolag. Även förutsättningarna för ett avgiftsuttag som differentieras med hänsyn till skaderisken skall övervägas. Slutbetänkande skall redovisas . Regeringen föreslår i en kommunalekonomisk proposition att ett 20-tal av de specialdestinerade statsbidragen avvecklas tillsammans med skatteutjämningssystemet och avräkningsskatten. Sammantaget svarar dessa för av nettobidragen till den kommunala sektorn (1991). Ett nytt statsbidragsystem föreslås genomföras . Det nya s.k. statliga utjämningsbidraget för kommunerna föreslås få en utformning som innebär att regeringen i princip fastställer en generell bidragsram med utgångspunkt i vad som bedöms vara förenligt med det samhällsekonomiska utrymmet för den kommunala sektorn. Det innebär att i stort sett all automatik i statsbidragen Ramar för förvaltningskostnader I budgetpropositionen 1992 föreslår regeringen att ett nytt system för budgetering av myndigheternas ramanslag m.m. skall införas fr.o.m. /94. Syftet med förändringen är bl.a. att öka myndigheternas inflytande på lönebildningen, förändra styrningen av myndigheterna mot en minskad detaljreglering samt ge myndigheterna klara ekonomiska ramar för verksamheten. Det nya systemet innebär att myndigheternas ramanslag skall vara beräknade med beaktande av samtliga resursslag och prisökningar. Inom anslaget skall ett utrymme beräknas för lönekostnader, övriga förvaltningskostnader samt lokalkost-nader. Anslagsnivån blir därmed ett uttryck för det likviditetsutrymme som myndigheterna har tillgång till under det löpande budgetåret. Merutgifter eller överskridanden för löneökningar kommer därmed inte, som i dagens system, att medges under budgetåret. För att täcka denna typ av merkostnader under verksamhetsåret kan myndigheterna istället utnyttja den möjlighet till anslagssparande och anslagskredit som ramansla- get medger. En särskild utredare har tillkallats med uppgift att föreslå hur systemet i detalj skall utformas. Mottagande av asylsökande och flyktingar En utredning har tillsatts med uppgift att se över det nuvarande systemet för mottagande av asylsökande och flyktingar. Syftet är att motverka långa vistelser i flyktingförläggningar och att göra mottagandet mer flexibelt och mindre kostnadskrävande. Sjukvårdens finansiering och organisation totala kostnaderna för hälso- och sjukvården uppgick till . Dessa påverkas till stor del av befolkningsutvecklingen. har personer i åldern och däröver ökat sin andel av hälso- och sjukvårdens kostnader. kommer antalet personer att fortsätta öka. Den kommunalekonomiska kommittén framhåller att nya resurskrav inom den samlade kommunala sektorn måste mötas genom effektiviseringar. Produktivitetsdelegationen har upp- märksammat den svaga produktivitetsutvecklingen inom hälso- och sjukvården. Regeringen har därför tillsatt en kommitté som skall se över hälso- och sjukvårdens resursbehov, modeller för finansiering, organisation m.m. 13. En utredning har tillsatts för att föreslå utformning och finansiering av en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Syftet är bl.a. att alla på arbetsmarknaden skall tillhöra försäkringen, att avgiften till försäkringen skall kopplas till lönebildningen och att de totala kostnaderna skall hållas oförändrade. för regeringens handikappolitik är att människor med funktionshinder skall få möjlighet till ett liv på samma villkor som övriga medborgare. Ekonomisk trygghet, inflytande över den egna situationen och ett samhälle som utformas med hänsyn tagen till människor med funktionshinder är viktiga mål. avser regeringen att lägga fram ett förslag till ökat stöd för personer med handikapp grundat på förslaget från handikapputredningen (SoU 1991:46). 9.3.2 Ändamålsområden För att underlätta en prioriteringsdiskussion kan statsbudgetens utgifter redovisas på olika sätt. Ett sådant sätt kan vara att dela in budgetens utgifter i olika ändamål. En sådan ändamålsindelning finns enligt internationellt vedertagna principer. Nedan redovisas en annan som bättre bör kunna tjäna som underlag för ställningstagande till fördelningen av statsutgifterna: - försvar - utbildning och forskning - stöd till barnfamiljer - pensioner - åldringsvård och handikappomsorg - bostadsförsörjning - näring - infrastruktur - åtgärder inom arbetsmarknadsområdet - statsskuldräntor - övrigt Om resultatet av de ovan redovisade förändringsprojekten blir tillräckliga för att uppfylla kraven i en långsiktig utgiftsstrategi är svårt att uppskatta. Däremot är det möjligt att att få en uppfattning om fördelningen av beslutade resurser, och dess konsekvenser , i LK:n genom att dessa fördelas enligt ändamålsområdena ovan (se tabell 9.4). Tabell 9.4 Ändamålsindelning av statsbudgetens utgifter Fasta priser, miljarder kronor Ändamål 92/93 93/94 94/95 95/96 96/97 Genomsnittlig Procentuell förändring Försvar 39,938,9 39,1 39,339,5 -0,3 Utbildning och forskning 51,232,4 32,5 33,233,4 -10,1Stöd till barnfamiljer45,146,2 46,2 46,446,8 0,9 Pensioner, åldrings- ochhandikappomsorg 92,786,1 85,0 83,882,6 -2,8 Bostadsförsörjning 37,834,6 28,1 24,622,3 -12,4Näring11,46,15,4 4,9 6,3-13,8 Infrastruktur 22,119,4 19,419,517,4-5,8 Åtgärder inom arbetsmarknadsområdet 24,824,7 24,7 24,524,5 -0,3Statsskuldräntor69,077,8 83,6 85,288,1 6,3 Övrigt183,5 169,9165,9 164,1 163,5-2,8 Källa: Flera av de initierade strukturprojekten finns inom de områden som enligt regeringens uttalade strategi är viktiga att analysera och göra förändringar i. En direkt uttalad överens- stämmelse kan emellertid inte utläsas mellan de formulerade prioriteringarna, de strukturprojekt som är under genomförande och de resurser, med åtföljande konsekvenser , statsmakternas nuvarande beslut innebär (tabell 9.4). Att prioriterade områden, utifrån tillväxtmålet, som t.ex. högskola och forskning (exkl. skolan vilket delvis påverkas av minskade sektorsbidrag till kommunerna) får ett realt tillskott. Andra mindre prioriterade områden får däremot minskade tillskott vilket delvis framgår av tabellen. Vissa områden borde, utifrån igångsatta projekt med syfte att minska utgifterna, få minskade resurser . I vissa fall får dessa reformer en besparingseffekt på statsbudgeten först . Detta kan exemplifieras med bostadssektorn. Detta understryker behovet av att beslut om strukturförändringar fattas . Vissa av de redovisade strukturprojekten kan förutses innebära att utgiftsstrycket ökar ytterligare inom områden såsom utbildning, vård och omsorg samt infrastruktur. För att åstadkomma dessa omprioriteringar inom ramen för oförändrade resurser är ytterligare utgiftsminskningar nödvändiga för att bl.a. främja tillväxten och upprätthålla den svenska konkurrenskraften i samband med den internationella integrationen. Om det skall vara möjligt att styra de begränsade offentliga utgifterna till prioriterade områden är det nödvändigt att upprätthålla ett förändringstryck inom den offentliga sektorns samtliga områden. Detta måste ske främst via kontinuerliga analyser och strukturförändringar inom ramen för en långsiktig utgiftsstrategi. 10 Känslighetsanalys I syfte att analysera den samhällsekonomiska utvecklingens betydelse för den offentliga sektorns finansiella utveckling har kalkyler gjorts med utgångspunkt i en sämre internationell ekonomisk utveckling. 10.1 Den samhällsekonomiska utvecklingen Utvecklingen för svensk ekonomi beror till en del på den ekonomiska utvecklingen i vår omvärld. I huvudscenariet sker en gradvis återhämtning , vilket bidrar till en god svensk utveckling genom förbättrade exportmöjligheter. Osäkerheten kring den internationella konjunkturens utveckling är dock betydande i synnerhet vad gäller viktiga länder som , och . I det alternativa scenariet antas den internationella utvecklingen bli betydligt sämre än i huvudscenariet. BNP-tillväxten i OECD-området stannar på 1,och marknadstillväxten för svensk export begränsas till . Till skillnad från huvudscenariet bygger detta scenarie inte på en bedömning av en trolig utveckling. Det ska istället betraktas som underlag för en känslighetsanalys av hur statsfinanserna påverkas av ett alternativt samhällsekonominskt scenarie. Tabell 10.1 Nyckeltal för den samhällsekonomiska utvecklingen i känslighetsanalysen Procentuell förändring från föregående år 1991199219931994 1995 1996 1997 BNP, volym -1,1-0,4 0,5 1,5 1,5 1,21,2 Export, volym -2,71,0 3,04,03,03,03,0 Timlön5,3 3,53,0 3,0 3,0 3,0 3,0 Utbetald lönesumma 3,32,1 0,33,23,33,43,4 KPI (årsgenomsnitt) 9,42,5 1,9 2,5 2,0 2,02,0Arbetslöshet, nivå2,74,4 5,3 5,7 6,0 6,36,5 Som en följd av den sämre internationella utvecklingen blir BNP-tillväxten en dryg procentenhet lägre än i huvudscenariet under 1994-97. Arbetslösheten fortsätter att stiga , vilket bidrar till att hålla tillbaka löneökningarna ännu mer än i huvudscenariet.