prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — konsensusöverenskommelse samt med tiUämpningen av överenskommelserna.Regeringen har också gcxikänt förstärkta överenskommelse beträffandevillkor för bl.a. statsstödda exportkrediter som trädde i Icraft den 15 febmari1992. Med denna överenskommelse marknadsan-passades vUlkoren för de statsstöddakreditema ytterUgare. På gmnd av anpassningen tiU marknadsmässiga räntorför de stats stödda kreditema har statens kostaader för nya krediter i stort sett upphört. TiUsammans med en ökad effektivitet och minskade kursför luster mnebär det att kreditgivningen enUgt SEK:s beräkningar för /93 bör ge överskott. Överskott mbetalas tiU staten. Svängningar kan dock förekomma på gmnd av förändringar i valutakur ser och räntor, varvid nya underskott kan uppkomma. 1992/93:1(K) SEK-systemetför statsstöd tiU finansiering av kapitalvamexporten infördes för att mötaandra länders kraftiga subventioner av deras kapital-varuexport genomexportkrediter. Anpassningen av minimiräntesatsema tiU marknadsräntoma innebäratt subventionsinslaget i nya krediter i stort sett har upphört. Denintemationella konkurrensen med förmånUgare krediter tiU , i förstahand s.k. u-krediter via u-Iandsbi-ståndet, har tenderat att öka under senareår. Intemationella överenskommelser har emeUertid lett tiU en skärpt disciplinäven på detta område. Efterfrågan på projekt och kapitalvaror har minskati de öaditionella köparländema. SEK har i aUt högre grad inriktat sig på atterbjuda krediter utan statsstöd genom att expandera den marknadsmässigaverksamheten. Jag ser positivt på en sådan återgång tiU marknadsmässiga exportkrediter. Möjlighetema att lämna statsstödda krediter förexport är fortfarande i många feU utslagsgivande för svenska företagsmöjUgheter att erhålla order på vissa slag av projekt och på kapitalvaror. Detminskande antalet kredifvärdiga marknader har inneburit en hårdnandekonkurrens. SEK har redovisat bedömningar av det framtidautfaUet för den statsstödda kreditgivningen. Verksamheten kan för budgetåret1992/93 komma att ge ett överskott. Beräkningen av utfaUet är dock osäker.Anslaget bör därför föras upp med ett formellt belopp av . JaghemstäUer att regeringen föreslår att tiU Kostnader för statsstödd exporikredUgivninggenom AB för /94 anvisa ett förslagsanslagpå I . Kostnader för statsstödd exportkreditgivning avseende export av fartygm.m. Under detta anslag redovisas kostaader förräntestöd tiU finansiering av export av fertyg. EnUgt tidigare riksdagsbeslutupphörde denna stödform i och med utgången av . Kostaadsberäknmgenbygger på en bedömning som AB har redovisat och avsertidigare gjorda åtaganden. Kreditgivningen kan resultera i ett överskott.Risken för att anslaget kommer att belastas kan dock mte negUgeras. Anslagetbör därför föras upp med ett formeUt belopp av . JaghemstäUer att regeringen föreslår att tiU Kostnader för statsstOddexportkreditgivning avseende expon av fartyg m.m. för /94anvisa ett förslagsanslag på . Ersättning for extra kostnader för förmånligkreditgivning till 1991/92 Utgift 55 432 748 1992/93 Anslag 70 000 000 1993/94 Förslag 55 000 000 Under detta anslag redovisas extra kostnader somhar uppkommit för vissa äldre förmånUga krediter tiU . Ett nytt systemför s.k. u-krediter mfördes fr.o.m. den (prop. 1983/84:100 bU. C 8, bet. 1983/84:UU15, rskr. 1983/84:334). Detta anslag belastas endastkostnader för åtaganden som har gjorts intiU utgången av år 1984.Kostaadsberäkningen bygger på en bedömning som AB harredovisat. Jag beräknar kostaadema för /94 tiU 55 nuljonerkronor. JaghemstäUer att regeringen föreslår att tiU Ersättningför extra kostnader för förmånligkreditgivning tiU för /94 anvisa ett förslagsanslag på55 . D. Marknads- och konkurrensfrågor Prop. 13 I syfte att uppnå ökad och effektivare konkurrens isåväl privat som offentUg verksamhet har en ny myndighetsstruktar införts påkonkurrensområdet den I juU 1992. Då mrättades det nya meduppgift att verka för effektiv konkurrens i privat och offentUg verksamhet.Sam-tidigt lades () (Kh Statens pris- ochkonkurrensverk (SPK) ner. Vidare fick länsstyrelsema den 1 juU 1992 uppgifterinom konkurrensområdet. Dessa motsvaras i stor utsträckning av dem som Konkurrensverkethar med det undantaget att rättstillämpande uppgifter samlas tiU den centralanivån. kommer därmed verka för en effektiv konkurrens i privatoch offentUg verksamhet tiU nytta för konsumentema (Kh i samverkan medKonkurrensverket informera om den nya konkurrenslagen samt om EES-avtaletskonkurrensregler. Chefen för kommer attprecisera vad länsstyrelsemas konkurrensfrämjande arbete närmare bör omfatta. Riksdagsbeslutet med anledning av 1992 årsbudgetproposition innebar att de konkurrensfrämjande myndighetemadunensionerades med hänsyn tiU aktaella förändringar av poUtUcen ochregelverket på området. Detta gäUer såväl ochKonkurrensverket centtalt som länsstyrelsema regionalt. Resursema för denåtgärdsm-riktade konkurrenstiUsynen förstärktes därvid. Den nya konkurrenslag (prop. 1992/93:56, bet.1992/93:NUI7, rskr. 1992/93:144) som har antagit och som skaUträda i kraft den 1 juU 1993 innebär principella förändringar i domstolsprövningensom inte kunde överbUckas vid föregående års budgetprövning. Stockholmstingsrätt kommer att bh första instans i samtUga konkurrensrättsUga frågor ochtiUförs därigenom ett nytt målområde. Erfarenheterna får utvisa i vad månanslaget D 2. Domstolama m.m. under andra huvudtiteln behöver justeras.Regeringen avser därför att följa upp verksamheten . Vid övergången den 1 juU 1993 tiU den nyakonkurrenslagstiftningen, som har som förebUd, är detsärskUt angeläget med en snabb, likformig och konsekvent rättstiUämpning.Marknadsdomstolens prejudikatskapande roU (kUden nya sammansättningen med domare och ekonomiska experter gerfömtsättningar för detta. Dessa krav kommer också att beaktas i samband med deöverväganden som görs inom regeringskansUet med utgångspunkt idepartementspromemorian (Ds 1992: 38) Domstolsväsendets organisation jämteremissvaren över utredningen. KonkurrenspoUtiken måste i viktiga avseenden byggapå utvärdering av oUka marknaders funktionssätt, konkurrensbegränsningars effekter sarnt vUka resultat som kan nås med olika konkurrenspoUtiska medel. Regeringen bedömer det som angeläget att inriktningen av konkurrens- poUtUcen i ökad utsträckning grundar sig på resultat som forskningen ger. Angelägna forskningsuppgifter finns inom de ekonomiska och juridiska vetenskaperna samt framföraUt i skärningspunkten meUan 49 Det konkurrenspoUtiska forskningsråd som är knutet till 4 1992/93. kommeratt ha en vUctig roU när det gäUer att stunu- Prop. 1992/93:100 leraforskningen på konkurrensområdet. Regeringen kommer att ta upp Bil. 13frågan om insatser för att stärka forskningen på konkurrensområdet i denforskningspoUtiska proposition som regeringen avser att föreläggariksdagen. Arbetet med att förenkla och EG-anpassa dennäringsrättsUga lagstiftningen fortgår. En särskUd utredare har fått i uppdragatt se över frågor om tiUsyn, kompetens- (Kh lämpUghetsprövning m.m. när detgäUer revisorer. 1991/92 Utgift 4 217 000 1992/93 Anslag 5 270 000 1993/94 Förslag 6 080 000 handlägger ärenden enhgtkonkurrenslagen (1982:2:729), lagen (1991:921) om förbud motkonkurrensbegränsning i fråga om jordbmksprodukter, marknadsföringslagen(1975:1418), konsumentkreditiagen (1977:981), lagen (1978:763) med vissabestänunelser om marknadsföring av alkoholdrycker, lagen (1978:764) med vissabestämmelser om marknadsföring av tobaksvaror, konsumentförsäkringslagen(1980:38), lagen (1971:112) om avtalsvillkor i konsumentförhåUanden, lagen(1984:292) om avtalsvillkor meUan näringsidkare, produktsäkerhetslagen(1988:1604), prismformationslagen (1991:601) samt lagen (1992:138) omtiUämpning av avtal meUan , och EEG om civU luftfart. Marknadsdomstolenhar i sin anslagsframställning för pericxlen 1993/94 - 1995/96 anfört attdomstolen har tiU huvuduppgift att på gmndval av ett antal bestämda lagarmeddela avgöranden i anhängiggjorda ärenden. Detta är en entydig uppgift cKhnågon altemativ inriktning av verksamheten kommer inte i fråga, om inte den marknadsrättsUgalagstiftningen genomgår omfattande förändringar. Även den dömande verksamhetensfektiska omfattning står utanför domstolens kontroU. haranfört att syftet med verksamheten haruppnåtts. Resultatet av verksamheten kan mte utvärderas i mera preciseradetermer. Det finns dcKk skäl att anta att effektiviteten i verksamheten harökat. EnUgt bör verksamhetens mriktning Ugga fest undertreårsperioden. Domstolen har vidare erinrat om att statsmaktema under många årbe-slutat om realt oförändrade resurser för domstolen på gmnd av den storaarbetsbelasbiingen. Domstolen har bedömt att denna kommer att bestå eUer ökanågot. 1992/93:100 BU. Detövergripande målet för skaU vara att på ett rättssäkert sättoch inom rimlig tid avgöra de mål (Kh ärenden som den har att handlägga samtatt leda rättsutvecklingen (Kh främja en enhetiig rättstillämpning mom detmarknadsrättsliga området. ResurserRamanslag 1993/94 1993/94 1994/95 1995/96 Jag delarMarknadsdomstolens bedömningar i anslagsframställningen avseende perioden1993/94 - 1995/96 vad gäller de hittillsvarande erfarenhetema av verksamheten.Resultaten har inte utvärderats i mer preciserade termer. Indikationer finnsdock på att effektiviteten i verksamheten har ökat. Marknadsdomstolensverksamhet styrs av de lagar som anger ramen för verksamhetsområdet och avinitiativ från dem som kan anhänggöra ärenden inför domstolen. Detta kommer attgälla även . Den europeiska integrationen, den nya konkurrenslagen (Khandra förändringar i marknadsrätten som övervägs kommer att påverka domstolenmen inte föranleda någon väsentiig förändring av inriktaingen ellerarbetssättet. Jag delar bedömning av de kravsom kommer att ställas på domstolen och vill stryka under behovet av en snabb,likformig och konsekvent rättstillämpning. Det övergripande målet för domstolenskall därför vara att på ett rättssäkert sätt och inom rimlig tid avgöra de måloch ärenden som den har att handlägga samt att leda rättsutvecklingen ochfrämja en enhetiig rättstillämpning inom det marknadsrättsliga området. har redan erhållit ökade medelför att förstärka sm per-sonal till följd av de krav som europaintegrationenoch den nya konkurrenslagen ställer. Min bedömning är att domstolen underplaneringsperioden i princip bör disponera oförändrade resurser. Ettrationaliseringskrav om bör gälla för domstolen enligt den princip somtillämpas generellt i årets budgetförslag. Jag bedömer att medel för verksamheten bör anvisasöver ett treårigt Prop. 1992/93:100 ramanslag. Planeringsramen för pericxlen 1993/94 - 1995/96 harmot denna bakgmnd beräknats till . Chefen för har tidigare i dagredovisat ett förslag om generell räntebeläggning av statiiga medelsflöden samtpresenterat den modell som bör tillämpas. kommer /94 att tillämpa denna modeU. kommer därföratt tilldelas ett räntekonto med kredit i (Kh medlen underanslaget D I. förs till detta konto. Anslaget för har budgeterats utanhänsyn till de tekniska justeringar som måste göras tiU följd av ändringen avnivån på lönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen förStatshälsan, övergången till lån i samt de nya principemaför budgeteringen av anslagen. Riktiinjema för dessa förändringar har tidigaredenna dag redovisats av chefen för (bilaga I, Statsbudgetenoch särskilda frågor, avsnitt 2.2). Det belopp som kommer att ställas tillmyndighetens disposition kommer slutiigt fastställas enligt de redovisaderiktlinjema (Kh kan därför awika från det nu budgeterade beloppet. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.godkänna att den övergripandemålsättningen för verksamheten inom ansvarsområde skaU varai enlighet med vad jag har förordat, 2.tiU /94 anvisa ett ramanslag på . 1992/93 Anslag 61 000 000' 1993/94 Förslag 62 000 000 är central förvalmingsmyndighetför konkurrensfrågor. Det övergripande målet för är attfrämja en effektiv konkurrens i såväl privat som offentiig verksamhet. Inriktaingen av vericsamheten vid Konkurrensverketredovisades budgetproposition (prop. 1991/92:1(X) bil. Densärskilde uti-edare (dir. 1991:125) som tillkallades för att förberedainrättandet av påböljade arbetet med mål- CKhresultatstyming. Regeringen har senare i regleringsbrev för /93preciserat övergripande mål, verksamhetsmål och resultaticrav. Detta underiaghar legat till gmnd för den verksamhetsplanering som genomförts vid myndigheten(Kh som finns redovisad i anslagsframställningen för perioden /94 -1995/96. har i sin framtidsbedömning bl.a. redovisat vad ett närmandetill EG:s ordning på konkurrensområdet, både genom EES- Prop. 1992/93:100avtalet ckU genom en EG-anpassadsvensk konkurtenslag innebär för verk- Bil. 13 samhetens inriktaing.Konkurtensverket har i en skrivelse tiU regeringen redovisat eninventering av möjUga åtgärder när det gäller avreglering (Kh hinder förkonkurrens inom offenUig sektor. Med de tidigare givna fömtsättaingama förverksamheten, den genomförda verksamhetsplaneringen och den redovisadeframtidsbedömningen som gmnd har preciserat de mål som börgälla för verksamheten. anger som sitt övergripande målatt verka för en effektiv konkurrens i privat (Kh offentiig verksamhet tiUnytta för konsumentema. Verksamhetsmålet är att aktivt motverka och ingripamot konkurrensbegränsningar som skadar konsumentema samt att verka för ettkonkurrens-inriktat synsätt i samhäUet. har som resultaticrav angivit attverket skall tilllämpa konkurtenslagstifmingen på ett snabbt, kompetent,likformigt (Kh rättssäkert sätt, de förslag som lämnas angående avregleringoch konkurrens inom offentiig sektor skaU vara rätt prioriterade, konkreta ochgenomarbetade, den information som lämnas skall vara relevant, lättillgängligoch saklig samt att det skall vara balans mellan verkets olika verksamhetsgrenar.Verksamhetsmålen är relaterade till hur de viktigaste intressentema uppfattarvericsamheten (Kh mätaingar av måluppfyllelsen kommer attske genom upprepade kunskaps- och attitydundersökningar riktade till deviktigaste intressentgmppema. Vid sidan om mätningar av måluppfyllelsen kommerKonkurrensverkets övriga aktiviteter att registteras och redovisas ikvantitativa termer. Antalet ärenden inom ramen för tillämpningen avkonkurtenslagstifmingen kommer att redovisas fördelat på olika kategorier avbeslut med beräkning av genomsnittiiga handläggningstider. Motsvaranderedovisningar kommer att göras av avregleringsförslag respektive förslag föratt öka konkurrensen i offentiig sektor. Informationsinsatser (Kh aktiviteterav engångskaraktär kommer att redovisas i kvaUtativa termer. De medel som står till verkets förfogande ärlagtillämpning, förslag tiU förändringar av gällande regelverk m.m. (Khinformation. kommer verksamheten särskilt att inriktas påatt tillämpa den nya svenslca konlcurrenslagen och EES-lagenskonkurtensbestämmelser, att utarbeta avregleringsförslag, att utarbeta förslagför ökad konkurtens i offentiig verksamhet, att följa upp avreglering ochkonlcurrens i offentiig sektor samt att informera och stimulera till ettkonkurrensinriktat synsätt. 1992/93:100 BU.13 Förden kommande treårspericxlen skaU det övergripande målet för Konkurrensverketvara att verka för en effektiv konkunens i privat och offentiig verksamhet tiUnytta för konsumentema. Verket skall aktivt motverka CKh ingripamot konkurrensbegränsningar som skadar konsumentema, lämna förslag om ökadkonkurtens i offentiig verksamhet CKh om avreglering, följa upp genomfördaförändringar i det offentiiga regelverket som syftar tiU att öka konkurrensensamt verka för ett konkurrensinriktat synsätt i samhället. Resursen Ramanslag1993/94 Konkurtensverketinrättades (kU kansålunda inte redovisa någon verksamhet för /92. Någonresultatanalys kan följaktligen inte göras. De konkurrensvårdandemyndighetemas stmktar CKh uppgifter har nyUgen förändrats. Genom nedläggningenav NO och SPK och inrättandet av har betydandeeffektiviseringsvinster kunnat göras. Verksamheten har även anpassats till denya krav som (Kh förändringama av den nationellakonkurtenspolitiken stäUer. Jagdelar framtidsbedömning beträfiande de krav som kommerställas på verksamheten tiU följd av de nya förhållandena på konkurtensområdet.Konkurrensverkets övergripande mål skall vara att verka för en effektivkonkurtens i privat och offentiig verksamhet tUl nytta för konsumentema. Detmnebär att den inriktning av verksamheten som beslutade om närverket inrättades kommer att gälla . Verket skall tillämpa konkurtenslagstifmingen påett snabbt, kompetent, Prop. 1992/93:100 likformigt CKh rättssäkert sätt, deförslag om avreglering och ökad konkur- Bil. 13 rens i offentiig sektor somlämnas skaU vara rätt prioriterade, konkreta och genomarbetade, den informationsom lämnas skaU vara relevant, lättUlgäng-1ig CKh saklig samt mellan verketsolika verksamhetsgrenar skaU det vara en bra balans. Intemationella erfarenheter visar att övergångentiU den typ av konkur-renslagstiftaing som skall införas i den I juli1993 tUl en böijan kan ge ökad arbetsbelastaing på den konkurrensvårdandemyndigheten. Ett stort antal ansökningar om undantag från förbudet motkonkurtensbegränsande samarbete och besked på förhand om lagen är tillämpUg kanförväntas. Det är viktigt att lagtillämpningen är smidig CKh obyråkratisk.Ärendena skall behandlas snabbt utan att rättssäkerheten eftersatts. Detta ärangeläget både för de enskilda företagen och för att få praxis avseende det nyaregelverket. Den delen av lagtillämpningen som avser EES-avtaletskonkurrensregler måste CKkså ges hög prioritet. Konkurrenspolitiken är inte enbart inriktad på attmotverka konkurtensbegränsande åtgärder från företagens sida. Allt större viktläggs vid avregleringar m.m. som ökar den konkurtensutsatta sektom cKhkonkurtensen som ett medel att effektivisera offentiig sektor. Förslag som gerKonkurrensverket ökade uppgifter inom detta område bereds . Mot bakgmnd av det anförda bedömer jag attverksamhetens tyngdpunkt under planeringsperiodens första del måste förskjutasmot de lagtillämpande uppgiftema. Sammantaget under hela planeringsperiodenmåste dock en balans råda mellan verkets olika huvudarbetsuppgifter. Jag bedömer att nuvarandedimensionering är tillräcklig. Ett rationaliseringskrav på bör vidareställas på myndigheten enligt den princip som gäller generellt i åretsbudgetförslag. Planeringsramen för perioden /94 - 1995/96 harmot denna bakgmnd beräknats till . Chefen för har tidigare i dagredovisat ett förslag om genereU räntebeläggning av statiiga medelsflöden samtpresenterat den modeU som bör tillämpas. kommer /94 att tillämpa denna modeU. kommer därför atttUldelas ett räntekonto med kredit i och medlen underanslaget D 2. förs till detta konto. Anslaget för har budgeterats utanhänsyn till de tekniska justeringar som måste göras till följd av ändringen avnivån på lönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen förStatshälsan, övergången tUl lån i samt de nya principema förbudgeteringen av anslagen. Riktiinjema för dessa förändringar har tidigaredenna dag redovisats av chefen för (bilaga 1, Statsbudgetenoch särskilda frågor, avsnitt 2.2). Det belopp som kommer att ställas tillmyndighetens disposition kommer slutiigt fastställas enligt de redovisaderiktlinjema (Kh kan därför awika från det nu budgeterade beloppet. JaghemstäUer att regeringen föreslår att 1. gcxlkänna att den övergripande målsättningen förverksaniheten inom ansvarsområde skaU vara i enUghet med vad jag har förordat, 2. tiU för /94anvisa ett raman slag på . Särskilda avvecklingskostnader för Näringsfrihetsombudsmannenoch Statens pris- och konkurrensverk 1992/93 Anslag 1 000 1993/94 Förslag I 000 Från anslaget betalas vissa kostaader i samband medawecklingen av () och Statens pris- cKhkonkurtensverk (SPK). Regeringen har tillkallat en särskild utredare(dir. 1992:75) för att ansvara för awecklingen av NO och SPK. Uttedaren harlämnat en lägesrapport över arbetet . Arbetet skall vara avslutatoch redovisat till regeringen . Anslaget försärskilda aweck-lingskostaadeibör föras upp med även för budgetåret1993/94. JaghemstäUer att regeringen föreslår att tiU Särskilda awecklingskostruider förNäringsfrihetombudsmannen och Statens pris- och konkurrensverk för budgetåret1993/94 anvisa ett förslagsanslag på I . 13 1 Redovisning av deenergipolitiska programmens resultat, m.m. Riksdagenbeslutade om riktlinjer för energipoUtiken (prop. 1990/91:88, bet.1990/9I:NU40, rskr. 1990/91:373). I propositionen anfördes bl.a.: Energipolitikens mål är att på kort och lång sikttrygga tillgängen pä el och annan energi pä med omvärlden konkurrenskraftigavillkor. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i Sverige.Energipolitiken skall utgä ifrän vad natar och miljö kan bära. Landets elförsörjning skall tryggas genom ettenergisystem som i största möjliga utsträckning gmndas pä varaktiga, helstinhemska och fömybara, energikällor samt en effektiv energihushållning. Sttängakrav skall ställas pä säkerhet och omsorg om miljön vid användning ochutveckling av all energiteknik. uttalade är 1980 (prop. 1979/80:170,NU70, rskr. 410) att kärnkrafren skall awecklas i den takt som är möjlig medhänsyn tUl behovet av elekttisk kraft for att upprätthålla sysselsättning ochvälfärd. Vidare angav att det bör släs fast att den sista reaktom iSverige skall stängas senast är 2010. En ttovärdig politik för omställningen ochutvecklingen av energisystemet fömtsätter konkreta ätgärder som förenar enstabil och tillräcklig tillförsel av energi med energipolitikens övriga mäl.Stränga miljökrav skall gälla för all el- och värmeproduktion. En säker tillgäng pä el till ett rimligt pris är enviktig fömtsärtning for den svenska industtins intemationella konkurrenskraft.Energipolitiken skall utformas sä att denna fömtsättning bevaras. Särskilt forden elintensiva industtin - som omfattar vikliga basnäringar sompappersindustrin, gmvindustrin och stälindusttin - är detta ett gmndläggandekrav. Det är därför nödvändigt att det finns tillräcklig kapacitet ielproduktionen och att priset pä el sätts efter marknadens villkor. Omställningen av energisystemet mäste vid sidan avsäkerhetskraven ske med hänsyn till behovet av elekttisk kraft förupprättiiållande av sysselsättning och välfärd. När kämkraftsawecklingen kaninledas och i vilken takt den kan ske, avgörs av resultaten av hushållningenmed el, tillförseln av el från miljöacceptabel kraftproduktion ochmöjligheterna att bibehälla intemationellt konkurrenskraftiga elpriser. Iregeringsdeklarationen underströks att energiöverenskommelsen, som låg tiU gmndför energipoUtiska beslut, Ugger fast. beslut innefettade bl.a. särskUdaprogram för omstäUningen (Kh UtveckUngen av energisystemet. Från den I juU1991 kan stöd enUgt förordningen (1991:1099) om vissa investeringar inom energiområdetlämnas för mvesteringar i kraftvärmeprcxiuktion med biobränslen och för attsäkerstäUa en fortsatt användning av biobränslen i befintUga kraftvärmeverk. Vidarekan stöd lämnas för investeringar i vindkraftverk och anläggningar förutayttjande av solvärme. Stödsystemet gäUer under en femårspericxl ochomfattar totalt 1 3CX) mUjoner kronor. Det handhas i huvudsak av Närings- ochteknUcutvecklingsverket (). ansvarar för stöd tiU investeringari solvärmeanläggningar i bostäder. RUcsdagensbeslut om riktlinjer för energipoUtiken innehåUer även ett 57 program för effektivareanvändnmg av energi. bl.a. stöd enUgtförordnmgen (1988:806) om statiigt stöd tiU utveckUng, Prop. 1992/93:100upphandling och mtroduktion av energieffektiv teknik. 13trädde i kraft den 1 juU 1991 och gäUer under en femårspericxl. Den totalamedelsramen för teknikupphandUng uppgår till 750 mUjoner kronor. Vidare disponerar totalt 200 mUjoner kronorunder en femårspericxl för stöd tiU energieffektiva pUot- CKhdemonstrationsanläggningar inom industrin samt i lokaler (Kh bostäder enUgtförordningen (1988:805) om statiigt stöd ur energiteknUcfonden, m.m. disponerardämtöver 10 mUjoner kronor för samordning och utveckling av information rörandeeffektiv energianvändning tiU mindre och medelstor mdustri.