prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — BFRhar under senare är aifoetet med att utveckfe resultetmått för verksamheten.Detta arfoete har gäUt såväl den administrativa verksamheten som resiUteten avde FoU-projekt som BFR finansierat. aifoete kommer att mtensifierasfol.a. i det s.k. , som har tiU uppgift att utveckfe metoder förutvärdering och mäbiing av användning, användfoarhet och nytfe avBFR-finansierade FoU-projekt. Beträffandeden administrativa verksamheten har möjUghetema att utveckfe redovisningen avresultebnått cxh nyckeltal underfettete genom BFR:s projektdatasystem (PDS). Pådetta område pägär nu ett fortsatt UtveckUngsarfoete. Samfinansieringav BFR-projekt med näringsUv och organisationer har under den senastetreårs-pericxlen nästan fördubbfete från ca 70 mUjonor kronor avseendefoudgetäret 1989/90 tiU ca 130 nuljoner kronor avseende foudgetäret 1991/92. BFRhar under senare är utökat sin bevakning och förmedling av den intemationeUautvecklingen, särskUt avseende EG. har skett dels genom samarbete medStiftelsen atteché-verksamhet, STATT, dels genomatt BFR har byggt upp ett särskUt tillsammans med aktörerna inombygg-, festighete- och förvalt-ningssektora. 1992/93:170 Avsnitt12 Näringsdep. Detövergripande mälet för BFR:s satsnmgar på forskning och UtveckUng är att bidratiU att stärka och utveckfe den byggda mUjöns kvaUtet med syfte att bidra tdlen bärkraftig utveckling av samhäUet och tUl att stärka vårt lands ekononu,välfärd och mtemationeUa konkurrenskraft. Medelföreslås för verksamhetsområdet under anslagen pä tolfte huvudtitehi. Energiforskning F 11. Medutgångspunkt i den redovisning BFR har lämnat i sm fördjupadeanslagsfiramstääning gör regeringen bedömningen att verksamheten i aUtväsentUgt bedrivite på ett ändamålsenUgt sätt och att tiiUfredsställanderesultet uppnåtts. Detfe bekräftas ocksä av de utvärderingar av olilca verksamhetsområdensom gjorts . Regeiingen anser dcxkatt BER:s resultetredovisningar bör vidareutvecklas så att det blir möjUgt atti framtiden värdera prestetioner och effekter på ett mer konkret sätt änhittiUs. Värderingen av prestetioner cxh effektei skaU utgå frän det angivnaövergripande målet. Absolute värdeskalor liksom inbördes rangordning av deolika insatserna utifrån graden av framgång i förhåUande tiU uppstäUcIa målbör eftersträvas. I övrigt bör BFR göra en kvaUtetiv beskrivning och bedömningav resultetens mnehåU och värde. BFRhar i sin samordnande roU ett särskUt ansvar för att de stetiiga resursernaför byggforskning umyttjas effektivt. Beträffande den egna verksamheteninnebär dette bl.a. att FoU-satsnmgar bör ske efter gjorda prioriteringar cxhatt den administrati>'a hanteringen skaU vara smidig och effektiv. Detmnebär ocksä att BFR bör eftersträva en hög grad av samverkan med näraUggandeFoU-organ, kommuner och näringsUv inom omrädet byggd mUjö för att pä så sätteffektivisera och stärka sektoms FoU-resurser. En viktig uppgift för BFR äratt se tiU att de forskningsresultet som tegits fram blir tillgängliga försektoms aktörer på ett ändamålsenUgt sätt. EnUgtregeringens uppfettiung har BFR följt de likUuijer betiäffande Prop.1992/93:170 verksamheten som lagte fast i tidigare riksdagsbeslut. Mot bakgrundav de Avsnitt 12 delvis nya fömtsättningar som gäUer beslutbör dock BFR Näringsdep. vidte ätgärder för att uppnä högrekosmadseffektivitet. Den genom tidigare riksdagsbeslut fömtsattepersonalminskningen brä genomföias. Deprioriteringar BFR föreslär i sin anslagsframställning bedöms som ändamålsenUgaoch bör vara vägledande för BFR:s FoU-satsningar. Tyngdpunkten foör ävenfortsättningsvis Ugga på långsiktig kunsk2q)supp-byggnad. Närdet gäller frågan om ökad bianschfinansiering av byggfoiskning har positivaresultet uppnåtte . Samfinansierade BFR-projekthar ökat. EnUgt regeringens bedömning böi denna utveckling fortsatte. BFR börockså fortsatte överfeggnmgama med näringsUvet, i enUghet med ticUgareriksdagsbeslut, med målet att från och med /94 uppnå en extrafinansiering med ca 70 mUjoner kronor per är. Trote den besvärUga ekonomiskasimation som många företag inom sektom för näivarande befinner sig i görregeringen bedömningen att näringsUvet skaU kunna bidra med ytterUgareresurser tiU byggforskningen. Utvecklingenav resultetmått skaU fortsatte aktivt. KonkurrensförhåUandenaär av avgörande befydelse för dynamiken i den svenska ekonomin och för en välfungerande marknadsekonomi. Stetemakteraa ger hög prioritet åtinsatser som firämjar konkurrensen. Konkurrenstrycket mäste öka både i privatcxh offentUg verksamhet. Frihandel, avreglering, ökad konkurrens inom offentUgasektora, tydUga cxh fiiste spelregler för företegen och en effektiv konkurrenstillsynär viktiga insfeg i regeringens ansträngningar för att fe en effektivkonkurrens på den svenska marknaden. RUcsdagenbeslutade (prop. 1992/93:56, foet. 1992/93:NU17, rskr.1992/93:144) om en ny, skärpt konkurrensfegstift-nuig. Konkurrensfegen (SFS1993:20) mnehåUer principieUa föifoud mot konkurrensbegränsande samarbetemellan företeg cxh missbiuk av maiknadsdominans. Lagen innehåUer cxksä nyaregler för prövning av företagsförvärv. Lagen, som har utformate med EG:skonkurrensregler som förebUd, innebär en strängare syn påkonkurrensfoegränsande förfaranden. Avregleringarsom skaU öka den konkurrensutsatte sektora pågår inom nästan alfesamhällsområden. Inom den offendiga sektora kan vidare stora foesparingar görasom varor cxh tjänster upphandlas i konkurrens. I departementepromemorian (Ds1992:121) Anfoudskonkurrens vid offentUg prcxluktion - ett fegförsfeg harpresenterate en modeU i syfte att skapa en marknad i konkurrens även inom den offentiigasektorns änsteproduktion. Promemorian har remissfoehandfete cxh foereds förnärvarande i . KonkurrenstiUsynenhar effeMviserate genom att det nya Konkunens- Prop. 1992/93:170 verket uirättades den 1 juU 1992. Frän samma tidpunkt fick vidare Avsnitt 12 länsstyrelserna uppgiften att friimja konkurrensen regionalt. KonkurrenspoUtikenmäste i viktiga avseencten bygga på utvärdering av olika marknadersfiinktionsiätt cxh konkurrensbegränsningars effekter. Det är viktigt attkonkurrenspoUtUcen utformas med utgångspunkt frän kunskaper om hurkonkurrensförhållandena förändrate över tieten pä olika marknader, t.ex. tiUföljd av intematiooaliseringen liksom om effekter av redan vidtegna åtgärderför att firämja konkurrensen. Den nya konkurrensfegen bygger i storutettäckning på den kartfeggmng cxh utvärdering som genomförs avkonkurrenskcHnmittén i foefenkaiKtet (SOU 1991:59) Konkurrens för ökad välferd.Utifirån kommitténs inventering av egna cxh andras smdier kan konstateras attfiämst etet ekonomiska vetenskapUga underfeget tiU ledning för prioriteringeninom konkurrenspoUtiken är foristfalligt. Kommitten fick därför i huvudsakfoygga sina slutsatser pä egna omfettande smdter. En fortlöpande utvärderingav verksainheten pä konkurrensområdet åUgger självfaUet den tillämpandemyndigheten, näiT)iUgen att genomföra. Bredare utvärderingarcxh analys av orsakssamband innefettar emeUertid sädana vetenskapUgametcxlprofotem att det är en uppgift för forsknmgen inom universitet cxhhögskolor. Forskningen i med anknytning tiU konkurrensomrädet har icfegganska Uten omfattning. Den är framför aUt etablerad inom det juridiskaområdet. Utöver forslmingen pä dette område har dcxk under senare är ekonomervid flera högskolor och universitet startat forsk-ningsprojket med inriktningpji konlcurrensfrågor. Denna forskning är tiU stor del teoretiskt inrikted.Empiriska resultet fär främst hämtas från utländska studier.Forskningen inom främst nationalekonomin har i stor uteträckning ebmakrcxkonomiskt perspektiv. Däremot saknas i stor uteträckning forskning kringkonkuirensbeteendet på olilca dehnarknader. Sammantegetär forslcningen på konkurrensomrädet begränsad. (C1989:03) fede i sitt slutbetänkande (SOU 1991:59) Konkurrens för ökad välfärdfram försfeg om att stärka forskningen på områden som har betydelse förkonkurrensfirågoma. mottogs positivt av de remissinstanser som yttradesig i firågan. Motden här bakgmnden bedömer regeringen det som angefeget att inriktningen avkonkurrenspolitiken i ökad utsträckning baseras på resultet som forslcningenger. Åtgärder behöver därför vidtas för att stärka forskningen påkonkurrensomrädet. Angefegna forskningsuppgifter finns fömtom inom nuvarandeakademiska discipliner framföraUt i skärningspunkten mellan ekonomi cxhjuridik. Det är rimUgt att ante att inttesset för forskning pä konkurrensom rädet kommer att öka med den fokusering frågoma fär. De resurser som erfordras för librskningen på området torde emeUertid .o intekunna fäs fram tiUräckUgl: snabfot genom en omfördehiing inom ramen för foefindiga resurser vid umversitet och högskolor. 1992/93:170 foör därför ges. Medel foör anvisas över ett särskUtreservationsansfeg Avsnitt 12 som disponeras av . Medtenunder anslaget foör an- Näringsdep. vändas för att stimulera i förste handtillämpad forskning på konkurrensområdet samt för spridning av infonnation omfeirskningen cxh dess resultet. är knutet ett vetenskapligt lid med uppgift att stimuleraforskningen på konkurrensområetet samt att tUlföra veiket sådana resultat frånutvecklingen inom de ekonomiska och juridiska vetenskaperna som kan hafoefydelse för veiksamheten. räd kommer att som rådgivande oigan cteltei foeredningen av ärenden rörande forskningsansfeget. Ifoudgeropositionen (prop. 1992/93:100, bU. 13 s.93) har medel för teknisk,provnings- cxh mätteknisk samt geovetenskapUg forskning m.m. endast beräknatepreUminärt. I det följande redovisas försfeg tiU ansfeg för /94samt tiU resursramar för foudgetiren 1994/95 och 1995/96. B. Näringspolitik m.m. Särskilda insatser inom industriforskningssystemet Nytt ansfeg (Försfeg) 10 000 000 Regeringenhar under avsnittet 12.2.4 FoU för smi och medelstora företag, forsknings- cxhteknikbaserat företagande lämnat försfeg tiU särskUda insatsei för att stärkaden tekniska kompetensen i små cxh medelstora företeg. Kostnaderna beräknas tiU10 nuljoner kronor. Ett reservationsansfeg bör föras upp för /94med dette belopp. Regeringenföreslår att tiU Särskilda insatser inom irulustriförskningssystemetför /94 anvisar ett reservationsansfeg på 10 OCX) . Konkurrensforskning Nytt ansfeg (försfeg) 6 000 000 Regeringenhar i avsnitt 12.8 föresfegit att ett särskilt ansfeg för forsk- Prop.1992/93:170 ning pä konkurrensområdet inrättas cxh att medten under ansfeget admi- Avsnitt 12 nistreras av Konkurrensvericet. Inriktningenav konkuirenspoUtiken bör i ökad utstiäckning gruncfe sig på resultat somforskningen ger. Forskningea bör ge kunskap om olika marknadersftinktioinssätt, eftekter av konkurrensbegränsningar samt verkningama av olikakonkunenspoUtiska medel. Reseivationsanslag1993/94 . 1993/94 1994/95 1995/96 Motbakgmnd av den befydelse som konkurrensförhåUandena har för samhäUsekonomin cxhför konsumenternas välfärd är det angeläget att forskningen påkonkurrensområdet, som f.n. är mycket begränsad, byggs ut. E>et är väsentUgtatt inrikbiingen av de mtensifierade satsmngama på att öka konkurrenstrycket iprivat och offentUg verksamhet baseras pä resultet som forskningen ger.Angelä|:na forskningsuppgifter finns framför aUt mom omrädena ekonomi ochjuridUc samt särskUt i skärningspunkten mellan dem. Mot denna bakgmnd anser K:geiingen att ett säiskUt reservationsanslagbör mrättes för forskning på konkurrensomrädet. Regeringen bör vidare medgesatt göra fleråriga åtaganden när det gäUer ekonoiniska förpUktelser i sambandmed stöd tiU konkunensforskningen. 1. godkännerde övergripande mål för forsknmgen på konkurrens området som regeringen har förordat, 2.tiU Konkurrensforskningför /94 anvisar ett reservationsanslag pä , 3.bemyndigar regeringenatt i enlighet med vad som har anförts under /94 fete steten tepå sig ekonomiska förpliktelser i samband med stöd dU konkunensfoiskning, sominnebär åteganden på högst under /95 och högst under /96. F.Teknisk forskning och utveckling F I.Teknisk forskning och utveckling Prop.1992/93:170 Avsnitt 12 Näringsdep. 1991/92 Utgift 1992/93 Ansfeg 1993/93 Försfeg 841 751 235 753 348 000575 548 000 Underdenna ansfegsmbrik anvisas meetel tiU teknisk forskning cxh utveckling vidNärings- cxh teknikutvecklingsveiket (NUTEIQ. Medel för insatser inom omrädetinformationsteknologi föreslås anvisas under ett särskUt reservationsansfegfr.o.m. /94, . Frånansfeget finansieras dessutom vissa veiksamheter inom omrädet tekniskvetenskapUg informationsförsörjning, däribland forsknings- cxhutvecklingsarfoete. Ennärmare foeskrivning av de veiksamheter som finansteras under ansfeget cxhföresfegna riktUnjer för dessa redovisas under avsnitten 12.2, 12.3, 12.4 och12.5. En fördjupad prövmng av FoU-verksamhet redovisas under avsnitt 12.7.1. Följandesammanställning ger en ekonomisk översikt av verksamheten under dette anslag(mUjoner kronor). 1991/92 1992/93 1993/94 UtfeU Budget Beräknat* (773,4) (700,7) (507,3) (26,2) (36,2)* Verks.volym/summa kosmader 892,3 Informationsteknologi * eget anslag Fördelningen av anslagetför /94 är preUminär. Det bör ankomma på regeringen att besluteom den slutUga fördehiingen. 31 1992/93. FörsUigfi-ån myndigheter m.fl. Prop. Avsnitt12 har i sm fördjupade anslagsframställning för perioden /94- »,_. 1995/96redovisat sina verksamhetsplaner inom bl.a. omrädet teknisk En närmare redogörelse för försfegen finns i Anslagsframställningari övrigt har uikommit från , Tekniska nomenkfebircntralenoch Tekniska UtteratursäUskapet. Skrivelser frin företag, organisationer m.fl.avseende stöd tiU teknisk forskning och utveckling har inkommit. ,, har inkommit med . Skriften innehåUerrekommendationer från FVA om StetUga insatser för utbUdning, forskning cxhindustrieU fömyelse. Regeringenfinner att den av föreslagna programindelningen är ändamålsenUg cxh välstämmer överens med den industripoUtiska inriktning som regeringen förordarför FoU-verksamheten vid . Dennärmare beskrivningen a\ regeringens förslag avseende : s verksamhet inomanslaget . Teknisk forskning cxh utveckling redovisas under avsnitt 12.2.1,12.2.2, 12.2.4, 12.2.5, 12.3.2 - 12.3.4, 12.4 och 12.7.1. Informationsteknologi(FF) har utveckfete tiU ett teknikområde som utgör basteknologi för nästan aUmodem indusbieU verksamhet. Det finns därför skäl att redovisa FF under egetansfeg. TiU dette anslag har förte de medel för FF (288mkr) som tidigare redovisats under anslagr! Teknisk forskning cxh utveckling. Materialtekniskforsknmg i form av elva tvärvetenskapUga konsortier som för närvarandefinansieras under ett eget anslag bör nu finansieras under dette anslag. 41,5mUjoner kronor bör anvisas för konsortieverksamheten för /94. Iavsnitt 12.4.5. har redovisati; förslag tiU ökade insatser för den ttäråvambaserademdusttin. bör för ändamålet tiUföras 10 mUjoner kronor under entteårsperiod. Iavsnitt 12.2.5 har redovisats förstärkte insatser för Eurekaprojekt. börför ändamålet tillföras . Regeringenhar under avsnitt 12.4.4 redovisat sitt förslag tiU ett fordons-tekniktforskningsprogram. För dette program bör anvisas högst 30 nuljoner kronor perär under en tteårspericxl. Det bör ankomma pä regeringen att utfärda de närmareföreskriftema för medlens användning. Regeringenhar tidigare under Försvarsdepartementete verksamhetsområde föreslagit ettnationeUt flygtekniskt program. Frin Näringsdepartementete verksamhetsområdebör anvisas högst per är som bidraj;tiU ett nationeUt flygtekniskt forsknings- program.Det bör ankomma på regeringen att utfärda de närmare före- Prop. 1992/93:170 skrifterna för medlens användning. För den verksamhet som finansieras över anslaget . ning cxh utveckling beräknas ett medelsbehov om 575,5mUjoner kronor för /94. Regeiingen föreslår dessutom att 588,4mUjoner kronor disponeras för denna verksamhet vardera av budgetåren 1994/95och 1995/96. För /93 har regeiingen, i Ukhet med tidigare budgetår,av bemyndigate att godkänna avtal cxh beslut som rör stöd tUl tekniskforskning och utveckling m.m. vilka innefoär åteganden för flera budgetär. Ävenunder /94 bör det skapas möjUghet att för delar av verksamhetengöra ekonomiska åtaganden som exempelvis omfettar långsUctiga ramprogram ochinsatsområden under en femårig planeringsperiod. Regeringen bör därför avriksdagen bemyndigas att under /94 fä fette beslut om stöd tiUteknisk forskning och utveckling, som uiberäknat löpande avtal och beslut,inndiär åtaganden om högst 295 mUjoner kronor under /95, högst250 mUjoner kronor under /96, högst 210 mUjoner kronor under budgetåret1996/97 och högst 175 mUjoner kronor under /98. NUTEKansvarar för stöd tiU tekniskt utvecklingsaibete samt övriga firägor röranctemformationsförsöijning som faUer mom myndighetens verksamhetsområde. För mformationsförsöijnmg har dessutom beräknate 6,7 nuljoner kronorför de övriga msatser som feUer mom Näringsdepartementete verksamhetsområde.Dessa medel avser bl.a. bidrag tiU , Tekniskanomenkfetuicenben och Tekniska UtterabirsäUskapet för forsknmgs- ochUtveckUngsverksamhet inom omrädet teknisk vetenskapUg informationsförsörjning. Det bör ankomma på regeringen att utferda närmare föreskrifter förmedlens användning. 1.godkänner de föreslagnariktlinjema för teknisk forskning och utveckling, 2.tiU Teknbk forskning ochutveckling för /94 anvisar ett reservationsanslag på 575 548 000kr, 3.godkänner de riktlinjerför resursramen för budgetåren 1994/95 och 1995/96 som angette för anslaget F1. Teknisk forskning cxh utveckling, 4.bemyndigar regeringenatt i enUghet med vad som anförts, under /94 fete steten te på sig ekonomiska förpliktelseri samband med stöd tiU teknisk forskning och utveck- . som, uiberäknat löpande avtal cxh beslut, innebär åtagandenom högst under foudgetäret 1994/95, högst Prop.1992/93:170 under /96, högst Avsnitt12 /97 o:h högst under budgetåret Näringsdep. 1997/98. Informationsteknologi Nytt ansfeg (försfeg) 358 000 000 Underdetta ansfeg anvisas meetel tiU ()för insatser inom området informationsteknologi (IT). IT-vericsamhetenredovisas under avsnitt 12.3.1. Enfördjupad prövning av (nJTEKis FoU-veiksamhet redovisas i avsnittet 12.7.1. Följanctesammanställning ger en ekonomisk översikt av verksainheten under dette ansfeg(nuljoner kronor). 1992/93 1993/94 2.Datevetenskap/Kommunikation 80,2 Verksamhetsvolym/summakosbuider 206,5 378,0 Återbetalade projekbnedel 10,0 10,0 Ej umyttjade medel 10,0 10,0 Detbör ankomma på regeringen att beslute om den slutUga fördehiingen av anslaget. Regeringenhar i avsnitt 12.3.1 redovisat sina överväganden betiäffande insatser inomområdet informationsteknologi. Regeringens försfeg innebär att ett nytt anslagför mformationsteknologi inrättas. Genom de ökade insatser som föreslåsmöjUggörs förstärkningar mom främst områdena mUcroelektronik och FoU för godFF-användning. fär vidare möjUghet att verka för att uidustriinriktadekompetenscentra mrättas mom FF-omrädet. Vidare föreslär regeringen ökademöjligheter för små och medelstora företag att medverka i forskning inomFF-området. Fråganom ansvarsfördehiingen mellan och Tiansportforsk-nmgsberedningen (TFB)behandkis närmare i avsnitt 12.3.1. Förden verksamhet som finaiisieras över anslaget . Informations teknologi beräknas ett medelsbeh 484 mUjonerkronor disponeras för denna verksamhet under vardera av bud- Prop.1992/93:170 getåren 1994/95 och 1995/96. Enviss del av resurserna under anslaget bör hållas frfe för projektetöd Näringsdep. utanför ramprogrammen för kunskapsutveckling. Inomramen för dette ansfeg bör det liksom mom ramen för anslaget Teknisk forskningoch utveckUng, skapas möjUghet att för delar av verksamheten göra ekonomiskaåtaganden som exempelvis om&ttar långsiktiga ramprogram cxh msatsområdenunder en femårig pfeneringsperiod. Re-ringen bör därför av bemyndigasatt under /94 fe fetfe beslut om stöd tiU teknisk forskning cxhutveckUng mom FF-området, som inberäknat löpande avtal och foeslut, mnebäråteganden om högst 179 nuljoner kronor under /95, högst 154mUjoner kronor under /96, högst 125 mUjona kronor /97 och högst 107 mUjoner kronor under /98. 1.godkänner de föreslagnariktlinjema för teknisk forskning cxh UtveckUng uiom FF-området, 2.tUI Irtformationsteknologi /94 anvisar ett reservationsanslag pä , 3.godkänner de riktUnjer förresursramen för budgetåren 1994/95 cxh 1995/96 som har angette för anslaget F2. 4.bemyndigar regeringen att ienUghet med vad som anförts, under /94 fete steten te på sigekonoiniska förpliktelser i samband med stöd tiU teknisk forskning och utvecklingsarfoetem.m. inom FF-omrädet som, uiberäknat löpande avtal och beslut, umebär åtagandenpå högst 179 000 (XX) kr under /95, högst 154 000 000 krunder budgeferet 1995/96, högst under /97 ochhögst 107 000 000 fa-under /98. Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader Nytt ansfeg (försfeg) 5 700 000 Underdetta ansfeg anvisas medel tUl löne- och övriga förvalmingskosmader samtlokalkosmader vid Rymdsfyrelsen. Rymdsfyrelsens förvalmingskosmader hartidigare finansierats under ansfeget Europeiskt rymdsamaibete m.m., ansfegspost1. Rymdsfyrelsenhar i sin fördjupade ansfegsframställning för perioden /94 - 1995/96 foedömt ab dess totefe verksamhet konuner att öka i omfettning. Rymdsfyrelsen har dock foegärt oförändrad nivä för sin myndigheteverksamhet uinefoärande 5,7 mUjoner kronor för vardera av foudgetåren 1993/94 - 1995/96. Den föreskrivna rationaliseringen på ,, har myndighetenfoegärt att fe använda mom programmet ledning och samordning.Rymdstyrelsen har i särskUd ordning redovisat konse- Prop. 1992/93:170 kvenserna av motsvarande reduktion (ca 275 (XX) kronor)av program- Avsnitt 12 met. Enfördjupad prövning av Rymdstyrelsens verksamhet redovisas i avsnitt 12.7.2. Ettnytt ramansfeg om 5,7 mUjoner kronor för Rymdstyrelsens förvaltningskostnaderbör föras upp på. Ansfegen tiU forskning och forskamtbUdning har foudgeterate utanhänsyn tUl de tekniska justeringiu som mäste göras tUl följd av ändringen avnivän på lönekosbiadspålägget, den ändnute finansteringsformen för Stetshälsansamt de nya principerna för foudgetering av ansfegen. Rikdinjema för dessaförändringar har redovisate foudget-proposition av chefen förFinansctepartementet (foifega 1, Stetsbudgeten och särskUda frägor, avsnitt2.2)i. Det belopp som kommer att ställas tiU myndighetens disposition kommerslutUgt att fiistetällas enUgt de redovisacte riktlinjerna cxh kan därföravvika firän det nu budgeterade beloppet. gäUer även justering medhänsyn tUl s.k. feckningsansfeg avseende /93. 1. gcxlkännerde föresfe{;na riktlinjeraa för Rymdsfyrelsens verksainhet, 2. tiURymdstyreben: Förvaltmngskostnader för /94 anvisar ett ramamJag pä . 1991/92Utgift 56 742 OCO 1992/93 Ansfeg 58 287 OCO 1993/94 Försfeg 54 300 OCO Riktlinjemaför Rymdsfyrelsens verksamhet har tidigare presenterate i avsnittet 12.7.2Fördjupad prövmng av Rymdsfyrelsen. Följandesammanställning ger en översikt av ansfeget (1 000-tel kronor i 1992 årsprisnivå). Anvisat Försfeg Beräknat Beräknat 1992/93 1993/94 1994/95 1995/96 rymdverksamhet 58 287 54 300 54 300 54 300 Under ansfeget anvisasmedel tiU program för Qärranalys, industriut- Prop. 1992/93:170 veckling, småsateUiter och veiksamhet i . Fjärranalys innebär i korthet att strålning från jordytan mate cxhre- Näringsdep. gistreras av sensorer t.ex. ombord på sateUiter cxhdärefter omvandlas tiU bUddate som i sin mr vidareförädfes vid maricstetioner.Fjärranalys är ett omräde där ett nära samaifoete äger rum mellan forskning,utveckling cxh tUlämpning. Det nationeUa programmet för Qärranalys utgör en relativt Uten del, ca3 %, av det totafe svenska lymdprogrammet. Rymdstyrelsens ambition med detnationeUa Qärranalysprogrammet är att dels stödja forskning inom området, defeföra ut Qänanalystekniken tiU operativa tiU-lämpningar. Industtiutvecklingsprogrammet syftar tiU att åstadkomma en långsiktigkompetenshöjning inom rymcUndustrins specialområden. I stäUet för att som mångaandra länder direkt eUer induekt stödja sm industri genom att subventioneraeftertraktade ESA-kontrakt har Rymdstyrelsen valt denna kompetensuppbyggandelinje. Villkoret för samfinansiering inom programmet är att de större företegensjälva står för 2/3 av kostnaderaa.