prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till anslagsbelastningen och avstatsfinansiella skäl är jag inte nu beredd att vidga kretsen för vårdartjänst.Jag räknar dock med en ökad efterfrågan på vårdartjänst från rörelsehindradestuderande. Jag delar emellertid nänmdens uppfattning att en samordning bör skemellan den elevassistans som ges i studiesituationen (och som finansieras urdet under åttonde huvudtiteln upptagna anslaget C 2. Bidrag till vissahandikappåtgärder inom folkbildningen) och den vårdartjänst som ges . Det bör skapa föratsättningar för att samordna verksamhetensutfornming och innehåll, förenkla handläggningsratinema och planerapersonalutnyttjandet på ett effektivare sätt. NV har anmält en ökad efterfrågan på platser vidriksgynmasium för rörelsehindrade. pekar nänmden på svårigheter attfå fram tillförlitlig basstatistik om antalet presumtiva riksgynmasieelever.Rutiner saknas för en sådan rapportering. 1992 gettNV i uppdrag att i samråd med frågor i skolan () utreda behovet av eventuellt ytterligare utbild nings- och omvårdnadsplatser samt redovisa de ekonomiska, organisa toriska och praktiska föratsättningaraa för en sådan utökad verksamhet. I det sammanhanget skall NV och också i samråd med föreslå ett rapporteringssystem som gör det möjligt att få ett säkrare underlag för planeringen av antalet utbildningsplatser vid riks gymnasium för rörelsehindrade ungdomar. har träffats överenskommelsemellan staten och resp. huvudman om ersättning för tiden - den30 juni 1993 försärskilda omvårdnadsinsatser för svårt rörelsehindrade elever som tagits in till riksgynmasium. Parteraa är ense om att före uppta förhandlingar om statens ersättning fr.o.m. . I detta sammanhang bör frågan om den tekniska utformningen av ersättningssystemet behandlas. Motbakgrand av den prövning jag gjort av verksamheten drar jag följandeslutsatser: Inriktningen av vårdartjänsten skall vara att geden enskilde rörelsehindrade ett sådant stöd att han/hon kan vistas påstudieorten och genomföra studier vid folkhögskola, universitet och högskolasamt övriga eftergymnasiala studier. NV bör fortsätta att utveckla olika stöd ioch omkring studiesituationen och därvid sträva efter att hitta helhetslösningarför den enskilde. För att underlätta en samordning av elev- assistansoch vårdartjänst föreslårjag, i samråd med statsrådet , att Prop.1992/93:100 ur det under åttonde huvudtiteln upptagna anslaget Bil. 6 C 2. Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningenförs över fill detta anslag. Det är angeläget att NV ser överratinema för vårdartjänst för att uppnå en förbättrad kostnadskontroll. Jag beräknar medelsbehovet förvårdartjänst åt studerande vid folkhögskolor, universitet och högskolor /94 till totalt . Inriktningen på verksamheten medomvårdnadsinsatser i anslutning till gynmasieutbildning för svårtrörelsehindrade elever skall vara att göra det möjligt för ungdomar som tagitsin i gymnasieskola med rh-anpassad utbildning att genomföra studiema.Omvårdnads- och utbildningsinsatsema skall samverka i syfte att ge elevenkunskaper, förbereda för ett vuxenliv och möjliggöra en vidareutveckling. Ett bättre underlag för bedömningav behovet av utbUdningsplatser vid riksgynmasium för rörelsehindrade ungdomarbör tas fram. En schablonisering av statsbidraget till omvårdnadsinsatser böreftersträvas. I avvaktan på fömyadöverenskommelse mellan staten och huvudmännen beräknar jag medelsbehovet försärskilda omvårdnadsinsatser i anslutning till riksgynmasium förrörelsehindrade till . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Statsbidrag tillvårdartjänst m.m. anvisa ett förslagsanslag på . Bidrag till viss verksamhet för personer medfunktionshinder 1991/92 Utgift 48579 000' 1992/93 Anslag 56260 000' 1993/94 Förslag 60023 000 ' Anslaget Kostnader för viss verksamhet för handikappade Från anslaget får bidrag till , depåverksamheten, till verksamhetenmed ledarhundar samt till viss övrig verksamhet. Föreningen bidrag till tidningsutgivning för dövblinda och dövas riksförbundför sin teckenspråksavdelning. Under anslaget utges vidare bidrag till rikstolktjänst,palynologiska laboratoriet vid , De handikappadesriksförbunds. Synskadades riksförbunds och för rörelsehindradebam och ungdomar rekreationsanläggningar. Föreningen samttill Neurologiskt . () Prop. Kostnaderna för depåverksamheten beräknas av SRF till SRF har i brev till anhållitom tilläggsanslag för driften av depåverksamheten. 2.Medelsbehovet för verksamhetenmed ledarhundar anges av SRF till . SRF:s åtagande vad avserledarhundsverksamheten innefattar inköp och tilldelning av hundar, utbildnings-och uppföljningsansvar. SRF beräknar att 70 ledarhundar kan köpas in under detkommande budgetåret. 3.Under anslagsposten utgesbidrag till SRF för viss övrig verksamhet. Medlen avser utgivning aversättningstidningar för synskadade, individinriktad verksamhet för synskadademed ytterligare funktionshinder, stöd för synskadades sysselsättning samtpunktskriftsprojekt. Kostnaden för denna verksamhet anges för budgetåret1993/94 till . SRF har för /94 ansökt omstatsbidrag för verksamhet med inläsningstjänst via telefax till synskadade,för framställning av samhällsinformation på punktskrift och kassett samt försynskadades rehabilitering. De sammanlagda kostnaderaa för dessa aktiviteteruppgår enligt SRF fill . FöreningenSveriges dövblinda (FSDB) , som utges av FSDB, täcks av stats bidraget. FSDB pekar på behovet av en fortsatt utgivning av nyhetstidningar för dövblinda och nyhetsförmedling för dövblinda genom databas. Medelsbehovet /94 anges till . SDRkonstaterar att bidraget till teckenspråksavdelningen har stor betydelse för utvecklingen av dövas tvåspråkighet. Kostnaderaa för verksamheten /94 beräknas av SDR till . Rikstolktjänstenhar till uppgift att bekosta tolktjänst som förtroende valda i handikapporganisationerna behöver när de utför uppdrag av riksövergripande karaktär. beräknar medelsbehovet under det kommande budgetåret till . Palynologiskalaboratoriet vid mäter och rapporterar om pollenhalten i luften. Rapportering sker regelbundet till radio, text-TV, dagstidningar och allergiföreningar. Museet vill för stärka servicen till allergiker och öka kunskapen om pollen och sporer ochderas spridning genom ytterligare satsningar på forskning. Kostnaden förverksamheten anges till . 1992/93:100 BU. (), () barn och ungdomar (RBU) 8.DHR ansöker om till sina rekreationsanslägg-ningar för budgetåret1993/94. SRF begär till Almåsa rekreations- och kursanläggningsamt till Homstrand och Solhaga rekreationshem. RBU äskar tillrekreationsanläggningen . FöreningenRekryteringsgruppen (RG) 9.RG bedriver tränings- och rehabiliteringsverksamhet med särskild inriktning påny handikappade. /93 har speciella satsningar gjorts på personer medomfattande funktionshinder samt på kvinnor och bam med funktionshinder.Medelsbehovet /94 anges av RG tUl . 10.NHR driver en permanent utställning av hjälpmedel för personer medfunktionshinder vid NHR-Center i . Utställningen besöks av ca 30 000personer . Verksamheten bedrivs med stöd av statsbidrag sedan ett år.För 1993/94 hemställer förbundet om . 1993/94 Föredraganden SRF Hantverk, depåverksamheten SRF för viss övrig verksamhet Depåverksamhetenbedrivs av SRF i bolagsform. Staten ger årliga bidrag till löner och omkostnader.SRF har i senare års anslagsframställningar anfört att det statliga bidragetinte har täckt verksamhetens fak- tiskakostnader för löner och omkostnader. I syfte att stärka depåverk- Prop.1992/93:100 samhetens ekonomi har staten tillfört verksamheten särskildaresurstill- BU. Även SRF har vidtagitåtgärder för att stärka bolagets ekonomi. Efter samråd med SRF gör jag bedömningenatt ett ytterligare resurstillskott fordras . Bidraget bör /94 utökas med I . De strakturella förändringaraa inombolaget bör enligt min och SRF:s bedöming i och med detta tillskott kunnaslutföras. Verksamheten bör i fortsättningen kunna bedrivas inom de nu givnaekonomiska ramama. Till depåverksamheten bör mot denna bakgmnd anvisas ettsammanlagt belopp om . Den ledarhundsverksamhet som SRF bedriver är avstor betydelse för många synskadade. tiUfördes verksamhetensärskilda reformmedel om med hänvisning till en förväntadökad tillgång på ledarhundar genom bl.a. omstraktureringen av Statenshundskola. Det senaste redovisningsåret visar ett kraftigt ekonomisktöverskott. Jag är med hänsyn till detta inte beredd att föreslå ytterligarereformmedel. Jag föreslår att anvisas för ändamålet. Under detta anslag erhåller SRF statsbidrag tillviss övrig verksamhet som till sin utfornming utgör väsentliga komplement tillsamhällets insatser på området. Verksamheten avser produktion av ersättningstidningartill synskadade, individinriktade insatser för synskadade med flerafunktionshinder, stöd för synskadades sysselsättning samt ett särskiltpunktskriftsprojekt. Jag föreslår fortsatt stöd till ovan nämnda verksamhet. SRF inledde ett försök med inläsningstjänstvia telefax för synskadade. Inläsningstjänsten har praktiskt fungerat så attdeltagama i försöket via telefax sänt det material de vill ha uppläst tillläscentralen. Därefter har personalen vid läscentralen ringt upp och lästmaterialet per telefon. Detta har resulterat i att synskadade som deltagit iförsöket läser oftare och får mer aktuell information. SRF har ansökt om budgetmedelför denna verksamhet. Min bedönming är att verksamheten i fråga är viktig ochbör stödjas. Jag förordar därför att särskilda reformmedel om 700 000 kranvisas för ändamålet. Sammanlagt bör anvisas till SRF för vissövrig verksamhet. FSDB bedriver nyhetsförmedling för dövblinda genomutgivning av tidningen och nyhetsinformation via TeleNuet. Dennaverksamhet är av avgörande betydelse för dövblindas möjligheter till nyheteroch annan information. Dövblinda är svårt eftersatta i informationssammanhangoch jag instämmer därför i FSDB:s uppfattning om vikten av en fortsatt kvantitativoch kvalitativ utveckling av nyhetsförmedlingen. För /94 har jagberäknat för ändamålet. SDR bedriver vid sin teckenspråksavdelning olikaverksamheter för att utveckla teckenspråket. En fortsatt utveckling avteckenspråket är en fömtsättning för dövas kommunikation och delaktighet isamhället. För /94 bör anvisas tillteckenspråksavdelningen. Medlen till rikstolktjänst fördelas avHandikappinstitutet och avser Prop. 1992/93:100 bidrag till tolktjänst somförtroendevalda i handikapporganisationerna Bil. 6 behöver för att kunna utförauppdrag på olika platser i landet. och harpå uppdrag av regeringen utvärderat hur rikstolktjänsten har fungerat.I uppdraget ingick också att lämna förslag om hur verksamheten kaneffektiviseras. och har i sinutvärderingsrapport lagt fram ett principförslag som innebär att berördahandikapporganisationer övertar administrationen av rikstolktjänsten. Frågan omformema för ett överförande av administrationen till organisationema utreds förnärvarande närmare av de berörda myndighetema och organisationema. Jagförordar att anvisas för verksamheten med rikstolktjänst /94. Till palynologiskalaboratorium beräknar jag för det kommande budgetåret ett anslag på ,vilket innebär en viss förstärkning av verksamheten. Bidraget till DHR för merkostnader för verksamhetenvid organisationens rekreationsanläggningar bör för /94fastställas till . Till SRF för merkostnader vid Almåsa semesterhemoch kursgård bör anvisas och till RBU för rekreationsanläggningenMättinge . Rekryteringsgrappen har genom sina tränings- ochrehabiliteringsläger erbjudit nyhandikappade ökade möjligheter till ett aktivtoch självständigt liv. har speciella satsningar gjorts förpersoner med omfattande funktionshinder samt för kviimor och bara med funktionshinder.Jag föreslår fortsatt ökat stöd till denna verksamhet. Sammanlagt bör anvisas till Föreningen . Neurologiskt bedriver enpermanent hjälpmedelsutställning. Utställningen är centralt belägen iStockholm och mycket välbesökt. Jag anser att NHR-Center bör stödjas ochförordar att totalt I bör anvisas för ändamålet. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till viss verksamhet för personermed funktionshinder för /94 anvisa ett reservationsanslag på . 1991/92 Utgift 100 238 000 1992/93 Anslag 129 248 000 1993/94 Förslag 129 248 000 Från anslaget erhåller handikapporganisationemabidrag till sin verksamhet. Regeringen beslutar om fördelningen avanslagsbeloppet mellan organisationema efter förslag av . organisationerhar fått bidrag under innevarande budgetår: Prop. i ,Bröstcancerföreningaraas riksorganisation. 6 De handikappades riksförbund.Handikappförbundens centralkommitté. Förbundet blödarsjuka i , Förbundetmot läs- och skrivsvårigheter. FöreningenSveriges dövblinda, Hjämkraft, , Hjärt- och lungsjukas riksförbund. ,för stomiopererade. , , , fördementas rättigheter, , hörselskadade och språkstördabam, , ,bam och ungdomar. Riksförbundetför utvecklingsstörda bara, ungdomar och vuxna, Riksförbundetintresseföreningar för schizofreni, /, . Riksföreningenautism, kärlsjukdomar, Svenska celiakiförbundet.Svenska diabetesförbundet. Handikapporganisationemas verksamhet har haft en avgörandebetydelse för dagens handikappolitik. De första handikapporganisationema, sombildades , hade till uppgift att ge hjälp och stöd tUlsina medlemmar. Verksaniheten var bl.a. inriktad på att underlätta förmedlemmar att få sysselsättning och att garantera en någorlunda dräglig försörjningvid sjukdom och arbetslöshet. Organisationerna bedriver central,regional och lokal intressepolitisk verksamhet, anlitas som remissinstanseroch är företrädda i olika utredningar. Som ett exempel på det sistnänmda villjag speciellt framhålla handikapporganisationemas aktiva medverkan iHandikapputredningens arbete, där de tillfört värdefull kunskap utifrån sinamedlemmars erfarenheter. En viktig aktivitet är utöver medlemsstöd äveninformation om handikapp till olika målgrapper. Vidare har organisationeraa ökatsitt engagemang och sin medverkan i det intemationella handikapparbetet. Jagtänker speciellt på arbetet inom FN med intemationella regler med inriktning påjämlikhet och full delaktighet för personer med funktionshinder, där Sverigespelar en viktig roll. Även utvecklingen inom ställer stora krav på deltagandeav organisationema i olika aktiviteter. Jag kan konstatera attstatsbidraget till handikapporganisationema har förbättrats avsevärt under enföljd av år och använts av organisationerna för angelägna ändamål. På förslagav regeringen har bidraget för innevarande budgetår höjts med nära 30 miljonerkronor. siellaskäl ser jag dock inga möjligheter att utöka statsbidraget för bud- Prop.1992/93:100 /94. Jag förordar att statsbidraget tillhandikapporganisationema för /94 fastställs till 129 248 000kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till handikapporganisationer för /94 anvisa ett anslag på . Nyttanslag (förslag) 2 446 000 Medel har tidigare anvisats under ett anslag benämnt Utvecklingsmedel m.m. Pensionärsorganisationemagör en betydelsefull insats och har en viktig roll att följa desamhällsförändringar som sker. Särskilt när det gäller uppföljning avÄdel-reformen, men också i fråga om samhällets behov av en fortsatt utvecklingav frivilliginsatsema, kan pensionärsorganisationema bidra med värdefuUakunskaper. För bidrag till pensionärsorganisationema beräknar jag 2 446 000kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till pensionärsorganisationerna /94 anvisa ett anslag på . 1991/92 Utfall 61 633 574' 1992/93 Anvisat 74 600 000 1993/94 Förslag 67 700 000 'Anslaget Ersättning till för texttelefoner Frånanslaget ersätts landstingen för inköp av texttelefoner till döva, gravthörselskadade, dövblinda och talskadade samt för anhörigtelefo-ner.Ersättningen utbetalas av kvartalsvis i efterskott.Verksamheten regleras i förordningen (1992:621) om bidrag till texttelefoner. Från anslaget ersätts även för samtal mellan texttelefoner och vanliga telefoner.Ersättningen till utbetalasbudgetårsvis i efterskott och innefattar ränta på nedlagt kapi- Prop.1992/93:100 tal. uppskattar att 800 texttelefoner och 1 000anhörigtelefoner kommer att ordineras under iimevarande budgetår. Styrelsenräknar därvid med en uppgång av ordinationer av texttelefoner för dövblindafrån ca två till ett tiotal /94. Inom förmedlingsverksamhetenberäknas en samtalsökning om . Det sammanlagda medelsbehovet uppgårenligt till . genomfördes vissa förbättringar när detgäller texttelefonverksamheten för döva m.fl. Reformen innebär bl.a. att ävenanhöriga till döva m.fl. kan erhålla texttelefon under vissa föratsättningar.Avsikten är att ge möjlighet till direktkontakt mellan den texttelefonberättigadeoch hans eller hennes anhöriga utan att förmedlingscentralen anlitas men ocksåatt minska belastningen på förmedlingstjänsten. Enligt bestämmelseraa iförordningen (1992:621) om bidrag till texttelefoner kan bidrag tillanskaffning av texttelefon lämnas till anhörig eller närstående med högst 5 000kr. RRV har efter granskning avSocialstyrelsens beräkningar föreslagit att ersättningen för texttelefoner upp med . Med hänsyn till att viss osäkerhetalltjämt råder om de kostnadsmässiga effektema av reformen innevarandebudgetår bedömer jag att ett belopp om bör anvisas tilltexttelefoner /94. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Ersättning förtexttelefoner för /94 anvisa ett förslagsanslag på 67 700 000kronor. Ersättning till för befordran avblindskriftsförsändelser 1991/92 Utgift 52878 000 1992/93 Anslag 46169 000 1993/94 Förslag 49825 000 Från anslaget ersätts Postverketför befordran av portofria blindskriftsförsändelser. Ersättningen utgeshalvårsvis i efterskott. Medelsbehovet för /94 anges avSocialstyrelsen till (), som granskat beräkningen, angerkostnadema till . Avvikelsen beror på att RRV räknar med ettlägre antal ESS-försändelser (f.d. expressbrev) än . har beräkningen avkostnadema för blindskriftsförsändelser baserat sig på antaganden om antaletförsändelser och inte på faktiska uppgifter. Enligt RRV kommer attunder börja tillämpa en mtin där det faktiska antaletblindskriftsförsändelser inklusive registreras. Detta bör ge ettsäkrare underlag för beräkningen av kostnadema . Jag beräknarmedelsbehovet för /94 tU149 . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Ersättning tillPostverket för befordran av blindskriftsförsändelser för /94anvisa ett förslagsanslag på . 1991/92 Utgift 164669 465 Reservation 193 723 972 1992/93 Anslag 206000 000 1993/94 Förslag 206000 000 Från detta anslag betalas bilstödtill handikappade och föräldrar till handikappade bam för anskaffning ochanpassning av motorfordon m.m. BUstödet kan lämnas till fem olika grapper ochomfattar grandbidrag, anskaffningsbidrag och anpassningsbidrag. Stödetadministreras av och de allmänna försäkringskassoraa.Bestämmelser om bilstöd finns i lagen (1988:360) om handläggning av ärendenom bUstöd till handikappade och i förordningen (1988:890) om bilstöd tillhandikappade. () beräknar medelsbehovet /94 till under fömtsättning att reserverade medel tas ianspråk. Bilstödet, som infördesden , har fått stor betydelse för Anknytning till arbetslivet är inte längre ettvillkor för bilstöd. Stöd för inköp av bil kan även länmas till handikappadeföräldrar med bam under eller till föräldrar med handikappade bam underfömtsättning att föräldem sammanbor med baraet och har behov av fordon förförflyttning tillsammans med barnet. som förflutit sedanstödet infördes har drygt 14 000 personer beviljats bilstöd. I förhåUande tillde regler som gällde iimebär det nya bUstödetväsentliga förbättringar. Grandbidraget och det inkomstprövadeanskaffningsbidraget har höjts och inkomstgränsema vid fastställandet avanskaffningsbidraget har justerats uppåt. Enligt nu gällande regler kan handikappade över 49år, som saknar anknytning till arbetslivet och som inte heller genomgåryrkesinriktad utbildning eller yrkesinriktad rehabilitering, ej erhålla bUstöd.RFV har på uppdrag av regeringen utrett konsekvensema av en utvidgning avpersonkretsen för bilstöd genom att den nuvarande 49-årsgränsen ersätts av engräns vid . Bakgranden till regeringsuppdraget är ett tUlkännagivande frånriksdagen (bet. SoU 1990/91:1, rskr. 1990/91:4) enligt vilket regeringen ilämpligt sammanhang borde överväga möjligheteraa tiilen utvidgning avpersonkretsen. RFV bedömer att ca 10 500 personer i åldera 50-64år skulle bli berättigade till bilstöd vid en sådan förändring avåldersgränsen. Den totala kostnadsökningen skulle för en sjuårsperiod uppgåtill . Min bedömning är att det av statsfinansiella skäl inuläget inte är möjligt att utvidga personkretsen genom att den nuvarande49-årsgränsen ersätts av en gräns vid . RFV har också överlämnat en fördjupaduppföljningsrapport om försäkringskassoraas tillämpning och handläggning avbilstödets regelsystem. Rapporten innehåller även en kort beskrivning avrättsläget. I rapporten länmar RFV inga förslag som föranleder några åtgärderfrån regeringens sida. Jag bedömer det lämpligt att ändra konstraktionenför detta anslag, så att medel för bilstöd till handikappade för nästa budgetåranvisas på ett förslagsanslag. Anslaget för /94 beräknas medanledning härav till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bilstöd till handikappade för budgetåret1993/94 anvisa ett förslagsanslag på . F. Socialt behandlingsarbete, alkohol-och narkotikapolitik 1992/93:100 BU. Socialtjänstensövergripande mål är att främja ekonomisk och social trygghet, jämlikhet ilevnadsvillkor samt ett aktivt deltagande i samhällslivet. Verksamheten inom skall bygga pårespekt för människors självbestämmanderätt och integritet. Detta är särskiltviktigt inom individ- och familjeomsorgen, som utgör samhällets allra ytterstaskyddsnät. Biståndet skall utformas så att det stärker den enskildesmöjligheter att leva ett självständigt liv. Socialtjänstenutvecklas under starkt förändrade föratsättningar. Ändringaraa i kommunallagenger kommunerna möjlighet att själva välja nämndorganisation. Det nya generellastatsbidragssystemet ger dem också större frihet att avgöra hur de centraltfastställda målen för skall nås. ställer detekonomiskt ansträngda läget krav på effektivisering av verksamheten, blandannat genom rationaliseringar och ökade inslag av konkurrens. Platser i missbrukarvård för vuxna □stiftelser privata H offentliga Ett omfattande omställnings- och förayelsearbetepågår inom individ-och familjeomsorgen. En majoritet av kommuneraa harförändrat både sin nämndorganisation och sin tjänstemaimaorganisation. Mångakommuner har dessutom utvecklat alteraativa driftsformer av tidigare kommunalaverksamheter. Inom missbrakarvården har övergången från offentlig till enskUddrift varit särskilt markant. har antalet platser påinstitutioner för vuxna missbrakare ökat med drygt 2 200. Den enskilt drivnavården, privat eller i stiftelseform, står för hela ökningen. Det frivilliga sociala arbetet har en viktiguppgift att fylla som ett komplement till både välfärdsstaten och familjen. Detkan erbjuda ett alteraativ till verksamhet som drivs av det offentliga och kanäven gå i bräschen för en nödvändig utveckling mot större flexibUitet i frågaom verksamhetsformer och arbetssätt. Frivilligt socialt arbete skall inte sessom en ersättning för det stöd och den service som måste kunna erbjudas allahjälpsökande, men det bidrar till en ökad mångfald och därmed till en ökadvälfärd. Antalet socialbidragstagare har ökat kraftigt sedanandra . Ökningen har varit särskilt markant . Undertredje kvartalet 1992 betalade kommuneraa ut mer i socialbidrag än undermotsvarande kvartal 1991. Den huvudsakliga orsaken till ökningen är denväxande arbetslösheten. Det är främst ensamstående unga män utan ersättningfrån arbetslöshetskassa och utan rätt till kontant arbetslöshetsunderstöd (KAS)som står för nytillskottet. Oroande är också det ökande antalet vräkningar ochexekutiva auktioner samt det faktum att utländska medborgare får allt svårareatt etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. 1992/93:100 BU. 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 Olika rapporter har visat på en rad problem inomungdomsvården och Prop. 1992/93:100 missbrakarvården.