prop · GG0318 · 1992-12-31 00:00:00 — 1985 1985 1985 1986 1986 1986 19871987 1987 1988 1988 1988 1989 1989 1989 1990 1990 1990 1991 1991 1991 12-3104-30 08-31 12-31 04-30 08-31 12-31 04-30 08-31 12-31 04-30 08-31 12-31 04-3008-31 12-31 04-30 08-31 12-31 04-30 08-31 12-3] 1992/93:18 Bilaga 7 Ackumulerad avkastning till 1-3 AP-fonderna Mkr 1984 1985 1985 1985 1986 1986 1986 1987 1987 1987 19881988 1988 1989 1989 1989 1990 1990 1990 1991 1991 1991 12-31 04-30 08-31 12-3104-30 08-31 12-31 04-30 08-31 12-31 04-30 08-31 12-31 04-30 08-31 12-31 04-3008-31 12-31 04-30 08-31 12-31 1992/93:18 Bilaga 7 KORTFATTADEUPPGIFTER OM DE ICKE-NOTERADE FÖRETAG 1 VILKA FONDEN ÄR DELÄGARE Skogsindustri, produktion och distribution av elektrisk kraft DesignFunktion, Isku, Produktion av kontors- och laboratoriemöbler i , och . Uthyrning av maskiner, bodar och kontorsmoduler inom byggnadsindustrin. Pac Intemational (f.d. ) Stelsaeter AB Inventrix och m.fl. Äga och förvalta fastigheter främst inom Bergslagen. Äga och utveckla företag som marknadsför och distribuerar varor och tjänster till slutförbrukare. Va'"'in Alloys Framställning av ferrokrom och ferrokisel med avsättning främst till producenter av rostfritt stål 1992/93:18 Bilaga 7 Fastighet i Rättvikuthyrd till . konferensservicei 1600-tals söderom . Bygga ochförvalta fastigheter i . Ca 200 privatpersoner Tanksjöfart Exploatera och vidareutveckla fiberbetongteknik på licens frånInnovationsteknik. Konsultativ verksamhet inom bevakning och säkerhet. (femte löntagarfondstyrelsen) 1992/93:18 Bilaga 8 Nordfondens sista år är tillända. , fondensverkställande direktör, ger i den här intervjun sin syn på det avslutande åretoch fondens verksamhet. 1991 vilka händelser har påverkal börsutvecklingenstarkast? har en lång rad politiska händelser berört densvenska aktiemarknaden. I kommentarerna till de två senaste årsredovisningarnahar jag pekat på det oroliga världsläget och dess betydelse Ibraktiemarknaden,1991 har bara förstärkt den bilden. och dess allierades ingripande iIrak/ , utvecklingen i inklusive det sönderfallandeSovjetunionen, fastighets- och finanskraschen här hemma, regeringsskiftet allahändelser som enskilt är mäktiga nog att påverka marknaden. Hur har utvecklingen under årel påverkat fondensverksamhet? frångick vi vår tidigare fullplaceringsstrategioch har vår likviditet varit eller en miljard av detotala tillgångarna. Dessa medel har varit placerade på penningmarknaden ochhar där haft en god förräntning, . Det avgörande skälet för oss attlämna fullplaceringsstrategin kan hänföras till vår negativa syn påmarknadsutvecklingen. är belysande för problematiken. Frånjanuari och fram till och med steg börsen för att slutamed ett plus på 5,. Vår höga likviditet bidrog därmed till att höja totalavkastningenför Nordfonden. Nyinvesteringar och omplaceringarunder året har annars präglats av vår strävan att försöka öka avkastningen påportföljen. För att uppnå detta önskemål har vi därför valt att placera iforetag som befinner sig tidigt i konjunkturcykeln, exempelvis , Incentiveoch . Har den strategi Nordfonden arbetat efter varit lyckosam? Det är alltid svårt att bedöma sitt eget arbete och minuppfattning är att det är ägarna som skall uttala sig om det konkretaresultatet. Om vi däremot ser på verksamheten mer övergri- Skr.1992/93:18 Bilaga 8 pandetycker jag gott man kan notera att vi har klarat oss bra, i förhållande tillbanker och andra placerare. Lägg därtill att vi klarat detta med en mycketliten organisation. Mätt, enligt RFV:s metod, var fondens avkastning påförvaltade medel 3,. har fonden som tidigareredovisats utvecklats bättre än generalindex. Har Nordfonden varit en institutionell placerare eller enpartner? Avsikten med vår verksamhet har varit att tillföranäringslivet riskkapital på ett sådant sätt att produktion och sysselsättningstimuleras. Våra engagemang i de stora börsbolagen har varit såförhållandevis begränsade att vi kan karakteriseras som vilken institutionellplacerare som helst. I de onoterade företagen däremot har våra engagemangvarit av en helt annan karaktär. Där har vi aktivt och konkret försökt attbidra till en positiv utveckling. Vår roll som placerare av riskkapital bland onoteradeföretag kommer tyvärr sannolikt inte att övertas av någon annan. Vilkakonsekvenser detta kommer att få är svårt att förutspä, men klart är attbankernas agerande kommer att kännetecknas av en mycketstram utlåningspolitik vilket kommer att verka hämmande på hela den ekonomiskaåterhämtningen. Och visst känns det tråkigt att fondens aktiva period är över,nu när riskkapital kommer att behövas i långt större utsträckning än vid någottidigare tillfälle i fondens historia. Vad har Nordfonden betytt för den enskilde löntagaren? Jag tror att de flesta hoppats att fonden skulle bidratill att säkra pensionen, men det finns också löntagare som varit mer aktivaoch kontaktat oss . Efter regeringsskiftet harintresset ökat och vi har fått en hel del förfrågningar från oroliga löntagareom vad som skall hända med deras medel. Och jag kan inte svara annat än att detär min förhoppning att fondernas samlade kapital verkligen kommer attkvarstanna i pensionssystemet. Nordfonden upphör formellt att existera från Hur kommer avvecklingen att genomföras? Den frågan kan bara den nya avvecklingsstyrelsen svara på.Vi har inte fått någon information. Mitt arbete upphör i och med 1991 årsutgång. Med ett undantag; jag har ansvar för upprättandet av årsbokslutet. Jag vill i samband med att jagavslutar mitt arbete passa på och tacka all personal, fackliga- och andraorganisationer samt de företag vilka varit engagerade i våra aflarer, förnågra mycket stimulerande år. 1992/93:1! Tillskott av grundkapital, ackumulerat (uppindexerat med konsumentprisindex) Överföring till 13 AP-fonderna Överföring till 13 AP-fonderna, ackumulerat Skr.1992/93: U Bilaga 8 Värdepappersportfölj,marknadsvärde. 1987 1988 1989 1990 1991 1987 1988 1989 1990 1991 NORDFONDENSMEDELSRAM, TOTALT REKVIRERAT BELOPP t.o.m 1991, . Årsmedelram 20.000 basbelopp Ackumulerad likvideftersläpning, . Ackumulerad summa att erhålla Årets likviditetsram(rekvirerat belopp) Ackumulerad likvid eftersläpning, . 1992/93:18 Bilaga 8 Femte löntagarfondstyrelsen arbetar under namnetNordfonden. ligger i och ett operativt kontorfinns i . Förutom verkställande direktören finns tre heltids-och enhalvtidsanställd. LÖNTAGARFONDSTYRELSERNA AVSKAFFAS Genom beslut har löntagarfondstyrelserna avvecklats /92. Enligt riksdagsbeslut överförestillgångarna till förvaltning av en avvecklingsstyrelse, som framtill dess att tillgångarna helt utskiftas skall förvalta tillgångarna. Med anledning av den beslutadeavvecklingen har årets bokslut belastats med avvecklingskostnader. Skr.1992/93:18 Bilaga 8 RESULTAT Verksamheten gav för året ett bokföringsmässigtöverskott av (). Den totala vinsten, inklusive minskningen i doldareserven, uppgick till (förlust ). Från bruttoresultatet avgår överföring till 13AP-fondstyrelserna med (). Det reala resultatet före överföring till 13AP-fondstyrelserna uppgick till (). Efter överföring uppgickdet till (-). Omplaceringar har medfört realisationsvinstermed (). Aktieutdelningarna uppgick till () ochräntenettot till (). Fondstyrelsens ackumulerade underskott i förhållande tillresultatkrav för hela verksamhetsperioden 19841991 uppgick till (underskott ). MEDEL Totalt har Nordfonden sedanstarten lyft , vilket för Nordfonden är likamed det disponibla beloppet hos . LIKVIDITET Vid årets utgång fannslikvida medel, inklusive kortfristiga placeringar, till ett belopp av 913 Mkr.Skulder till fondkommissionärer för oreglerade aktiebetalningar uppgick till8 Mkr. Fondstyrelsen har icke några lån. Räntor från likviditetsförvaltningen har under åretuppgått till-124 Mkr. Den genomsnittliga likviditeten har uppgått till 1.016Mkr. Detta ger en årlig avkastning på 12,. VÄRDEPAPPERSPORTFÖLJ Marknadsvärdetuppgick till . Bokförda värdet inklusive courtage och omsättningsskatt utgjorde , vilket innebär att marknads- värdet understiger bokförda värdet med . Portföljomsättningen uppgick till totalt 971Mkr, fördelat på köp och försäljning . Stora köp har skett av aktier i , ,, United Tankers, . Stora försäljningar har skett i , ,. De tio största posterna, räknat efter marknadsvärdet perden , svarar för av aktieportföljens värde och består av aktieri , , , , , , MoDo, SHB, SCA ochProcordia. I nyemissioner har Nordfonden tillskjutit 40Mkr. INFLYTANDE OCH RÖSTRÄTT Nordfondenhar aktivt medverkat till att bereda tillfälle för lokala fackliga organisationeratt genom fullmakt utnyttja av Nordfondens rösträtt. har Nordfonden närvarit och utövat rösträtt vid 40 st bolagsstämmor varav de lokala fackliga organisationerna utnyttjat sinmöjlighet vid 30 st bolagsstämmor. STYRELSE Sty relsen består av nioordinarie ledamöter och fyra suppleanter. har 8 styrelsesammanträdenavhållits och arbetsutskottet har sammanträtt 5 gånger. 1992/93:18 Bilaga 8 BOKFÖRINGSMÄSSIGT RESULTAT 1991 1990 Förvaltningskostnader (Not 1) Nedskrivning av onoterade aktier (Not 3) Extraordinära kostnader (Not 2) Nettoresultat före överföring till 13 AP-fonderna överföringtill 1-3 AP-fonderna (Not 6) Bokföringsmässigt nettoresultat . Nettoresultat före överföring till 13 AP-fondernaFörändring av ej realiserade vinster/förluster Nominellt resultat inkl. ej realiserade vinster/förlusterAvsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft Realt resultat inkl. ej realiserade vinster/förluster Underskott i förhållande till resultatkrav -328.438 -1.956.678 Skr.1992/93:18 Bilaga 8 Övriga kortfristiga placering; Förutbetalda kostnader och upplupna Aktier och kvb (Not 3) Övriga värdepapper (Not 3) Inventarier (Not 4) Bostadsrätt (Not 5) Upplupna kostnader och förutbetalda Skuld till1-3 AP-fonderna (Not 6) Tillskjutetgrundkapital (Not 6) Uppindexeratgrundkapital (Not 6) Summa skulder och fondkapital 13 1992/93. 1992/93:18 Bilaga 8 B oks luts kommentarer REDOVISNINGSPRINCIPER Tillämpaderedovisningsprinciper är oförändrade i jämförelse med föregående år. AVSKRIVNINGAR PÅ INVENTARIERAvskrivningar är beräknade på tillgångarnas ursprungliga anskaffningsvärdenoch baserade på en beräknad ekonomisk livslängd av motsvarande 20%avskrivning . REALISATIONSVINSTER OCH REALISATIONSFÖRLUSTER Vidberäkning av realisationsvinster och realisationsförluster vid försäljning avaktier har genomsnittsmetoden använts. REALT RESULTAT Nordfonden har iresultaträkningen en redovisning av det reala resultatet. Allt för långtgåendeslutsatser bör ej dras utifrån den reala redovisningen utan denna bör ses i ettlängre tidsperspektiv. Förvaltningskostnader (tkr) 1991 1990 I förvaltningskostnader ingår löner och arvoden tillstyrelse, VD och övriga anställda med 1.652 1.592 Beräknade kostnader för avveckling av fonden enligtriksdagens beslut. NOTERADE AKTIER OCH KVB VERKSTÄDER (29,) SKOG (18,) HANDEL (4,) Skr.1992/93:18 Bilaga 8 FASTIGHETS-OCH BYGGBOLAG (7,) ÖVRIGA (27,) United Tankers B fr BANKER (7,) Skr.1992/93: U Bilaga 8 '* Marknadsvärde kr INVESTMENTBOLAG (0,) ONOTERADE AKTIER (4,) Balticgruppen B 2) Helikon A bu 3) Helikon B bu 3) ÖVRIGA ONOTERADE VÄRDEPAPPER (0,) Ciab förlagslän ""I *Inklusive courtage och omsättningsskatt. har courtage erlagts med kr 2.958.531 Under 1991har omsättningsskatt erlagts med kr 4.525.027 1)Lägstabetalkurs har använts, om ej betalkurs fanns har köpkurs använts. 2)Marknadsvärdetberäknat enligt separat substansberäkning. 3)Marknadsvärdetmotsvarar bolagets substansvärde i utländska börsnoterade aktier. 4)förlagsbevis med optionsrätt. Inventarier (tkr) Anskaffningsvärde Ackumuleradeavskrivningar Restvärde enligt plan Bostadsrätt (tkr) Överföring till 13 Fondstyrelserna (tkr) Löntagarfondstyrelserna skall överföra enavkastning på av förvaltade medels nuvärde. Nuvärdet beräknas enligt konsumentprisindex förändringar. Ingående Nuvärde 1/1-91 230,8/213,9 Avsättning fÖr bevarande av grundkapitalets köpkraft Vårrevisionsberättelse har avgivits . FEMTE LÖNTAGARFONDSTYRELSEN, NORDFONDEN Undertecknade, somav regeringen förordnats att såsom revisorer granska Femte Löntagarfondstyrelsens,Nordfonden, förvaltning, får härmed avge revisionsberättelse för . Vi har under beaktande av godrevisionssed granskat förvaltningsberättelsen, räkenskaperna, protokoll ochandra handlingar, som lämnar upplysning om löntagarfondstyrelsens förvaltning,inventerat de under löntagarfondstyrelsens förvaltning stående tillgångarnasamt vidtagit de övriga granskningsåtgärder vi ansett erforderliga. Revisionen har icke givit anledningtill anmärkning beträffande förvaltningsberättelsen, resultat-ochbalansräkningarna, bokföringen eller inventeringen eller eljest beträffandelöntagarfondstyrelsens förvaltning. Skr.1992/93:18 Bilaga 8 Sammanställning av delfondernas VERKSAMHET 1991 1992/93:18 Bilaga 9 Allmänna pensionsfondens (AP-fondens) förvaltninghandhades t.o.m. av totalt tio styrelserfemAP-fondstyrelser och fem löntagarfondstyrelser. avveckladeslöntagarfondstyrelsema och kvar finns således numera endast de femAP-fondstyrelsema. Fondstyrelsema representerar arbetsgivare och arbetstagarepä den svenska arbetsmarknaden. Styrelsemas ledamöter förordnas av regeringen.Varje fondstyrelses verksamhet regleras genom ett av fastställtreglemente (lag "led reglemente för allmänna pensionsfonden, 1983:1092,omtryckt 1991:1857). De tre första fondstyrelsema har ett gemensamt kansli,medan fjärde respektive femte styrelsen har egen förvaltning. AP-fonden tillkom som enföljd av att vären 19.59 fattade beslut om införandet av lagfästallmän tilläggspension (ATP). Trots att pensionsreformen formades som ett rentfördelningssystem och inte ett premiereservsystem, ingick en betydandefondbildning som en viktig del i ATP-systemets uppbyggnad. Fondbildningenmotiverades dels av det samhällsekonomiska intresset av att hålla uppesparandel i ekonomin dels av behovet av en fond för att utjämna kortsiktigaskillnader mellan avgiftsinkomster och utbetalda pensioner. Införandet avlagfäst tilläggspension medförde bl.a. en minskning av sparandet i depremiereservsystem som var under utveckling. ökade kraven päsparande och investeringar för att skapa underlag för framtidapensionsutfästelser. inleddesavgiftsuppbörden till ATP i form av arbetsgivaravgifter lill första, andra ochtredje fondstyrelserna inom AP-fonden. Dessa styrelser har att förvaltainflytande avgiftsmedel och att tillhandahälla medel som erfordras förutbetalning av ATP-pensionema inkl. administration av ATP-systemet. Första, andra och tredje fondstyrelsema fär enligtreglementet placera fritt i publika räntebärande papper, dock med denbegränsningen att placeringar i utländsk valuta fär uppgå till högst avdessa fonders totala tillgångar. Vidare fär styrelsema pä motsvarande sättplacera högst i direktlän till företag resp. fastigheter. Förmånerna inom ATP-systemet utgåri form av ålderspensioner, förtids- eller efterlevandepensioner. Dessaförmåner utbetalas av första-tredje fondstyrelsema. med folkpensionerna administreras av riksförsäkringsverketm.n. Utbetalningen till de enskilda pensionstagama gär huvudsakligenvia försäkringskassorna. inrättades er\ fjärdefondstyrelse inom AP-fonden. Härigenom breddades fondens plaeeringsmöjlighetertill att, vid sidan av de tre första fondstyrelsemas placeringar i räntebärandeinstmment, även omfatta aktier och andra värdepapper pä riskkapitalmarknaden. Den fimte fondstyrelsen med exaktsamma placeringsreglemente som den fjärde fondstyrelsen inrättades under 1988.Emellertid började inte den femte fondstyrelsen sin verksamhet i praktiken förränhösten 1989. beslutade att inrätta de/emlöntagarfondstyrelsema inom AP-fondsystemet. Dessa självständiga delfonder gavsen placeringsinriktning som i stort sammanfaller med vad som redovisats förfjärde och femte AP-fondema, dvs placeringar pä riskkapitalmarknaden. Genomriksdagsbeslut avvecklades löntagarfondstyrelsema den 1 januari1992. Löntagarfondstyrelsemas samlade tillgängaröverfördesdätill enawecklingsstyrelse. Dess uppgift är att förvalta tillgångama fram lill derasslutliga utskiftning, vilket ska ske . Till samtliga fondstyrelsers ärsredogörelser skall fogas resultat- och balansräkningar, som är uppställdaefter reala principer. granskning avser samtliga fondstyrelser.Formellt överlämnas ärs-redovisningama genom en skrivelse frän regeringen tillriksdagen. Riksdagsledamöterna har därmed möjlighet att avlämna motioner med anledningav skrivelsen. Enligt AP-fondens reglemente (17 §) åligger det de tre första fondstyrelsema att ärligen sam manställa en gemensam verksamhetsöversikt för samtliga delfonder. Översikten har i det följande utformats till en sammanfattande redovisning av delfondemas förvaltningsberättelser. För mer detaljerade uppgifter hänvisas till respektive fondstyrelses årsredovisning . Dämtöver avgerriksförsäkringsverket och riksrevisionsver ket utlåtanden över fjärde och femte fondsty relsemas samt löntagarfondstyrelsemas förvalt ning av medel. ' 1992/93:1? Sedan den svenska valutaregleringen i allt väsentligtavskaffades är svensk kapitalmarknad en integrerad del av denintemationella kapitalmarknaden. Med en valutapolitik som bygger pä en fastväxelkurs gentemot en valutakorg, bestäms den svenska räntenivån av deninternationella, med tillägg för den riskpremie som placerare kräver för atthälla tillgångar i svenska kronor. Bytet av valutakorg , frän en handelsvägdvalutakorg till den teoretiska ECU-korgen, innebar att ERM-valutornas ränteutvecklingblev än mer centrala. Dä den tyska markens vikt i den nuvarande ECU-korgen ärdrygt , mot tidigare , har den strama tyska penningpolitikenkommit att domi nera framförallt den korta jämförräntans utveckling underåret. Kravet på räntedifferens har däremot varierat kraftigt både före oehefter bytet av valutakorg. Aret 1991 kännetecknades, med undantag för främstTyskland, av förväntningar om avtagande inflation. Den aktivitetsdämpning, somför inträdde , förstärktes , särskilt ide anglosaxiska ländema. Förhoppningar om en snar och stark återhämtninginfriades inte, trots att den tidigare strama penningpolitiken på mänga hällförbyttes i sin motsats. Kraftigt fallande kapacitetsutnyttjande har lämnatekonomiema med överskottskapacitet och möjlighet att expandera utan risk förstarka pristryck. Förväntningar om lägre inflation har medfört fallandeintemationella långräntor; för tioåriga löptider har räntenedgången under 1991varit av storleksordningen en procentenhet i och , i en ochen halv procentenhet. Den svenska tioärsräntan låg vid årets ingång på drygt 12%men sjönk till , en nedgång pä cirka två och enhalv procentenheter. Huvuddelen av nedgången för den svenska längräntan kanhänföras till ett lägre krav pä riskpremie. Nivån föll en knapp procentenhet isamband med ECU-kopplingen, men redan under årets fyra första månader haderäntedifferensen mot den dåvarande korgräntan krympt. Det är främst i kravet pä en räntedifferens på kortalöptider, som graden av förtroende för valutapolitiken avspeglas. I diagrammetvisas den svenska sexmånaders statsskuldväxelräntan samt motsvarande korgräntaför året. Fram till bytet av valutakorg sjönk den dåvarande korgräntan endryg procentenhet och den svenska räntan följde med. Precis som den svenskalängräntan, föll korträntan kraftigt . drogsräntedifferensen upp beroende pä valutautflöden. byttes kronansvalutakorg till den teoretiska ECU:n. 4 5 6 7 1992/93:18 Bilaga 9 14 1 13 12 11 rade positivt och stabiliseradeskorträntan mnt . Räntedifferensen fortsatte att krympa trots storavalutautflöden. Valutaspekulationerna mot denfinska marken, som slutade i en devalvering pä 12,, visadeatt det i vissa lägen kan vara mycket svårt att försvara en ensidig valutakoppling.Spekulationerna smittade den svenska penningmarknaden. Stora mängder valuta börjadeströmma ut ur . höjde dagsläneräntan men deträckte inte för att vända utflödet. 1 början på december höjdes till 17,och marknadsräntorna steg kraftigt. I takt med att valutainflödenaåterkom stärktes förtroendet för kronan och den korta räntemarginalen sjönkfrån tre och en halv till . ECU-korgräntan läg i stort settunder hela perioden mnt till följd av den strama tyska penningpolitiken. Däbland andra bäde och fortsatt att lätta pä sin penningpolitik harkorträntoma i övriga världen fotsatt ner . Prisfallet pä fastigheter fortsatte . Marknadenkrävde högre direktavkastningar och hyresnivåema föll. Orsaken till attinvesterarna kräver högre direktavkastningar är bland annat den högarealräntan. En annan orsak är att förtroendet för fastighetsinvesteringar harminskat. Hyresfallet är en följd av bland annat lågkonjunkturen med åtföljandeminskande efterfrågan. som i sin tur har lett till ökande vakansgrader. genomfördes fä affärer vilket kan tyckasförvånande, dä utbudet var relativt stort. Dock skedde ett antal försäljningarav centralt belägna fastigheter i . Det finns flera förklaringar iillatt sä fä affärer genomfördes. En är att det uteslutande var de bäst belägnafastighetema som fann köpare. En annan förklaring är att det till stor delvarit sämre fastigheter som bjudits ut till försäljning, dvs fastigheter sominte klarade investerarnas allt hårdare krav pä exempelvis byggnadensutformning, flexibilitet, standard och uthymingssituation. Det stora utbudetberodde på att många fastighetsbolag och privatpersoner var tvingade attsälja. De sjunkande prisema pä fastigheter och bristen pä köparehar resulterat i stora problem för bankerna. De totala kreditförlusterna inombanksektom uppgick till cirka 35 mdkr, varav en stor del är att hänföratill fastighetssektom. Bankema har i vissa fall framtvingat försäljningar, medande i andra fall valt en övervintringsstrategi. Prisnedgängen pä fastigheterkan jämföras med börsens prisfall på bygg-och fastighetsaktier på i genomsnitt35-70% . Marknadsvärdeminskningama har varit störst förexploateringsfastigheter samt kommersiella fastigheter i storstäderna. Centraltbelägna kontorsfastigheter i och beräknas ha sjunkit ivärde med . Denna utveckling är till stor del ett uttryck förmarknadens bedömning av hyresrisken i dessa omräden. 1 utkanten av storstädemasamt i de Skr.1992/93:18 Bilaga 9 mindre städerna har fastighetsvärdena för de kommersiellafastighetema klarat sig betydligt bättre. Värdeminskningen har här inte varitlika stor, dä hyresnivån är väsentligt lägre än i storstädernas citylägen.Bostadsfastigheter är de fastigheter som har sjunkit minst i värde.Skillnaderna kan dock vara betydande beroende pä läge, standard samt inte minstfinansieringssituation. Det är inte bara i , utan även på de flestautländska fastighetsmarknader, som den svaga ekonomiska utvecklingen satt sinaspär i fastighetspriser och hyresutveckling. På de flesta marknader har detskett en omsvängning frän 80-talets premiering av projekt till förmån förförvaltningsfastigheter. Att fastighetsprisema sjunkitutomlands, liksom i , beror i första hand pä att hyrorna fallit. Det ärbara pä ett fåtal marknader, exempelvis i vissa städer i och iBryssel, som hyrorna stigit eller varit oförändrade. De kraftigastehyresfallen noterades i och i vissa delar av . Vakansgraden i Londonscity uppgick till mellan och hyresnivån har under åretsjunkit . (Utdrag ur fjärde fondstyrelsens förvaltningsberättelse) "blev kursmässigthändelserikt pä den svenska riskkapitalmarknaden. Diagram 1 visar utvecklingenav Veckans Affärers totalindex samt av totalindex och indexför några av de viktigaste branschema 1991. Totalindex steg medknappt (föregående år ). Kursutvecklingen var växlande. Redanunder årets första börsdag föll kursema . Detta kursfall återhämtadesraskt. Vid januari månads slut hade index stigit sedan årets början ochden positiva trenden fortsatte. hade kursema stigit med 42%jämfört med bottennoteringen . Från kulmen till årets slutsjönk den allmänna kursnivän med en femtedel. Den branschmässiga kursutvecklingenunder året har varit mycket oenhetlig. Arets vinnarbransch blev KemiskIndustri med en kursstegring på . är överrepresenterad ifondens portfölj.