prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Det är allmänt omvittnat att svenskamuseisaralingar håller hög kvalitet även i ett interaationellt perspektiv.Vissa saralingar betraktas to.ra. Att vårda och bearbeta dessasamlingar, som tillsammans med byggnaden utgör själva basen för museiverksamheten,är en ansvarsfull uppgift Resultatanalysen visar att den kraftiga satsningen päutställningar och programverksamhet åtminstone när det gäUer centtalniuseema,delvis har skett på bekostnad av bl.a. föremälsvården. Museema haruppenbarligen stora svårigheter att göra en balanserad avvägning mellan behovinom skilda delar av verksamheten. EnUgt min mening är detta inte främst enresursfråga för det enskilda museet utan i lUca hög grad ett övergripandestmkturellt problem. Trots den sammanslagning av museer som skett under 1970-och 1980-talen är centralmuseema fortfarande en institutionsgmpp med klarabrister vad gäller samordning av resurser och verksamhetsmål. Ett näraliggande problem, som jag även kommer attberöra under anslagen till de centrala museema, är frånvaron av etlkontinuerligt samordnat uppttädande i förhållande till statsmaktema ochomvärlden i övrigt Fömtsätmingar måste skapas för en mer rationellverksamhetsraodell, byggd pä fortiöpande samverkan, och för ett gemensamttänkande i prioriteringsfrågor. Resultatanalysen visar alt även länsmuseeraa harsvårigheter att skapa en rimlig balans mellan olika verksamhetsgrenar. Här fmnsett särskilt behov av att precisera rollfördelningen meUan länsmuseemasstatliga motparter inom kulturmiljövård resp. det allraänna kulturorarädet ochfä dem att verka utifrån etl geraensamt synsätt. Den nya synen på statens budgetprövning innebär attnya insatser av störte omfatming inom en viss sektor så gott som alltidaktualiserar en omprövning av befintlig verksamhet inom samma sektor. Deltagäller även museiområdet Inle minst mot den bakgmnden är det angeläget att fäett samlat grepp över omrädet och faststäUa var gränsen gär för statens totalaansvarstagande. Jag har därför funnit det angeläget att, vid sidanav den planerade och av anbefaUda utvärderingen av 1974 årskulturpolitiska mäl m.ra., göra en särskild översyn av raål- och stmkturfrågorinora det statiiga och statsunderstödda rauseiväsendet Med hänsyn tUlRiksutställningars funktion och ställning imuseiväsendet bör även den verksamheten omfattas av över- l>rop 1992/93:100 synen. Utöver de allmänna synpunkter som jag här harframfört återkommer jag under berörda anslag med närmare kommentarer ochförslag vad avser museemas verksamhet och med en redovisning av minaställningstaganden tUl Kulturtådets förslag på museiområdet. Vadgäller bUdkonstområdet viU jag anföra följande. I arbetet med konst och konstbildning deltar mångaparter. Karaktäristiskt är att verksamheten drivs med en hög grad avsjälvständighet och integritet. En fast samverkansstruktur existerar inte. Förstatens del är det angeläget att medverka till en ökad ytttandefrihet förkonsmärer, att stimulera tillkomsten och exponeringen av konst. Vidare kanstaten stimulera konsmäriig kvalitet genom att svara för utbildning avkonstnärer och genom att ge resurser till utvecklingsverksamhet ochintemationellt utbyte. Av lika stor vikt är att vidga deltagandet i aUkonsmärUg verksamhet samt att ge fler människor tiUgäng tiU konst ochkonsmärUga uttrycksmedel. Statens ansvar för att de konstpolitiska målenskall kunna uppnås delas av flera myndigheter. Dessa är fömtom Statenskulturråd främst Konstnärs-näranden, som förmedlar statens stöd tillyrkesverksamma konsmärer på bUd-, form-, scen- och filmområdena och Statenskonstråd vars uppgift är att köpa konst tUl statens byggnader och lokaler ochatt bl.a. i sitt informa-tionscentmra för offentlig konst verka för att konstenska bli ett naturUgt inslag i samhäUsmUjön. En huvudroU i arbetet med att utforraa och attbedriva konstbUdningsverk-samhet i landet har Statens konstmuseer. Självklaroch redan väl utvecklad saraverkan äger mm med länsmuseeraa som genom de nyagmndbelopp sora tillförts dem kunnat förstärka sinkonstpedagogiska verksamhet. I arbetet med att vidga deltagandet ikonsibildningsverksamheten för människor som inte har möjlighet att besökakonsthallar eller museer är samarbete med RUcsutställningar, studieförbund, konstbildningsorganisationeroch konsmäremas egna sammanslumingar av största vikt. Bildkonstområdet engagerar i alla nämnda avseendenmånga människor i ett flertal olUca konstellationer - frän den enskiltarbetande konstnären till institutioner, myndigheter och konstfrämjandeorganisationer och folkbildningen. Det är därmed naturligt att de medel och deinstmment staten har till förfogande för att verka för de konstpolitiska målenhar en begränsad räckvidd. I ett avseende har dock staten en unUc roll på områdetoch det gäUer ansvaret för de centtala museiinstimuonema pä konstområdet Jagvill erinra om att regeringen givit projekteringsuppdrag för ny-och ombyggnad av Modema museet och Inom ramen för tillgängliga resurser kan statengenom bl.a. bidragsför delningen till ett antal organisationer inom bild-, form- och konstbildnings området och genom att stödja olUca former av initiativ och projekt stimulera 37 åtgärder somöverensstämmer med de kulmrpolitiska målen för bUdkonstom- /93-100 rådet. Jag vill här särskilt framhålla det konstbildande arbetetbland bam och gjj j2 ungdom. Jag äterkommer senare i min föredragning tilldessa frågor och berör därvid bl.a. konsekvensen av Konstfrämjandetsnedläggning. Staten kan vidare genom svara fören kontinuitet i vad avser förvärv av konst tiU lokaler för statiig verksamhet.I en situation då den privata marknadens efterfrågan på konst torde ha minskatökar betydelsen av de offentiiga konsticöpen. Inom vissa områden, tex.monuraentalkonst och textil konst, har de en avgörande betydelse förkonstforraemas överlevnad. Utöver de allmänna synpunkter som jag här harredovisat kommer jag att närmare kommentera de statiiga insatsema päbildkonstområdet under resp. anslag. Underden har en livlig debatt förts om folkbibliotekens verksamhetoch fömtsätmingar men även om de villkor sora gäller för medborgarnasmöjligheter att låna böcker. En tydlig hotbild för folkbibliotekens framtid harhärvid uunålats. Jag har tidigare i olika sammanhang redovisat minaställningstaganden på delta omräde. Min bedömning att de svenskafolkbibUotekens fortbestånd är en angelägenhet av största kulturpolitiska viktkvarstår. Jag ser folkbibUotekei som kärnan i det lokala kulturlivet.Biblioteket spelar en stor roll för bevarandet av det svenska kulturarvet ochutgör en samlingsplats för samhällsdebatten. Det kommunala budgetarbetet är nu slutfört och mankan konstatera att uti'allet inte inneburit de dramatiska nedskämingar sombefarats. Kraven på införande av en bibliotekslag med därtillhörande reglering av avgiftsfriheten för boklån har diskuterats av riksdagenvid en särskild hearing . Kulturtådet lyfter även i sinfördjupade anslagsframstäUning fram frågan tiU fömyad prövning. Statsmaktema har behandlat frågan om enbibliotekslag ett flertal gånger. beslöt senast vid behandUngen avpropositionen om Utteratur och folkbibUotek (prop. 1984/85:141, bet1984/85:KrU21, rskr. 1984/85:392) i stor enighet att en bibliotekslag inteskulle införas. Man tog därvid även StäUning mot införande av avgifter förboklån. Vid kulmmtskottets hearing i bibUoteksfrägorupprepades denna debatt utifrån i gmnden samma utgångspunkter som redovisas iden nämnda propositionen. I anslutning till utfrågningen diskuteradekulturutskottet frägan om utredande av bl.a. förutsättningarna för införande aven bibliotekslag. Kultumlskotteis ställningstagande blev att inte ta någotinitiativ i frägan. Jag kan för egen del notera att ett antal argument anförtssom talar mot att införa regleringar på detta område. Jag vill i sammanhangetäven erinra ora möjUgheten till en fördjupad prövning av dessa frägor inomramen för den parlamentariska utredning på kulturområdet jag tidigareredovisat fömtsätmingama för. 8 Myndigheten Statenskulturråd /93-100 Kulturtådethar enligt sin instmktion en övergripande uppgift att följa utveck-""- ' lingen inom kulturområdet och ge ett samlat underlag för denstatliga kulturpolitiken samt bistå regeringen vid genomförandet av denna. Ettexempel på denna uppgift är den fördjupade anslagsframställningen, somredovisar en gmndUg genomgång av kulturpolitiken inom staten och kommunema ochockså ur intemationeU synvinkel. När det gäller bidragsfördelningen har i rapportenfrån den expertgmpp, som inom ramen för arbete gjorde enutvärdering av den svenska kulmrpolitUcen, gjorts bedömningen att när det gäUerformema för att fördela bidrag fmns det få system i som kan tävla omatt vara lika enkla. Vidare sägs i rapporten att förfarandet är ekonomiskt ochvisar full respekt för principen om konstnärlig frihet Bidragsgivningen skerocksä snabbt och med säkerhet. Min bedömning är att Kulturtådet har den kompetensoch de kunskaper som behövs för att fullgöra sin uppgift. Kulturtådets arbetemed bidragsfördelningen görs tUl en rimUg kosmad och arbetsinsats. Rådet har visat en betydande förmåga attrationalisera sitt arbete och har -trots en minskning av sin arbetsstyrka medca - kunnat upprätthålla kvaliteten isitt arbete. Jag bedömer alt ytterligare rationaliseringskrav knappast kanriktas mot Kulturtådet utan att förändra uppgifterna för rädet. Jag har beaktatdetta vid min beräkning av , anslaget tUl rådets verksamhet för den kommandetteårsperioden. Mol bakgmnd av de allmänna utgångspunkter, somkommer att gälla för den parlamentariska översynen av kulturpolitiken, är detnaturligt att även Kulturtådets framtida roll och arbete analyseras i dettasammanhang. Resultatet av Uttedningens arbete komraer dock inte att vara klarförtän inför nästa tteårsbudgetperiod. För den närmaste tteårsperioden bördärför Kulmrtådets uppgifter vara oförändrade. 1991/92 Utgift 21 527 71 II 1992/93 Anslag 23 852 000 1993/94 Förslag 25 663 000 1Anvisat under ättonde huvudtiteln, anslaget G 1 Jagföreslår att medlen till Statens kulturtåd för nästa budgetär anvisas under ettramanslag. Vid min beräkning av anslaget har jag tagit hänsyn till pris- ochlöneutvecklingen. Dämtöver har kostnadema för verksamhetsanknutna ombyggnadsåtgärderinräknats i anslaget Chefen för har tidigare i dagredovisat ett förslag om generell räntebeläggning av slatliga medelsflöden samtpresenterat den raodeU som bör tillämpas. Statenskulturtåd kommer fr.o.m. /94 att Prop. 1992/93-I(X) tiUämpadenna modell. Statens kulturtåd kommer därför att tUldelas ett ränte- gjj j2 konto med kredit i och medlen under anslaget B 1. Statenskulturtåd förs tUl detta konto. Samtiiga myndigheter övergår tUl deredovisningskrav enligt bokföringsförordningen (1991:1026) som utgör enfömtsätming för län i för finansiering av investeringar ianläggningstillgångar. Statens kulturtäds behov av låneram under budgetåret1993/94 uppgår till för investeringar i ADB. Anslaget har beräknats utan hänsyn till deriktlinjer som chefen för redovisat tidigare denna dag närdet gäUer förändringar av lönekostnadspålägg, finansieringsform förStatshälsan, övergång till lån i samt nya principer förbudgetering av anslagen (jfr bil. I avsnittet Styming av statsfÖrvalmingen ochde finansiella fömtsätmingama för myndighetema). Medlen under anslaget kommeratt fastställas slutiigt enligt dessa riktiinjer, och kan därför korama attavvika från det här föreslagna beloppet Jaghemställer att regeringen föreslår att till för /94anvisa ett ramanslag på . Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulmrområdetm.m. 1991/92 Utgift 103 988 2481 Reservation 14 322411 1992/93 Anslag 216 517 0002 1993/94 Förslag 118 572 000 lAnvisatunder åttonde huvudtiteln, anslaget G 2 Varav100 mkr anvisats som engångsbelopp för investeringar (prop. bil.1:9, bet l991/92:FiU30, rskr. 1991/92:350). Från detta reservationsanslag anvisas bidrag förskilda ändaraål ttU organisationer och institutioner på kulturområdet samttill visst intemationellt kultumtbyte. Bidrag tiU organisationer och instimtioner inom kulturområdet 18 236 000 (40 845 000) Centtala amatörorganisationer (varav för amatörteaterverksamhet ) Folkparkema i för kulturverksamhet Folkets husföreningamas riksorganisation för kulturverksamhet Våra gärdar för kulturverksamhet 3 Bidrag tiU vissa ändamål inomteater, dans och musUc teatermuseumför föreställningsverksamhet vid Drotttimgholmsteatem Vadstena-akademienför kurs- och förestäUnings-verksamheten (20137 000) -H ■ 100000 + 3 964 000 Beräknad ändrmg r,-. Bidrag till intemationeUt kultumtbyte (19 622 000) TUl Statens kulturtäds disposition TUl Stiftelsen Svenska institutets disposition Svensk-norska samarbetsfonden för stipendier för vistelse vid Svenskhemmet Hanaholmens kulturcenttiim för och -1- 1 500 000 Bidrag tiU övriga ändamål inom kulturområdet (13 881000) - 3 000 000 Vissa gemensamma ändamål i folkbibliotekens verksamhet Bidrag tiU länsbUdnings-förbund m.fl. Information, utveckling m.m. för hantverkare - IOO 000 OOOl - 97 945 000 iBeloppeiär anvisat som engångsbelopp för investeringar (prop. 1991/92:150 bil. 1:9, betI991/92:FiU30, rskr. 1991/92:350) 1Till Statens kulturråds disposition för utvecklingsverksamhet Anslagetsom för /93 uppgår till ca kommer att fördelas med ca7,tiU bundna åtaganden, med ca till fria utvecklingsmedel, och medca lUl bidrag till utveckling inom folkbiblioteksområdet. För atttydligare kunna skilja meUan dessa inriktningar föreslår enuppdelning av anslagsposten pä dessa omräden och redovisar förslag tiU ökningarenUgt följande. TiUStatens kulturtäds disposition för bidrag tiU särskUda kulturella Prop. 1992/93:100 ändamål gjj j2 -För daglig ttäning förfrilansdansare föreslås en ökning med under /94. /96 föreslås en ökning med . -För attföreställningsverksamhelen vid Confidencen skall kunna fortsätta och för att geen ekonomisk bas för verksamheten föreslår Kulturtådet ett ärligt bidrag på500 . -Staten bör ta ett ökat ansvarför vissa lokala och regionala teattar och ge dessa nationella uppdrag ochmöjlighet att i slörre utsträckning delta i ett intemationellt utbyte. T.ex.bör staten ta ett ökat ansvar för en nationeU bamtea-terscen utanför Stockholm.Ett nationellt konsmärUgt utvecklmgscentmm, där möjlighet till ettkontinuerligt utvecklingsarbete och samspel mellan olUca konstformer erbjuds,föreslås bli förlagt till . För uppbyggnaden av nationeUautveckUngscentta föreslår Kulturtådet ett anslag pä . -För bidrag tUl län utan egenregional eller lokal professionell teaterproduktion, vilka är ,och , samt länsdanskonsulenter föreslås'ett bidragpä fr.o.m. /94 samt ytterligare under deföljande budgetåren. -FoUckulturcentmm, Nortbottensbygdeteater. Cirkusakademien, El Tabano, verksamheten vid Helsingegården m.fl.får åriiga bidrag. För återkommande ändamål av detta slag begärs ökning med 1,5mkr för /94, med för /95 och med 400 000 krför /96. TiUStatens kulmrtåds disposition för bidrag till utvecklingsprojekt Föratt generellt öka utvecklingsarbetet, genomföra satsningar på bam och ungdomar,metodutvecklingsarbete för att vidga deltagandet i kulturUvet samt fortsattförsöksverksamhet med regionala kulturpedagoger och länskonsulenter behöverrådet ökade bidragsresurser för utvecklingsprojekt med sammanlagt underperioden, varav för /94 och för vardera budgetåren1994/95 och 1995/96. TUlStatens kulturtäds disposition för utvecklingsverksamhet inom folkbiblioteksomrädet Utvidgadestatiiga bidrag för utvecklingsarbete vid folkbiblioteken skulle enligtKulturtådet bidra till att motverka den stagnation, som blir följden avkommunemas ttängda ekonomiska situation. För detta behövs ett anslag på 3 rakr,vilket föreslås finansieras genora att bidraget till arbetsplatsbibliotekupphör /94. Anslagspostenanvänds i huvudsak för fyra olika typer av ändamål. ""■ '■■ Enstaka projekt och evenemang, som tex. teater-,dans- och musUcfesti-valer, gästspel och tuméer, störte kulturmanifesiationer,bamkulturveckor, poesidagar, utstäUningar, enstaka teater-, dans- ochmusikproduktioner, kultursymposier ete. Systematiskt utvecklingsarbete, särskilt för bamoch ungdom, samarbetet mellan amatörer och professionella kulturarbetare,institutioner och organisationer samt visst stöd för utveckling av den samiskakulturen. Här inräknas även vissa insatser som föreslagits i kulturtådetskonstbildningsprogram. Kontinuerliga utvecklingsinsatser, bl.a.verksamhetsutveckling inom foUc-bibUoteken samt dagUg ttäning förfrilansdansare. Stöd i akuta nödsituationer. Det har framför alltgällt fria teater-, dans- och musikgmpper i akuta krislägen. I första hand haremeUertid sådana medel utgått frän det särskilda anslaget för de fria gmppema. Under budgetåren 1986/87-1990/91 har totalt 55,2mkr fördelats i bidrag. , Procentuellt har den största bidragsandelenutgått i form av verksamhetsbidrag . /\ndelen utvecklingsbidrag harvarit . Andelen för utvecklingsprojekt ökar successivt Följande tabeU visar fördelningen totalt och iprocent av det totala bidraget på ca : Kulmrtådetanser att den verksamhet som de centtala amatörorganisationema bedriver ärmycket viktig och att det är angeläget att organisationema nu ges ekonomiska fömtsättningaratt utveclda sina verksamhetsformer. Bidraget avseende förfolklig dans föreslås överföras från anslagsposten TiU Statens kulmrtådsdisposition för utvecklingsverksamhet tUl denna anslagspost Kulturtådetföreslår en ökning av bidraget till centtala amatörorganisationer med 1,2 mkrnästa budgetår och med för vart och ett av de därpå kommandebudgetåren. Kulturtådetgenomförde en översyn av de tio centmmbildning- arna på kulmrområdet, vilken redovisade deras kultur- och arbetsmark nadspolitiska roll samt varje centrumbildnings ekonomi och verksamhet 44 Gemensaratför dem är deras funktion som sam arbetsorgan, informatörer, . 1992/93:100opinionsbildare och arbetsförmedlare. För den sistnämnda uppgiften har ut- gjjj2 gått särskilda medel från AMS, bl.a. genom att ett antal förmedlartjänsterhelt bekostats av länsarbetsnämnden men placerats vid några centmmbildningar.Genom beslut har dock, i enlighet med förslag, dessaraedel och därmed huvudmannaskapet för förmedlama förts över till resp.centtumbildning fr.o.m. innevarande budgetär. Vissa centmmbildningar somsaknar förmedlartjänst, bl.a. Danscentmm, anmäler ett starkt behov av sådan. Kulturtådet anser att centmmbildningarnagenomgående arbetar under mycket knappa ekonomiska vUlkor och föreslår förtreårsperioden en realför-stärkning med totalt . Kulturtådetföreslår en ökning av bidraget med totalt för treårsperioden. Kulturrådetföreslår en ökning av bidraget med I rakr för treårsperioden. Kulturtådetföreslår en ökning av bidraget rned för treårsperioden. Kulturtådetföreslår en ökning av detta bidrag med för treårsperioden. Kulturtådetföreslår att de nuvarande anslagspostema Riksförbundet Invandramaskulturcentmm och och dokumentationsverksamhetförs samman till en ny anslagspost kallad Bidrag till vissa invandrarorganisationerm.m. Som ny bidragsberättigad organisation föreslås Invandrarinstitutoch museum i införas. För tteårsperioden föreslår Kulturtådet attanslagsposten ökas med totalt . Kulturtådetanser inte att kan betraktas som en kulturorganisation avdet slag som Kulturtådet har kompetens att bedöma. Det är därför mest lämpligtatt bidraget överförs till anslag G 1. Samarbete medländema i . I avvaktan på regeringens ställningstagandeför Kulturtådet upp anslaget med oförändrat belopp. 2.11 Organisationer inombild-och formkonstområdet m.m /93-100 Fråndenna anslagspost fördelar Kulmrtådet bidrag tUl ett antal organisationer "- - som spelar en viktig roU för konstbUdning och förmedling inomflertalet av de områden där bildkonstnärer och formgivare är verksamma samt förkunskapsuppbyggnaden kring den kreativa processen hos såväl vuxna som bam ochungdomar. En av mottagama av bidrag frän anslagsposten harvarit Konstfrämjandet. Kulturtådet har i kompletterande skrivelse till sinfördjupade anslagsframställning anmält att Konstfrämjandet den 23 september1992 gått i konkurs. För /93 har för Konstfrämjandets verksamhetanvisats , av viUca Kulturtådet utbetalt bidraget för det förstakvartalet. Resterande medel har därefter av Kulturtådet använts för att genominköp från konkursförvaltaren, dels säkra den unika samlingen avKonstfrämjandets grafikutgivning , som finns deponerad hos Statenskonstmuseer, dels så långt sora möjUgt ersätta berörda konsmärer för deförluster som uppkommit i samband med konkursen. Statens konsttåd ochKonsmäremas riksorganisation har anmält inttesse att få inköpaKonstfrämjandets lager om ca 19 000 grafiska blad som bjudits ut tillförsäljning. Medel har också använts till att bevara och hålla tillgängligtKonstfrämjandets omfattande diabildsarkiv. För att i det uppkomna läget på bästa sätt kunna tatill vara Konstfrämjandets tillgångar har nära samråd ägt mm meUanKulturtådet, Statens konsttåd, Statens konstmuseer. för de friakonstema, Konsmäremas riksorganisation. Grafiska sällskapet samt studieförbunden Vuxenskolan och ABF. Dessaorganisationer har enats om att samverka för att därmed kunna svaraför en del av de uppgifter, framför allt konstbildning, som Konstfrämjandetskött . Mot bakgmnd av Kulturtådets uppfattning attkonstbUdningen redan före Konstfrämjandets konkurs varit ett eftersatt områdeföreslär nu rådet att det ekonomiska utrymme som beräknats för Konstfrämjandeti fortsättningen ställs till förfogande för bl.a. konstbUdandeinsatser. föreslår att en ny kategori avbidragsmottagare, nämligen konstnärs- eller föreningsägda gallerier, förs inunder anslagsposten. En parallell kan här göras med arrangörsbidrag på andrakonstområden. Med tanke på sviktande offentUga uppdrag på bUdkonstens områdeskulle ett sådant tiUskott vara av exua betydelse. Kulturtådet föreslår en ökning av anslagsposten medtotalt för den kommande tteårsperioden. Kulturtådet föreslår dessutom inrättandet av en nyanslagspost för utvecklingsverksamhet inom bild- och formorganisationer.Totalt för tteårsperioden föreslås för organisationer, gmpper ochprojekt för utveckling av nya former och idéer inom konstbildning ochkonstförmedling. begär en total ökning av staisbidra- "- -get för föreställningsverksamheten för nästa budgetår. Kulturtådetföreslår ingen ökning av bidraget till Drotmingsholmsteatem utöver prisomräkningtmder tteårsperioden. Vadstena-akademienbegär en ökning av bidraget med för nästa budgetår avseendebasverksamheten, beställning av nytt musikdramatiskt verk samt en särskildbarockensemble. Kulturtådet föreslår en ökning med I mkr . Förnästa budgetår begär en ökning av det statiiga bidraget med bl.a. med hänvisning till förstärkningar av den tekniska personalensamt driften av Dansklotet. Kulturtådet föreslår att bidraget ökar med Marionetteaterabegären ökning av statsbidraget med . Kulturtådet föreslår oförändratbidrag för nästa budgetär och en ökning med totalt för de därpåföljande två budgetåren. Kulturtådetföreslår en ökning av bidraget till skådebaneverksamhet med I mkr undertteårsperioden med hänvisning till skådebanomas vericsamhet med att vidgadeltagandet i kulmrlivet Statsbidragettill projektet i skolan upphör raed utgången av detta budgetår.Statsbidraget har utgått från huvudtitel. Kulturtådetpekar i sin anslagsframställning på de positiva effekter som projektet harhaft och föreslår att det fortsätter också . Somett första altemativ föreslår Kulturtådet att projektet fortsätter i huvudsaki nuvarande former. Om det inte skulle vara möjligt att inrymma ett stöd tilldans i skolan i skolbudgeten föreslär som ett andra alternativ attdet under detta anslag förs upp en särskild anslagspost i skolan, somfömtsätts finnas kvar . Kulturtådet föreslår attbidraget för nästa budgetår uppgår till . 4.1Till Statens kulturråds dbposition för intemationelU kulturutbyte Bidragetsora för /93 uppgår till ca , fördelar sig mellanbidrag till intemationella organisationer och till övrigt kultumtbyte, 47 som t.ex. gästspel,tuméer, kulturfestivaler och annan projektverksamhet /93-100Ungefär av anslaget går till 18 internationellaorganisa- gjj J2 tioner.