prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — FörslagtiU nya riktUnjer för organisationernas utvecklings- och informationsinsatserhar utarbetats av SIDA. Efter samråd med organisationema kommer de att faststäUasunder /93. Vidare har uttedningar om principema för volontärverksamhetensamt för administtations-bidrag tUl ramorganisationema påbörjats. Nyariktlinjer för ramorgarusationerna kommer att utarbetas /93. Organisationemasansökningar har vida överstigit tiUgängUga medel. SIDAförutsätter att derma utveckling fortsätter om än i minskad omfattning. SvenskaenskUda organisationer förmedlar bistånd även över anslagspostemakatasttofhjälp, humanitärt bistånd, projektbistånd tiU vissa länder m.fl.anslag. De sammanlagda utbetalningarna uppgick under /92 tiUcirka . Sammanlagda utbetalningar av bidrag genom svenskaenskUda organisationers verksamhet från anslagen katasttof- och projektbidragsamt anslagen demokrati, mänskUga rättigheter och humanitärt bistånd: Enskilda organisationer, utbetalningar /92, mkr Utan Gränser (SCC) AIC Genom folkrörelserådetskedde samråd, erfarenhetsutbyte och diskussion kring tendenser och frågor avgemensamt inttesse inom biståndet. Ett ingående samråd och erfarenhetsutbyteägde också rum meUan SIDA och organisationema vid års-genomgångar, konferenseroch seminarier, gemensamma fältbesök, uppföljningar och utvärderingar. Ramavtal har ingåtts meUanSIDA och följande tolv organisationer, som tiUsammans representerar ettåttiotal medlemsorganisationer: Afrikagmppemas rekryteringsorganisation(), Arbetarrörelsens inter-nationeUa centrum (AIC), , LO/TCO,Handikapprörelsens intemationeUa biståndsstiftelse (SHIA), Pingstmissionensu-landshjälp (PMU), , Utan Gränser (UG/SCC), (), Svensk volontärsamverkan (SVS), UtbUdning för volontärverksamhet(UBV), samt Svenska Röda Korset (SRK). Av medlen under anslagsposten gåromkring tUl dessa organisationer. Samarbetet med ramorganisationerna reglerasav femårsavtal. Rambidragen bevUjas dock på basis av ettåriga eUer tvåårigaframställningar, medan indikativa rambelopp faststäUs för ytterUgare två årför att underlätta organisationemas planering. SIDA medverkar tiU att samtligaramorganisationer gjort eUer gör kapacitetsstudier. De sista genomförs /92. Genom stödet tUlvolontärer, som arbetar för enskilda organisationer, får ett stort antalsvenskar möjUghet tUl praktisk erfarenhet av arbete i u-land. Antalet volontärermed SIDA-bidrag under /92 var ca 800. För varje volontär utgårett schablonmässigt bestämt bidrag. Fr.o.m. /90 är bidraget . Volontärbidragen svarar för av anslagsposten. Bidragenuppgår tiU över 100 mUjoner kronor. Direktstöd till organisationer i mottagarländerna Stöd har lämnats direkttiU kvinnoorganisationer i . reviderades riktlinjema för dettastöd, så att biståndet begränsas tiU programländerna. Biståndskontorenansvarar för beredning och uppföljning av insatsema. Under /92uppgick detta stöd tUl 20,1 mUjoner kronor fördelade på de 19 programländerna. /86 lämnas även direkt stöd tiU enskUda organisationer iu-länder för projektverksamhet i anslutning tiU landramsfinansierade program.Organisationer i , och Sri Länka har fått direktstöd.Verksamheten har uppvisat goda resultat . /92 uppgickstödet tiU . Två intemationellaenskilda organisationer - Kyrkomas världsråd och IntemationeUa kooperativaalUansen - får bidrag från anslagsposten för sin verksainhet. Från /90förvaltar SIDA också ett bistånd via enskUda organisationer tiU Polen.Uppdraget utvidgades från /91 tUl övriga Cenfral- och Östeuropa.Kriteriema för dessa nya bidrag skUjer sig i viss mån från det ttaditioneUau-landsbiståndets. Syftet med biståndet tUl Centtal- och är attstöda demokratiseringsprocessen, underlätta övergången tiU marknadsekonomisamt bidra tUI förbättting av nuljön. Många för SIDA nya organisationer harsökt bidrag och uttryckt inttesse för att göra det. /92 uppgickstödet tUl . 1991/92fördelades 39,5 mUjoner kronor för informationsinsatser genom enskildaorgarusationer. Demokrati,mänskliga rättigheter och humanitärt bistånd Arbetetför demokrati och de mänskUga rättighetema har en betydelsefuU stäUning i detsvenska biståndssamarbetet. Som ett av de biståndspoUtiska målen har det legattiU grund för bedönming av länders utveckUngspoUtik, utgjort en viktig del ibiståndsdialogen samt resulterat i ett vitt förgrenat program av olikainsatser. Biståndför en demokratisk samhäUsutveckUng har innefattat tekruskt stöd inför det attaUmänna val hålUts, stöd tiU uppbyggnad av rättsväsende och bidrag tiUadvokatsamfund, anordnande av erfarenhetsutbyte meUan parlamentariker iu-länder. Främjandet av mänskUga rättigheter har innefattat ett brett upplagtstöd tiU olika intemationeUa, regionala och nationeUa organisationersverksamhet för att sprida kännedom om de mänskUga rättighetema. Andra sådanaorganisationer, vUka erhålUt stöd, har bevakat regeringars uppttädande eUerpraktiskt bistått poUtiskt förföljda med bl.a. rättshjälp. Detsamlade demokratifrämjande biståndet har således varit ägnat att stödjamyndigheter i deras rättsutövning, att främja förutsättningar för demokratisktpoUtiskt Uv samt att stärka organisationer vilka fristående från statsmaktenverkat för mänskUga rättigheter. Ett område under framväxt är bistånd tiU vämför bamets rättigheter. del av biståndet har gått tiU kampen mot apartheid och för en demokratisksamhäUsutveckling i . Detta bistånd har under /92uppgått tiU ca 310 mUjoner kronor. Vid sidan av stödet tUl ANC, som var ca110 mUjoner kronor, har betydande bidrag lämnats tiU rättshjälp för fängsladeapartheidmotståndare och tiU uppbyggande av demokratiska organisationer. Betydande demokratifrämjande bistånd har ocksålämnats tUl mottagare i , som under /92 erhöU 150mUjoner kronor. Huvuddelen av medlen har varit riktade mot att stödja freds-och försoningsprocessen i där frågan om de mänskUga rättighetemaäven StäUts i centrum. Medel har bland armat använts tiU renodlade humanitäraändamål för flyktingar, tiU utbUdning kring mänskUga rättigheter och tiUrättshjälpsinsatser. Huvuddelen av medlen har gått tiU friståendeorganisationer/institut i samverkan med svenska folkrörelser. erhöU39 mUjoner kronor och svenska Rädda Bamen 12,5 mUjoner kronor under budgetåret1991 /92 för sin verksamhet i Centtalamerika. Under /93 avsattes 60 mUjoner kronortiU EI sedan ett fredsavtal slutits meUan landets regermg och FMLN ijanuari 1992. ISydamerika har biståndet huvudsakUgen avsett de andinska ländema och vanUgaändamål har gäUt stöd tUl gmpper som bevakar efterlevnaden av de mänskUgarättighetema eUer kännedom om dessa normer. En viktig mottagare har varit . har ett brett program för vilket man erhöU 23mUjoner kronor under /92. Itakt med förändringar mot ökad poUtisk öpperUiet och demokrati runtom i Af- ■j 'c * huiu:thliu HUXhtL I/BAZAAR I många länder runt pågår en demokratisk utveckling. Fotot ärfrån en parad i , rikahar efterfrågan på demokratifrämjande bistånd ökat. Valtekniskt stöd har lämnatstiU , , , stöd tUl rättshjälp har givits i bl.a. Zunbabweoch . I har bidrag länmats tiU enom-budsmannainstitijtion för bl.a. de mänskUga rättighetema. I har stödgivits åt kyrkUga orgarusationers program för utbUdning i mänskUgarättigheter. Under /92 gavs totalt ca 15,5 mUjoner kronor idemokratifrämjande bistånd tiU södra exlusive SydafrUca. Motsvarandebelopp för östia och västta var 7,5 mUjoner kronor. I och MeUersta Östern har insatsema varitkoncentterade tUl Uisatser för rättshjälp i ländema , Sri Länka,och FUippinema. StödtiU rättsområdet har även lämnats tUl och . I har stödettUl vaUörberedelser och valövervakning uppgått tUl cfrka 4 nuljoner kronor. Ettbrett humanitärt stöd om 20 mUjoner kronor har lämnats tUl och Gaza.Stödet har inkluderat såväl israeUska som palestinska organisationer för mänskUgarättigheter. Ett relativt omfattande samarbete har etableratsmed UitemationeUa organisationer verksamma för mänskUga rättigheter. Intemational Commission of Jurists och Defence for ChUdren Intemational.Bidrag har även givits tUl den fond för tekniskt MR-bistånd som förvaltas momFN:s rättigheter i . Stöd har även utgått tUl svenska organisationervarav särskUt kan nämnas FrivU-Ugorganisationernas Fond för MänskUgaRättigheter och . TotaU har tUl denna gmpp av meUanstatUga ochmtemationeUa organisationer lämnats 45 mUjoner kronor. Sammanlagtfanns för /92 anslaget 550 mUjoner kronor för demokrati,mänskUga rättigheter och humanitärt bistånd. Stöd tillekonomiska reformprogram och skuldlättnadsåtgärder Budgetåret1985/86 iiuättades en anslagspost för särskilda insatser tiU förmån för defattigaste och mest skuldtyngda . /93 anvisades 700mUjoner kronor, en höjning med 200 mUjoner kronor jämfört med föregående år. TungaskrUdbördor och ekonomisk kris har lett tUl akuta betalningsbalansproblem imånga och har ökat behovet av befalningsbalansinriktat bistånd. Föratt biståndet skaU bidra tUl ekonomisk återhämtning och tillväxt är detnödvändigt att ländema vidtar åtgärder för att minska obalansema iekonomin och genomför stmktureUa reformer för att stimulera tiUväxten.Insatser från anslaget utgår därför endast för länder som genomförstrukturanpassningsprogram, oftast utformade i samarbete med ochIntemationeUa Valutafonden (IMF). En förutsättning för attreformansttängningar-na skall vara framgångsrika är att de följs av tillräckUgaextema resursflöden tUl landet, såväl i form av ökade resursflöden som dUektaskuldlättnadsåtgärder. Betalningsbalansstöd ges förettädesvis inom ramen förintemationeUa samordnade aktioner. MöjUghetema att få tiU stånd ökaderesursflöden är då större. Genom att anslå bistånd för sådana insatser kanSverige också påverka andra givare att ge ökat bistånd och skuldlättnader. Världsbankenhar kommit att spela en viktig roU när det gäUer att stödja utformningen ochfinansieringen av många skuldtyngda länders återhämtningsprogram. Under slutetav tog ett irutiativ för att öka och förbättia biståndsflödettUl de fattiga och skuldtjmgda afrikanska ländemas strukturanpassning. Detresulterade i det särskUda programmet för , SPA (Special Programme ofAssistance). Programmet har visat sig vara ett mycket värdefuUt instmment föratt mobilisera och samordna det finansieUa stödet tiU dessa länder. SPA-finansieringen består av ett antal delar (dimensioner): 1.Anpassningslångivning från (organ för utiåmng på mjuka viUkor) 2.Anpassningslångivning från IMF,ESAF 3.Sam- och paraUellfinansieringfrån bilaterala givare och andra multUaterala organ 5.Bidrag tiUskuldtjänstbetaUUngar på Världsbanksskuld, den s.k. femte dimensionen 6.Bidrag tUl reduktion avkommersiell skuld, den s.k. sjätte dimensionen TiUVärldsbankens långivning tillkommer resurser från bUaterala givare, som anslutstUl eUer ges paraUeUt med baiU<;ens långivning, s.k. sam- ochparaUeUfUiansiering. Den övervägande delen av anslaget för stöd tUl ekonoiniskareformprogram och skiUdlättnadsåtgärder har utgått i form av sam- ochparalleUfinansiering med VärldsbarUcen för finansiering av anpassningsprogram.Bidragen kan finansiera angelägen import genereUt i form av obundetUnportstöd, men kan också knytas tiU särskUda rehabiUteringsprogram för t.ex.industrisektom, infrastruktur eUer sociala ändamål. Huvuddelen av det svenskastödet utgår i form av obundet Unportstöd, tiU marknadsbaseradevalutafördelningssystem i u-ländema. Det importerande företaget betalar motvärdei lokal valuta. Motvärdet utgör budgetintäkter för staten. Genom att skapatiUgång tiU utländsk valuta är importstödet en biståndsform som är välanpassad tiU att stödja utveckUngen av marknadsekonomi och den privata sektomunder förutsättrUng att Unportstödet inte är förenat med subventioner och centtalstyrdvalutafördelning. har även bidragit med importstöd från landramama. Avbidragen tUl SPA används också en betydande del för att underlätta återbetalrUngav Världsbanksskuld. En stor del av de fattigaste u-ländemas skuldbörda bestårav räntor på lån från på marknadsmässiga villkor, s.k.IBRD-viU-kor. kunde de flesta av dessa länder ta lån både påVärldsbarUcens marknadsmässiga viUkor och på dess mjuka, av biståndsgivaresubventionerade villkor, s.k. IDA-lån. Sedan dessa länders ekonomierförsämrats och kreditvärdigheten sjunkit kan många av ländema nu enbart taIDA-lån. Återbetalningarna på IBRD-lånen utgör dock en tung börda, eftersomdessa skulder inte kan avskrivas eUer omförhandlas. Om inte ländema fuUföljersina återbetalningar tvingas avbryta långivningen. Därmed skuUe ländemas återhämtningsprogramsannolikt inte kunna fulUöl-jas och möjUghetema att få betalningsbalansstödfrån bUaterala givare minska. fattade därför beslutom att använda en del av de återbetalningar som banken får in på föratt underlätta betalningen på de gamla IBRD-lånen. Bidraget från IDA-återflödetär emellertid inte tiUräckUgt för att klara av ländernas betalningsförpUktelserpå . Efter ett förslag från de nordiska ländema är det möjligt ävenför enskUda länder att ge bidrag i detta syfte. har hittUls bidragitmed 490 mUjoner kronor inom ramen för SPA samt ytterligare ca 110 miljonerkronor för samma ändamål för länder utanför . SPA-samarbetethar visat sig vara ett mycket framgångsrikt initiativ för att mobUisera ökatbetalningsbalansstöd tUl de fattigaste och mest skuldtyngda ländema i Afrikasom genomför ekonomiska reformprogram. Utöver ökade resursflöden läggs storvikt vid ökad samordning av biståndet, minskad bindning av biståndet tillvissa sektorer eUer varor och uppföljning av landets budgetutgifter. För vissaländer har emellertid utbetalningstakten av aUo-kerade medel varit aUtförlångsam. De som deltagit i SPA ochaktivtgenomförtstrukturanpassningsprogram har haft en bättte ekonomiskutveckUng än övriga . Detta beror på de ekonomiska reformema isig, men är också en följd av de ökade och bättte anpassade biståndsflöden somanpassningsprogrammen ger upphov tUl. IntemationeUaValutafonden spelar en huvudroU när det gäller utformningen av demakroekonomiska delarna av struktur-anpassningsprogrammen. Fondens ordinarieresurser består av medel som ingår i medlemsländemas valutareserver och somdärför enbart kan användas för temporärt betaliUngsbalansstöd. För attfinansieUt kunna stödja de fattigaste ländemas strukturanpassning på mjukareviUkor än som annarsvore möjUgt har särskUda lånearrangemang skapats; Structural AdjustmentFaciUty (SAF) och Enhanced Structural Adjustinent FaciUty (ESAF). ESAF finansierasgenom särskUda gåvobidrag och lån på förmånliga vUlkor från medlemsländerna.Sverige har bidragit med sammanlagt 600 nuljoner kronor tiU ESAF under åren1988 -1991 att användas för räntesubventioner. Ett antal skuldtyngda länder ligger efter med sinabetalningar tiU , IMF eUer regionala utvecklingsbanker. Detta ärett aUvarligt problem för ländema, eftersom de utestängs från ny långivning.Bland de länder som haft betydande betalningseftersläpningarmärks , , och . Särskilda insatser måste tiU för atthjälpa de länder som genomför ekonomiska anpassningsprogram och försöker klaraut problemen med försenade betalningar. Genom att bilda en s.k. stödgrupp kanexttaordinära resurser mobUiseras från biståndsgivama. Föratt hjälpa länder med exceptionellt stora betalningseftersläpningar tiU IMF haren specieU metod utvecklats, genom bl.a. svenskt engagemang, för att lösa dennatyp av problem. Metoden kaUas "Rights Accumulation Programme" ochinnebär att landet under ett IMF-övervakat anpassningsprogram åtempptar delöpande betalningarna på skulden och tjänar in rättigheter attutnyttja IMFs resurser när väl betalningseftersläpningama avvecklats. Närlandet fuUföljt anpassnings-programmet enUgt överenskommelsen, bevUjar IMFlandet ett s.k. överbrygg-ningslån för att landet skall kunna betala denackumulerade skulden. På så vis bUr landets skuld tiU IMF oförändrad, menskulden är inte längre förfaUen och landet har rätt att ta nya lån. För atthjälpa landet med löpande skuldtjänst imder anpassningsperioden behövs ipraktiken mobiU-sering av nya exttaordinära resurser, vilket vanUgtvisgörs genom att bUda en s.k. stödgrupp. , som är ett av världens mest skuldtyngdaländer, var det första landet att få ett "rights accumiUation programme"(RAP) . En formeU stödgrupp bUdades inte i detta faU, men givarländernabidrog med exttaordinärt betalningsbalansstöd. Stödet möjliggjorde för Zambiaatt reglera sina försenade betalningar till . bidrog med100 i obundet importstöd. Det dröjde dock inte länge förränZambia hamnade i en ny dröjsmålssituation till IMF och och kraveni reformprogrammet kunde inte heUer uppfyllas. Efter valet dåen demokratiskt vald regering kom tiU makten återupptogs strukturanpassningsprogrammetoch landet gavs ett nytt försök. regleradesbetalningseftersläpningama tiU med nya biståndsmedel. Men det varförst efter att IMF i juU 1992 beslutade om att skjuta påbetalningen av eftersläpningar till fonden samt godkände ett nytt RAP-programsom förutsättningama fanns att klara finansieringsbehovet för . Zambiasproblem visar på svårigheten att finna varaktiga lösningar på de problem somsammanhänger med en stor skuldbörda tUl de multilaterala institutionema. ÄvenVärldsbanken har infört en motsvarighet tiU IMF:s "Rights accumulationprogramme", för att hantera betalningseftersläpningar tiU Världsbanken.Peru fick ett sådant program och bUdades en stödgrupp förmobiUse-ring av nya resurser. bidrog med 30 nuljoner kronor för hjälptill skuldtjänst tUl . Hanteringen av skuld till svenska staten En stor del av defattigaste ländemas skuld gäUer av långivarlandet offentUg eUer offentligtgaranterad skuld, främst bistånds- Ienlighet med en resolution i har skrivit av debiståndskrediter som under 1960-och 1970-talen gavs tiU de fattigaste länderna.Totalt har 1185 mUjoner lo-onor avskrivits, vilket inte har belastat anslaget. Defordringar som svenska staten har på u-Iänder är i huvudsak offentUgtgaranterade exportkrediter och s.k. u-krediter. Dessa krediter har garanteratsav exportkreditnämnden (EKN) respektive BITS. SkUlnaden meUan u-krediter och detidigare givna biståndskreditema är att de senare i sin helhet varanslagsfinansierade, medan u-kreditema består dels av en anslagsfinansieradgåva, dels av en kredit från marknaden. användes inledningsvisför att unilateralt skriva av svenska fordringar. , ,, , , och fick på detta vis fordringaravskrivna tiU ett värde av . Dåsamordnade insatser ger större effekt, övergick därefter till attdriva skuldlättnadsfrågan i den s.k. . I omförhandlasskuldtyngda länders offentliga eUer i längivarländerna offentUgt garanteradeskulder. En förutsättning är att landet genomför ettstrukturanpassningsprogram. Efter att ha uppnått en principöverenskommelse i Parisklubbeningår skuldlandet bilaterala avtal med längivarländerna. Vid de sju storaindusttUändernas möte i uppnåddes ett viktigt genombrott vadgäUer skuldlättnader för de fattigaste länderna. införde s.k.Toron-to-vUlkor dvs omförhandlingar på koncessioneUa (mjuka) vUlkor för defattigaste och mest skuldtyngda länderna. Förmånga av dessa länder har även dessa viUkor varit aUtför betungande. Sverigehar därför med medel från anslaget täckt räntebetaliungar under omförhandlingsavtalenför fem . Biståndet gav därmed ytterligare skuldlättnad utöver vadsom överenskommits multilateralt. Sverigehar också i drivit frågan om ytterligare skuldlättnad för defattigaste länderna. Diskussioner har förts i utifrån ettbrittiskt förslag om avskrivningar av två ttedjedelar av hela skulden vidomförhandling. EmeUertid kimde man endast enas om mindre långtgåendeskuldlättnader. beviljades och som första länder50 % avskrivning av omförhandlade förfall, i enUghet med de s.k. utvidgadeTorontovUlkoren. Sföd för reglering av kommersiella skuld Utöver skuld tillintemationeUa finansieUa institutioner och skuld tUl bUaterala offentUgalångivare har många en betydande skuld tUl privata långivare, främstkommersiella banker, som inte är offentligt garanterad i långivarlandet.Eftersom de mest skuldtyngda u-ländema har svårt att betala räntor ochamorteringar på denna skuld, säljs sådana skuldsedlar meUan fordringsägare påen andrahandsmarknad tiU priser som ofta ligger på en nivå långt underskuldsedlarnas nomineUa värden, för vissa länder så lågt som av det nomineUavärdet. OUkametoder kan tUlämpas för att hjälpa u-ländema att tillgodogöra sig marknadensnedskrivning av fordringamas värde. Om skuldsedlar köps upp på andrahandsmarknadenav tredje part och överlämnas tiU skuldlandet genomförs ett s.k. skuldåterköp(eng. debt buy-back). Två internationellt organiserade skuldåterköp har genomförtsför BoUvia, tiU vilka bidragit med totalt 20 mUjoner kronor. Vidarehar inom ramen för SPA organiserat och bidragit med finansieringav skuldåterköp för afrikanska SPA-länder. deltog i ett sådant skuldåterköpför Mogambique med 16 mUjoner kronor. Omskuldsedlar köps upp på andrahandsmarknaden och överlämnas tiU skuldlandet iutbyte mot någonting, t.ex. lokalvaluta för ett biståndsprojekt, görs en s.k.skuldkonvertering (även kaUat skul-domvandUng eUer skuldbyte, eng. debt swaps).Sverige har tidigare genomfört ett sådant skuldbyte för , då bi- ståndsmedel från andraanslagsposter användes i utbyte mot lokalvaluta för ett naturvårdsprojekt.TUl skiUnad från skuldå-terköpen ökar skuldkonvertering oftast belastrungen påmottagarlandets budget. SärskUd hänsyn måste därför tas tiU den makroekonomiskasituationen i landet. Fördelningenav anslaget på länder och insatser framgår av följande tabeU. Stöd till ekonomiska reformprogramoch skuldlättnadsåtgärder1985/86-1991/92 Sam- och parallell- Stöd för åter- Bilateral KommersiellESAF Summa finansiering betalning av Skuldlättnad skuldlättnad 177 62,8 (ävenIDB) 18,2 30,2 5 25 60 60 Särskildaprogram består av följande tie delposter/verksamheter: Amnesinriktad verksamhet (ÄTV). Försöksverksamhet ochmetodutveck Ung (FOM). Insatsförberedelser ochresultatvärdering (). Biståndet till Särskildaprogram, utbetalningar /92, mkr Utbetalat 1991/92 Anvisat 1992/93 Amnesinriktad verksamhet (ÄIV) Försöksverksamhet och metodutveckling (FOM) Insatsförberedelser och resultat-värdering () Insatserna underanslagsposten SärskUda program har stor betydelse för den långsiktigautvecklingen av det svenska bUaterala biståndet. De möjUggör för SIDA att inomprioriterade verksamhetsområden utveckla en långsiktig sttategi samt att utvärdera,dokumentera och sprida erfarenheter av nya metoder och tekniker. Vidare verkarSIDA för att erfarerUietema tiUvaratas i de bUaterala programmen, av andrau-länder, av intemationeUa och andra organ samt av enskUda orgarUsationer. ImöjUgaste mån utnyttjas svenska resurser. En aUt större tonvikt läggs påuppföljning och utvärdering av projekt, program och andra aktiviteter somfinansierats med svenska biståndsmedel. Inttesset för och betydelsen avanalyser och uttedningar i frågor om olika aspekter på biståndets effektivitetökar stadigt, såväl inom ramen för den biståndspoUtiska beslutsprocessen somfrån organisationer och allmänheten. Införandet av en mål- ochresultatorienterad styming i den offentUga verksamheten är en annan viktiggrund för detta. SIDA:ssttävan är att fortsätta att bygga ÄlV-verksamheter-nasamt att inom förvaltningsområdet finna metoder att stödja och underlätta förmottagarländema i den pågående förändringsprocessen mot en marknadsanpassningav ländemas ekonomier. Forskning och uppbyggnadav forsk-rungskapadtet är av stor betydelse för u-ländemas möjUgheter att lösagrundläggande utvecklingsproblem. Den biståndsmyndighet som har dethuvudsakliga ansvaret inom detta område är SAREC. Även SIDA svarar för visststöd inom detta och näraUggande områden, t.ex. insatser vad gäUer högreutbUdning. SAREC:s insatser kan uppdelas i följande fyra verksamhetsområden: BUateralt forskningssamarbete,med f.n. 15 i (, , , , Tanzaniaoch ), (, , , , ochUmguay) och (, Sri Länka och ) IntemationeUaforskningsprogram, genom stöd tiU bl.a. jordbruksforskning inom on () och hälsovårdsforskninginom WHO. Regionala och särskUda program,t.ex. vad gäUer forskning om AIDS, skog och nuljö, kvinnor samt demokrati ochmänskUga rättigheter.