prop · GG0383 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93:83 om vissa behörighetsfrågor inom hälso- och sjukvården m.m. Regeringenföreslår att anto de förslag som har tegits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen behandlas vissa frågor om kompetensbevis, behörighet att utövayrke samt skyddet för yrkestitel och yrkesbenämning inom hälso- och sjukvården m.m.Det föreslås ändringar i lagen (1984:542) om behörighet att utöva yrke inom hälso-och sjukvården m.m. (behörighetslagen) som syftar till en anpassning av reglematill EES-avtolet i fråga om ömsesidigt erkärmande av kompetensbevis förverksamhet inom hälso- och sjukvården m.m. Detto sker i huvudsak genom att regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer föreslås få bemyndiganden attmeddela föreskrifter om villkoren för att personer med utländsk utbildning som omfattosav EES-avtelet skall få kompetensbevis och om behörigheten att utöva yrke fördessa personer. Det föreslås också införande av ett nytt kompetensbevis -kompetens som allmänpraktiserande läkare (). Motsvarandeanpassningar för veterinärer föreslås genom ändringar i lagen (1965:61) ombehörighet att utöva veterinäryrket m.m. Ipropositionen föreslås vidare, huvudsakligen som ytterligare led i den nämnda EES-anpassningen,vissa ändringar i lagen (1980:11) om tillsyn över hälso- oehsjukvårdspersonalen m.fl. (tillsynslagen) samt i lagen (1960:409) om förbud ivissa fall mot verksamhet på hälso- och sjukvårdens onuåde (kvacksalverilagen).1 kvacksalverilagen föreslås bl.a. ett upphävande av förbudet för den som inteär svensk medborgare att utöva verksamhet enligt lagen. 1 1992/93. Delagändringar som har aktualiserats av EES-avtelet föreslås träda i Prop.1992/93:83 kraftden dag regeringen bestämmer. Upphävandet av vissa bestämmelser i kvacksalverilagenföreslås dock ske vid utgången av oberoende av om EES-avtelet kanträda i kraft . Propositioneninnehåller vidare förslag om att ett straffrättsligt skydd för yrkestitlarnapsykolog resp. psykoterapeut skall ersatte det nuvarande skyddet föryrkesbenämningarna legitimerad psykolog resp. legitimerad psykoterapeut. Detteföreslås ske genom ytterligare ändringar i behörighetslagen. Dämtöver föreslåsen mindre redaktionell ändring i patientjoumallagen (1985:562). Dessa ändringarföreslås gälla fr.o.m. . Ibehörighetslagen föreslås även en mindre redaktionell ändring. Ipropositionen föreslås slutligen att försöksverksamheten med rätt fordistriktssköterskor att förskriva vissa läkemedel än en gång förlängs iavvaktan på utvärderingen av försöket. Lag om ändring i lagen (1984:542) om behörighet att utöva yrkeinom hälso- och sjukvården m.m. Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1984:542) om behörighet att utöva yrke inom hälso-och sjukvården m.m. debatt 5, 6 och 9 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagenskall införas två nya paragrafer, 3 a (Kh 8 §§, samt närmast före 3 a § en nyrubrik av följande lydelse. Kompetens som serande läkare En legitimerad läkare som har gått igenom den praktiska utbildningsom regeringen eller, efter regeringens bemyndigande. Socialstyrelsenföreskriver skall på ansökan få kompetens som allmänpraktiserande läkare(). Frågor om meddelande av sådan kompetens prövas av Sociabtyrel-sen. En läkare får i sin yrkesverksamhet ange att han har kompetens somallmänpraktiserande läkare () endast om han har sädan kompetens. Den som har examen som D(Ktor of Chiropractic vid utländsk högskola eller motsvarande utbildning för kiropraktor skall efter ansökan få legitimation som kiropraktor. Legitimation som kiropraktor får också meddelas den som visar att han på aiuat sätt har förvärvat motsvarande kompetens. Den som har examen som Doctor of Chiropractic vid utländsk högskolaeller motsvarande utbildning för kiropraktor skall efter ansökan fålegitimation som kiropraktor, om han 1. har fullgjort praktisk tjänstgöring i svensk häbo-och sjukvård motsvarande heltids-tjänstgöring, 2. har för yrket behövliga kunskaper i svenskaförfattningar, och ' Senaste lydelse 1989:407. 3.har för yrket nödvänd i ga kunskaper i svenska, danska eller norska språket. Legitimationsom kiropraktor får också meddelas den som visar att han på annat sätt än somanges i första stycket har förvärvat motsvarande kompetens. Legitimation fårinte meddelas om sådana omständigheter föreligger att legitimationen skulle haåterkallats om sökanden varit legitimerad. Regeringen meddelar iövrigt föreskrifter om villkoren för att den som utomlands genomgått utbildningskall få legitimation, specialistkompetens etter behörighet att utöva yrke. Regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer, meddelar i övrigt föreskrifter omvillkoren för att den som utomlands genomgått utbildning skall få kompetensbevis. 6§= Behörig attutöva yrke som barnmorska, läkare eller tandläkare är den som har legitimationför yrket eller som särskilt förordnats att utöva yrket. Dock får endast densom har legitimation som läkare eller tandläkare yrkesmässigt bedriva enskildlakar- eller tandläkarverksamhet. Särskilt förordnandeenligt förste stycket meddelas av eller, efter styrelsensbemyndigande, av hälso- och sjukvårdsnämnd, organ som avses hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763) eller annan myndighet. Särskilt förordnandeenligt förste stycket meddelas av den myndighet som regeringen bestämmer. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelarföreskrifter om behörighet att utövci yrke för den som utom-laiids genomgåttutbildning. 1verksamhet på hälso- och sjukvårdens eller tandvårdens område får inte någon I. obehörigen ge sigut för att vara barnmorska, läkare eller tandläkare eller på annat sätt ge skenav att ha sådan kompetens, eller 2. ge sig ut för att varalegitimerad glasögonoptiker, kiropraktor, logoped, psykolog, psykoterapeut, sjukgymnast,sjuksköterska eller tandhygienist utan att ha legitimation för yrket. 2. ge sig ut för attvara legitimerad glasögonoptiker, kiropraktor, logoped, sjukgymnast, sjuksköterskaeller tandhygienist utan att ha legitimation för yrket, eller Senaste lydelse 1991:947. Nuvarande lydebe Föreslagen lydebe Prop. 3.ge sig ut för att vara psykolog eller psykoterapeut utan att ha legitimationför yrket eller, såvitt gäller psykologtiteln, utan att genomgå sådan praktisktjänstgöring som psykolog som anges i 2§. Om någon, som saknar behörighet enligt första stycket 3 att användatiteln psykolog eller psykoterapeut, har förvärvat en titel som kan för\'äxlasmed dessa, skall denna titel anges i verksamhet som avses i första stycket påett sätt som tydligt skiljer den från psykolog- och psykoterapititlarna. Detmalag träder i kraft, i fråga om 6 § och i fråga om 9 § den 1januari 1994, samt i övrigt den dag regeringen bestämmer. 2 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1960:409) om förbud i vissa fall motverksamhet på hälso- och sjukvårdens område Härigenomföreskrivs att 4, 5 och 8 §§ lagen (1960:409) om förbud i vissa fall motverksamhet på hälso- och sjukvårdens område' skall upphöra att gälla vidutgången av . 'Senaste lydelse av 5 § 1982:179 8 § 1991:279. 3 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1980:11) om tillsyn över hälso-och sjukvårdspersonalen m.fl. Härigenomföreskrivs att 1 och 15 §§ lagen (1980:11) om tillsyn över hälso- (Khsjukvårdspersonalen m.fl. skall ha följande lydelse. 1§'Med hälso- och sjukvårdspersonal avses i derma lag 1. personal vid sjukhus eller andra inrättningar förvård av patienter som drivs av det allmäima eller av enskilda med bidrag fråndet allmänna eller efter särskilt tillstånd, 2. den som i annat fall i egenskap av legitimeradyrkesutövare meddelar vård åt patienter eller tillhör personal som biträder ensådan yrkesutövare i vården, 3. personal inom sådan deteljhandel med läkemedel förvilken gäller särskilda föreskrifter och personal inom den särskildagiftinformationsverksamhet som bedrivs av , 4. andragrupper av yrkesut- 4. andra grupper av yrkesut övare inom hälse- och sjukvården övare inom hälso- och sjukvården som skall omfattes av lagen enligt som skall omfattes av lagen enligt föreskrift av regeringen eller, föreskrift av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, efter regeringens bemyndigande, av . 5. den som i annat fall enligt en föreskrift som har utfärdats medstöd av 5 § lagen (1984:542) om behörighet att utöva yrke inom häbo- ochsjukvården m.m. tillhandahåller tjänster inom yrket under ett tiUfälUgt besöki utan att ha svensk legitimation för yrket. Vidtillämpningen av förste stycket 2. jämställs med legitimerad yrkesutövare densom enligt särskild föreskrift har motsvarande behörighet. 15§ Legitimation att utöva yrke inom hälso- och sjukvården skall återkallas omden legitimerade 1. varit grovt oskicklig vid utövning av sitt yrkeeller på aimat sätt visat sig uppenbart olämplig att utöva yrket, 2. på gmnd av sjukdom eller någon liknandeomständighet inte kan utöva yrket tillfredsställande, 3. begär att legitimationen skall återkallas och liindermot återkallelse inte föreligger från allmän synpunkt. ' Senaste tydelse 1988:579. Har någon på gmnd av auktorisationi ett annat nordiskt tand erhållit legitimation inom hälsooch sjukvården (Kh återkallasden auktorisationen, skall även legitimationen återkallas. Har någon på grund av auktorisationi ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) erhållitlegitimation inom hälso- och sjukvården och återkallas den auktorisationen,skall även legitimationen återkallas. Dennalag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 4Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1965:61) om behörighet att utöva veterinäryrketm.m. Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1965:61) om behörighet att utöva veterinäryrket m.m. debatt 1, 2 och 4 §§ skall ha följande lydelse, delsatt det i lagen skall införs en ny paragraf, 7 a §, av följande lydelse. 1§'Behörig att utöva veterinäryrket är a) den som är legitimerad eidigt 2 §; b) den som är av Statens jord- b) densom enligt föreskrifter med-bruksverk eller, efter verkets be- delade avregeringen eller, efter myndigande, av annan myndighet regeringensbemyndigande, av förordnad att tjänstgöra som vete- Jordbruksverketär förordnad aatt rinär, tjänstgöra som veterinär, c) i den utsträckning, som sär- c)den som enligt föreskrifter skilt anges för varje fall, den som meddelademed stöd av 7 a % har enligt 8 § innehar begränsad be- rätt till sådan yrkesutövning utan hörighet att utöva veterinäryrket; legitimation; d) i den utsträckning, som särskilt anges för varje fall, den somenligt 8 § innehar begränsad behörighet att utöva veterinäryrket. Legitimationsom veterinär meddelas av . Densom avlagt veterinärexamen i eller som avlagt sådan examen utomlandsoch genomgått av regeringen föreskriven eftemtbildning i skall påansökan erhålla legitimation som veterinär, om ej sådan omständighet föreliggersom enligt denna lag skall kunna föranleda återkallelse av legitimationen. Omden som avlagt veterinärexamen utomlands äger framsteende skicklighet ochsärskild erfarenhet inom veterinäryrket, må han erhålla legitimation somveterinär utan att ha genomgått eftemtbildning. För veterinär med sådan utländsk utbildning som omfattas av Sverigesåtaganden enligt internationella överenskommeber meddelar regeringen eller,efter regeringens bemyndigande. föreskrifter om legitimation. ' Senaste lydelse 1991:383. Senaste lydelse 1991:383. Nuvarande lydebe Föreslagen lydebe Prop. Haren legitimerad veterinär visat grov oskicklighet vid utövningen avveterinäryrket eller eljest visat sig uppenbart olämplig som veterinär utan attdet föreligger sådant fall som avses i 3 §, får återkalla hanslegitimation. Bestämmelserom rätt för ombudsmän och för Justitiekanslem att göra anmälan iärende som avses i förste stycket (Kh om handläggning av sådant ärende finns i6 § lagen (1986:765) med instmktion för ombudsmän och i 6 § lagen(1975:1339) om Justitie-kanslems tillsyn. Omen veterinär, som har fått Om en veterinär, som har fått legitimation här i landetpå gmnd legitimation här i landet på gmnd av auktorisation i ettannat nor- av auktorisation i ett annat land diskt land förlorardenna aukto- inom Europeiska ekonomiska sam- risation, skall arbetsområdet förlorar denna auktorisation, skall Jordbmks verket återkalla legitimationen. För veterinär med sådan utländsk utbildning som omfattas av Sverigesåtaganden enligt internationella överenskommeber meddelar regeringen eller,efter regeringens bemyndigande. föreskrifter om behörighetatt utan legitimation utöva veterinäryrket. Dennalag träder i kraft den dag regeringen iKstenuner. 'Senaste lydelse 1991:383. 5 Förslagtill Prop. Lag om ändring i patientjoumallagen (1985:562) Härigenomföreskrivs att 9 § patientjoumallagen (1985:562) skall ha följande lydelse. 9§Skyldig att föra patientjournal är 1. den som enligt lagen (1984:542) om behörighet attutöva yrke inom hälso- och sjukvården m m. har legitimation eller särskiltförordnande att utöva visst yrke, 2. den som, utan att ha legitima- 2. densom, utan att ha legitimation för yrket, är verksam som tion föryrket, utför arbetsupp-logoped, psykolog eller psykotera- giftersom annars bara skall ut-peut inom den allmänna hälso- föras av logoped,psykolog eller och sjukvården eller inom den psykoterapeut inom denallmänna enskilda hälso- och sjukvården hälso- och sjukvården eller sådana som biträde åtlegitimerad yrkes- arbetsuppgifter inom den enskilda utövare, hälso- (Kh sjukvården som biträde 3. densom är verksam som arbetsterapeut, kurator eller sjukhusfysiker i den allmänna hälso- och sjukvården. Varoch en som för patientjoumal svarar för sina uppgifter i joumalen. Dennalag träder i kraft . 6 Förslag till Prop. Lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1988:23) om tillämpningav lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader, m.m. vid vissförsöksverksamhet, dels ändring i samma lag Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1988:23) om tillämpning av lagen (1981:49) ombegränsning av läkemedelskostnader, m.m. vid viss försöksverksamhet', somgäller till utgången av , debatt lagen skall fortsatte att gälla till utgången av , delsatt lagen skall tillämpas även på läkemedel som har förskrivits före utgångenav men som expedieras efter denna tidpunkt. Dennalag träder i kraft . ' Senaste lydelse av lagen 1991:1592. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:stetsministera Bildt, ordförande, och stetsråden , , ,, Thurdin, HeUsvUc, , , , , , , , Proposition om vissa behörighetsfrågor inom hälsoochsjukvården m.m. 1februari 1992 slutfördes förhandlingar mellan å ena sidan EFTA-ländema (dvs.Finland, , , , , och ) och åandra sidan Europeiska gemenskapema (EG) oeh dess medlemsländer om ett avtel omett närmare och fastere stmkturerat samarbete i ett europeiskt ekonomisktsamarbetsområde, EES. Avtelet -som allmänt benämns EES-avtolet - undertecknadesden och skall enligt planema träda i kraft ,som EG:s s.k. inre marknad fullbordas. En av de gmndläggande avsiktemamed EES är att varor, tjänster, personer och kapitel skall kunna röra sig frittöver gränsema inom samarbetsområdet. De delar av som ärrelevante för dette samarbete skall integreras i EFTA-länderaas rättsordningar,så att enhetliga regler skall gälla inom hela samarbetsområdet. GenomEES-avtelet förbinder sig att på vissa områden anpassa sina författningsbestemmelsertill vad som gäller på motsvarande områden inom EG. Enligt avtelet förbindersig bl.a. att anpassa sin lagstiftning till olika direktiv ochförordningar som framgår av bilagor till avtelet och att respektera derättigheter och skyldigheter om personers och tjänsters fria rörlighet somlagts fast av . Enav gmndpelama i är principen om arbetstegares fria rörlighet ochrätten till fri eteblering. Inom EG är därför sådan särbehandling förbjudensom kan utgöra hinder för en förvärvsverksamhet i den mån behandlingen gmndarsig på nationalitet. EES-avtelet innehåller i artikel 4 (artikel7) ett gmndläggande allmänt diskrimineringsförbud. Regeln iimebär att alldiskriminering på gmnd av nationalitet är förbjuden. 1 praxishar diskrimineringsförbudet givits en vid tolkning. Krav på hemvist i ett visstland och krav på kun- skaper i ett visst landsspråk kan ofta uppfattas som brott mot diskrimi- Prop. neringsförbudet.Nationella regler ställer ofta krav på särskild utbildning för vissa yrken ochanställningar. Särskilt vanligt är dette för verksamhet inom hälso- (Khsjukvården. IEES-avtelet återfinns bestämmelsema om ömsesidigt erkännande av kompetensbevisi artikel 30. Artikeln, som motsvarar artikel 57 i , innebär enförpliktelse för de avtelsslutande länderaa att vidte nödvändiga åtgärder somanges i bilaga VII till avtelet för att underlätte den fria rörligheten för personalgmpperpå vilka det stells särskilda behörighetskrav. Förnärvarande pågår på nordiska ministerrådets uppdrag en översyn av 1981 årsnordiska överenskommelse om fri rörlighet för hälso- och sjukvårdspersonal isyfte att anpassa denna till EES-avtelet. InomSocialdepartementet har upprättets en promemoria (Ds 1992:34) Införande av EES-rätt- ömsesidigt erkännande av kompetensbevis för verksamhet inom hälso- ochsjukvården m.m. som behandlar de frågor som har berörts. Promemorianinnehåller förslag till lagstiftning. Till protokollet i dette ärende bör sombilaga I fogas de lagförslag som läggs fram i promemorian. Promemorianinnehåller dessutom förslag till ändringar i berörda förordningar. Den har remissbehandlats.En förteckning över remissinstanseraa bör fogas till protokollet som bilaga 2.En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet(dnr S92/3842/J). EES-avteletoch bilagoraa till det har redovisats i prop. 1991/92:170 bU. Direktivenpå området i svensk översättning finns integna i Utrikesdepartementetshandelsavdelnings utgåva EES-avtelets bilagor med rättsakter, band 1, Socialtrygghet, Ömsesidigt erkännande av yrkesbehörighet, resp. band 7,Anslutningsakter. 1.2 Skydd för vissa yrkestitlar Lagen(1984:542) om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m.(behörighetslagen) innehåller bestemmelser om bl.a. skydd för yrkestitel ochyrkesbeteckning. Psykologer som uppfyller kraven på utbildning och praktisktjänstgöring kan få legitimation för yrket. För psykoterapeuterinfördes en möjlighet till legitimering . I verksamhet på hälso-ochsjukvårdens eller tandvårdens område får inte någon ge sig ut för att varalegitimerad psykolog eller legitimerad psykoterapeut utan att ha legitimationför yrket. Socialutskottetanförde i sitt betänkande l989/90:SoUl I Vissa behörighetsfrågor att detenligt gällande bestemmelser inte föreligger något hinder for den som saknarutbildning att kalla sig psykolog eller psykoterapeut. irmebär, enligtutskottets uppfattning, en betydande risk att människor med psykiska problemkan utsättas för utredning och behandling av personer utan tillräckligutbildning och erfarenhet med allvarliga olägenheter som följd. Utskottet ansågatt det fums skäl att ge själva yrkestitlama psykolog och psykoterapeut ett straffrättsligtskydd ochhemställde att som sin mening ger regeringen till känna Prop.1992/93:83 beslutede i enlighet med utskottets hemställan (rskr.1989/90:37). Socialstyrelsenhar på uppdrag av regeringen övervägt en lämplig utformning av ett straffrättsligtskydd för yrkestitlarna psykolog (psykoterapeut (i anslutning till dettebelyst konsekvenseraa av ett införande av en sådan lagreglering av de nämnda titlaraa.Uppdraget som lämnades till redovisades ien rapport till regeringen . , Landsorganisationeni (LO), () och Sverigesakademikers centralorganisation () har beretts tillfälle att yttra sig översocialstyrelsens förslag. En sammanfattning av remissinstanseraas synpunkterbör fogas till protokollet i dette ärende som bilaga 3. nämnda behörighetslagen finns en hänvisning till hälso- ochsjukvårdslagens (1982:763) bestemmelser om nämndorganisationen. I anledning avkommunallagen (1991:900) har dessa bestänimelser ändrats (SFS 1991:903 och909). Någon ändring i behörighetslagen har däremot ännu inte gjorts. Distrikssköterskori har inom ramen för en försöksverksamhet sedan mars1988 rätt att förskriva vissa läkemedel. Försöket skulle enligt de urspmngliga planeraapågå till utgången av men har därefter förlängts. Lagen (1988:23) omtillämpning av lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader, m.m. vidviss försöksverksamhet gäller nu till utgången av . Allmänna utgångspunkter inför EES-anpassningen 2.1.1Tillsyns- och behörighetsrIer inom hälso- och sjukvården m.m. Hälso-och sjukvården i vidsträckt bemärkelse syftar till att medicinskt förebygga,utreda och behandla sjukdomar och skador. Den är med andra ord primärt inriktedpå människors liv och hälsa. En modera sådan vård kan inte fimgera utan envälutbildad och i övrigt kompetent personal som utför sina arbetsuppgiftersakkunnigt och omsorgsfullt. Det är sålunda i det sammanhanget som deoffentligrättsliga kompetens- och behörighetskraven måste ses. Motbakgmnd av de krav sora måste på den som är yrkesverksam i hälso- ochsjukvården föreskrivs i 13 och 23 §§ hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) attdet i vården skall finnas den personal som behövs för att meddela godvård. En motsvarande bestemmelse finns Prop. äveni 5 § stedgan (1970:88) om enskilda vårdhem m.m. En bestemmelse med likartadinnebörd finns för tandvården i 13 § tandvårdslagen (1985:125). ApoteksbolagetAB har i avtel med steten åtegit sig att se till att den personal somsysselsätts inom läkemedelsdistributitionen uppfyller de krav som måste stellasfrån säkerhetssynpunkt. Lagen(1980:ll)om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m.fl. (tillsynslagen) Personalensåligganden inom hälso- och sjukvården är i stor utsträckning författningsmässigteller på annat sätt centralt reglerade. Bestemmelsema är ofte förenade medstraffrättsliga eller disciplinära sanktioner för att trygga efterlevnaden. Bestemmelserom allmänna åligganden för personalen, om ansvar för fel och försummelse ivården och ordningen för ansvarets utkrävande samt om återkallelse avlegitimation återfinns i lagen (1980:11) om tillsyn över hälso- ochsjukvårdspersonalen m.fl. Behörighetslagstiftningavseende hälso- och sjukvårdspersonal Nämiareoch gmndläggande bestemmelser om kompetensbevis, behörighet att utöva yrke ochskyddet för yrkestitel och yrkesbeteckning finns i lagen (1984:542) ombehörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m. (behörighetslagen)och i förordningen (1984:545) om behörighet att utöva yrke inom hälso- ochsjukvården m.m. (behörighetsförordningen). Dessa bestämmelser gäller för såvälhälso- och sjukvården och tandvården som deteljhandeln med läkemedel. Vidarefinns föreskrifter med behörighetskrav för vissa tjänster inom den allmänna hälso-och sjukvården i förordningen (1982:771) om behörighet till vissa tjänster inomhälso- och sjukvården och om tillsättning av sådana tjänster. Beroende påolika behov och värderingar har behörighetsregleringen i stor utsträckningvarit nationellt präglad. Som en följd av dette har en utbildning i ett landsällan ansetts tillräcklig för verksamhet i ett annat land utan mer ellermindre omfattande kompletteringar. Förnärvarande finns föreskrifter om legitimation för 10 yrkesgmpper på gmndval avutbildning som ges i , nämligen Dessutomfinns föreskrifter om legitimation för yrkesgmppen kiropraktor föryrkesutövare som vid utländsk högskola har examen som Doctor of Chiropracticeller motsvarande. Somkrav för legitimation stells viss i författning angiven examen samt Prop.1992/93:83 förflera av yrkesgmpperaa genomgäng av praktisk tjänstgöring efter examen.Legitimationen innebär för vissa av yrkesgmpperaa i princip ensamrätt föryrket. För flertelet av de nämnda yrkesgmpperaa innebär legitimationen endastett skydd för beteckningen "legitimerad" i kombination medyrkestiteln. För anstellning inom den allmänna hälso-och sjukvården inom denämnda yrkena krävs som regel legitimation. Förapotekare och recepterier saknas bestemmelser om legitimation. Avlagd examenger i princip ensamrätt till yrket.