prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — där en fri marknadsekonomi stimulerarproduktivitet och tillväxt medan staten via det legala systemet tillförsäkrarmedborgarna individuella fri- och rättigheter, en grundläggande social välfärdsamt en miljömässigt hållbar utveckling. Av central betydelse för svensk u-landspolitik ochfördelningen av biståndets resurser är effektiviteten inom biståndet. Etteffektivt resursutnyttjande inom biståndet är särskilt betydelsefullt med tankepå att det tar sikte på utsatta människor i de fattigaste delarna av världen.Oavsett vilka former som används i biståndspolitiken är mottagarländernasutveckling och målet att höja de fattiga folkens levnadsnivå den centrala frägani all utvärdering av biståndets måluppfyllnad. Effektiviteten i biståndet handlaralltsä ytterst om vilken effekt biståndet har på ett lands utveckling och mottagarländernas förmåga att ta emot och hantera resurserna effektivt. Men det handlar också om effektiviteten i ut formningen och hanteringen av det svenska biståndet och det handlar om att snabbt kunna anpassa biståndet efter mottagarnas förändrade behov och förutsättningar. Avsikten är att det utvärderingssekretariat som inleder sin verksamhet skall spela en viktig roll i arbetet med att förstärka n-, I det internationellabiståndssamarbetet måste det ställas större krav på en Prop. 1992/93:100 bättresamordning mellan givartänderna för att underlätta mottagandet av Bilaga 4bistånd. Jag anser ocksä att vi bör ställa krav på att mottagarländerna använderbiståndet effektivare och mer ansvarsfullt. "Good Govemance", gott regeringsutövandeeller ett gott styrelseskick, är det internationella begreppet för detta krav.Begreppet infördes i samband med att gjorde en långtidsstudie omutvecklingen i södra . Till det som räknas som gottregeringsutövande hör bl.a. ansvarig hantering av gemensamma resurser dvs. "accountability", insyn i och möjlighet till kontroll avförvaltningens verksamhet, inkl. budgethanteringen dvs. "transparency".Dit hör ocksä fungerande lagar och rättssystem som skyddar individensekonomiska och politiska rättigheter och gynnar ett fritt marknadsekonomisktsystem dvs. "legal framework". De insatser som särskilt bör främjas idetta sammanhang innefattar: -en effektiv ochrättvis resursfördelning som främjar ekonomisk och social utveckling och därmedbekämpar fattigdomen -förhindrande avkorruption, maktmissbruk och illegal kapitalflykt -minskademilitärutgifter till förmån för utveeklingsändamål -uppbyggnad ochkonsolidering av rättsliga institutioner Prioriterade områden i biståndet Mottagarländernas agerande vad gäller demokrati, respektför mänskliga rättigheter, utveckling av marknadsekonomi och effektivitet skallspela en avgörande roll vid fördelningen av biståndet. Ansvaret förutformningen av en sund ekonomisk politik är också en viktig förutsättning föratt projekt och program skall kunna genomföras på ett effektivt sätt. Stödettill makroekonomisk anpassning och strukturella reformer, liksom åtgärder föratt minska de fattigaste ländernas skuldproblem, skall fortsatt prioriterasbäde genom bilaterala och multilaterala insatser. Samordning mellan bilateralagivare och spelar en allt viktigare roll i detta sammanhang,vilket beskrivs närmare under avsnittet Littera C. Internationelltutvecklingssamarbete. Jag vill ocksä betona vissa andraområden som skall prioriteras i biståndet. Det gäller särskilt stödet tillkatastrof- och återuppbyggnadsinsatser, en balanserad befolkningsutveckling,en miljömässigt hållbar utveckling och stödet till enskilda organisationer.Sveriges aktiva insatser för att förstärka FN:s roll pä det ekonomiska ochsociala omrädet skall fortsatt prioriteras. Från katastrof till återuppbyggnad De svenska hjälpinsatserna pä katastrofområdet under detsenaste året har riktats mot tre huvudområden, svältkatastrofer i pågrund av torka och väpnade konflikter, etniska konflikter i , ochEuropa samt hjälpinsatser i och , där detupplösta Sovjetväldet efterlämnat katastrofartade förhållanden. måste räkna med fortsattastora hjälpinsatser . Det kommer alt ta flera är innan länderna pä hämtar sig efter 34 den senaste svära torkan och krigen, som fortsätter att geupphov till stora Prop. 1992/93:100 flyktingströmmar. I södra ärfortfarande behovet av livsmedel och Bilaga 4 mediciner stort och i Mogambiqueberäknas en omfattande operation för repatriering av flyktingar ta sin börjani . Risken för en balkanisering föreligger i flera afrikanska stater.Detta är delvis en följd av den demokratiseringsprocess som möjliggjorts avdet upphörande och som gett upphov till nya spänningar i fleraländer, exempelvis och . I flera av länder kommerkonflikterna sannolikt att pågå ; inga snara lösningar är isikte. Konflikterna i , och kan ocksä komma att blilångvariga. Kriget i det gerupphov till ett stort antal interna och externa flyktingar, som kommer attbehöva hjälp med sin försörjning . Risken för en utvidgadkonflikt på är dessutom uppenbar. Katastrofhjälpinsatserna på Balkanhar också en koppling till den svenska flyktingpolitiken. En ökad insats föratt bereda flyktingar i det bostäder och uppehälle inärområdet gör det möjligt att hjälpa ett betydligt större antal flyktingar. Upplösningen av Sovjetväldet har päflera håll skapat kaos. kan därför flera av de nyastaterna i Öst- och behöva hjälp. När det gäller denna del avvärlden bör, enligt min mening, en koncentration av hjälpen ske till vårtnärområde, särskilt de baltiska staterna. I den situation som råder efter detkalla krigets slut har FN kommit att få en allt större betydelse. Detta gällerinte minst hjälpinsatserna i samband med katastrofer. Det ökade ansvar som nuläggs på FN-systemet ställer i motsvarande grad ökade krav bäde på FN-organensjälva och pä givarländerna. Jag kommer att verka för att FN:s roll somsamordnare av hjälpinsatser av olika slag ytterligare stärks. Inom katastrofbiståndet spelarenskilda organisationer en viktig roll. De sprider engagerande information omhjälpbehovet i samband med katastrofer och bidrar därigenom till att stärkabiståndsmotivationen hos allmänheten. Framför allt genomför de effektivahjälpinsatser i olika katastrofområden. Tack vare obyråkratiskaorganisationsformer kan de ofta vara mycket snabbt på plats. Den samladekatastrofinsatsen i ett givet område skulle dock vinna ytterligare ieffektivitet genom bättre inbördes samordning mellan de enskilda organisationernasamt mellan dessa och berörda FN-organ. Jag kommer att verka för en sådan ökadsamordning. Insatser för att förebyggakatastrofer och bygga upp system för att tidigt kunna varna för kommandekatastrofer bör enligt min mening utökas. Delar av katastrofbiståndet har ocksåen viktig återuppbyggnadsfunktion. Det är t.ex. nödvändigt att i områden somutsatts för svår torka eller översvämning förse bönderna med utsäde för nästaår. Katastrofhjälp mäste som regel följas av långsiktiga biståndsinsatser, föratt undvika att katastrofsituationer upprepas eller permanentas. Ett brett spektrum av åtgärder för att främja en varaktigekonomisk och so- 35 cial utveckling är nödvändigt för att bromsabefolkningsökningen och skapa balans mellan befolkning och befintliga resurser.Huvudinriktningen av Prop. dessaåtgärder mäste vara att bekämpa fattigdomen och höja kvinnornas sta- Bilaga4 I-länderna måste för sin del finnavägar att i ökande utsträckning minska resursförbrukningen. Erfarenheternavisar att marknadsekonomiska lösningar med vissa korrektiv bidrar till eneffektiv hushållning med resurserna och därigenom kan bidra till att minskaobalansen mellan befolkning och tillgängliga resurser. har ansvar för att göraökade satsningar på att utveckla de sociala sektorerna. Insatser som främjarkvinnans situation kommer alla till del och har visat sig vara den bästametoden för att hjälpa människor att komma ur fattigdomsgreppet. Konkretinnebär detta att satsa på kvinnors hälsa, utbildning för flickor och kvinnorsamt inkomstskapande sysselsättning, bl.a. genom marknadsutveckling. Det ärviktigt att dessa åtgärder genomförs i ett perspektiv där individens värdighetoch rättigheter står i centrum och att man inte genom kollektiva påbudföreskriver människor hur de skall se pä sin familjebildning. Befolkningsfrågan bör finnas medsom en viktig aspekt i allt värt utvecklingssamarbete. Många av vårabilaterala biståndsinsatser har betydelse för befolkningsutvecklingen utan attklassificeras som befolkningsbiständ. SlDA:s strävan att arbeta fram nyariktiinjer för befolkningsbiståndet är viktig och bör integreras i denreguljära verksamheten med samarbetsländema. Forskning om sambanden mellan defaktorer som styr befolkningsutvecklingen och sambanden mellan befolkning ochmiljö bör ytterligare stödjas. Också enskilda organisationers verksamhet inombefolkningsområdet bör stärkas. om befolkning ochutveckling, som äger rum i , är viktig för att åstadkomma en radförändringar och förbättringar som skall leda till bättre livsvillkor författiga människor i . fäster stor vikt vid attförberedelserna för konferensen är gedigna och att har möjlighet attaktivt delta i det förberedande arbetet. En svensk nationalkommitté har bildatsför att ge råd till regeringen inför konferensen. Mot en miljömässigt hållbar utveckling Miljö och fattiga människors levnadsvillkor utgjorde etthuvudtema vid om miljö och utveckling, UNCED, i ijuni 1992. Det finns alltfler exempel på de samband som råder mellan å enasidan fattigdom, miljö- och naturresursförstöring och å andra sidan social ochpolitisk oro. Det är därför av ömsesidigt intresse, för både i- och ,att bedriva en politik som främjar en långsiktigt hållbar utveckling, bekämparfattigdomen och minskar påfrestningarna på miljön. De frågor som är av särskilt stortintresse i ett UNCED-perspektiv för de fattiga länderna är framför allt hur markförstöring och dess konsekvenser kan motverkas, och hur tillgång till vatten för markutnyttjande och hushålls bruk kan tillförsäkras. Betryggande sanitära förhållanden, motverkande av okontrollerad tätortstillväxt och överutnyttjande av kustomräden samt utbildning och kapacitetsutveckling är andra viktiga mäl. dessafrågor har hög prioritet, nägot som också visas i verksamheten inom Prop.1992/93:100 bl.a. och . Äganderätten är av centralbety- Bilaga 4 delse dä det gäller att skapa långsiktigt ansvarstagande ochgott förvaltar-skap . Det är dessutom angeläget att avskaffasädana subsidier och regleringar som bidrar till överutnyttjande av olikaresurser, exempelvis fossila bränslen och vatten. Vid hösten1992 behandlades uppföljningen av , Rio-deklarationen,och de s.k. skogsprinciperna, i ett antal resolutioner. I dettasammanhang beslutade generalförsamlingen att upprätta en kommission förhällbar utveckling med uppgift att granska UNCED-uppföljningen. 1 Sverigeagerar även andra internationella organ pådrivande för en ökadmiljömedvetenhet och för en uppföljning av UNCED-besluten. och deregionala utvecklingsbankerna har ökat sina insatser och sittengagemang i miljöfrågorna, dels genom direkta miljöinsatser men också genomatt mer systematiskt integrera miljöaspekter i projekt och program. Miljönsbetydelse i den övergripande ekonomiska planeringen uppmärksammas alltmer idialogen med mottagarländerna. fond för utlåning till defattigaste () har i samband med sin avslutade påfyllnadytterligare förstärkt sin fokusering av miljöns betydelse för en hållbarutveckling. För att främja en långsiktigthållbar utveckling måste fattigdomsproblem avhjälpas.Utvecklingspolitiken är central och biståndet är en faktor tillsammans med ökatmarknadstillträde, skuldlättnader etc. för att öka resursflödet tillu-ländernas utvecklingsansträngningar. 1-länderna måste tillsammans medu-länderna ta sitt ansvar för att icke hållbara produktions- ochkonsumtionsmönster reduceras och elimineras. driver tillsammans med denordiska länderna att samtliga länder och bör uppnäFN:s 0,7 %-mål för bistånd frän rika till fattiga länder. Bistånd genom enskilda organisationer Samarbetet med kyrkor, folkrörelser och andra enskildaorganisationer intar en allt viktigare roll inom biståndet. Deras kompetens är dokumenterad ge nom kapacitetsstudier, utvärderingar, besök oeh andra former av systema tisk uppföljning. Organisationernas kontaktytor och metoder utgör en ound gänglig resurs vid såväl katastrofer som i mer långsiktigt utvecklingsarbete. Genom ett vitt förgrenat nät av små insatser, förmår de enskilda organisa tionerna stödja de fattigaste och mest sårbara grupperna i mottagarländerna. Det sker ofta genom stöd till folkliga grupper och rörelser som därigenom bidrar till en demokratisk samhällsutveckling och till att de mänskliga rättig heterna stärks. Organisationerna är kreativa och nyskapande när det gäller att utveckla nya metoder och stimulera erfarenhetsutbyte. 1 vissa, särskilt kritiska situationer, är det bara de enskilda organisationerna som kan nå ut till utsatta befolkningsgrupper. De har ocksä stor betydelse för informatio nen och opinionsbildningen i till stöd för biståndet liksom för att skapa personliga kontakter mellan människor och organisationer i u-län derna och i värt eget land. Organisationerna uppvisar sinsemellan mänga olikheter ibakgrund, in- Prop. 1992/93:100 riktning, storlek, uppbyggnad ocharbetsformer. SIDA, UD och de enskilda Bilaga 4 organisationerna för enlöpande dialog för att utveckla ansöknings- och redovisningsrutiner som tarhänsyn till såväl organisationernas särarter som samhällets krav pä kvalitetoch ansvar. De enskilda organisationerna harmed sin folkrörelsebakgrund viktiga bidrag att ge i fråga omorganisationsutveckling och annan kunskapsöverföring. Pä grund avorganisationernas karaktär har sådan kunskapsöverföring ofta ideologiska ochreligiösa förtecken, vilket inte hindrar statligt stöd, så länge verksamhetenbefrämjar demokratiutveckling och respekten för mänskliga rättigheter. FN i en ny världsordning Det slut har skapat möjligheter att bygga enny världsordning med FN i centrum. Kommunismens fall innebär att mänga av dedogmatiska låsningar som försvårat FN:s arbete nu försvunnit. Den storautmaningen när FN bildades var att skapa en stabil freds- och säkerhetsordningmellan öst och väst. framstår spänningen mellan rika och fattiga i världensom en av de stora ännu olösta politiska och ekonomiska frågorna . I högre grad än tidigare kommerdärmed världsorganisationen att få en roll bäde på det säkerhetspolitiskaområdet oeh på det ekonomiska och sociala omrädet. Då måste också många av degamla stela strukturerna från dagar reformeras. Det ställer ocksånya krav på medlemsländerna. Mer kraftfullt än tidigare mäste nuvärldssamfundet understryka principen om att medlemskap i innebär båderättigheter och skyldigheter. Särskilt stötande är att somliga länder inteföljer de förpliktelser om mänskliga rättigheter och folkrätt som de påtagitsig och inte uppfyller sina finansiella åtaganden som medlemmar. Glädjande nog finns nu en växandeinsikt bland både i- och om behovet av reformer för att skapa ettstarkare och mer effektivt FN. Inom de ekonomiska och sociala områdena spelarde nordiska reformtankarna, inom ramen för det nordiska , en viktigroll. Det gäller särskilt förslaget om nya styr- och inflytandeformer förmedlemsstaterna som bättre förenar universellt deltagande med effektivitet ochförslaget om ett nytt finansieringssystem i syfte att ge FN. stabilareinkomster och en mer rättvis bördefördelning. De positiva reaktioner dessaförslag mött under det gångna årets konsultationer visar att det också för smämedlemsstater finns möjligheter att spela en pådrivande roll i FN, om ettgediget utredningsarbete föregår de initiativ som tas. Det är min avsikt att geallt tänkbart stöd till den fortsatta reformprocessen, som kommer att bliavgörande för FN:s möjligheter att möta framtidens många utmaningar. 1 de förhandlingar som fördes mellan regeringen ochsocialdemokratiska partiet , med anledning av den ekonomiskakrissituationen, 38 beslöts att biståndsanslaget för /94 skall sänkas med Prop. 1992/93:100 . Denna betydandeminskning av det svenska utveck- Bilaga 4 lingsbiständet genomförs i ensituation där behovet av bistånd ökar i mänga till följd av enfortsatt ekonomisk tillbakagång. Minskningen av biståndet innebäratt det totala biståndet kommer att motsvara av BNI. Detta betyderemellertid inte att målsättningen att biståndet skall motsvara av BNIövergetts. Så snart de ekonomiska förutsättningarna medger skall dennamålsättning åter uppfyllas. De reduceringar som mot dennabakgrund föresläs för /94 görs med den övergripande inriktningenatt i första hand värna om de fattigaste mottagargrupperna. Katastrofbiståndetoch stödet till enskilda organisationer bör ligga kvar på samma nivä som underförra budgetåret. Nedskärningarna genomförs ocksä medsikte pä att uppehålla största möjliga effektivitet. De biståndsområden somprioriteras, utöver katastrofbistånd och stöd till enskilda organisationer, ärstöd till en ekologiskt hällbar utveckling, befolkningsfrågor, flyktingfrågoroch främjande av demokrati och mänskliga rättigheter. Det senare omrädetinkluderar olika ätgärder till stöd för kvinnor och barn. Sammanfattning av huvudtiteln . Förändringarna inom område iförhällande till bud- ° /93 framgår av följande sammanställning(beloppen i ). Bidrag till vissa internationella 12 080,0' Information om i ut- E. Utrikeshandel och exportfräm- F. Nedrustnings- och säkerhets- Samarbete med Central- och ' Exklusive avräkningar för budgetåret1992/93 och för /94 för biståndsändamålunder andra anslag och huvudtit- m.m. A 1. 1991/92 Utgift 1 348 219 816 Reservation 3 435074 1992/93 Anslag 1 446 017 000 1993/94 Förslag 1 495 441 000 ' Frän och med /94 sammanförs anslagen och A 2. Utlandstjänstemännens representation tillramanslaget A 1. redovisat under anslagen A 1.Utrikesförvaltningen och A 2. I anslaget har beräknats medel för departementets ochutlandsmyndigheternas löner och övriga förvaltningskostnader. Sveriges utlandsmyndighetersamt ackrediteringar för de Stockholms-baserade ambassadörerna redovisas iförteckning som bifogas protokollet i detta ärende som bilaga 4.1. Föredragandens överväganden Prop. Anslag 1992/93 Beräknad ändring Förvaltningskostnader 1 425 327 000 Representation 20 690 000 Summa 1446 017 000 -1-49 424 000 Jag har aviserat att en neddragning bör ske avutrikesförvaltningens resurser. För /94 innebär neddragningenatt förvaltningskostnaderna sammanlagt minskar med . I denna summa ingår det sparbetingavseende /94 som min företrädare redovisade i 1991 årskompletteringsproposition (prop. 1990/91:150 del II bil. 1:2, bet. 1990/91 :FiU37, rskr. 1990/91:390)med anledning av förslagen till omställning och minskning av den statligaadministrationen. Jag har i min beräkning beaktat förändringar i priser ochlöner. Anslaget har budgeterats utanhänsyn till de tekniska justeringar som måste göras till följd av ändringen avnivån på lönekostnadspälägget, den ändrade finansieringsformen för Statshälsan,övergängen till lån i samt de nya principerna förbudgeteringen av anslagen. Riktlinjerna för dessa förändringar har tidigare dennadag redovisats av chefen för (bil. 1, statsbudgeten ochsärskilda frågor, avsnitt 2.2). Det belopp som kommer att ställas tillUtrikesdepartementets disposition kommer slutligt att fastställas enligt deredovisade riktlinjerna och kan därför avvika från det nu budgeteradebeloppet. 1 föregående års budgetproposition (prop. 1991/92:100 bil.4, bet. 1991/92:UU14, rskr. 1991/92:170) aviserade jag att fyrautlandsmyndigheter skulle läggas ned under /93. Jag kan nuanmäla att konsulatet i har omvandlats till honorärkonsulat samt attambassaden i avvecklats och ersatts med ett honorärt generalkonsulat.Ambassadören i de är sidoackrediterad i . Generalkonsulateti och ambassadkansliet i beräknas vara avvecklade med utgångenav februari månad 1993. har nya ambassaderupprättats i och . Ambassaderna i och är fortsatttills vidare obemannade. Som tidigare aviserats harUtrikesdepartementets politiska avdelning omorganiserats från och med den 1september 1992. Omorganisationen har syftat till att stärkaledningskapaciteten, öka flexibiliteten samt anpassa organisationen till detförändrade världspolitiska läget. Ett särskilt Sekretariat förEuropainformation har inrättats. Sekretariatet, som är underställt Europa- ochutrikeshandelsministern, skall verka från till den 31 juli1994. Med hänvisning till beslut (bet. 1989/90:UU14, rskr. 1989/90:191)vill jag anmäla följande. Som meddelades i prop. 1991/92:100 Prop. 1992/93:100bil. 4 s. 28, bet. I991/92:UU14, rskr. 1991/92:170 har miljöattachéer förord-Bilaga 4 näts vid EG-delegationen i och vid ambassaden i . Dessutomhar en översyn genomförts av hur utlandsmyndigheterna på ett effektivare sättkan användas i miljöarbetet. Översynen gav vid handen att det fanns ett behovav utvidgad rapportering från utlandsmyndigheterna i vissa miljöpolitiska frägor.Inom ramen för verksamhetsplanering har de statligamyndigheterna inom miljöområdet beretts tillfälle att ange önskemål ommiljörapporteringens inriktning. Densnabba tekniska utvecklingen har inneburit en standardisering av teknik ochprogram för ADB. Även systemutveckling och datorkommunikation har blivitalltmer standardiserade. En femårig ADB- och kommunikations-plan förutrikesförvaltningen har utarbetats baserad på standardlösningar. I planenföresläs att nya tekniska lösningar skall införas, där redan gjordainvesteringar tillvaratas i möjligaste utsträckning. Samverkansbehovet förinformationsutbyte inom och med externa intressenter harockså beaktats. Under innevarande budgetår påbörjas övergången tillett nytt kommunikationssystem (UD-NÄT) och därmed ett utbyte avradioutrustning på utlandsmyndigheterna. Utbyte av utlandsmyndigheternas äldrepersondatorer för bl.a. datoriserad redovisning kommer att påbörjas. Det successiva införandet av ny ADB- ochkommunikationsteknik fram till /97 medför investeringskostnader.Enligt min mening ger de standardiserade lösningarna dock en fördel, dåkonkurrensen på marknaden medfört allt lägre priser. Övergången tillstandardiserade system ger även möjligheter till informationsutbyte med externadatorsystem och användare. Jag förutser också att drifts- ochunderhållskostnader kommer att minska avsevärt i takt med att den nya teknikeninförs. Ett intensivt förändringsarbete bedrivs nu iutrikesförvaltningen. Kortsiktigt präglas det av de omställningar somsparkraven framtvingar i form av myndighetsnedläggningar, rationaliseringar ochpersonalminskning. bedrivs ett mera långsiktigt arbete syftande tillförbättrad kostnadseffektivitet. En viktig beståndsdel är successivt ökaddelegering av budgetansvar till utlandsmyndigheterna och till sakenheternainom departementet. Jag har, vidare, tillsatt en arbetsgrupp att utarbetaresuhatmått för utlandsmyndigheterna. Underår 1991 och har departementets jämställdhetsgrupp genomfört enkartläggning inom ramen för projektet .Projektet har finansierats av () och beräknas varaklart . Resultatet visar på en sämre löneutveckling förkvinnliga departements sekreterare än för manliga departementssekreterare; kvinnornas lön utgör i 42 genomsnitt92,av männens lön. Skillnaden har dessutom ökat över ti- Prop.1992/93:100 den. Vid en jämförelse med departementssekreterare i övrigaregeringskan- Bilaga 4 sliet pekar resultatet pä en avsevärd sämrelöneutveckling för UD:s tjänstemän oavsett kön. Följande åtgärder har angetts idepartementets jämställdhetsplan för /93, nämligen -att utjämnalöneskillnaderna inom UD -att utjämnalöneskillnaderna mellan UD och övriga RK -attkontinuerligt beakta löneutvecklingen och befordran ur ett jämställdhetsperspektiv -attintensifiera jämställdhetsarbetet i UD:s internutbildningar bl.a. ichefsprogrammet och i mellangradsutbildningen. Denna plan kommer att ligga tillgrund för en mer konkret och utförlig jämställdhetsplan som kommer attutarbetas . Genom beslut (prop. 1991/92:44, bet.1991/92:FiU8, rskr.