prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Utredningen med tillhörande remissvar kommer därför att lämnasöver tiU de skolor som har eller överväger att starta utbildning inom området.Med dette material som gmnd bör skoloma ha goda möjligheter att te ställningtill frågor om utbildning inom lantmäterisektom. Med hänvisning till vad jag anfört hemstäUer jagatt regeringen dels föreslår att 1. godkännavad jag förordat i fråga om bolagisering av Lantmäteri verkets uppdragsverksamhet utomlands, 2. tedel av vad jag anfört om fastighetsbeteckningsreformen på land. 1991/92Utgift' O 1992/93Anslag 1 000 1993/94 Förslag 1 000 ' Anslaget XI D1. Underanslaget redovisas samtiiga in- och utbetalningar för lantmäteriets oUkaverksamheter. Anslaget tes upp med ett formellt belopp och får normalt intebelästes. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Lantmäteriet för /94 anvisaett anslag på . 1992/93Anslag 391 060 000 1993/94Förslag 408 631 000 Underanslaget redovisas kostaader för program 2 Plangenomförande till de delarverksamheten finansieras över stetsbudgeten samt kostaader för programmen 3Landskapsinformation och 4 Försvarsberedskap. Inomområdet geografiska informationsystem föreslår verket att sammanlagt 3 600CXX) kronor anslås för fortsatt standardiseringsarbete och för stöd tillregionala samverkansorganisationer. Vidare föreslås förforskning och utveckling inom området. Verket föreslår även att anslåstiU en beredskapsövning. Förunderhåll av mot begär verket 570 OCX) kronor. Verket anmäler behov av ytterUgare ekonoiniskaresurser för insatser för samordning av fastighetsbildning ochfastighetsregisttering samt för arbetet med omläggning tiU digitalregisterkarta. För omläggningen inom landsbygdsområden föreslår verket att 30miljoner kronor anslås. I en särskild framställning föreslås att medelanslås för att förverkUga ett centtiim för svenska kartor - det s.k.Karteumprojektet. /94 beräknar jag anslaget tiU , vilket ihuvudsak motsvarar det pris- och löneomräknade anvisade anslaget innevarandebudgetår. Av besparingsskäl föreslår jag dock att anslaget minskas med 5 CX). Den sammanlagda utbetalningen av bidrag enUgtlantmäteritaxan /88-1991/92 översteg vid utgången /92 anvisade medel med . Behovet av medel styrsav marknadens efterfrågan och reglema i lantmäteritaxan. kaninte påverka utbetalningen. Verket bör därför kompenseras med ett engångsbelopppå . Jag har inte beräknat några särskilda medel för denav verket planerade beredskapsövningen inom funktionen Landskaps- ochfastighetsinformation. Jag fömtsätter att finansierar sinmedverkan inom ramen för tiUgängliga resurser. Övriga medverkande myndigheterfår te sin del av kostnadema. Anslaget har budgeterats utan hänsyn till detekniska justeringar som måste göras till följd av ändringen av nivån pålönekostaadspälägget, den ändrade finansieringsformen för Stetshälsan, övergångentUl lån i samt de nya principema för budgeteringen avanslagen. Riktlinjema för dessa förändringar har tidigare denna dag redovisatsav chefen för (bil. 1 Stetsbudgeten och särskilda frågor,avsnitt 2,2). Det belopp som kommer att stäUas tiU myndighetens dispositionkommer slutUgt att fastställas enligt de redovisade riktiinjema och kan därförawika från det nu budgeterade beloppet. Vid sidan av medel från förevarande anslag harLantmäteriverket tillförts förlandskapsinformationsverksamhet från nionde huvudtiteln. Chefen förJordbmksdepartementet kommer att te upp frågan om Lantmäteriverketunder /94 skall tillföras medel förlandskapsinformationsverksamheten från nionde huvudtiteln. JaghemstäUer att regeringen föreslår att till Förvaltningskostnader för lantmäteriet /94 anvisa ett ramanslag på . 1992/93Anslag 12 600 000 1993/94 Förslag 6 900 000 Frånanslaget betalas utgifter för de s.k. nedsättaingsbeloppen enUgt länt- Prop.1992/93:100 mäteritaxan. Avgiften för en förrättning skaU sättas ned i sådanafaU då BU. 15 beslut i ett fastighetsbUdningsärende medför att fastigheter m.m.av mindre betydelse inte längre behöver redovisas i fastighetsregisttet. TaxebeloppenskaU också sättas ned för sådana äganderättsuttedningar som länsstyrelsenförordnar om. Kostaadema för nedsättaingama uppgick /92 tiU . Jagberäknar att kostaadema kommer att minska under /94 med hänsyntiU den minskande omfettningen av arbetet med fastighetsrationalisering iKopparbergs län. Jag beräknar därför anslaget till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag enhgt lantmäteritaxan /94 anvisa ett förslagsanslag på 6 900 OCX) kronor. F. Övriga ändamål Prop. 1992/93: ioo Bidrag till intemationellt samarbete kring den byggdamiljön m.m. 1991/92 Utgift 1530 117" Reservation 494 081 1992/93 Anslag 1 380 000 1993/94 Förslag 1200 000 "Anslaget bidrag till vissa intemationellaorganisationer m.m. under elfte huvudtiteln ' Härtill kommer pä tilläggsbudget (prop. 1992/93:99, bet.1992/93:JoUll, rskr. 1992/93:138) Frånanslaget betalas kostaader för bidrag tiJl och deltegande i detintemationeUa samarbetet kring den byggda miljön och den fysiska planeringeninom organisationer såsom t.ex. , , , Europarådetsamt FN:s boende- och bebyggelsecenter UNCHS (Habitet). Från anslaget betalasäven kostnader för arbetet för att åstedkomma en god planering av utnyttjandetav natarresursema i området kring (prop. 1992/93:99, bet.1992/93:JoUll, rskr. 1992/93:138). har initiativ tegits tiU en mer aktiv medverkani det samarbete om planeringen för en bättte tetortsmiljö och en mer mUjövänUghushållning med natarresurser som redan pågår i flera västeuropeiska länder ochinom EG. Med övriga steter mnt har arbete inlettsför att utarbete ett för regionen gemensamt planunderiag -"Visions andsttategies for tiie Baltic Sea region 2010". kommer att ste värd 1994 om integration av kvinnors erfarenheter ochkvinnors deltegande i regional och urban planering för en uthållig utveckling. Som ett led i uppföljningen av ommiljö och utveckling, planerar tillsammans med Nederländema attinbjuda tiU ett expertmöte om tetorter, miljö och energi . bidra till förberedelsema för den andra världskonferensen om boende-ochbyggfrågor som skall äga mm i . Under /93 har på tilläggsbudgetanvisats 1,5 mUjoner kronor för arbetet med en Östersjövision . Jagavser återkomma i annat sammanhang tiU de ytterligare medel som dette arbeteaktaaUserar. Från anslaget har överförts tiUanslaget Visst intemationellt miljösamarbete. Jaghemställer att regeringen föreslår \ att till Bidrag till intemationellt samarbete kringden byggda miljön m.m. för /94 anvisa ett reservationsanslagpå . handlägger med hela landet som verksamhetsområde mål enligt lagen(1970:244) om allmänna vatten- och avloppsanläggningar samt mål enligt lagen(1981:1354) om aUmänna värmesystem. Nämnden är lokaliserad tUl . Inämnden finns en ordförande, två ersättere för ordföranden - varav en anställd- samt fem ledamöter med två ersättare för var och en. Vid nämndens kanslifinns sex anställda. Va-nämndenhar lämnat en förenklad anslagsframställning för /94. Detfinns inte skäl att ändra det övergripande mål för verksamheten somgäller för tteårsperioden /93-1994/95. , ramanslag 1993/94 1991/92 Utgift 4 163 920 1992/93 Anslag 4 994 000 1993/94 Förslag 5 197 000 Chefenför har redovisat ett förslag om generellräntebeläggning av stetiiga medelsflöden samt presenterat denmodeU som bör tillämpas. kommer fr.o.m. budgetåret Prop.1992/93:100 1993/94 att tillämpa denna modeU och tiUdelas ett räntekonto medkredit "- 1 i . Anslaget har budgeterats utan hänsyn tiU detekniska justeringar som måste göras tiU följd av ändringen av nivån pålönekostaadspälägget, den ändrade flnansieringsformen för Stetshälsan,övergången tiU lån i samt de nya principema för budgeteringenav anslagen. Riktiinjema för dessa förändringar har tidigare denna dagredovisats av chefen för (bil. Stetsbudgeten och särskildafrågor, avsnitt 2.2). Det belopp som kommer att ställas tiU myndighetensdisposition kommer att slutiigt fastställas enligt de redovisade riktiinjemaoch kan därför awika från det nu budgeterade beloppet. Jaghemställer att regeringen föreslår att till för /94anvisa ett raman slag på . 1 DenmUjöpoUtiska strategin.............................. .... 1 1.1 Effektivastyrmedel och organisationer.............. 3 1.2Visst intemationeUt arbete.............................. 6 1.3Mot kretsloppssamhäUet genomändrade konsumtions-och produktionsmönster 8 1.4Klimatpåverkan ochluftföroreningar ............... 9 1.5Hav och vatten............................................. .. 13 1.6Aktiv natarvård och bevarandeav biologisk mångfald 16 1.7Förbättring av mUjön ifetortema...................... 18 1.8Hushållning med mark och vattengenom fysisk 1.9 Kämsäkerhetoch sttålskydd ......................... 23 1.10................................................................ Kalkningmot försumingsskador 26 2 Redovisning avmUjösituationen............................. .. 28 2.2Användning av mark och vatten........................ . 29 2.2.1Markanvändning i ......................... 29 2.2.2Bebyggelse och anläggningar..................... 29 2.2.3Jordbmk och skogsbmk............................ 30 2.2.4Utteg av ändliga resurser......................... 33 2.3 Tätorter..................................................... ... 35 2.3.1Tätortemas sttnktur................................ .. 35 2.3.2Luftföroreningar och buller........................ . 37 2.4Avfall, återanvändning ochåtervinning.............. 39 2.5Klimatpåverkande gaser.................................. .. 43 2.6Uttunning av ozonskiktet............................... ... 44 2.8Fotokemiska oxidanter/marknäraozon............... .. 48 2.11StebUa organiska ämnen................................ 55 2.12Övergödning av hav, sjöar ochvattendrag........ .. 56 2.13Inttoduktion och spridning avfrämmande organismer 58 2.14Naturtyper, biotoper, arter............................ 59 2.15Kämsäkerhet och strålskydd.......................... 61 2.16Kostaader för miljövård.................................. .. 63 2.17Skattesystemet.......................................... ... 66 3Sammanfettning av budgetförslaget ................... 67 1 Förvaltaingskostnader för , ramanslag 2 Uppdragsverksamhet vid 110 fastighetsdate A. MUjö- och naturresursdepartementet m.m. Miljö- och naturresursdepartementet, ram anslag Uttedningarm.m., reservationsanslag 1Stetens naturvårdsverk,ramanslag 2Bidrag till miljöarbete,reservationsanslag 3Investeringar inommiljöområdet, reservationsanslag 5Landskapsvårdande åtgärder,reservationsanslag 6Sanering ochåterställning av miljöskadade områden, reservationsanslag 7Koncessionsnämnden förmiljöskydd, ramanslag 9Särskilda projekt inombekämpningsmedelskonttoUen, reservationsanslag 10Visst intemationeUtmiljösamarbete, förslagsanslag 11Stockholmsintemationella miljöinstitut, rese rvatioruans lag 12Forskning för ettavfallssnålt samhälle: Avfallshantering, reservationsanslag C. Strålskydd, kärnsäkerhet m.m. 1 Stetens stsrålskyddsinstitat, ramanslag Stetens kämkraftinspektion: 4 Visst intemationellt samarbete i fråga förslagsanslag 151 783 000* 25 000 000* 17 199 000* 1 234 770 000 Förvaltaingskostaader för lantmäteriet. Bidrag enligt lantmäteritaxan, förslagsanslag 6 900 000 415 532 000 Bidrag tiU intemationeUt samarbete kring den byggda miljön, reservationsanslag Totalt för MUjö- och naturresurs- gotab 42642, 1992 Bilaga 16 till budgetpropositionen 1993 m.m. 1992/93: IC (femtonde huvudtiteln) 'S Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . Anmälan till statsbudgeten för /94 såvittavser och dess myndigheter m.m. Riksdagensförvaltningskontor har överlämnat förslag till de anslagsom bör redovisas under huvudtiteln och dess myndigheter mm. har upprättat ensammanställning över förslagen, vilken bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 16. Jaghemställer att regeringen föreslår att pröva de förslag till anslag som har avgetts avriksdagens förvaltningskontor. 1 1992/93. ., , , , j- u . Prop- 1992/93:100 och dess myndigheter m.m. - j budget omfettar dels den inre förvaltningen medersättningar till ledamöterna och deras resor, partibidrag, förlagsverksamhet,byggnader och övrig förvaltning, dels myndigheter utom . Anslagen för den inreriksdagsförvaltningen har fr.o.m. nästa budgetår lagts om. Antalet anslag har reduceratstill fem. Under anslaget A 1 Riksdagensledamöter och partier m.m. har samtliga kostnader för riksdagsledamöternasersättningar, pensioner, resor etc. liksom bidragen till partigrupperna ochvissa organisationer samlats. Anslaget A 2 avser liksom tidigareriksdagsutskottens resor utom . Under anslaget A 3 Riksdagensförlagsverksamhet har samlats alla kostnader för de publikationer och publikadatabaser som svarar för. Huvuddelen av anslaget avserriksdagstrycket. Anslaget A 4 byggnader m.m. avser samtligakostnader för den numera omfettande festighetsförvaltningen. Anslaget A 5Förvaltningskostnader ändras från att ha varit ett förslagsanslag till ettramanslag. Förslaget beträffande anslaget A 5 Förvaltningskostnader avser enettårsram. Budgeten för den inreriksdagsförvaltningen uppgår /94 enligt förslaget till 801 miljonerkronor vilket är en ökning med . Driftskostnadernaberäknas till , en ökning med ca 10 miljoner kronor.Investeringarna beräknas uppgå till vilket är 134 miljonerkronor mer än innevarande budgetår. Medel till ledamöter ochpartier m.m. (arvoden, pensioner, inkomstgaranti, resor, partibidrag m.m.)beräknas öka med ca . Kostnaderna för förlagsverksamhetenberäknas minska med ca trots att antalet trycksidor iriksdagstrycket antas ligga på en fortsatt hög nivå. Förvaltningen av riksdagensbyggnader har fatt en ny inriktning frånByggnadsstyrelsen övertog förvaltningen av festighetema i kvarteren Cephalus(Förvaltningshuset), (nuvarande ) och (med bl.a. revisorer. och del av RFK) samtVilla . Övertagandet innebär att hyreskostnader minskar ochatt hyresintäkter erhålls från de externa hyresgästerna. Genom att man inrymmerriksdagens tidigare utflyttade enheter i de egna lokalerna bortfaller jämvälkostnaderna för dessa förhyrningar. övergår dock kostnadsansvaret förfastighetsdrift och fastighetsunderhåll till . NuvarandeUtbildningsdepartementets lokaler är hårt slitna varför en genomgripanderenovering är nödvändig. I budgeten /94 finns därför 80 miljonerkronor avsatta för renovering av lokalerna i . Vidare innehållerbudgetförslaget Prop. 1992/93:100 medel för åtgärder i anledning avLokalkommitténs överväganden till Bilaga 16 ett sammanlagt belopp av 60miljoner kronor. Förvaltningskostnaderna beräknasminska med . I förvaltningskostnaderna ingår enreinvestering som medger en fortsatt satsning på ADB-tekniken, vilket är enförutsättning för fortsatt rationalisering av verksamheten. Löneanslaget förriksdagens personal förutsätts bli oförändrat. För myndigheter haranslagen uppräknats enligt de riktlinjer som gäller statliga myndigheter. 1992/93 1993/94 655 465 000* 61 377 000 801 614 000* 65 164 000 146 149 000 3 787 000 * Varav kostnader för investeringar utgör 50 miljonerkronor for /93 och för /94. Anslag A 1. ledamöter och partier m.m. 1991/92 Utgift 310 010 000* 1992/93 Anslag .333 814 000*1993/94 Förslag 354 926 000 *Anslag A 1 Ersättningar till riksdagensledamöter m.m., A 3 Bidrag till studieresor, A 4 Bidrag till IPU, m.m., A5 Bidrag till partigrupper, A 10 Bidrag till internationella konferenser samtdel av A 6 Förvaltningskostnader. Från anslaget finansieras arvoden, kostnadsersättningaroch traktamenten till ledamöter, arbetsgivaravgifter samt pensioneroch inkomstgarantibelopp åt f.d. riksdagsledamöter m.fl. Vidare finansierasreseersättningar vid resor inom , sjukvårdskostnader och utbildning förriksdagens ledamöter. Kostnader för ledamöternas deltagande i internationellaorganisationer såsom , , IPU m.m. liksom bidragen tillledamöternas enskilda studieresor finansieras även från anslaget. Särskildamedel har avsatts för den nyinrättade EG-delegationens verksamhet. I dettaanslag ingår slutligen även bidrag till riksdagsledamöternasföreningar/organisationer (bl.a. ) liksom bidraget till partigrupperna. att till ledamöter ochpartier m.m. för /94 anvisas ett förslagsanslag på 354 926 000kronor. I ■■ 1992/93. Riksdagsutskottens resor utom Prop. 1991/92 Utgift 847 041 Ingående reservation 17 351 328 Bilaga 16 1992/93 Anslag 1 000 1993/94 Förslag 800 000 Från anslaget finansieras utskottens utrikes resor.Förutom nordiska resor beräknas varje utskott företa en utlandsresa undervalperioden. har tidigare beslutat om en ram för valperioden1991/92-1993/94 på . Medlen disponeras under en treårsperiodsom reservationsanslag. föreslås att även kostnaderna för de tjänstemän sommedföljer utskotten på deras utrikes resor belastar detta anslag. Medelsbehovetför detta kan med tillämpning av samma regler som gäller förriksdagsledamöterna för /94 beräknas uppgå till 800 000 kronor.Riksdagens förvaltningskontor föreslår att till Riksdagsutskottens resorutom för /94 anvisas ett reservationsanslag på 800 000kronor. 1991/92 Utgift 30137 000* 1992/93 Anslag 41 655 000* 1993/94 Förslag 39600 000 *anslag A 7 Utgivande av otrycktaståndsprotokoll, A 9 Riksdagstryck samt del av A 6 Förvaltningskostnader Under detta anslag har samlats alla kostnader och intäkterför de publikationer och trycksaker i övrigt som ger ut liksominformation i elektronisk form, bl.a. publika databaser. Huvuddelenav kostnaderna avser riksdagstrycket som har budgeterats för en fortsatt högvolym (72 000 trycksidor). Anslaget beräknas minska med ca 2 miljoner kronorbl.a. till följd av rationaliseringar och ökad försäljning. beräknas fa en positiv utvecklinggenom datorisering av vissa arbetsmoment samt genom en tryckeriupphandling. Enhöjning av prenumerationspriset på tidningen planeras under budgetåret. Bland övriga publikationer somplaneras under /94 kan nämnas en pedagogiskt upplagd version avgrundlagarna. Genom att samla alla kostnader ochintäkter för publikationer och publika databaser i ett anslag görssamordningsvinster beträffande marknadsföringen. att till Riksdagensförlagsverksamhet anvisas ett förslagsanslag på . byggnader m.m. Prop. 1991/92 Utgift 31145000* Ingående reservation 15 049 252 Bilaga 16 1992/93 Anslag 44 435 000* 1993/94 Förslag 175400 000 *del av anslag A8 byggnader samt delav A6 Förvaltningskostnader Den nuvarande lokalsituationen kännetecknas av storrumsbrist. Det går inte att ställa lokaler till förfogande så att det redanfattade beslutet om ett ökat personligt stöd till ledamöterna kan genomföras.Inte heller finns extra kanslilokaler till de utskott och andra organ sombereder frågor om ökade internationella engagemang. För att lösa demest akuta behoven måste ett antal statsrådsrum nu tas i anspråk för annanverksamhet. Förändringar och ökningar inomriksdagens organisation har skett genom successiv utflyttning av ettantal enheter till olika lokaler i vilket har medverkat till enolycklig spridning av organisationen med försvårade samband och långakommunikationer som följd. I beslut omåterflyttning till (Förs. 1977/78:5) gjordes bedömningen attriksdagens framtida expansionsbehov skulle tillgodoses genom ianspråktagandeav lokaler i kv. på grund av att lokalerna dels varnärbelägna, dels ingick i det statliga fastighetsbeståndet. Härvid kan erinras om att riksdagenden överlämnade en skrivelse till regeringen med hemställan omregeringens medverkan till att i kv. Neptunusi skulle ställas till förfogande för den expansion som dåvar aktuell främst för att klara ett utökat assistentstöd till ledamöterna.Framställningen ledde till att planerade flyttningtill lokaler i södra tidigarelades och kommer att ske under sommaren1993. Från har ifrågavarande lokaler dessutom förts över frånByggnadsstyrelsen till . Detta har även skett beträffandefastigheterna i kv. I dessa fastigheter inryms bl.a. ,revisorer och del av riksdagsförvaltningen. förvaltningsstyrelsetillsatte en kommitté () med uppdrag att utredafrågan om lokalfrågor och lokalernas disposition på . Styrelsens utredningsdirektiv till kommittén har i sammanfattning -en lokalmässigt central placering av ledamöter ochassistenter - lokaler för ett ökat antal assistenter till ledamöterna -förbättrade sociala utrymmen och träffpunkter 5 -förenklade och förbättrade invändiga kommunikationer -åtskillnad mellan arbete och boende för ledamöter. har i sin redovisning Förslagom riksdagensframtida lokalanvändning framlagt förslag till lösning dels genom att omdisponera lokalerna i hus påHelgeandsholmen och i , dels genom att genomföra ombyggnads-, ändrings-och kompletteringsåtgärder så att byggnaderna blir anpassade -att lokalbehov säkerställs under lång tidframöver -att en önskad organisatoriskstruktur erhålls med den politiska verksamheten placerad i centrum, utskotten ianslutning därtill och förvaltningsorganen i periferin -att en samlad lösning med goda inre kommunikationererhålls -att utflyttadeorganisationsenheter återflyttar till hus varvid förhyrda lokaler iGamla stan och i Brandkontoret kan lämnas. Förvaltningsstyrelsen beslutade vid sitt sammanträde den 2december 1992 att ställa sig bakom förslag. Byggstart planeras till . De storabyggåtgärderna sker . Återstående åtgärder skall vara avslutadesenast majjuni 1995. Alla omflyttningar sker successivt och skallvara avslutade före den . Den största kostnadsposten utgörs av ombyggnader avlokalerna i kv. Kostnaderna beräknas till ca ,innefattande byggnadsåtgärder, inredning och utrustning. Denna kostnad uppståroberoende av vem som skall ta lokalerna i anspråk. Lokalerna är hårt slitna,interiört förvanskade och är beträffiande de tekniska installationerna iundermåligt skick. /93 har erhållits förprojektering av denna ombyggnad. Kvarstående behov är således ca 100 miljonerkronor. Åtgärderna i kv. Mercuriusinnefattar ombyggnad för samt i övrigt renovering,upprustning samt kanalisation och nätverk för ADB-verksamhet och säkerhet.Kostnaden, ca , omfattar byggnadsåtgärder, inredning ochutrustning. För att skapa goda internakommunikationer mellan olika byggnader har föreslagits tvåkulvertförbindelser, en under och en under Storkyrkobrinken.Kostnaden för dessa har bedömts till ca . Åtgärderna i kv. Cephalus(Förvaltningshuset), Mars/Vulcanus (Le damotshuset) och östra del avser tillkomst av sessionssa lar m.m. och ny reprocentral samt ombyggnader för omplacering av ledamöter och utskottskanslier. Kostnad tillsammans ca . Beträffandeåtgärderna i västra del avser dessa i Prop. 1992/93:100 huvudsakutökningar och ändringar av restaurang- och kafélokalerna Bilaga 16 samtintilliggande utrymmen i syfte att skapa bättre sociala miljöer. Särskilt kankonstateras att restauranglokalerna är otillräckliga och orationellt utformade.Då ytterligare utredningar och överväganden erfordras innan förslag kan läggasfram föreslås att ett belopp om reserveras för projekteringav åtgärder i denna byggnad. Sammanfattningsvisbedöms ett medelsbehov om ca bli erforderligt för attgenomföra det redovisade förslaget exkl. åtgärder i västra del.Härav utgör åtgärder i kvarteret jämte kulvert och120 åtgärder hänförliga till kvarteren , Cephalus ochMars/Vulcanus samt östra del. Kostnader för inredning ochutrustning bedöms ingå i den angivna summan. Kostnader för eventuellarkeologisk utgrävning har inte medtagits i bedömningen. Inte heller kostnaderför evakuering m.m. av berörda butiker . Bedömningarnautgår från prisläget . De föreslagna åtgärderna beräknas gesysselsättning motsvarande minst 150 manår . Det periodiserade medelsbehovet (utom RV) bedöms uppgå till; 1993/94: 1994/95: IOO miljoner kronor1995/96: Kostnaderför fastighetsdrift, fastighetsunderhåll, reparationer m.m. avseende riksdagensegna fastigheter och bostadshus uppgår till ca . Kostnaderför inhyrda lokaler uppgår till ca . Utredningenom flyttning av Stallkanalens slusströskel för att säkra Riksdagshusetsgrundläggning fortsätter /94. Inriktningen är att framställabygghandlingar för att klarlägga vilka åtgärder och kostnader som erfordrasför att genomföra flyttningen. Erforderliga medel för projektering under1993/94 uppgår till .