prop · GG0332 · 1992-12-31 00:00:00 — Den somavser att slutavverka skog inom vinterbetesmarkema på en brukningsenhet som ärstörre än 500 ha skall bereda berörd sameby tillfälle till samråd, omavverkningen omfattar mer än 20 ha skog eller ansluter till kalmark eller plantskogsom sammanlagt med den planerade avverkningen överstiger 20 ha på brukningsenheten.Samrådet skall även avse de skogsbruksåtgärder som sammanhänger med avverkningen. Åtgärd för vilken samrådsskyldighet föreligger får vidtasendast 1.omsamebyn medger det eller 2.om enmånad förflutit från den dag samebyn bereddes tillfälle till samråd. Vad nu sagts skall gälla om annat inte överenskommits medsamebyn. Prop.1992/93:32 Bilaga 2.2 ' Senastelydelse 1987:154. Den somavser att slutavverka skog inom åretruntmarkerna skall i fall som avses i 27 §första stycket bereda berörd sameby tillfälle till samråd. Därutöver skall,oavsett brukningsenhetens storlek, samebyn beredas tillfälle till samråd nären slutavverkning berör Samrådet skall även avse de skogsbruksåtgärder somsammanhänger med avverkningen. Åtgärder för vilken samrådsskyldighet föreligger fårvidtas endast 2.om enmånad förflutit från den dag samebyn bereddes tillfälle till samråd och samebyninte låtit sig avhöra eller 3.om tilbtånderhålUts enligt 21 b § andra stycket skogsvårdslagen (1979:429). Tilbtånd som avses i andra stycket 3 fär sökas hosskogsvårdsstyrelsen, om överenskommelse inte träffats med samebyn inom en månadfrån den dag samebyn bereddes tillfälle till samråd. Vad nu sagts skall gälla om annat inte överenskommits medsamebyn. Intrång i renskötselrätten efter myndighets beslut Prop.1992/93:32 Bilaga 2.2 Regeringenkan förordna om upphävande av renskötselrätten för visst markområde, närområdet behövs för ändamål som avses i 2 kap. expropriationslagen (1972:719)eller för annat ändamål av väsentlig bety-debefrån allmän synpunkt. För områdesom väsentligen är utan bety-debe för renskötseln får sådant förordnandemeddelas när området behövs för allmänt ändamål. Upphävande kan begränsas tid Om upphävande eller begränsning av renskötselrätten finnsbestämmeber i expropriationslagen (1972:719). Expropriationerfordras inte när mark eller vatten skall användas för företag varstillåtlighet skall prövas i särskild ordning. att avse tid eller vbsa i renskötselrätten ingåendebefogenheter. Meddelasförordnande enligt 26 §, kan regeringen föreskriva åtgärder för att motverkaskada eller olägenhet för renskötseln. / mål om ersättning för skada på renskötselrätten gäller,i den mån rätt till ersättning inte bestäms enligt annan lag, 5-7kap.expropriationslagen (1972:719) i tillämpliga delar. Församebyn talan som ogillas kan domstolen förordna att byn skall bära sina egnakostnader om samebyn befinns ha inlett rättegången utan tillräckUga skäl. Harrättegången uppenbart inletts utan skälig grund får domstolen dessutomförplikta samebyn att ersätta motparten dennes rättegångskostnader. I målom ersättning för skada till följd av skogsavverkning eller annanskogsbruksåtgärd gäller dock att vardera parten skall bära sina kostnader. Prop.1992/93:32 Bilaga 2.2 / fråga om upphävande av renskötselrätt och ersättningmed anledning därav gäller, utöver bestämmelsema i 26-28§§, i tillämpUgadelar bestämmebema i expropriationslagen (1972:719) om expropriation avsärskild rätt till fastighet. Medförupphävande av renskötselrätt skada eller olägenhet för renskötseln eller försådan rätt till jakt eller fiske som avses i 25 §, utgår ersättning därför. Ersättning för skada eller olägenhet som ej drabbarbestämd person tillfaller till hälften sameby som berö-res av upphävandet ochtill hälften samefonden, om ej särskilda skäl föreligger. Ersättningför skada som inte tillfaller bestämd person tillfaller till hälften berördsameby och till hälften samefonden, om särskilda skäl inte föreligger för enannan fördelning. Den som är renskötselberättigad kan få tillstånd(koncession) att driva renskötsel i nedanför lappmarksgränseninom område där renskötsel av ålder förekommer . Koncessioninnefattar rätt för koncessions- Den som har renskötselrätt kan få tillstånd (koncession)att driva renskötsel i nedanför lappmarksgränsen inom områdedär renskötsel av ålder förekommer . Koncession innefattar rättför koncessionshavaren att driva Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. havaren att driva renskötseln även renskötseln ävenmed skötesrenar Bilaga 2.2 med skötesrenar som tillhör somtillhör 1.den som äger eUerbrukar jordbruksfastighet, vilken helt eller delvis är belägen inomkoncessionsområdet, om han är bosatt på fastigheten eller inom området, 2.den som tidigarehar haft koncession inom området, om han är bosatt där och inte har övergåtttill annat huvudsakligt förvärvsarbete, 3.efterlevandemake eller efterlevande underårigt barn till koncessionshavare eller tillsådan under 2 angiven förutvarande koncessionshavare som fördödsfallet ägde skötesrenar, om den efterlevande är bosatt inomkoncessionsområdet. Koncession får lämnas endast om fortsatt renskötsel inomområdet är till övervägande nytta för orten och endast om den som sökerkoncession kan antagas komma att driva renskötseln på ett ändamålsenligt sätt. Koncession meddelas , högst . För renskötseln inom konces- För renskötseln inom konces- sionsområdet skall finnas sameby. sionsområdet skallfinnas sameby. Medlem i sådan sameby är konces- Medlem i sådan sameby är konces sionshavare, dennes make och hem- sionshavare, dennes make och hem mavarande barn, renskötselberälti- mavarande barn, annan person med gad som biträder koncessionshavare renskötselrätt som biträder konces- i renskötseln och som inte har annat sionshavare i renskötseln och som huvudsakligt förvärvsarbete samt inte har annat huvudsakligt för ägare av skötesrenar inom konces- värvsarbete samt ägare av skötesre- sionsområdet. nar inom koncessionsområdet. Bestämmelserna om sameby och dess förvaltning gäller itillämpliga delar i fråga om sameby för koncessionsrenskötsel med följandeavvikelser: 1.Ägare avskötesrenar anses som renskötande medlem. 2.Renskötandemedlem har i frågor som avses i 59 § 2 en röst för varje påbörjat tjugotalrenar som enligt gällande renlängd innehas av honom. 3.Koncessionshavareneller, om det finns flera, minst en av dem skall vara ledamot av styrelsen. Koncessionshavareleder renskötseln inom byn och anställer den arbetskraft som kan behövas förrenskötseln. 94 § Till böter dömes den som uppsåtligen eller av oaktsamhet 1.avstängerfastställd eller eljest gällande flyttningsväg för renar eller vidtar åtgärdpå eller invid vägen så att dess framkomlighet väsentligen försämras, 2.skrämmer ellerpä annat sätt ofredar renar som uppehåller sig på omräde där renskötsel ärtillåten, 3.obehörigendriver bort renar frän område där renskötsel är tillåten eller hindrar renarfrän att beta på sådant område, 4.btytermot 73 § tredje stycket, 4.bryter mot 27 § andra stycket, 5.i andra fall änsom avses i 81 el- 5. bryter mot 73 § tredje stycket, ler 82 § vid märkning avegna renar använder renmärke som ej är registrerat för honom, 6. utför ommärkning eller av- 6. i andra fall än som avses i 81 el- brottsmärkning i strid mot 81 §, ler 82 § vid märkning av egna renar använder renmärke som ej är registrerat för honom. 7. märker renkalv i strid mot 83 § första eller andrastycket, 8.bryter mot 93 § första eller tredje stycket. 7. utför ommärkning eller avbrottsmärkning istrid mot 81 §, 8.märker renkalv i strid mot 83 §första eller andra stycket, 9.bryter mot 93 § första eller tredje stycket. Prop.1992/93:32 Bilaga 2.2 Denna lag träder i kraftden . 2 Förslag till Prop. Lag om ändring i väglagen (1971:948) Bilaga 2.2 Härigenom föreskrivs att 55 § väglagen (1971:948)' skallha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Har väghållare erhållit vågrätt, är Har väghållareerhållit vågrätt, är fastighetens ägare berättigad att av fastighetens ägare berättigad att av väghållaren få intrångsersättning väghållaren få intrångsersättning och ersättning för annan skada till och ersättning för annan skada till följd av vägens byggande eller be- följd av vägens byggande eller be gagnande, om det ej avtalats eller gagnande, om det ej avtalats eller uppenbarligen förutsatts att ersätt- uppenbarligen förutsatts att ersätt ning ej skall lämnas. Samma rätt till ning ej skall lämnas. Samma rätt tUl ersättning har innehavare av sådan ersättning har innehavare av sådan nyttjanderätt eller annan särskild nyttjanderätt eller annan särskild rätt till fastigheten som upplåtits in- rätt tUl fastigheten som fanns på fas- nan marken togs i anspråk. tigheten innan marken togs i an- Vid ersättningens bestämmande gäller 4 kap.expropriationslagen (1972:719) i tillämpliga delar. 4 kap. 3 § nämnda lag skallhärvid tillämpas i fråga om värdeökning som ägt rum tioår före det talan väcktes vid domstol. På ersättningen utgår ränta enligt 5 § räntelagen(1975:635) från den dag då marken togs i anspråk till och med den dag dåbetalning skall ske och enligt 6 § räntelagen för tiden därefter. Denna lag träder i kraft . ' Lagen omtiyckt 1987:459. . 241 16 1992/93. 3 Förslag till Prop. Lag om ändring i expropriationslagen (1972:719) Bilaga 2.2 Härigenom föreskrivs att 1 kap. 2 § och 2 kap. 12 §expropriationslagen (1972:719) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I denna lag förstås med särskild I denna lag förstås med särskild rätt till fastighet nyttjanderätt, servi- rätt tillfastighet nyttjanderätt, servitut och rätt till elektrisk kraft samt tut, renskötselräitoch rätt till elekt-liknande rätt. Utan hinder av att risk kraft samt liknanderätt. Utan tomträtt enligt 13 kap. 26 § jordabal- hinder av att tomträtt enligt13 kap. ken vid expropriation är likställd 26 § jordabalken vid expropriationmed fast egendom får sådan rätt är likställd med fast egendom får så-upphävaseller begränsas genom ex- dan rätt upphävas eller begränsas propriation.Bestämmelsen i 1 § om genom expropriation. Bestämmel-särskild rätt gäller ej renskötselräUsen i 1§ om särskild rätt gäller ej enligt rennäringslagen (1971:437) el-vågrätt. Bestämmelserna i denna lag om fastighet äger motsvarandetillämpning i fråga om byggnad eller annan anläggning på annans mark. 2 kap. 12 § ExpropriationstiUstånd skall icke meddelas, omändamålet lämpligen bör tUlgodoses på annat sätt eller olägenheterna av expropriationenfrån allmän och enskild synpunkt överväger de fördelar som kan vinnas genomden. ExpropriationstiUstånd skall inte meddelas om expropriationenäventyrar förutsättningarna för det fortsatta utövandet av rennäringen.Expropriation till förmån för annan än staten, kommun, landstingskommun ellerkommunalförbund får ske endast om den exproprierande pä bettyggande sätt kansvara för att den exproprierade egendomen används för avsett ändamål. Denna lag träder i kraft . 4 Förslag till Prop. Lag om ändring i gruvlagen (1974:342) Bilaga 2.2 Härigenomföreskrivs att 13 kap. 1 § gruvlagen (1974:342) skall ha följande lydelse. 1§ Med särskild rätt till fastighet för- Med särskild rätt till fastighet för-. ståsi denna lag nyttjanderätt, servi- stås i denna lag nyttjanderätt, servi tut och rätt till elektrisk kraft samt tut, renskötselrätt och rätt till elekt- liknande rätt. risk kraft samt liknande rätt. Bestämmelsernai denna lag om sakägare gäller ej innehavare av fordran för vilken fastighetensvarar. Dennalag träder i kraft . 5 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1974:890) om vissa Bilaga 2.2 Härigenomföreskrivs att 51 § lagen (1974:890) om vissa mineralfyndigheter skall haföljande lydelse. Medsärskild rätt till fastighet för- Med särskild rätt till fastighet för- ståsi denna lag nyttjanderätt, servi- stås i denna lag nyttjanderätt, servi tut och rätt till elektrisk kraft samt tut, renskötselrätt och rätt till elekt- liknande rätt. risk kraft samt liknande rätt. Bestämmelsernai denna lag om sakägare gäller ej innehavare av fordran för vilken fastighetensvarar. Dennalag träder i kraft . 6 Förslag till Prop. Lag om ändring i skogsvårdslagen (1979:429) Bilaga 2.2 Härigenom föreskrivs i fråga om skogsvårdslagen (1979:429)deb att 27 och 30 §§ skall ha följande lydelse, deb att i lagen skall införas tre nya paragrafer, 21 b, 21c, och 21 d §§, av följande lydelse, deb att rubriken närmast före 21 b § skallha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydebe / 27 och 28 §§ rennäringslagen (1971:437) finnsföreskrifter om samråd med berörda samebyar vid vbsa skogsbruksåtgärder inomrenskötselområdet. I skog på renskötselns åretruntmarker får sådanåtgärd som avses i 28 § första stycket rennäringslagen inte vidtas utan skogsvårdsstyrebenstiUstånd, utom i fall som avses i andra stycket 1 och 2 samma paragraf Tillstånd enligt 21 b § andra stycket skall gessåvida inte avverkningen och därmed sammanhängande skogsbruksåtgärder 1. medför bortfall av renbete av så dan art eller omfattning att det inte kan ersättas genom att altemativa be tesområden umyttjas eller 2. omöjUggör sedvanlig samling och flyttning av renhjord. Tilbtånd enligt 21 b § andra stycket får inte gesutan att beretts tillfälle att avge yttrande. I tilbtåndsbeslutet får föreskrivas särskildavillkor för att begränsa eller motverka olägenhet för renskötseln. TiUståndet gäller för beslutet. 27 §' Till böter döms den som uppsåtligen eller av oaktsamhet1. btyter mot föreskrift som har meddelats med stöd av 8 § första stycket eller20 § första sfycket, ' Senaste lydelse 1983:427. 2.btyter mot 12 § eller 13 §första stycket, Prop. 3.btyter mot den awerkningsbegränsningsom avses i 14 §, Bilaea 2 2 4.btyter mot 19 § första stycket4. btyter mot 19 § första stycket eller mot föreskrift om awerkning eller 21b §andra stycket eller mot fö-som har meddelats med stöd av 19 § reskrift om awerkningsom har andra stycket, meddelats med stöd av 19 § andra stycket eller 21 d§ andra stycket, 5.btyter mot awerkningsförbud somavses i 25 §, 6.underlåter att fullgöraanmälningsskyldighet som har föreskrivits med stöd av 17 §, 7.underlåter att iakttaföreläggande eUer btyter mot förbud som har meddelats för att föreskrUt enligt21 § skall efterlevas. Iringa fall döms ej till ansvar. Harflera medverkat till gärning som avses i första stycket gäller 23 kap. 4 och 5 §§brottsbalken. Densom överträtt vitesföreläggande eller vitesförbud döms inte till ansvar enligtdenna lag för gärning som omfattas av föreläggandet eller förbudet. 30§ Myndighet får förordna att dess Myndighet får förordna att dess beslut skall lända till efterrättelse beslut skall lända till efterrättelse utan hinder av förd talan. utan hinder av förd talan. ning enligt 21 b § andra stycket får sådant förordnande meddelasendast om särskilda skäl föreligger. Dennalag träder i kraft . 7 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter Bilaga 2.2 Härigenomföreskrivs att 42 § lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter skall ha följandelydelse. 42§ Med särskild rätt till fastighet för- Med särskild rätt till fastighet för- ståsi denna lag nyttjanderätt, servi- stås i denna lag nyttjanderätt, servi tut och rätt till elektrisk kraft samt tut, renskötselrätt och rätt till elekt- liknande rätt. risk kraft samt liknande rätt. Dennalag träder i kraft . 8 Förslag till Prop. Lag om ändring i (1987:10) Bilaga 2.2 Härigenomföreskrivs att 5 kap. 20 § (1987: 10)' skall ha följandelydelse. 20 § När förslag till detaljplan upprättas, skall kommunen samråda medlänsstyrelsen, fastighetsbildningsmyndigheten och kommuner som berörs av förslaget.Sakägare och de bostadsrättshavare, hyresgäster och boende som berörs avförslaget samt de myndigheter, sammanslutningar och enskilda i övrigt som harett väsentligt intresse av förslaget skall beredas tillfälle till samråd. Inom område som avses i 3 § 1 rennäringslagen (1971:437) skall sametingethöras om sameby som berörs av detaljplanen begär det. Dennalag träder i kraft . 'Lagen omtryckt 1987:246. Lag omändring i lagen (1987:12) om hushållning med Härigenomföreskrivs att 2 kap. 10 § lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m.'skall ha följande lydelse. 1992/93:32 Bilaga2.2 Om ett område enligt 5-8 §§ är av riksintresse för flera oförenliga ändamål, skall företräde ges åt det eller de ändamål som på lämpligaste sätt främjar en långsiktig hushållning med marken, vattnet och den fysiska miljön i övrigt. Behövs området eller en del av detta för en anläggning för totalförsvaret skall försvarsintresset ges företräde. Om ett område enligt 5-8 §§är av riksintresse för flera oförenliga ändamål, skall företräde ges åt det ellerde ändamål som på lämpligaste sätt främjar en långsiktig liushåll-ning medmarken, vattnet och den fysiska miljön i övrigt. Ett område får inte användaspå sådant sätt att det fortsatta utövandet av rennäringen äventyras. Behövsområdet eller en del av detta för en anläggning för totalförsvaret skall dockförsvarsintresset ges företräde. Beslut med stöd av första stycket får intestrida mot hushållningsbestämmelserna i 3 kap. Denna lag träder ikraft . ' Lagen omtiyckt 1987:247. Utdrag ur sammanfattning av Prop. (SOU 1990:91) Samerätt och samiskt språk såvitt avser fiskesamernaoch andra utövare av traditionella samiska näringar utanför samebyn Derättigheter som enligt rennäringslagen tillkommer samerna kollektivt har ilagen fått den sammanfattande beteckningen renskötselrätt. I renskötselrätteningår bl.a. rätt till renbete, jakt, fiske och visst skogsfång. Endast den somär medlem i en sameby har rätt att utöva dessa rättigheter. Medlem kan bara denbli som avser att ägna sig åt renskötsel. Ensamebymedlem får jaga och fiska på utmark inom de delar av byns betesområde somhör till renbetesfjällen eller lappmarkerna, när renskötsel är tillåten där.Denna jakt- och-fiskerätt, som är underkastad de begränsningar som följer avjakt- och fiskelagstiftningen, gäller på såväl statlig som privat mark. Rättenomfattar även jakt och fiske till avsalu. Jaktoch fiske bedrivs emellertid näringsmässigt även av samer som står utanförsamebyarna. För att kunna jaga och fiska inom byns område har dessa samer, omde inte kan grunda sin rätt på innehav av fastighet, bestämmelser iarrendekontrakt eller liknande, att hos lantbruksnämnden ansöka om upplåtelseav jakt och fiske. Det rör sig i dessa fall om en mer begränsad rätt än den somföljer av renskötsel rätten. Tillde s.k. fiskesamerna bmkar räknas sådana samer som inte är medlemmar i någonsameby men som är beroende av fisket inom renskötselområdet för sin försöijning.Gruppen anses bestå av färre än 100 personer. Avsåväl rättsliga som sociala och näringsmässiga skäl är det motiverat att genomlagstiftning förbättra fiskesamernas möjligheter att bedriva fiske och ge demen större ttygghet i sin näringsutövning. Viföreslår att rennäringslagen ändras så att även fiskesamerna kan få utöva denfiskerätt som endast samebymedlemmar har rätt att utöva. Rätten att fiskaomfattar enligt förslaget samtliga sjöar på kronomark som samebyn har fiskerätti, med de inskränkningar som kan gälla för fiskande bymedlemmar. Enligtförslaget får en fiskesame också uppföra en fiskekoja när det behövs för hansnäringsutövning samt ta virke och vedbrand till en sådan koja. Detär inte, annat än i rena undantagsfall, möjligt att i de områden det här ärfråga om uteslutande försörja sig på fiske. Det tillskott till hushållet somjakten ger är ofta en förutsättning för bosättningen i området. Vårt förslaginnefattar därför också rätten till jakt. Även i detta avseende föreslås fiskesamernasrättigheter på kronomark motsvara samebymedlemmarnas. Detankommer enligt förslaget på att efter ansökan pröva om tillståndbör ges. Vid tillståndsprövningen skall även samebyns och dess medlemmars behovvägas in i bedömningen. Andra jakt- och fiskeintressen i området skall ocksåbeaktas. Mångasameslöjdare står utanför samebyarna och saknar därmed enligt rennäringslagen rätt att ta slöjdvirke. Vi föreslår att yrkesmässigt verk samma slöjdande samer av skall kunna få tillstånd att för eget , behovta slöjdvirke på kronomark inom de delar av betesområdet som hör Prop.1992/93:32 till lappmarkerna eller renbetesfjällen. Våraförslag om ändring i rennäringslagen bedöms kunna genomföras utan någrapersonalförstärkningar vid de berörda myndigheterna. Förslagen bedöms inteheller medföra några beaktansvärda ekonomiska konsekvenser för andra enskildaintressen. Samerättsutredningenslagförslag såvitt avser fiskesamerna och andra utövare av traditionella samiskanäringar utanför samebyn Lag omändring i rennäringslagen (1971:437) Härigenomföreskrivs i fråga om rennäringslagen (1971:437) deb att 17, 22, 25, 31, 32 och95 §§ skall ha följande lydelse, deb att i lagen skall införas en ny paragraf,25 a §, av följande lydelse. 1992/93:32 Bilaga2.4 Behövs virke tillanläggning eller byggnad som avses i 16 § första eller andra stycket, får skogavverkas på de delar av betesområdet som hör tUl lappmarkerna ellerrenbetesfjällen. Inom samma delar av betesområdet får medlem i samebyn föreget behov taga bränsle och slöjdvirke. Växandebarrträd får avverkas endast efter anvisning av markens ägare eller brukare,om ej denne medger annat. På sådan mark utanförlappmarkerna och renbetesfjällen som hör till samebys betesområde får byn ellermedlem i byn för ändamål som anges i första stycket taga endast torra träd,vindfällen, skogsavfall, tall- och grantjur eller, för tillfälligt behov, påutmark växande lövträd. Behövsvirke tUl anläggning eller byggnad som avses i 16 § första eller andra stycket,fär skog avverkas på de delar av betesområdet som hör till lappmarkerna ellerrenbetesfjällen. Inom samma delar av betesområdet får den som är medlem isamebyn för eget behov ta bränsle och slöjdvirke. får medgeatt en same som inte är medlem i någon sameby för eget behov får ta slöjdvirkepå kronomark inom den del av en samebys betesområde som avses i förstastycket, om han yrkesmässigt ägnar sig åt sambk slöjd. Växandebarrträd får avverkas endast efter anvisning av markens ägare eller brukare,om inte denne medger annat. Päsådan mark utanför lappmarkerna och renbetesfjällen som hör till en samebysbetesområde får byn eller medlem i byn för ändamål som anges i första stycketta endast torra träd, vindfällen, skogsavfall, tall-och grantjur eller, förtillfälligt behov, på utmark växande lövträd. Regeringen eller myndighetsom regeringen bestämmer kan förbjuda awerkning enligt 17 eller18 § av växande tall, gran eller björk, om det behövs för att bevara skogeneller för skogens återväxt. Regeringen eller myndighetsom regeringen bestämmer kan förbjuda awerkning enligt 17,18 eller25 a § av växande tall, gran eller björk, om det behövs för att bevara skogeneller för skogens återväxt. Lagen omtryckt 1985:919. Medlem i sameby får jaga och fiska på utmark inom de delarav byns betesområde som hör till renbetesfjällen eller lappmarkerna, närrenskötsel är tilläten där. Första stycket äger motsvarande tillämpning på medlem isameby som tillfälligt uppehåller sig inom annan samebys betesområde för renskilj-ningeller annat ändamål som har samband med renarnas skötsel. Han får dock jaga ochfiska endast för sitt uppehälle. UppehåUer sig björn, varg, järv eller lo bevisligen itrakten får jakt efter sådant d]ur företagas på mark som anges i första stycketinom annan samebys betesområde, i den mån regeringen eller myndighet, somregeringen bestämmer, tillåter det. Den som är medlem i en sameby får jaga och fiska på utmarkinom de delar av byns betesområde som hör till renbetesfjällen eller lappmarkerna,när renskötsel är tillåten där (samebyns jakt- och fiskeområde). Om enmedlem i en sameby tillfälligt uppehåller sig inom ett annan samebysbetesområde för renskiljning eller annat ändamål som har samband med renarnasskötsel, får han jaga och fiska för sitt uppehälle inom den samebyns jakt- ochfiskeområde. Uppehåller sig björn, varg, järv eller lo bevisligen itrakten får jakt efter sådant djur företas på mark som anges i första stycketinom en annan samebys betesområde, i den mån regeringen eller myndighet, somregeringen bestämmer, tillåter det. Prop.1992/93:32 Bilaga 2.4