prop · GG0313 · 1992-12-31 00:00:00 — Översyn av lagstiftningen på området övervägs i syfte attgenom tidiga beslut om lokalisering av vägar och järnvägar ge ökad tyngd ätkraven på en god miljö och långsiktigt god hushållning med naturresurserna. Regeringenhar tagit initiativ tUl ett samarbete mellan ländema rant under tematÖstersjöområdet 2010. Syftet är att ge visioner och strategier för utvecklingenav hela området runt och att alla länder själva skall vara delaktiga.Östersjöområdets långsUctiga ekonomiska och miljömässiga utveckling bestäms tillstor del av hur mark- och vattenområden utnyttjas. För att kunna uppnå enhållbar utveckling måste hela regionens utveckling sättas in i ett långsiktigtcxh globalt sammanhang. Samarbetet kommer att ha stor betydelse förkoordinering och prioritering av stödet till infrastmkturinvesteringar ochandra grandläggande hjälpinsatser. Plan-och bygglagen ses över med krav på större miljöhänsyn, stärkt medborgarinflytandeoch förenklad lagstiftning. Sverigeplanerar tUlsammans med FN:s boende- och bebyggelsecenter -UNCHS (Habitat) -och Nederländema ett intemationeUt expertmöte för attklarlägga hur insatsema inom denna organisation kan stärkas och effektiviserasinom de områden som flnns upptagna i : den byggda miljön, stärkande avkommunernas roll, kvinnornas delaktighet i planeringsprocessen, markanvändningm.m. IRiodeklarationens första paragraf anges att människan står i centram föromsorgen om en hållbar utveckling och att hon har rätt tiU ett sunt och produktivtliv i samklang med naturen. I hälsopolitiken är folkhälsoarbetet ett viktigtområde. Det nyinrättande verksamhet syftar bl.a. till attstimulera insatser inom olika sektorer för att i ökad utsträckning skapamiljöer som är gynnsamma för en positiv hälsoutveckling. Landsting och kommunerfår en särskild roll att inom sitt folkhälsoarbete verka för goda livsmiljöer. () har en viktig roll att i det internationella arbetet följa upprekommendationerna i om att främja hälsan. uppdragit åt generaldirektören att utarbetaen ny global WHO-strategi för miljö och hälsa med utgångspunkt från bl.a.UNCED:s konklusioner och rekommendationerna från WHO:s globala kommission ommiljö och hälsa. kommer att aktivt följa detta arbete. IAgenda 21 ingår ett avsnitt som anger riktlinjer för hanteringen av kemika lier i samhället. Dessa riktlinjer har en struktur och ett innehåll som i stora 11 delarstämmer överens med huvudtankarna och avspeglas praktiskt i den Skr.1992/93:13 svenska kemikaliekontrollen. Därutöver innehåller programmet uppmaningartill i-länderna att på olika sätt bistå u-ländema med uppbyggnad av egen kapacitetoch förmåga att hantera kemikalier. Sverigedeltar intensivt i det internationella samarbetet på kemikalieområdet, genombl.a. ordförandeskap i olUca arbetsgrapper inom FN och Organisationen förekonomiskt samarbete och utveckling (). I samband med förberedelserna förUNCED diskuterades möjligheten och lämpligheten av att inrätta ett särskiltmeUanstatiigt forum för regeringama för att bl.a. behandla frågor som gällerbedömningar och hantering av risker med kemikalier, vUket återges i Agenda 21.En förfrågan har ställts från Världshäl-scxjrgansiationen (WHO) om den svenskaregeringen vill äta sig värdskapet för ett första möte med ett sådantmeUanstatiigt foram . Syftet är att upprätta enhandlingsplan för att uppnå de mål för kemikaliekontrollen som formulerats iAgenda 21. Regeringen avser att i den kommande budgetpropositionen redovisasitt ställningstagande i ärendet. Regeringenavser att förelägga en proposition i klimatfrågan medförslag om ratifikation av klimatkonventionen cx;h riktlinjer för det fortsattaklimatarbetet nationeUt. har i uppdrag att redovisa enfördjupad analys av åtgärder mot klimatförändringar. Verket skall bl.a.redovisa vilka åtgärder som behövs för att stabilisera de svenska koldioxidutsläppenår nivå. Regeringen avser att behandla Naturvårdsverketsförslag i den planerade propositionen. Annat viktigt underlag i dettasammanhang är trafikverkens mUjörapporter, Närings- och teknikutvecklingsverkets(NUTEKs) redovisning över omställningen av energisystemet samtBiobränslekommissionens och den Skogspolitiska kommitténs betänkanden. Arbetetbör bedrivas utan att avvakta konventionens formella Uaaftträdande. Detfortsatta arbetet som följd av konventionen avser förberedelser för de beslutsom skall fattas av den första partskonferensen, vUken beräknas kunna äga ramtidigast . Arbetet omfattar rapporteringsrutiner, metodikför beräkning av utsläpp av växthusgaser, kriterier för att uppfyUa åtagandengenom åtgärder i ett annat land m.m. Fram tUl förväntas också en nyvetenskaplig utvärdering vara färdig. 7.2.7Naturvård och biologisk mångfald Regeringenavser att lägga fram en proposition om utökat älvskydd CKh ändring i lagen(1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. tUl höstrUcsda-gen. Syftet äratt skydda ekologiskt värdefulla mUjöer och områden som har stort värde förvetenskap, friluftsliv, fiske m.m. Regeringen bereder nu defrågor, som aktualiseras vid en ratificering av konventionen om biologisk mångfald, med sikte på en proposition redan un der innevarande . I propositionen kommer ratificeringen av kon- 12 ventionenom biologisk mångfald att tas upp. Vidare kommer frågor i anslut- Skr.1992/93:13 ning till tillämpningen av konventionen att behandlas, såsom t.ex.genomförandet av en landstudie om biologisk mångfald. Landstudien är en statusrapportsom skall utgöra underlag för utarbetande av en nationell strategi förbevarande och uthålligt nyttjande av biologisk mångfald. Vidare kommer attredovisas hur de införda förändringama i naturvårdslagen(1964:822) rörande biotopskydd och biotoper för markawattning skalltill-lämpas. Konventionenkommer i enlighet med principen om sektoransvar för miljön att föra med sigbehov av ökade insatser från olika sektorer. Enökad inriktning mot forskning inom området biologisk mångfald planeras. Även ibiståndet kommer att i ökad utsträckning beaktas det uthålliga nyttjandet avbiologiska resurser. 7.3 Integrerad miljöpolitik 7.3.1 Ekonomisk politik och näringsliv I Agenda21 läggs stor vikt vid ökad användning av ekonomiska styrmedel i miljö- och utvecklingspolitik. Onödiga regleringar och statiig inblandning, som leder till störningar i marknadsekonomin bör undvikas. Regeringensbudgetproposition 1992 innehöll en bUaga om principerna för ökad användning avekonomiska styrmedel i nuljöpolitiken (prop. 1991/92:100 bil. 1.5) samt förslagtUl åtgärder för att förbättra kunskap och information om bl.a. sambandenmellan miljö och ekonomi. Därefter har utredningar påbörjats om ekonomiskastyrmedel inom områdena avfall, klorerade organiska ämnen, HCFC (s.k. mjukafreoner) samt om utsläppsramar för närsalter och om en eventuell handel medutsläppskvoter. 1 kompletteringspropositionen (1991/92:150) aviserades ettuppdrag till att utreda hur ett miljöklassystem för bensinkan utformas. Långtidsutredningen1992 (SOU 1992:19) publicerades och behandlade bl.a. miljöpolitikensmedel och effektivitet. använder ekonomiska styrmedel ibetydande utsträckning som ett led i att uppnå ökad kostnadseffektivitet medbibehållen konkurrenskraft. II tillSOU 1992:19 analyserades de principiella och praktiska problem som uppstår när den ekonomiska politiken skall inriktas på en långsiktigt hållbar utveckling. Regeringenhar gett i uppdrag att under de kom mande fem åren utveckla metoder och modeller för att redovisa de viktigaste sambanden mellan miljö och ekonomi samt att ansvara för forskning och ut veckling kring monetära miljöräkenskaper som komplement tUl nationalrä kenskaperna. Regeringen har ockå utsett en särskUd samrådsgrapp med uppgift att stödja och påverka arbetet. Mångaav rekommendationerna i rUctar sig till näringslivet, inkl. detransnationeUa företagen. Dessa uppmanas bl.a. att ha miljöhänsyn som ett av dehögst prioriterade målen för sin verksamhet. 1samband med förberedelsearbetet för UNCED har ett särskilt organ inomnäringslivet, Business CouncU for Sustainable Development, och In- temationeUaHandelskammaren (ICC) utarbetat riktlinjer för industrins Skr. 1992/93:13miljöåtaganden. Dessa riktlinjer tiUsammans med UNCED-besluten bör nu omsättasi konkret handling. Det blir en viktig uppgift för det svenska näringslivetatt på olUca nivåer i företagen praktiskt tillämpa dessa rekommendationer ochrUctiinjer som syftar till en hållbar industriell utveckling. Regeringenvälkomnar det arbete som har inletts inom den svenska industrin med att föra utUNCED-besluten och industrins åtaganden för att utveckla och fördjupa åtgärdersom redan ingår i industrins eget miljöarbete. Densvenska biståndspoUtiken har som övergripande mål att höja de fattiga folkenslevnadsnivå. De fyra grandläggande målen för det svenska biståndetresurstillväxt, ekonomisk och social utjämning, ekonomisk och politisksjälvständighet samt demokratisk samhäUsutveckling, kompletterades genomriksdagens beslut med ett femte biståndsmål - framsynt hushållning mednaturresurser och omsorg om miljön. Kopplingarna mellan miljö och fattigamänniskors levnadsvillkor utgjorde också ett huvudtema vid UNCED. Miljöfrågornaär ingen egen sektor utan skall integreras i biståndet som helhet. MUjöhänsynskall genomsyra all biståndsverksamhet. Iårets regeringsförklaring anges att så snart ekonomi tUlåter skall viåter uppnå en biståndsnivå om en procent av BNI. Miljöoch uthållig utveckling är prioriterade områden i biståndspolitiken, som därmedligger väl i linje med UNCED-besluten. För att kunna konkretisera hur beslutenoch åtagandena från UNCED skall följas upp inom biståndet anmodades Styrelsenför internationell utveckling (SIDA), Styrelsen för u-landsforskning (SAREC),Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) ochStyrelsen för internationellt näringslivsbistånd () iregleringsbrevet för /93 att till redovisade åtgärder som planeras för att stödja tiUämpningen av det handlingsprogramsom antogs vid UNCED. Biståndsorganen utgör i detta arbete en väsentlig resurs.De frågor som är av särskilt stort intresse i ett UNCED-perspektiv för defattiga ländema är framför aUt hur markförstöring och dess konsekvenser kanmotverkas, tillgång till färskvatten och sanitet, okontrolleradtätortstillväxt, överatnyttjandet av kustområden samt UtbUdning cx:hkapacitetsuppbyggnad. Dessa är samtiiga frågor som har hög prioritet för såvälSIDA som SAREC. Underde av september hölls årsmöten med IMF och . I detnordiska anförandet som hölls av underströks vikten av UNCED-besluten.Vidare framhölls angelägenheten av att samtliga i-länder uppnår målet 0,7procent av bmttonationalprodukten för det officiella biståndet. 1slutet av september fortsatte också påfyllnadsförhandlingar inom , mjuka lånefacilitet. sökte redan i förhandlingarna inom UNCED hävda vikten av ökade resurser för genomförande av . Vid konferensen blev kompromissen en hänvisning tUl det tal som Världsbankschefen höU i vilket ett förslag om ett extra tillägg framfördes. I förhandlingama diskuterades denna möjlighet utan att slutiig 14 Inom den globalamUjöfacUiteten, GEF, beslutades redan före Riokonfe- Skr. 1992/93:13 rensenatt den skall fungera som finansiell mekanism för konventionerna. Vidare skallden vara öppen för alla länder. Allt detta är områden som starktstött. Fortsatta förhandlingar i syfte att bl.a. anpassa GEF till de krav somkonventionema ställer sker . InomFN-systemet sker för olika organ en allt starkare mUjöprofilering. UNDP, därSverige är största bidragsgivare, diskuterar exempelvis en starkt utökadverksamhet för att bygga upp kapacitet på miljöområdet. stöder även iövriga FN-organ, där vi är bidragsgivare, utvecklingen mot en ökad miljömedvetenhetoch en bärkraftig utveckling. Fortsattaförhandlingar inom andra områden, exempelvis om en konvention för att motverkaökenspridningen, kommer sannolikt också att påverka det framtida bistånd somhar samband med UNCED. Överbefälhavaren() har i sin programplan för , ÖB 93, redovisat det uppdragom åtgärder för en förbättrad miljö som regeringen lämnade i 1992 årsplaneringsanvisningar. 1planen lämnas förslag till övergripande riktlinjer och till utgivandet av enmiljöbroschyr. Förslaget till riktlinjer innebär nya konkreta arbetsuppgifteroch utredningsuppdrag för flera myndigheter, t.ex. att upprätta ett centraltövergripande register över försvarsmaktens miljöfarliga ämnen och verksamheter,egna föreskrifter m.m. samt att utarbeta en mUjöplan för försvarsmakten. -det pågående arbetet för attundvika negativa miljökonsekvenser av verksamheten avseende bl.a. buller,utsläpp, avfaUsfrågor och markanvändningen och -inriktningen av det fortsattamiljöarbetet avseende bl.a. verksamheten vid skjutfält och övningsområden,buller, avfallsfrågor, avgaser samt utbUdning. ÖBlämnar också förslag till hur destraktionen av försvarsmateriel kan förbättras. Regeringen avser att senare detta budgetår förriksdagen redovisa dels sina ställningstaganden till förslagen, delsinriktningen av det fortsatta arbetet. Regeringensinriktning är att ta till vara de möjligheter som UNCED-besluten erbjuder för attfortsatt ta upp frågor om sambandet mellan mUitär verksamhet och miljö iinternationella fora som FN och ESK. Sverigehar redan tagit ett initiativ att få till stånd den konferens om trafik ochmiljö i ECE:s regi, som UNCED rekommenderade. Regeringen undersöker förnärvarande möjligheten att stå som värd för denna konferens. Inom ECMT (deneuropeiska transportministerkonferensen) har ävenaktualiserat en hearing med världens bil- och bränsleindustri för att Skr.1992/93:13 driva på utvecklingen mot nya mUjöanpassade bil- ochbränslealternativ. Inomramen för det pågående europeiska harmoniseringsarbetet inom EG för att få frammiljöbetingade fordonskrav rörande avgasutsläpp och bränsleeffektivitet harSverige tillsammans med EFTA på expertnivå föreslagit ett införande avkoldioxidkrav som leder till en minskning av bränsleförbmkningen. Även i detnordiska och baltiska samarbetet har initiativ tagits tUl åtgärder och program,bl.a. inom flyget och sjöfarten, som senare avses att redovisas för . Ytterligareinitiativ kommer att tas i anslutning till den beredning som pågår avtrafikverkens miljörapporter, som inlämnades till regeringen. 7.3.5 Forskning,teknisk utveckling och utbildningspolitik Ikapitel 35 i behandlas frågan om forskning och utveckling för enhållbar utveckling. Omställningenav samhället i riktning mot en hållbar utveckling kräver omfattandeforskningsinsatser. görs avsevärda satsningar på miljörelateradforskning och utveckling. Denna forskning kommer även fortsättningsvis att varaett högt prioriterat område. Förslag avseende planeringen för den kommandetreårsperioden kommer att läggas fram i forskningspropositionen . Utbildningenges en framträdande roll i . Det är viktigt att miljöfrågorna får encentral roll i utbUdningen på alla nivåer. Rådetför högskolans grundutbUdning har genom rUcsdagsbeslut tilldelats medel för attstimulera integrerad miljöutbildning vid ett antal universitet och högskolor.Regeringen avser lägga fram förslag om den fortsatta verksamheten inom dennasektor. ,som behandlat frågan om läroplaner för grandskolan, gymnasieskolan och denkommunala vuxenutbUdningen, har överlämnat sitt betänkande. Ibetänkandet har miljöproblem och miljökunskap behandlats särskilt. att ett nytt ämne, teknik och miljö, introduceras igrandskolan. Efter sedvanlig remissbehandling avser regeringen att föreläggariksdagen en proposition . Sverigekommer även framgent att främja ökad handel mellan i- och i olikaintemationeUa sammanhang. Sambandetmellan miljö och handel har utvecklats till ett viktigt ämne för detinternationella handelspolitiska samarbetet. har varit och är en starkpådrivande kraft i detta arbete i syfte att ge miljöaspekterna en större fyngd. 1OECD pågår ett omfattande och analytiskt arbete i en gemensam arbets grapp med både miljö- och handelsexperter för att formulera icke-bindande riktlinjer för OECD-ländema. Områden för rUctiinjer har identifierats och förhandlingsarbetet har därmed inletts. Påinitiativ av och övriga EFTA-länder arbetar sedan närmare ett Skr.1992/93:13 år tillbaka en teknisk arbetsgrapp i Allmänna tull- ochhandelsavtalet () med vissa problemställningar inom mUjö och handel. Dagordningenupptar tre punkter: förhållandet mellan och internationellamiljökonventioner, transparens (information om nationellt vidtagna åtgärder)samt förpackningar och märkning. är nordisk talesman i denna grupp.Såväl i som i verkar för ett större utrymme för legitima,nationella mUjöskyddsätgärder och klarare regler för att undvika konfliktermellan ländernas åtaganden under och multilaterala åtgärder föratt skydda den globala miljön. Blandarbetsområdena för ett omorganiserat (för handel ochutveckling) återfinns mUjö och handel. har stött denna utveckling ochser jämsides med bl.a. som ett forum för tekniskt förarbete infören eventuell framtida GATT-förhandling. Eninterdepartemental arbetsgrupp analyserar dessa frågor för att skapa ettunderlag för det intemationella agerandet. har tagit initiativtill erfarenhetsutbyte med mUjöorganisationerna i dessa frågor. Regeringenhar nyhgen lagt ut ett forskningsuppdrag i syfte att inventera olika fyper avproblem och åtgärder som bedöms bli aktuella på det miljöpolitiska området ochsom eventuellt kan aktualisera en tolkning/förhandling av . IAgenda 21 framhålls bl.a. att förmåga att själva generera resurserför sin ekonomiska utveckling (Kh därmed sitt mUjöarbete i hög grad är avhängigav deras möjligheter att finna avsättningsmarknader för sin export. Densvenska marknaden är i stort sett öppen för u-landexporten genom ett generösttullpreferenssystem (GSP) samt inte minst den avveckling av tekokvotema somnyligen genomförts. verkar vidare aktivt för en framgångsrik avslutningav GATT-förhandlingama. Föru-länderna kommer en lyckad Umguay-randa att innebära betydligt förbättradeexportmöjligheter på för dem viktiga varaområden såsom tropiska produkter ochandra jordbraksvaror samt tekoprodukter. integreras i detmultilaterala regelbaserade handelssystemet, vilket lägger en stabil grand förderas framtida ekonomiska utveckling. Närförändringar sker inom jordbmks- och skogspolitiken bl.a. i samband medställningstaganden till och Skogspolitiska kommitténsförslag kommer förhandlingsresultaten från att beaktas. Fortsattinternationellt arbete för att tiUämpa Skogsprinciperna och vidareutveckla demför att i ett längre perspektiv nå fram till en legalt bindandeöverenskommelse förbereds inom i nära samarbete med de övriganordiska ländema. Ettviktigt mål för energipolitiken är att trygga tillgången på energi på kon- j-, kurrenskraftiga villkoroch på långsiktigt hållbart sätt. 2 1992/93. utgå från vad natur ochmiljö kan bära och energisystemet skall i största möj- Skr. 1992/93:13 ligautsträckning bygga på varaktiga, helst inhemska och fömybara, energikällorsamt en effektiv energihushållning. Detinternationella arbetet för att uppnå globala mål för begränsningar avklimatpåverkan bör utformas så att åtgärder kan vidtas på ett kostnadseffektivtoch rättvist sätt. EnligtAgenda 21 skall länderna genom lämpliga åtgärder minska påverkan på atmosfärenfrån energisektorn och öka bidraget till energiförsörjningen frånmiljöacceptabla och kostnadseffektiva energisystem. Utgångspunkterna för densvenska energipolitiken överensstämmer väl med de principer för energiområdetsom anges i . Agenda21 framhåller vikten av forskning, utveckling, överföring och användning avenergieffektiv teknologi samt av att främja kostnadseffektiva program för attförbättra effektiviteten i energianvändningen. är i en internationelljämförelse ett föregångsland på detta fält som också är ett nyckelområde närdet gäller verksamma åtgärder mot den s.k. växthuseffekten. Detnu löpande programmet för effektivare energianvändning som ingår i den s.k.energiuppgörelsen (prop. 1990/91:88, bet. 1990/91 :NU:40, rskr. 1990/91:374)omfattar . Klimatfrågans ökadevikt kan aktualisera vissa förändringar i programmets inriktning. Sverigeär pådrivande kraft i det internationella samarbetet inom energiområdet främstinom FN:s speciella kommitté för föraybara energikällor inom FN:s ekonomiskaoch sociala råd (ECOSOC) liksom inom FN:s regionala organisation för ,ECE, och den internationella energiorganisationen, lEA. Den svenska regeringenavser att öka det svenska deltagandet i EG:s samarbete på detta område. Agenda21 understryker vikten av att bidrag till energiförsörjningen från nya ochfömybara energislag ökas på ett ekonomiskt effektivt vis. Detta är också enutgångspunkt för svensk energipolitik. Viktigainslag i energipolitiken är att stimulera utvecklingen av miljöanpassad energifrån biobränslen, solenergi och vindkraft. Mot denna bakgrand beslutaderiksdagen som ett led i energiuppgörelsen att under en femårsperiodsatsa nära på fömybara energikällor. Riksdagenbeslutade efter förslag från Biobränslekommissio-nen (SOU 1991:93)att satsa ytterligare på främjande av ökad användning avbiobränslen (prop. 1991/92:97, bet. 1991/92:NU 25, rskr. 1991/92:271). Våren1992 beslutade även om vissa ändringar i energibeskattningen (prop.1991/92:159, bU. Genom förändringarna togs ett första steg mot enanpassning av industrins energiskatter till de nivåer som tillämpas inom EGoch . Anpassningen genomfördes utan att äventyra de miljöpolitiska målengenom att bl.a. koldioxidskatten höjdes för övriga användare. 1 samband meddenna energiskatteomläggning avsattes för ytterligaresatsningar på fömybar energi och hushåUning samt förkostnadseffektiva miljöåtgärder inkl. satsningar på kärnsäkerhet i Öster- Skr. 1992/93:13 sjöområdet. Detta är viktiga inslag i klimatstrategin. Minskningarav koldioxidutsläppen är väsentligen en fråga om minskat utnyttjande avfossila bränslen genom energieffektivisering eller övergång tUl andraenergikällor. En ytterligare väg som anvisas i klimatkonventionen ärmöjligheterna att bevara och öka upptaget av kol i skog (x:h annan växtiig-het. Energipolitikenär av central betydelse i dessa sammanhang. De mål som har satts upp iklimatkonventionen föratsätter åtgärder som innebär betydandesamhällsekonomiska kostnader i många länder. Detta gäller särskilt i länder somSverige som redan har genomfört långtgående minskningar av användningen avfossila bränslen. Åtgärder mot klimatförändringar bör därför uppfylla högtställda krav på kostnadseffektivitet. Detbör framhållas att klunatkonventionen erbjuder möjligheter till kostnadseffektivaåtgärder och samordnade miljöåtaganden mellan länder, t.ex. i . Ettsådant samarbete kan omfatta åtgärder i . Engrandläggande föratsättning för en god resurshushåUning (x;h därmed en hållbarekonomisk utveckling är väl fungerande marknader. Ett centralt inslag ienergipolitiken är därför att där så erfordras avreglera energimark-nadema ochutsätta dem för internationell konkurrens. Inom ramen för den s.k. europeiskaenergistadgan arbetar även för att godtagbara marknadsföratsättningarskall etableras i de tidigare planekonomierna i . Inomramen för en väl fungerande marknadshushållning och med beaktande av de kravklunatkonventionen kan komma att ställa avser regeringen att fullfölja ochutveckla de ovan nämnda energipolitiska programmen. 7.3.9Uppfö(jning i kommuner Kommunernakommer att få centrala uppgifter i genomförandet av i . IAgenda 21-avsnittet om kommunemas roU anges att lokala bör utarbetastill . Enligt regeringens bedönming blir det en viktig politisk uppgiftoch en utmaning för kommunerna att i samverkan med lokala organisationer och isamråd med medborgama omvandla den globala till lokalahandlingsprogram som medverkar tUl en hållbar utveckling. Detarbete som bedrivs inom Utredningen om kommunemas arbete för en godlivsmiljö kommer att kunna utgöra ett värdefullt underlag i samband medutarbetandet av lokala . Utredningen skall redovisa resultatet avsitt arbete . Jagavser att inbjuda företrädare för kommunerna till en överläggning om kommunemasroll och ansvar i genomförandet av på det lokala planet.