prop · GG0318 · 1992-12-31 00:00:00 — Bolaget engagerar sig finansiellt i köpcentra och projektför fömyelse av stadskärnor samt bedriver konsult verksamhet på dessa områden 33.8/28.4 . Ett avlandets största venture capi-talföretag med en blandad företags- portfölj. 36.3 10.0/12.6 , . För- värvskapital, , Custodia Förlagskoncemmed stark ställning inom framför allt läromedel. Resultat av fusion mellanLiber och Förlag. 2.2/0.4 Familjen 16.1/5.8 med (med inriktning på inredningar för kontor och offentlig 33.3/47.4 Fortos (dotterbolag K red itakt iebo lag for medel- och långfristig kreditgivning till framför allt mindreoch medelstora foretag. 25.0/30.1 AMF-P, , Vasahuset, SPP Fastighetsbolagmed inriktning pä . 25.0/35.4 Sparbankemas FörvaltningsAB, AMF-P, , SPP CurtLinderoth Bolaget äger andelar i ett antalregionala ThomasHalvorsen utvecklingsbolag och bedriverrörelse med tyngdpunkt på verkstadsindustri. 5.0/5.1 Lantbrukskoopera- lionen och närstående, . Förvaltningsbo lag med industriell inriktning, främst livsmedel och skog. Investment(SGI) 44.3/49.9 AMF-P, SIB invest,SPP 30.0/30.0 Four Seasons VC,företagets grundare Uwelasttillverkar formgjutna poly-uretaner för industriändamål. Skr.1992/93:18 Bilaga 2 (Mkr där ej annatanges) 1987 1988 1989 1990 1991 do,uppindexerat med konsumentprisindex Fondkapitalvid årets slut, anskaffningsvärden Fondkapitalvid årets slut, marknadsvärden Värdepappersportföljvid årets slut, anskaffningsvärden 5.554 6.395 8.630 10.499 11.901 Värdepappersportföljvid årets slut, Avkastningpå fondkapital, % Indexför fondens portfölj, förändring, % Förändringav totalindex (), % -8 +51 +24 -30 +6 Grundkapitalet = summan av de medel som överförts tillfjärde AP-fondens förvaltning (motsvarar aktiekapitalet i ett aktiebolag). Eftersom fondens reglemente ställer krav på en realavkastning räknas grundkapitalet upp medförändringen ikonsumentprisindex lill en nuvärde. Fondkapitalet = grundkapitalet + ackumuleradebokföringsmässiga överskott (motsvarar aktiekapital + balanserade vinstmedel iett aktiebolag). Tillgångama har då tagits upp till anskaffningsvärden. Om tillgångama i stället tas upp till marknadsvärden ökasfondkapitalet med den "dolda reserven" i värdepappersportföljen. Nettoplaceringarna utgör skillnaden mellan totala köp ochtotala försäljningar av värdepapper. Försäljningama har här räknats tillmarknadsvärden. Nettoplaceringama anger då hur mycket pengar som nettodisponerats för köp resp frigjorts genom försäljningar. Realt resultat enligt reglementet - jfr resultaträkningen.Vid beräkningen av det reala resultatet har hela del ingående fondkapitaleträknats upp med konsumentprisindex. Avkastning på fondkapital utgör nominellt resultatinklusive ej realiserade vinster/förluster men exklusive överföring till 1-3AP-fondema i förhällande till fondkapitalet lill marknadsvärde vid aretsingång. Inde.x för fondens portfölj mäter den årliga avkastningen(exklusive utdelningar) pä fondens samtliga svenska värdepapper, justerat förköp och försäljningar. 1992/93:1! Femtefondstyrelsen () '' ingår i allmänna pensionsfonden. Fondensuppgift är att förvalta medei, som används för att hiuvudsaidigen förvärvaaktier. har samma inriktning och uppgifter som fjärde AP-fondenoch ar underkastad samma regelsystem. har möjlighet att erhålla högst av detsammanlagda anskaffningsvärdet för de medel som förstatredje fondstyrelsemaförvaltar. Den femte fondstyrelsen inrättades är 1988. Kanslietupprättades och fonden har tilldelats tom 1991. FemteAP-fonden skall till förstatredje fondstyrelsema överföra en reellavkastning på . Hänsyn tas till hur länge kapitalet har disponerats. Skr.1992/93:1! Utvecklingen präglades av betydande politiskaförändringar i omvärlden. Händelserna i Mellanöstem utvecklades snabbt efterkrigsutbrottet och kriget blev förhållandevis kort. Den förväntade höjningen avoljepriset uteblev och de kuwaitiska oljefälten återställs efter hand. Dettapåverkade den svenska börsen positivt. Avvecklingen av skedde meden överraskande snabbhet och med åtskilliga dramatiska händelser. De svenskabörskurserna steg bla därför för att under senare delenav året falla tillbaka till nästan utgångsläget vid årets början. Förhoppningarna om en snar förbättring av den ekonomiskautvecklingen i omvärlden och i har grusats. Konjunkturbedömningarna harefterhand reviderats och förhoppningarna om en förbättring har skjutits framåti tiden. Vinstutvecklingen i företagen har försämrats och flera svenska företaghar reviderat sina prognoser. Det är rimligt att vänta sig lägrevinster när årsredovisningama publiceras . De flestabedömare väntar sig inte heller någon förbättring av företagens vinster under1992. Förbättringama i konjunkturen kan nog dröja till 1993. FemteAP-fonden har fortsatt att bygga upp sitt aktieinnehav med ungefärsamma inriktning som . Det innebär en väl sammanhållen portfölj istörre företag. Det utländska innehavet har ökats till nära den gräns somplaceringsreglema medger. En stor försäljning har skett i Bahco på grund av uppköp.Affären sker formellt . Likviditeten hos fonden är vid årsskiftetförhål landevis hog. Femte AP-fondens resultat har blivit betydligtbättre än föregående år. Bokföringsmässigt blev nettoresultatet föreöverföring till förstatredje AP-fondstyrelsema. De största intäktema kom frånräntor och utdelningar. Realisationsvinster och förluster balanserade i stortvarandra. Det reala resultatet förbättrades och blev . Jämfört med börsens tillväxt har fondens aktieportföljutvecklats väl. Det uppnådda värdet överskrider Veckans Affärers index med 10,6procentenheter. hade / 1992 lyft 2,7Mdr av tilldelade medel. 6 1992/93. Skr.1992/93:18 Bilaga 3 Under 1991har expansionstakten i aktieportföljen varit mindre än 1990. ökade denfrån ca till ca i anskaffningsvärde mot 1991 från 1.660 till2.068 Mkr. Detta har lett till en större stabilitet i portföljen avseendesvängningarna i marknadsvärdet. har vissa försäljningar gjorts. Större postersom sålts är , Investor, Provi-dentia och . Därtill harförsäljningar gjorts i samband med bytesaffärer inom olika aktieserier. Aktieportföljen är i huvudsak koncentrerad till störresvenska foretag. En jämförelse mellan Veckans Affärers (VA) bran sch fördelning och fondens görs i fig 1. Fondensfem största engagemang i portföljen framgår av fig 2. har fonden uppnått en kapitalandel . Nedanstående tabellvisar andel kapital och röster. % andel av aktiekapital roster KsinsK Skogs- Ovrqa Fastig- Hon- Rsd«- Utvock- r indusin inijutiri lörs. hai- dels- rier linge- ningt- tag och Mia- 10retag tx)lag Skr.1992/93:18 Bilaga 3 Fonden kan investera av de medel, som styrelsenförvaltar, i utländska värdepapper. Fyra utländska föTetdg är representerade ifondens portfölj, , Hafslund Ny-comed, och har funnit dessa företag intressanta som komplettering till den svenskaportföljen. är en schweizisk kemikoncern med enomsättning pä ca 11,5 Mdr CHF. Hälften av tillverkningen utgör läkemedel,resterande är fördelat mellan vitaminer, finkemi och diagnostika samt doft- ochsmakämnen. Hafslund är ett norskt bolag, som har sin störstaverksamhet inom läkemedel, kon trastmedelstillverkning och energi. Lakemedelsverksamheten består av försäljning av lakemedeli . Inom tillverkningen av röntgenkontrastmedel är produktionen avOm-nipaque den dominerande, både omsättnings-massigt och vinstmässigt.Utveckling av nya kontrastmedel inom befintliga och nya användningsområdenutgör potentialen för fortsatt tillväxt. Hafslund är största privataenergileverantör. Omsättningen 1991 i Hafslund väntas bli ca 5,5Mdr NOK. är ett danskt bolag, som har sin störstaverksamhet inom läkemedel, (av oms) och bioindustri (av oms). Läkemedelsgruppen består av tre huvudområden: tillverkningav insulin för diabetiker, tillväxthormonet Norditropin samt forskning och utvecklingav produkter inom centrala nervsystemet. Insulintillverkningen är den dominerande verksamheten.Här är man den störste tillverkaren i vä riden. Inom området centrala nervsystemet har den första produktenSeroxat, antidepressionsme-del, lanserats. Bioindustrigruppen är världens störstatillverkare av industriella enzymer. Avnämare är bla tvättmedels-, textil- ochstärkelseindustrin. Omsättningen i väntas bH ca 9,5 Mdr DKK 1991. BBC är ett schweiziskt bolag, som äger i Asea BrownBoveri. i sin tur är en sammanslagning av gamla ASEA och BBC. Omsättningen förväntas bli ca 27 Mdr USD i Asea BrownBoveri 1991. Skr.1992/93:1! De avfondstyrelsen förvaltade medlen har placerats på sätt som framgår avbalansräkningen och särskilda specifikationer över fondens värdepappersinnehavvid . Fondens reglemente foreskriver att tillgångarna skall bokförastill anskaffningsvården. Bokföringsmässigt nettoresultat förär 1991 före överföringtill förstatredje AP-fondstyrelsema visar ett överskott på . Det realaresultatet före överföring till förstatredje AP-fondstyrelsema visar ettöverskott på . Resultatetav årets förvaltning samt fondens tillgångar och skulder i övrigtframgår av efterföljande resultaträkning samt balansräk7, ning. Antalet anställda vid fondens kansli har varitfyra personer. 1 löner och ersättningar till styrelse och verkställandedirektör har utgått sammanlagt 1.372 Kkr och till övriga anställda 802 Kkr. jaan Kolk \nders Vårrevisionsberättelse har avgivits . 1992/93:1! Bokföringsmässigt resultat 1991 1990 Aktieutdelningar Ränteintäkter Räntekostnader Förvaltningskostnader(Not 1) Avskrivningar (Not 2) Rörelseresultat Nettoresultat före överföring lill 13 AP-fondstyrelserna Överföring till 1-3 AP-fondstyrelsema (Not 3) Bokföringsmässigt nettoresultat 32.551 16.143 -330,484 Nettoresultat före överföring till 13 AP-fondstyrelsemaFörändring av ej realiserade vinster/förluster Nominellt resultat inkl ejrealiserade vinster/förluster Avsättning för bevarande av gmndkapitalets köpkraft (Not3) Realt resultat inkl ej realiserade vinster/förluster före överföring till13 AP-fondstyrelsema Överföring till 13 AP-fondstyrelsema Överskott/underskott i förhållande till realt resultatkrav 121.611 -474.770 Skr.1992/93:18 Bilaga 3 Bokförda Marknads- Bokförda Marknads värden värden värden värden TILLGÅNGAROmsältningslillgångar Likvida medel och penningmarknadsinstrument Förutbetaldakostnader och upplupna intäkter Övriga fordringar Aktier (Not 4) Inventarier (Not 5) Upplupnakostnader och förutbetalda intäkter Ackumuleratöverskott från föregående är Ackumuleratunderskott i förhållande till Åretsöverskott/underskott i förhållande Summa skulder och fondkapital 1992/93:1! Fonden följer de regler som återfinns i lag med reglementeför Allmänna Pensionsfonden (SFS 1983:1092). Värderingsregler återfinns i § 16. Penningmarknadsinstrument bokförs till anskaffningsvärdeoch ränta periodiseras. Anskaffningsvärdet på aktier och övriga värdepapperinkluderar courtage och värdepappersskatt. Vid beräkning av realisationsvinsteroch -förluster vid försäljning av värdepapper har genomsnittsmetoden använts. Avskrivning på maskiner och inventarier har gjorts enligtplan beräknat på ursprungliga anskaffningsvärden. Avskrivrung pä datorer har gjorts enligt plan med 33,33 %per år beräknat på ursprungliga anskaffningsvärden. Av årets resultat överföres av det förvaltadegrundkapitalets nuvärde till förstatredje AP-fondstyrelsema. NOTER TILL RESULTAT- OCH BALANSRÄKNINGAR 1992/93:1! Not 3 överföring till 13 AP-fomisstyrelsema Fondstyrelserna skall överföra en avkastning pä av rekvirerat kapitals nuvärde. Nuvärdet beräknas enligt konsumentprisindexförändring. Hansyn tas till den tid kapitalet disponerats. Konsu-mentsprisindexfor uppgår till 230,8. Avsättning skall göras i den realaredovisningen motsvarande årets uppindexering av grundkapitalets nuvärde. återfinns på sid 10 Skr.1992/93:18 Bilaga 3 Not 4 Aktier (Kkr) Skr.1992/93:1! %-andel av %-andeI av Totalt fastighets- och byggbolag Nyemission ** Fondemission *** Fond- och nyemission 1992/93:1! Av ovanstående värdepapper är följande: Konvertiblaskuldebrev och teckningsoptioner i oms skatt ca Skr.1992/93:18 Bilaga 3 Undertecknade,som av regeringen förordnats att såsom revisorer granska Allmänna , får härmed avge revisionsberättelse för år1991. Vi har granskat förvaltningsberättelsen, tagit del avräkenskapema, protokoll och andra handlingar, som lämnar upplysning om fondstyrelsensförvaltning, inventerat de under fondstyrelsens förvaltning stående tillgångarnasamt vidtagit de övriga granskningsåtgärder vi ansett erforderliga. Räkenskapemahar detaljgranskats av . Vi finner ingen anledning till erinran mot de värdepapperstransaktioner, som fonden företagit , eller mot det sätt på vilketdesamma genomförts. Revisionen har icke gett anledning till anmärkningbeträffande förvaltningsberättelsen, de i densamma upptagna resultat- ochbalansräkningarna, bokföringen eller inventeringen eller eljest beträffandefondstyrelsens förvaltning. Styrelse, revisorer och personal Skr.1992/93:1! , , f 1944 , , f 1952 Chefekonom, , , f 1943 Avtalssekreterare, LO , , f 1936 Förbundsordf, Sv Fabriks arbförb ,Jarfalla, f 1945 Direktör, , , f 1947 Ekonom, , , f 1934 Överförmyndare, Nässjökommun , , f 1940 Direktör, , , f 1950 Sekretariatschef, , , f 1924 Direktör, , , f 1933 , , f 1947 Direktör, , , f 1934 Direktör, , , f 1941 Ombudsman, , , f 1948 Direktor, , , f 1930 vice ordf, , , f 1932 f d Kommunalråd, , , f 1947 Ekon dr, Holen NetworkAB , , f 1946 Ekonom, arbförb , , f 1939 l;e Ombudsman, förb avd 20 , , f 1937 Direktör, , , f 1945 Förbundsordf, SvSjöfolksförb , , f 1939 Förbundsordf, Bekladnadsarbförb , , f 1928 Ambassadör , , f 1950 , , f 1951 fd Planeringschef, , from , , f 1944 Departementsräd, , , f 1942 Direktor, Styrelse, revisorer och personal Skr.1992/93:1! , Auktoriserad revisor , from , Bankjnspektör Bankinspektionen, tom91-04-18 1992/93:1! Första, andra och tredje fondstyrelserna Box 16292 Förstafondstyrelsen; 103 25 Ordf Landshövding 7 1992/93. Aktiekursernasteg enligt Veckans Affärers Skr. 1992/93: 1 8 totalindex. Fondens börsportfölj gick bättre. ' Tillsammans med en relativt högandel räntebärande placeringar och inkl aktieutdelningar eihölls en avkastningpå de samlade tillgångarna av ' Utdelningskiavet täcktes avrörelseresultatet drygt två gånger. Det reala resultatet i förhållande tillkravet innebar ett överskott på . Fondenstillgångar upptagna till marknadsvärden uppgick /92 till4.470 mkr inot . Fondens femstörsta innehav var vid utgängen av året , , SCA, och Storaoch svarade för av den totala börsportföljen. De tio största utgjorde . I nyemissionerplacerades tillsammans varav i onoterade bolag. Riksdagenbeslöt om aweckling av löntagarfonderna . 1992/93:1! STYRELSE, VERKSTÄLLANDE DIREKTÖR OCHREVISORER Fondens ledamöter, suppleanter och revisorer har genom regeringens beslut fÖrordnatsför lidenintill dess balansräkningen för fonden fastställts . PER-OLOFHOLMQ\nST, Ekonomidirektör kommun, . F.d. direktionsledamot och vice . S\T:n ,auktoriserad revisor. LENNARTOLSSON, auktoriserad revisor. EWERTJADEMO, auktoriserad revisor. 1992/93:18 Bilaga 4 FEM AR I SAMMANDRAG (MKR) 1987 1988 1989 1990 Nuvärde vid resp års slut indexerat med konsumentprisindex ÖVERFÖRING TILL 1-3AP-FONDSTMIELSERNA Arets 691 , 516 558 594 1.784 2.300 2.858 3.452 3.452 1.921 2.577 3.334 4.338 2.024 2.761 3.428 4.177 4.349 1.837 3.242 4.546 3.917 4.290») -84 665 1.212 -421 -390*) *) Efierexiraordinära awecklingskosuiader. 1992/93:15 Bilaga 4 När nu niajoritei har beslutat avvecklalöntagarfonderna vill jag göra en liten tillbakablick. Den blir anspräkslös ochinnehållet står jag heh och hållet själv för. jag hoppas att någon annan gör enobjektiv och kanske vetenskaplig historik om de fem löntagarfondernasverksamhet. Löntagarfondernasiirspnmgåren Melallmouonfrän 1971. På1976 års LOkongress logs beslutet om fonderna. Rfgeringe/jPa]meförlorade. 'iammaårv'alei, mänga hävdar alt della skedde på grundav löntagarfonderna. 1981 värdet igen. Då antogs ett revideratförslag. När 1982 bildade ny regering utarbetades etl konkretförslag och 1983 beslutade en riksdagsrnajoritet alt införa fem löntagarfonder.Aret efter börjadefondernasittarbete. Ordförande i vär fond, Sydfonden, blev f d landshövdingenNils Hörjel. jag blev vice ordförande. Det var inte utan all dci började"blåsa om öronen' ganska . Når vi skulle ha vårt första styrelsemötei lånsstyTelsens lokaler i blev det bråk i tidnmgania. Vi borde mie fåvara i , sa kritikerna. Omgående kastade sig journalister också över oss ochkrävde ail få se alla handlingar. Vi flck då nytta av . Sedan kom debatten om huruvida vi var en stadig myndigheteller inte. Efter diverse juridiska turer t>estämdes att fonderna varmyndigheter. Denna inledande turbulens var inle idealisk för en fondsom skulle rekrytera duktigt folk och göra bra a/Iarer. Vi kom dock i gång ochetl kontor öppnades i Ailöv och ett i . jerand blev Vd och anställdes somansvarig för satsningar i onoterade företag. Vi började köpa aktier och vi fickefterhand också förfrågningar därsmäforeiag ville ha med oss som delägare.Aktieköp i stora börsnoterade företag var del minst komplicerade. 1 lundens stvreise fanns bra kunskaper om aktier ochvärdering av börsbolag. På nästan varje styrelsemöte hjöds experter från bankeroch niäklarfirmor in. Det varvärre med småföretagen som inte var börsnoterade.Här fanns det många lycksökare. När hade gått började vi dock finnaformeräven fördetta arbete. Sedan fondens start har vi satsat c:a 170 miljoner kronori onoterade företag. 38 miljoner av dessa har förlorats. Liknande erfarenheicrhar de flesta institutioner som s>'sslat med denna verksamhet. De104miljoner kronor som fmns kvar hoppas VI förräntas och gör nytta. Många har frågat mig om fondema har gjort någon nytta. Manhar också frågat om löntagarna fick mer inflytande. Mitt svar blir litesvävande. Vi har efterbästa förmåga försökt förränta vårt kapital. Blandlöntagarfonderna var vi i Sydfonden pä När bokslut görs och vi jämför ossmed övriga löntagarfonder så är vi pä Första plats. Vi vill väl som alla andra styrelser - gäma ha lite äraav del, men den främsta anledningen till vår "upparbetning" är vänpersonalteam med Vd i spetsen. Vi har sedan starten levereratin 533 miljoner kionor i det allmänna pensionssystemet. Detta heh i enlighetmed beslut Jo, på de flesta bolagsstämmorna har delokala facken röstat för hälften av Sydfondens aktieinnehav. Vi har ocksäförsökt att ha löpande kontakter med dem. a ordnade vi 1990 entvädagarskonferens för de lokala facken i företag dår fonden ägde aktier. Pådenna konferens ställde ocksä ledande företrädare för företagen upp. Vi blev väl även i näringslivet lite mer mmsrena ju längretiden gick. Men, säger någon, löntagarna fick läl ingen makt a(t tala om genomfonderna} Mitt s\-ar är att fonderna i viss män stärkte det lokala facket genomrösträtten påbolagsståmniorna. Kanske bidrog de ocksä till all kunskaper omaktiemarknadens villkor blev slörre bland fackligt folk. Jag vilt nog också påstå att de fonder vi fick genomriksdagens beslut var väl anpassade till aktiemarknaden. Hade detursprungliga förslaget frän 70-talet mer liknat de fonder vi fick hade vi nogockså sluppit det politiska krig som uppstod i nationen. Ska några nya löntagarfonder komma sä ser Jaggäma att Uif til! de enskilda löntagama finnsmed. Det var nog ett misstag att inte ett större arbete lades ned pä alt hittalöntagarfonder som kunde få större poliiisk förankring. Med någon form av"rakt rör'så hade också fonderna varit mer intressanta för ochPetterson på verkstadgolvct. Men varför gräia över spilld mjölk. De frågor somdiskuterades när fondema föddes är inte lösta. Flera försökkommeraitgörasförattfä riskvilligt kapital, öka tillväxten, skapa acceptabelfördelningspolitik m m. Slutgiltigt löser man inte dessa frågor, men man kanarbeta med dem med siörre eller mindre frenesi. Dei ärjäitevikugi ätten stormajoritet av människor känner att frågorna år viktiga och att de känner sig delaktiga. Löntagarfonderna blev en parantes. En lärorik sådan föross som var med. ;er nu i från mig denordförandeklubba jag hafi . Utan bitterhet, men med en hälsningtill den s k "Awecklingsfonden 92-94" att på bästa sätt fönalta vårtkapital. 1992/93:18 Bilaga 4 ÖVERSIKT AV VERKSTÄLLANDE DIREKTÖREN Aret 1991 bjöd på en mängd stora händelser såväl utomlandssom i , vilka alla i varierande grad påverkade den totala miljö därlöntagarfonderna verkade. Efter ockupation av Kuvait droginkräktarna sig tillbaka efter vapenmakt under januarimars 1991 beslutad av FNoch till stor del bestående av amerikanska men också brittiska och arabiskastvrkor. Upplösning, omvälvning och omvandling av samhällsstmkturer och systemi och hela fd fortsatte imderårel och kulminerade bl amed att denna upphörde att existera. Händelser av angivet slag ined all sin komplexitet tordeej undgå att påverka det allmänna ekonomiska klimatet i försvagande riktningsamt i varje fall övergångsvis bidra till avvaktande hållning hos olika grupperav ekonomiska subjekt. Hela OECD-omrädets ekonomiska utveckling dämpades markantfrån 1990 till 91. Dels gick tillbaka från en svag öknmg av BNP under 1990lill reccession under 91. dels broinsades den starka tillväxten ijapan ochTyskland upp påtagligt, även om denna i bada dessa länder beräknasha visat förhållandevis god ökningstakt. De europeiska OECD-ländernasammantagnagickemellertid kraftigt tillbaka, och tillväxt anges avOECD till blott 1,, från . Även världshandelns ökning dämpades påLigligi. Kraven och förhoppningarna om att först den amerikanskaekonomin men även den brittiska skulle gä ur recessionen och svängaom till en tydligäterhämtning har i stort sett grusats. Trots mycketbetydande lättnader i den amerikanska penningpolitiken med en serie sänkningarav de korta räntoma till rekordlåg nivä har någon äterhämliiing av vikt ännu ejkunnat regisuerats. I stället präglas bilden där i första hand av betydandeskuldsättning, svag efterfrågan och vinstutveckling hos företagen samt en ansträngdfinansiell situation hos hushällen. När det gäller ränieurvecklingen innebar 1991 fräneuropeisk synpunkt en skärpning med underliggande ulltagande tyskinfiation och ett högt tyskt kort ränteläge, någoisom accentuerat räntebildenmot den amerikanska utvecklingen men även den japanska. I ett vidare perspektiv, som för Sydfondens del som bekantenbart avser investeringsmöjligheter pä den svenska aktiebörsen, kan noterasatt världens börser sammantaget steg (1990./ ) Härvidgick upp (./.■!). Tokyo sjönk med en procent(1990:./.40) medan och steg med 13 resp (1990: ./.I3 resp../.22%}. För svensk del slutade året med en allmän kursökning pä (1990:./.30), vilket var betydligt under den svenska långa statslåne-ränians nivå. förutser en samlad real tillväxttakt pä 2,2%vars hiiviidkomponenteräraltjapan och påtagligt dämpar sin tillväxtmedan den amerikanska ekonomin återhämtar sig från ./.0, 1991 lill +2.2 året därefter. Världshandeln väntas hän,idväxa med 5,mot 3,3 1991. Genom utfallet av valet till träddeen borgerlig regering ull. Efter proposition från denna beslöt idecember om avveckling av löntagarfonderna /92. Kännetecknande för den svenska samhällsekonomiskautvecklingen är främst tillbakagängen efier en myckel svag tillväxtårel innan med fallande industriproduktion och investeringar, kraftigttilltagande varsel och arbeulöshet. Till detta kommer på den finansiella sidanäierkommande valutakriser och högt ränteläge samt höga realräntor. Den t)'dligare orienteringen mot som den dåvarandesvenska regeringen deklarerade genom att inovemberl990förordaen ansökan ommedlemsskap i EC. fick pä sitt sätt en uppföljning i beslutet av frånRiksbanken alt lämna den gamla vahitakorgen och ensidigt anslutaden svenskakronan till den europeiska valutaenheten (ECU). 1 denna är den tyska markentongivande, med de holländska, österrikiska och danska starkt kopplade till denförstnämnda, och med betydande andel förden franska valutan Medan dollarn hademycket stor vikt i den tidigare svenska korgen har denna valuta ej någon direktplats i ECU-systemet.