prop · GG03176 · 1992-12-31 00:00:00 — Jagbedömer att många åtgärder på länsvägnätet och på länsjärnvägarna är angelägna.En stor del av åtgärderna på länsvägnätet härrör från ett bristande underhåll.Riksdagen har därför på förslag av regeringen satsat ytterligare3,på investeringar i främst länsvägar. Iavvägningen mellan resurser till investeringar och underhåll gör jag den bedömningen att det inte nu finns skäl att ytterligare öka investeringsnivån för länstrafikanläggningar. I stället bör ett ökat underhållsanslaganvi sas till för ökat underhåll. Jag föreslår därför en oförändrad investeringsnivå förinvesteringar i länsvägar, länsjärnvägar och kollektivtrafikanläggningar. Jag har i budgetpropositionen (prop. 1992/93:100 bil. 7)redogjort för mina överväganden beträffande investeringar i kommunalaflygplatser. Jag föreslåratt länen, inom ramen för länstrafikanläggningsplanen, fr.o.m. budgetåret1993/94 ges möjlighet att prioritera även investeringar i kommunalaflygplatser. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. ta del av vad jag anfört om inriktningen avlänsstyrelsens priori teringar vid upprättande av plan för länstrafikanläggningar samt 2. länen, inom ramen för länstrafikanläggningsplanen,ges möjlig het att prioritera investeringar i kommunala flygplatser. 2.7 Möjlighet att realisera den planerade utbyggnaden av infrastrukturen Mina bedömningar och förslag: -Låneramen förde tre närmaste åren bör vara . -Den föreslagnainvesteringstakten ligger väl inom byggindustrins kapacitet att klara. Skälenför mina bedömningar och förslag: Det förslag till inriktning av investeringari trafikens infrastruktur som jag redogjort för innebär en genomförandeplanpå . Medhänsyn till pågående investeringar i nya vägar och järnvägar och de investeringarsom planeras i , och anser jag att en lämplig låneramför de tre närmaste åren bör vara ca . Riksdagenoch regeringen har och vid sammanlagt sju tillfällen ökatanslagen till byggande av vägar och järnvägar. Dessa beslut, tillsammans medde tidigare ordinarie anslagen, innebär att byggandet ökar från ca 4,5miljarder kronor tiU (i 1992 årsprisnivå). Deplanerade utbyggnaderna av infrastruktur i storstadsområdena, den privatfinansieradedelen av och den fasta Öresundsförbindelsen innebär att ytterUgarestora byggnationer kan komma att ske . Dessa projekt belastarendast i mycket begränsad omfattning statsbudgeten (delar avkollektivtrafiksatsningarna i storstäderna). Hela utbyggnaden av nya vägar iStockholms- och Göteborgsregionerna finansieras med vägavgifter, men med enstatlig garanti som bas. De bidrar dock till den sta-bjliseringspolitiskainriktning som infrastruktursatsningarna har. Denföreslagna dispositionen av låneramen, med för de trenärmaste åren, och en illustration av hur den återstående delen av planeringsramenskulle kunna uppfyllas, framgår av figur 2.7.1. Jagbedömer att byggandet av vägar och järnvägar totalt kommeratt bli ca 5 gånger så omfattande som . Jag har analyserathuruvida byggnadsindustrin har kapacitet att klara en så dramatisk ökning utanatt kostnadsdrivande flaskhalsproblem uppstår. Jagkonstaterar att byggbranschen expanderade snabbt ,främst inom byggande av bostäder och kommersiella lokaler. Figur 2.7.1 Planeradeinvesteringar totaU D Särskilda Insatser D * Vägar och Järnvägar enligt planering ' Halva bron och svenska sidan exkl. Branschen genomgår nu den mest dramatiska krympningen imodern tid. 1992/93:176 bedömning av byggbranschen för åren fram har gjorts i samråd j medKonjunkturinstitutet och , figur 2.7.2. Figur2.7.2 Infrastrukturens roll för byggsektorn Miljarder kr 1991 irs bysgpriser Källa: Analys med Byggentreprenörerna och Statliga vägar och järnvägar Despecifika kompetenser som krävs vid väg- och järnvägsbyggande utnyttjas ocksåvid andra typer av projekt. Uppförande av husgrunder och iordningställande avparkeringsytor kan göras med samma kompetens som den som svarar för uppförandeav broar och vägar. Belysning, el- och signalsystem för vägar och järnvägarkan byggas med åtminstone delvis samma kompetenser som svarar för eUnstallationervid konventionellt byggande. En bedömning som har gjorts av Byggentreprenörerna,figur 2.7.3, visar hur stor andel av annat byggande som har"anläggningskaraktär": Figur 2.7.3 Andel av annat byggande som har"anläggningskaraktär" övriga Anläggn Väg & jvg Rep & Uh nyprod ombyggn lokaler lokaler utom väg Källa: Byggentr. Detta ger i kombination med föregående diagram följandebild av totalt anläggningsbyggande: Figur 2.7.4 Totalt anläggningsbyggande under perioden1972-2000 Analya m«d BE, Kl Den ökning av anläggningsbyggandet, som förväntas bUresultatet av den Prop. 1992/93:176 av mig föreslagna investeringsnivån för detre närmaste åren, bedömer jag komma att hålla sysselsättningen uppe i dennadel av byggbranschen. Jag bedömer att byggnadsbranschen kommer att klara denomställning som krävs genom arbetskraftens geografiska flexibilitet, genomomskolning av befintlig byggnadskår och genom skiftgång för eventuella kritiskamaskinresurser. Jag bedömer därför att den föreslagna investeringstaktenligger väl inom den kapacitet som byggindustrin har. () har påNäringsdepartementets uppdrag studerat vilka totala sysselsättningseffektersom uppstår vid investeringar i vägar, järnvägar och reguljära byggprojekt.Resultatet pekar visserligen på att de direkta sysselsättningseffekternaskiljer sig åt mellan investeringar i vägar, järnvägar och övriga byggprojektmen att den totala sysselsättningseffekten per investerad miljon kronor ärrelativt lika. SCB bedömer den totala sysselsättningseffekten per satsad miljonkronor till ca 2,6 sysselsatta för väg-och byggnadsinvesteringar till ca 2,4sysselsatta för järnvägsinvesteringar. Figur 2.7.5 Sysselsättningseffekter av investeringar ivägar, järnvägar och annat byggande Kalla:SCB Input/output analys De totalainfrastruktursatsningarna, inkl. den fasta Öresundsförbindelsen ochstorstadssatsningarna, beräknas sysselsätta ca 50000 personer under mitten av1990-talet. Figur2.7.6 Totala sysselsättningseffekter av infrastrukturinvesteringar 92 93 94 95 96 97 98 99 00 Regeringen har 1993 (prop.1992/93:100 bU.7) redovisat innehållet i uppgörelsen om infrastrukturensutbyggnad i . Regeringen har genom beslut i januari månad1993 beslutat om utbetalning av medel till kollektivtrafikinvesteringar inomramen för uppgörelsen. Medel har beviljats dels för utbyggnaden av dubbelspåretmellan och , dels för de investeringar som länslandsting ansvarar för, bl.a. upprustning av tunnelbanan och samtutbyggnaden av en snabbspårväg mellan och . har den17 (prop. 1992/93:132, bet. 1992/93:TU11, rskr. 1992/93:152)beslutat om garantier för förberedelsearbeten för utbyggnaden av trafikleder iStockholmsregionen. Planeringen fortgår och vissa projekt är klara förbyggstart. För att fortsätta genomförandet av överenskommelsen krävs ytterUgarebeslut. Regeringen har bl.a. aviserat att ett förslag till vägavgifter förStockholm kommer att presenteras för . Redan nufinns det dock skäl att fatta vissa beslut om den fortsatta finansieringen. 3.1 Byggstart för vissa projekt på Yttre Tvärleden Mittförslag: bemyndigas att för investeringar dels på ,dels på , delen Söderhall-Rösa, ta i anspråk inomden låneram som föreslås anvisad för investeringar i vägar.Upptagna lån skall, när staten beslutat om garantier för utbyggnaden avtrafiklederna i , överföras till vägledsprojektet i . Skälentill mitt förslag: Söderhall-Rösa på och Södertörnsleden är delar avYttre Tvärleden och skall finansieras genom avgifter på biltrafi- 8 1992/93. Rättelse: S. 110 rad 5 och 11 nedifrån S. 111 rad 4 och 7 S.112 rad 12 nedifrån ändrade belopp Söderhall-Rösaingår i riks-vägsplan med byggstart . Medelavsatta i riksvägsplan för vägprojekt som enUgt överenskommelsen istället skall finansieras med avgifter på biltrafiken skall överföras tillinvesteringar i kollektivtrafikanläggningar. Enligt uppgörelsen skallvägprojekten börja byggas under år 1993.Arbetsplaner har upprättats och är fastställda för hela vägprojektet för detta projekt har beräknats uppgå till ca 475 miljoner kronor.Även för del av Södertörnsleden har arbetsplan upprättats och fastställts.Detta projekt har beräknats uppgå till ca . Mot bakgrund avatt regeringen för först kommer att presentera ettsamlat förslag tiU vägavgifter och statliga garantier kommer inte byggstartatt kunna ske som planerat. Jag föreslår därför attVägverket bör bemyndigas att för investeringar dels på , dels påväg E18, delen Söderhall-Rösa, ta i anspråk inom denlåneram som anvisats för investeringar i vägar. Upptagna lån skall,när staten beslutat om garantier för utbyggnaden av trafiklederna i ,överföras till vägledsprojektet i och inte längre belasta Vägverketslåneram. Jaghemställer att regeringen föreslår attbemyndiga att för investeringar dels på , dels på vägE18, delen Söderhall-Rösa, ta i anspråk inom den låneram,som anvisats för investeringar i vägar. 3.2 Överföring av vägmedel tillkollektivtrafikinvesteringar Mitt förslag:Kvarstående reservation på anslaget Kl. Investeringar i trafikens infrastrukturbelastas med för investeringar i koUektivtrafiksystemet iStockholmsregionen. Skälen för mitt förslag: Iuppgörelsen om infrastrukturens utbyggnad i förutsätts attRingen och Yttre Tvärleden finansieras med vägavgifter. Därmed frigörs medel iVägverkets riksvägsplan eftersom vissa av projekten på Ringen och YttreTvärleden finns upptagna i planen. Enligt uppgörelsen skall de frigjorda medlenöverföras till investeringar i koUektivtrafiksystemet. Totalt omfattar defrigjorda medlen . Mot bakgrund av mitt förslag omlånefinansiering av vägar, järnvägar och länstrafikanläggningar anser jag attdenna omfördelning i stället bör ske genom att medel tiU länslandsting belastar kvarstående medel på anslaget K1. Investeringar i trafikensinfrastruktur. neramenanpassas för investeringar i riksvägar med motsvarande belopp.Åtgärden är endast en teknisk justering och innebär inte ökade resurser tillStockholmsregionen utöver vad redan beslutat. Jaghemställer att regeringen föreslår attbemyndiga regeringen att belasta anslaget Kl. Investeringar i trafikensinfrastruktur med för att i enUghet med överenskommelsen ominfrastrukturens utbyggnad i utbetala medel förkollektivtrafikinvesteringar. 4 Anslagsfrågor och övriga finansieringsfrågor förperioden /94-1995/96 4.1 Investeringar finansierade genom lån och kapitalkostnadsanslag -Kapitalkostnaderna för lånefinansierade investeringar skall betalas genom ett särskiUanslag. Anslaget föreslås uppgå till /94. K 1.Kapitalkostnader avseende lån till investeringar i vägar, järnvägar ochkollektivtrafikanläggningar 1993/94 Nytt anslag Från anslaget betalasVägverkets och kapitalkostnader för lån i avseendeinvesteringar i vägar, järnvägar och kollektivtrafik. Skälen för mitt förslag: I1993 års budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 7) har regeringen föreslagitatt, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, under angivna anslagsrubrikerberäkna följande belopp för /94 (kronor). Byggande av riksvägar 1 556 500 000 Byggandeav 925 400 000 länstrafikanläggningar B 6. : Särskilda 707 300 000 Nyinvesteringar i stomjämvägar 1392 087 000 Ersättningtill B anverket 368 000 000 Vidareaviserade regeringen att den avsåg återkomma med närmare förslag om ett nyttfinansieringssystem. Jag anhåller nu om att få ta upp dessa frågor. Investeringari vägar, järnvägar och kollektivtrafikanläggningar bör finansieras genom attlån tas upp i . Medanledning härav kommer jag inte att föreslå att några anslag för byggande avriksvägar, byggande av länstrafikanläggningar, bärighetshöjande åtgärder,nyinvesteringar i stomjämvägar samt ersättning till för vissakapitalkostnader förs upp i statsbudgeten för /94. Dessa anslagföreslås bli ersatta med en låneram för investeringar i vägar, järnvägar ochkollektivtrafikanläggningar. För att finansiera räntoroch amorteringar av upptagna lån bör ett särskilt anslag för kapitalkostnaderför investeringar i vägar, järnvägar och kollektivtrafikanläggningar, vilkabetalats med lån, inrättas. Anslaget skall täcka och kapitalkostnaderför i upptagna lån för genomförandet av det av migföreslagna investeringsprogrammet samt kapitalkostnader för tidigare upptagnalån. Anslaget bör disponeras av både och . Anslagetberäknas öka i takt med att skuldsättningen ökar. Beträffandetidigare upptagna lån föreslår jag följande. Utbyggnadenav väg E6 på delen har finansierats genom lån iRiksgäldskontoret. Kapitalkostnaderna för detta lån har betalats inom ramenför anslaget för Byggande av riksvägar. Inga amorteringar har gjortsvilket är otillfredsställande. Inom ramen för kapitalkostnadsanslaget skallfortsättningsvis både räntor och amorteringar för projektet betalas. Dessutomskall kapitalkostnader för investeringar i , de s.k. SL-investeringarnasavskrivningskostnader för eldriftsanläggningar, som betalats överanslaget Ersättning till för vissa kapitalkostnader nu betalas inomramen för det nya anslaget. Den kvarståendereservationen på anslaget Investeringar i trafikens infrastruktur används föratt fullfölja statens åtaganden inom ramen för storstadsöverenskommelserna iStockholm, och . och investeringar somfinansierats genom anslaget men som inte är slutförda kommertill återstående delar att betalas av och genom lån iRiksgäldskontoret. Den återstående reservationen kan därmed återföras tillstatsbudgeten. Jagberäknar att det totala anslaget för kapitalkostnader avseende lån till investeringari vägar, järnvägar och kollektivtrafikanläggningar kommer att uppgå till 1353miljoner kronor för /94. 4.2Lånebehovets storlek och fördelning Mina förslag: Mot bakgrundav vad jag anfört i avsnitt 2.1.1 föreslår jag att en planeringsram inrättasför för investeringar i vägar, järnvägar ochkollektivtrafikanläggningar. Planeringsramens storlek bör vara 88 miljarderkronor priser. Utöver dessa medel tillkommer projekt orri 10 miljarderkronor som redan har beslutats inom den av tidigare beslutadeplaneringsramen om . Planeringsramen bör fördelas på följande sätt (miljarderkronor): -investeringar istamvägar och övriga riksvägar 40 -investeringar istomjämvägar 32 -investeringar ilänstrafikanläggningar 9 Tillkommer; slutförande av redan planerade/projek- 10terade investeringar som skulle ha betalats av anslaget Investeringar itrafikens infrastruktur Den totala skuldsättning som uppstår som konsekvens avlånefinansieringen av dessa investeringar beräknas vid planeringsperiodensslut sammanlagt uppgå till . Lånebemyndigandesystemet bör utformas som ett rullandesystem, med den innebörden att regeringen redovisar beräkningen avupplåningsbehovet för investeringarna, baserat på planeringsramen, för de trenärmast följande budgetåren. bör därvid kunna ta ställning tillregeringens beräkningar och bedömningar av dels de nya lån som föreslås kunnaupptas per budgetår, dels den ackumulerade skuldsättningen detta medför vidresp. Regeringen bör inhämta bemyndigande att fådisponera ett låneutrymme i för att betala ochBanverkets investeringar i vägar, järnvägar och kollektivtrafikanläggningar.Låneutrymmet bör definieras som en låneram som avser den totala skuldregeringen genom berörda myndigheter får ta på sig. Låneramens storlek bör avseen period av tre budgetår och baseras på den ovan redovisade planeringsramen.Bemyndigandet bör gälla för 3 budgetår. Amorteringstiden på upptagna lån bör motsvaraavskrivningstiden på investeringarna (ekonomiska livslängden). Som underlag för ställningstagande bör en årligredovisning av utfallet för det föregående årets investeringsverksamhet lämnassom visar utnyttjat låneutrymme för det föregående budgetåret och tilldelatlåneutrymme det pågående budgetåret samt förslagets konsekvenser för upplåningenden kommande budgetperioden. Jag anser också att regeringen som information förriksdagen i kompletteringspropositionen redovisar de förväntadeförändringarna av verkens skuldsättning under det kommande budgetåret. Verkensupplåning skall ske på budgetår. Mot bakgrund av vad jag tidigare anfört omarbetsmarknadssituationen och om behovet av att snabbt göra ett antalstrategiska infrastruktursatsningar har regeringen bedömt att utbyggnaden avinfrastrukturen bör påskyndas. Av detta skäl föreslår jag att en större del avinvesteringarna görs i början av Prop. 1992/93:176 . Det betyderatt infrastrukturinvesteringarna /97-2002/03 kommer attvara avsevärt lägre än . Jag bedömeremellertid att fördelarna med en sådan forcering överväger nackdelarna med attsenare minska investeringsvolymen. Jag vill i dettasammanhang, som jag anfört, erinra om att skuldsättningsramen uppgår till78 miljarder kronor och att ett fullföljande av planeringsramen inte kan görasutan nya överväganden om möjligheterna til finansiering. För de tre kommande budgetåren beräknas det totalalånebehovet för investeringar i infrastruktur uppgå tiU högst 36 miljarderkronor. Därmed bör låneramen för perioden /94-1995/96 uppgå tiU42 . Det bör ankomma på regeringen att besluta om denslutliga fördelningen av låneramen mellan och . Regeringenbör även bemyndigas att besluta om den slutliga fördelningen mellan de olikaåren för och samt mellan de olika ändamålen för Vägverket.Det är dock verkens ansvar att välja ut objekt med hänsyn till inriktningen ide långsiktiga planerna och inom angiven låneram. Med utgångspunkt från nugällande planering bedömer jag att investeringsbehovet för för de trenärmaste åren är ca . Jag bedömer att upplåningsbehovetfördelar sig enligt följande (). Ändamål 1993/94 1994/95 199.5/96 Investeringar i stomjämvägar 4 800 6 500 6 300 För gör jag bedömningen att investeringsbehovetför är ca . Jag bedömer attupplåningsbehovet fördelar sig enligt följande (): Ändamål 1993/94 1994/95 1995/96 SUMMA 5 720 6 880 5 800 En investeringstakt enligt ovan ger tillsammans medtidigare gjorda låneåtaganden (se avsnitt 4.1) följande effekter på statensupplåningsbehov per budgetår för infrastrukturinvesteringar. Beräkningengrundar sig på att amorteringar på skulden sker löpande. 1993/94 1994/95 1995/96 Prop. skuld på grund av 4 800 11300 17 600 Vägverketskuld på grund av 5 720 12 600 18 400 Tidigarelåneskulder 6 000 6 000 6 000 Ackumulerad skuld för 16 520 29 900 42 000 Enligt min mening skall och , medhänsyn till förväntad konjunkturutveckling och rådandesysselsättningssituation, upprätthålla en projekteringsreserv av lämpligomfattning. Reserven skall vara aktuell och spegla en fördelning somöverensstämmer med angiven investeringsinriktning. har tidigare givits ett flertal bemyndigandenvad gäller rätten att finansiera vägåtgärder med externa medel. För förskotteradeobjekt gäller det inom en ram om av anslagen till byggande av riksvägar,länstrafikanläggningar och bärighetshöjande åtgärder. För avgiftsfinansieradeprojekt får verket ta upp lån i eller ställa borgen inom enram om . Dessutom får verket ta upp lån i Riksgäldskontoretför byggande av broar som ersätter färjor inom en ram av . Enligt bör dessa bemyndiganden sammanföras tillett gemensamt bemyndigande som innebär att får ta upp lån iRiksgäldskontoret för externt finansierade vägåtgärder. har inga invändningar mot att alla bemyndigandenför att finansiera olika åtgärder med lån i samlasi ett gemensamt bemyndigande. I de fall externa finansiärer finns anser Riksgäldskontoretdock att det är mindre lämpligt. För ordinarie planering skall finansieringen avinvesteringar ske genom lån i . I den mån särskilda vägprojektfinansieras med avgifter skall dessa finansieras genom lån som tas upp påmarknaden. Projektens finansiering bör hanteras av särskilda projektbolag sombildats för ändamålet att handha finansieringen av specifika projekt. Statenbör, om nödvändigt, ställa borgen för lånefinansierade vägobjekt samt andra väganordningari anslutning till dessa som skall finansieras med avgifter. Dessa åtaganden börgöras inom de ramar som har angett för åtaganden beträffandeavgiftsfinansierade vägprojekt. För att klargöra de tekniska konsekvenserna av givna bemyndigandensutformning till följd av den nya finansieringsmodellen bör regeringen ges ettgenerellt bemyndigande att, inom ramen för de av angivna inten- tionema med givna bemyndiganden,besluta om de förändringar i givna bemyndiganden för och Banverketsom är påkallade av den nya finansieringsmodellen. Regeringen bör återkommamed en rapportering till om detta. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. tillKapitalkostnader avseende lån till investeringar i vägar, järn vägar och kollektivtrafikanläggningar för /94 anvisa ett förslagsanslag på , 2. den kvarstående reservationen på anslagetInvesteringar i trafikens infrastruktur får användas för att fullfölja statensåtaganden inom storstadsöverenskommelserna i , och . Äterståendeinvesteringar skall betalas av och genomlån i 3. medge att utöver planeringsramen får 10 000 000 000kronor tas i anspråk för att betala sådana projekt som har beslutats inom den avriksdagen tidigare beslutade planeringsramen, 4. bemyndiga regeringen att medge att ochBanverket tillsammans får ta upp Um i under budgetåren 1993/94-1995/96intill ett sammanlagt belopp av högst 36 för nyainvesteringar, 5. bemyndiga regeringen att för perioden besluta om enlåneram i för investeringar i vägar, järnvägar och kollektivtrafikanläggningarupp till ett belopp av 42 , 6. bemyndiga regeringen att besluta om den slutligafördelningen av låneramen mellan och samt mellan år och ändamålsamt 7. bemyndiga regeringen att besluta om de förändringari givna bemyndiganden för och som är påkallade av den nyafinansieringsmodellen. 4.4 Ökat anslag för drift och vidmakthållande av statliga järnvägar Mittförslag: anslag för drift och vidmakthållande av statliga järnvägarökas med avseende reinvesteringar i eldrifts- och teleanläggningar. Drift och vidmakthållande av statliga järnvägar Prop. Från anslaget betalas kostnader för drift ochvidmakthållande av stom- och länsjärnvägar. Skälen för mitt förslag: budgetproposition harjag beräknat medelsbehovet för drift och vidmakthållande av det statligajärnvägsnätet under /94 till . I dettabelopp ingår såväl kostnader för underhåll som för reinvesteringar. räkenskapsår följer kalenderår. Vidare harBanverket tidigare givits möjlighet att finansiera reinvesteringar i eldrifts-och teleanläggningar med lån i . De förslag om en nyfinansieringsmodell som jag har redogjort för innebär att Banverketges möjlighet att redan fr.o.m. ta upp lån i Riksgäldskontoretför nyinvesteringar i stomjämvägar och att samtliga reinvesteringarfortsättningsvis belastar anslaget för drift och vidmakthållande av statligajärnvägar. I mitt förslag ges en låneram för tre och etthalvt år, dvs. Fr.o.m. den1 kommer vidare alla reinvesteringar i eldrifts- och teleanläggningaratt finansieras via anslaget för drift och vidmakthållande. Detta innebär attvissa problem vid övergången mellan räkenskapsår och den nyafinansieringsmodellen uppstår. Vid beräkning av anslaget för drift och vidmakthållande avstatliga järnvägar i budgetpropositionen 1993 har hänsyn inte tagits till de reinvesteringari eldrifts- och teleanläggningar som är aktuella ochsom tidigare lånefinansierades. För att klara de reinvesteringar i eldrifts-ochteleanläggningar som erfordras bedömer jag detnödvändigt att anslaget för drift och vidmakthållande av statliga järnvägarökas med . Anledningen till att detta anslag ökar är såledesatt samtliga reinvesteringar i eldrifts- och teleanläggningar, även de somtidigare lånefinansierades, skall belasta anslaget för drift och vidmakthållandeav statliga järnvägar. Jag hemställer att regeringen föreslår att till anslaget Drift och vidmakthållande av statligajärnvägar anvisa ytterligare utöver de 2 somregeringen har föreslagit 1993 (prop.1992/93:100 bil. 5 Ökning av aktiekapitalet i är anslutet till konventionenrörande bildandet av EUROFIMA.ett europeiskt bolag för finansiering av järnvägsmateriel. starten avbolaget blev svenska staten genom ()en av aktieägarna.Medel till aktieförvärvet togs från SJ:s dispositionsanslag. ventionenstext framgår av bilaga A till prop. aktiekapital har efter hand utökats i takt medverksamhetens expansion.