prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — införs iarbetslöshetsförsäkringen och ersättningsnivån sänks med 10 procentenheter.Sanraiantaget medför förändringama av transfereringssystemen ettinkomstbortfall för hushållen på ca 1993 och ytterligare ca 7miljarder kr 1994, jämfört med en situation utan dessa åtgärder Tabell 8:3 Inkomstöverföringar från offentlig sektortill hushåll 1992/93:150 Bilaga1.1 Folkpension inkl. KBT och delpension Allmän tilläggspension Tjänstepensioner -2,4 -3,9 -1,2 -1,3 -2,2 2,5 2,0 -18,3 -36,6 3,3 -1.0 -9,5 -11,1 -4,2 -15,5 -7,2 -0,5 -3,3 -27,4 AMU-bidrag Arbetslöshetsförsäkring, KAS och lönegaranti Barnbidrag Studiebidrag m.m. Bostadsbidrag Socialbidrag m.m. 16,4 8,4 6,0 7,4 16,7 7,5 5,8 9,9 17,1 10,4 8,6 12,5 26,4 -0,6 -13,6 -6,3 29,4 11,7 -4,4 22,8 9,7 9,6 -1,8 -1,9 4,2 -6,5 -0,1 Anm.: Deflatering är gjord med konsumentprisindex. Skattereformen1990-1991 innebar en genomgripande förändring av skattesystemet. Skatten påarbetsinkomster sänktes kraftigt. Alla kapitalinkomster sammanförs till ettinkomstslag och beskattas med en enhetlig statlig skatt om 30%.Skattesänkningen finansieras delvis inom inkomstskattesystemetgenom basbreddningar och skärpning av kapitalbeskattningen. I skattereformenligger en årlig justering av skatteskalan. Grandavdragei höjs i takt medbasbeloppets ökning och skiktgränsen för statsskatten räknas upp med ökningenav konsumentprisindex föregående år plus Genom att skatteskalanräknas upp med den historiska inflationen uppkommer en real skattesänkning närlöneökningama och inflationen avtar medan det motsatta gäller vid höjdinflation. innebar systemet på della sätt en real sänkning avskatteuttaget motsvarande ca För1993 och 1994 justeras skiktgränsen för statsskatten endast med ökningen avkonsumentprisindex. Ökad preliminärbeskattning av biinkomster fro.m. iår snabbar upp skattebetalningarna. 1993 avskaffade schablonavdragetunder inkomst av tjänst beräknas medföra en skattehöjning på ca 7 miljarder krEgenavgiften i sjukförsäkringen beräknas öka skatteuttaget med ca 3 miljarderkr Avtrappningan av pensionäreraas särskilda grandavdrag mot kapitalinkomsteroch förmögenhet upphör 1993. sänks grandavdraget med ca ,vilket medför en skatteskärpning på ca 8.2 Privat konsumtion och sparande Hushållenskonsumtionsefterfrågan har under de genomgått en mycket kraftigförändring. Efter en stark expansion under den senare delen av 1980-taletinledde hushållen en konsolideringsprocess, vilket resulterade i ettfall i privat konsumtion med . Diagram 8:1 Privat konsumtion 1992/93:150 Bilaga1.1 1980 1982 1984 1986 1988 1990 Källor: och Att den privatakonsumtionen växte med i volym skall bl.a. sesmot bakgrand av alt hushållen varit ransoneradepå krediter Detta innebar att det förelåg ett latent efterfrågetryck på bl.a.bostäder I samband med att kreditmarknaden avreglerades inleddes därför enrelativt kraftig prisuppgång på småhus och bostadsrätter Trots en markantökning av hushållens upplåning, tilltog därmed hushållens nettoförmögenhet.Detta gav i sin tur ökade möjligheter till lånefinansierad konsumtion. Detfaktum att en stor del av konsumtionsexpansionen tog sig uttryck i inköp avolika typer av varaktiga varor, gav till följd att hushållens innehav av varormed relativt lång livslängd växte. Det uppstod därför ett avsevärt utrymme föratt dra ned sådana inköp, utan att den faktiska konsum-lionsstandarden minskadei motsvarande mån. Förra årets minskning av den privata konsumtionen drabbadeframför allt denna typ av varor Avsevärda fall registrerades för exempelvismöbel-, foto- och bilhandeln, medan dagligvarahandeln ökade svagt. I och medatt hushållens realt disponibla inkomster växte med stegsparkvoten till . Sedan botlennivån 1988 har sparkvoten därmed höjts medhela Sparkvotens nivå är i och med detta den högsta underefterkrigstiden. En stor del avförklaringen till den ökade sparbenägenhet står sannolikt att firma iförsämringen av relationen mellan hushållens tillgångar och skulder samt atträntekostnaderaa tilltagit. 1992/93:150 Bilaga1.1 Diagram8:2 Hushållens skuldkvot och utgiftsräntor i relation till disponibel inkomst I B Skuldstock (höger)| 150 140 [ 120 100 8050 40 20 O Anm.:Deklarerade bruttoränteutgifter före respektive efter skatt, 1992 preliminärt.Källor: , , ochFinansdepartementet I diagram 8.2 framgår hurhushållens skuldstock utvecklats i relation till disponibel inkomst. I och medatt kreditmarknaden avreglerades ökade hushållen den sk skuldkvoten hastigt ochsom mest motsvarade skuldstocken av disponibel inkomst. Som en följdav ökat sparande, sjönk sedan skuldkvoten till att motsvara av dedisponibla inkomsterna. Detta motsvarar nivån före kreditmarknadensavreglering. I diagrammet framgår även hushållens brattoräntekostnader, föreoch efter skatt, i relation lill disponibel inkomst. Som synes ökadebrattoräntekvoten . Därefter inträffade en nedgång före skatt1991, men p.g.a. den minskade avdragsrätten ökade fortfarande brattoräntekvotenefter skatt. I och med att hushållen före kreditmarknadens avreglering varransonerade på krediter bör skuldkvotens nivå ha varit lägre änönskat, vilket illustreras av den kraftiga skuldökningen efter avregleringen.Del är därför svårt att värdera var den nuvarande jämviktsnivån kan ligga. Delfaktum all en stor del av räntekostnadsökningen efter skatt inte är ettresultat av en önskad skuldstocksökning, utan orsakats av skattereformen, tordedock innebära att hushållen har fortsatt kraftiga incitament att dra ned sinskuldkvot. En yllerligare faktor som talar för detta är att inflationstakten nuär väsentligt lägre . Skuldens reala värde minskas då inteautomatiskt på samma sätt som i en höginflationsekonomi. Ellrelaterat problem är att prisfallet på småhus och bostadsrätter minskat del tillgängligabelåningsutrymmel. Vissa hushåll är i situationen att värdet på tillgångama nuunderstiger skuldema, vilket medför mycket starka incitament för sparande genomamortering. 1992/93:150 Bilaga1.1 Diagram 8:3 Hushållens nettoförmögenhet i relation tilldisponibel inkomst H Finansiell nettoförmögenhet Småhus och bostadsrätter n Börsaktier och fondandelar 350 300 250 200 150100 50 Anm.:Bostadrätter 1970-1979 schablonberäknade enligt småhusposten. Förmögenheten1993-1994 grundad på sparande enligt prognos samt antaganden om att aktie-ochbostadstillgångar utvecklas som dispnibel inkomst. Källor: Statistiskacentralbyrån och I diagram 8.3 presenteras en uppskattning av hushållens netto- Prop. 1992/93:150förmögenhelsutveckling i relation till disponibel inkomst. I förmögenhets- Bilaga 1.1 måttet ingår finansiella nettotillgångar enligt SCB:Sfinansräkenskaper samt marknadsvärden för småhus och bostadsrätter Observera att hushållens nettoförmögenhet trots skuldkvotens avsevärda ökning1985- 1988 steg kraftigt. Detla förklaras av de snabbistigande prisema på bostäder och aktier Med denna beskrivning ser intehushållens nuvarande förmögenhetssituation ut att vara så dramatisk, jämförtmed lägel efter tidigare nedgångar Däremot har fallet sedan toppnivån 1989varit markant. Det förefaller dock vara den höga neltoförmögenhetskvoten 1989 som är exeptionell, snarare än dagens nivå. Hushållenssamlade nettoförmögenhet, så som den här presenteras, döljer dock en stor delav dramatiken i dagens situation. Framför allt visar den situationen förhushållssektora som aggregat. Många enskilda hushåll har en betydligt sämreställning . För dessa är amorteringsbehoven avsevärt mycketstörre än vad som framkommer av den aggregerade nettoförmögenheten. Dessutom ärberäkningama känsliga för bostadsprisutvecklingen. I kalkylen har del totalabostadsprisfallet beräknats till 1992. Statistik från mäklarföretag gerdock en bild av att prissänkningen varit kraftigare än så. Om prisfallet iverkligheten är större än beräknat betyder det att förmögenhelskvoten kan varaöverskattad. Utöverde nämnda problemen finns ell antal faktorer som bör ha påverkat hushållenslångsiktiga inkomstförvänlningar i negaliv riktning. Hit hör framför allt denökade arbetslösheten. I både och , där hushållssektom ocksåhar drabbats av skuldproblem, har samvariationen mellan arbetslösheten ochsparkvoten varit slående (för en närmare illustration av detta, se kapitel13.2). Både sparkvot och arbetslöshet har där ökat avsevärt och ännu inte visattecken på att vända ned. Uppgången av den svenska arbetslösheten väntas blinågot större än som varit fallet i dessa länder har dock den svenskasparkvot-suppgången uppvisat ell hastigare förlopp, vilket kan ha att göra medalt de disponibla inkomsteraa ökat ansenligt . Deltaskulle eventuellt kunna tolkas som att anpassningen av sparkvoten i kanbli mindre utdragen än i och . Några säkra slutsatser omsparkvotens framtida utveckling är del dock mycket svårt att dra. Den önskadenettoförmögenheten kan p.g.a. lägre inflation, högre räntekostnad och oro för framlidaarbetslöshet mycket väl vara högre . I sådana fall kan sparkvotenförbli hög Empiriskaundersökningar tyder på att hushållen tidigare i hög grad agerat på ett sällsom är konsistent med den s.k. permanenta inkomsthypotesen. Den grandläggandetanken med denna hypotes är att hushållen strävar efter att ligga på enkonsumtionsnivå som är långsiktigt hållbar, med avseende på deras förväntningarom framtida inkomster Under föratsättning att hushållen inte får någon nyinformation som påverkar deras förväntningar avseende räntan eller delångsiktiga inkomsteraa, borde hushållens konsumtionsnivå 1992 i principavspegla dennivå hushållen upplever som långsiktigt hållbar Etl förväntat fall av de realtdisponibla inkomsterna borde då inte medföra någonspeciellt minskad konsumtion, utan snarare en nedgång i sparandet. Utifråndenna teori är det således svårt att finna stöd för en vidarekonsumtionsnedgång, såvitt inte hushållen reviderat ned sina förväntningarangående de långsiktiga inkomsterna eller räntan. Flera faktorer talaremellertid för att hushållen har reviderat ned sina inkomstförväntningar underdet . Arbetslösheten har ökat och väntas fortsätta att öka. Sänktakompensationsnivåer inom olika försäkringssystem, liksom diskussionen omfortsatta förändringar av dessa, har lett till lägre förväntade inkomster samten tilltagande osäkerhet avseende inkomsten. Detta leder enligt den permanentainkomsthypotesen lill ett ökal sparande. Även denna teori är således förenligmed att den privat konsumtionen beräknas falla med 3,och 0,1994. Ettytterligare skäl lill alt konsumtionen nu förväntas dras ned, snarare änsparandet, är att andelen hushåll som lever på marginalen sannolikt ökat undersenare lid. En minskning av den disponibla inkomsten får då med nödvändighet enmer direkt koppling till minskad konsumtion. Sparkvoten väntas mot bakgrand avdetta gå ned till och ligga kvar på en oförändrad nivå1994. Diagram 8:4 Hushållens sparkvot Andel av disponibel inkomst 1992/93:150 Bilaga1.1 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 Källor: Statistiska centralbyrånoch 9 Investeringar Prop. Bilaga1.1 Efter den starka expansionen av investeringaraa under andra hälften av 1980-lalethar ett markant fall skett . kapacitetsutnyttjande och produktion har inneburit alt behovet av Det är främst näringslivet som Högre ränlor och kapitalkostnader samt fallande fastighetspriseroch lägre soliditet i företagen har sannolikt medverkat till Bankeraas kreditförluster och därmed följande restriktiviteti kreditgivningen, i kombination med högre utlåningsräntor, är det främst raset ibostadsbyggandet som föratses dra ned totalsiffroraa. bostäderväntas bli mycket låg som mer strakturella faktorer somavlrappningen av bostadssubventioneraa minskar byggandet under Utvecklingen inom näringslivet föratses emellertidvända uppåt 1994 lill följd av den ökade aktiviteten inom De föreslagna ROT- och infrastrakturåtgärderaa bromsarnedgången i den lolala byggnadsverksamheten genom en stark expansion inom främst reparations- och underhållsverksamheten. Investeringaraatotalt beräknas falla med och med uppemot Tabell 9:1 Bruttoinvesteringar efter näringsgren Årlig procentuell 1991 1992 -15,5 12,6 -1,3 -9,0 -12,5 -16,4 4,2 -6,5 -11,0 -14,7 -4,7 5,0 6,8 -2,8 -28,4 -39,9 -8,9 -5,7 -3,6 4,8 Källor: , statistiska centralbyrånoch . Hittillshar investeringfallet varit mest markant inom näringslivet. Det finns etttydligt samband mellan produktion och investeringar, vilket framgår av figur9.1. I förhållande till loppnivån 1989 var investeringsvolymen lägre 1992. Industrinvar den bransch som drabbades tidigast av konjunkturnedgången. Enligt innebär industrins planer att investeringama stiger iår Med tanke på att utvecklingen har tenderat att överskattas de senaste årentorde den lägre volymutvecklingen vara mest sannolik. Som framgår av kapitel 4samt kapitel 13.4 finns vissa indikationer på att produktionskapacitet harlagts ned under innevarande lågkonjunktur Trots detta är kapacitetsulnyttjandetlågt, vilket är ytterligare en indikation på att uppgången av investeringamablir blygsami år Nedgången av byggnadsinvesteringaraa föratses fortsätta Prop. 92/93:150medan maskininvesteringaraa vänder uppåt. Det är främst inom Bilaga 1.1 basindustrin och verkstadsindustrin som de totala investeringaraa expanderar medan stora delar av övrig industri får vidkännasfortsatta minskningar, om än i långsammare takt. Under1994 föratses däremot en relativt kraftig expansion av industrins investeringartill följd av uppgången i produktionen och den starka lönsamhetsförbättringen iexportföretagen. Den utslagning som kan ha skett av produktionskapaciteteninnebär att ett behov finns av att utöka investeringama relativt snart efterdet att produktionen kommit igång. Investeringamai övrigt näringsliv började avta etl år senare än inom industrin. Mellan 1990och 1992 sjönk investeringaraa med en tredjedel. I motsats till industrinväntas den negativa utvecklingen fortsätta också Inriktningen mot densvaga hemmamarknaden medför en fallande investeringsaktivitet i och med dendåliga lönsamhets- och efterfrägeutvecklingen samt svårigheteraa att ordnafinansieringen. Enligt in-vesleringsenkälema fortsätter nedgången främst inomvarahandels-, byggnads- saml inom bank- och försäkringsbolagssektom. Somframgår av kapitel 13.2 var skulduppbyggnaden mestomfattande inom fastighetsrelaterad verksainhet. Det avsevärda prisfallet påolika typer av fastigheter verkar hämmande på denna sektors investeringar underprognosperioden. Även övriga sektorer har dock drabbats av obalans mellan sinatillgångar och skulder, om än inle i lika slor utsträckning. Tabell 9:2 Bruttoinvesteringar i näringslivet Miljarder Årlig procentuell volymförändring kr. Löpande 1991 1992 1993 1994 Industri 34,0 -17,6 -15,3 3,0 12,0 -33,7 -24,0 -17,7 -14,0 -5,0 -11,8 -5,4 -16,2 -18,0 -17,0 -12,2 -15,5 -16,4 -4,7 -13,2 -14,7 -4,8 -16,7 -17,3 -4,6 Källor: , och fmansdepartementet. Nästaår vänder investeringama uppåt i nästan samtliga sektorer inom det övriganäringslivet. Inom byggnadsindustrin fortsätter dock nedgången då den totalabyggnadsverksamheten faller ytterligare, främst till följd av raset förbostädema. Diagram 9:1 Procentuell förändring av investeringar ochproduktion i näringslivet 92/93:150 Bilaga 1.1 1971 1974 1977 1980 1983 1986 1989 1992 Utfalletför de offentliga investeringaraa blev lägre än prognostiserat. Denstatliga sektora svarade för hela nedrevideringen. Nedgången kan inte hänförastill uteblivna infrastraktursatsningar. Inom de slatliga affärsverken var detfrämst (som ingår i affärsverken enligt nationalräkenskaperaasdefinition) som drog upp investeringaraa medan t.ex. uppgavminskande volym. Inom de statliga myndigheteraa steg väginvesteringarna somväntat medan övriga delar, som statliga byggnader, utvecklades svagare änföratsett. Tabell 9:3 Offentliga investeringar Statliga myndigheter Statliga affärsverk Staten -16,2 -3,6 Kommunala myndigheter Kommunala affärsverk Kommunerna -3,8 -1,8 -3,5 -6,6 -13,7 -7,8 -10,7 2,0 -8,7 -3,5 Källor: , och fmansdepartementet. 6Riksdagen 1992/93. Nr 150 Bil. Regeringen har föreslagit en omläggning av finansieringen av Prop. 92/93:150infrastrakturinvesteringar som innebär att och Banverkels Bilaga1.1 investeringar kommer att finansieras genom att lån tas upp i Riksgäldskontoreti stället för genom anslag. Ränte- och amorleringsulgifterna förlånefinansierade investeringar skall sedan betalas genom ett särskilt anslagefter hand som lån och räntor förfaller till betalning. Ipropositionen om investeringar i trafikens infrastraktur föreslås en totalplaneringsram för investeringar i vägar och järavägar omfattande 88 miljarderkronor t.o.m. . Därtill kommer för redan beslutade menännu ej finansierade infrastrakturinvesteringar Jämfört med vad som ingick ikalkylerna i budgetpropositionen innebär del en ökning med 20miljarder sammanlagt . I den tidigare prognosen bedömdes dendå beslutade låneramen inte ge någon större volymeffekt på investeringaraa åren1993 och 1994. har emellertid en förskjutning skett genom entidigareläggning av en del av investeringaraa. En viss del av de nyasatsningama hanmar också på dessa år Dessutom föreslås satsaspå sysselsättningsfrämjande åtgärder i form av upprastning och förbättring avlänsvägar och länsjämvägar under det kommande budgetåret. För budgetåret därpåberäknas en lika stor satsning på sysselsättningsfrämjande åtgärder behövas.Sammantaget innebär detla alt investeringarna i vägar och järavägar stigerfrån ca 1992~till ca 17 miljarder (priser)enligt beräkningar. Därefter sker en ytterligareökning med rant Det kan jämföras med den ordinarieinvesteringsnivån på 4,5 till de närmast föregående åren.Som andel av de totala investeringarna innebär detla en ökning från 1991till 1992 och 1994. De totala statliga investeringarna beräknas stigamed 1993 och med 1994. Ikommunema beräknas däremot investeringama falla med ca 6,1993 och med ca10,1994 som en följd av den alltmer pressade ekonomiska situationen i deflesta kommuner Sammantagetberäknas de offenlliga investeringarna stiga med 1993 och kvarstå på istort sett samma nivå 1994. Orsaken är främst infrastraktursatsningar.Kommuneraa däremot drar ned investeringaraa. Efterfråganpå lägenheter har minskat i takt med stigande räntor, ökade boendekostnader,minskad sysselsättning och avtagande inkomster Ett tecken på detta är ettväxande antal outhyrda lägenheter Enligt SCB:s senaste mätning, i september1992, var ca 18 000 lägenheter lediga för uthyraing i allmännyttigabostadsföretag. Det var elt betydligt lägre antal ;in vad som uppnåddes underförra lågkonjunkturen. Ökningen av antalet lediga lägenheter har dock sannoliktfortsatt. Diagram9:2 Antal outhyrda lägenheter respektive antal påbörjade lägenheter Prop.92/93:150 Tusental Bilaga 1.1 Anm.: Antalet outhyrda lägenheter avser den 1 marsrespektive år , samt antalet outhyrda lägenheter hosallmännyttan . Antalet påbörjade lägenheter omfattar bådeflerfamiljshus och småhus. Statistikenöver påbörjade lägenheter och ansökningar om statligt stöd är ovanligtsvårtolkad till följd av ändringar i regelsystemet. En stark uppgång noteradesmot främst slutet av 1992. Detta beror på att regelförändringar skapade starkaincitament för att starta projekten innan eftersomräntebidrag då utgår enligt regler Som en indikator förframtida nybyggande av bostäder används ansökningar samt beslul om statligtstöd. Den starka uppgången av ansökningaraa är sannolikt enföljd av att vissa förväntningar fanns om mer generösa övergångsregler skullekomma och att dessa skulle grandas på ansökningsdatumet. En sådan ändring harockså kommit till stånd, vad gäller ombyggnader av bostäder, som en del av detROT-program som ställt sig bakom för . För nybyggnadav bosläder gäller emellertid fortfarande enligt tidigare beslut att de somsökt stöd före men inte fått bidragsbeslul senast den 3december 1992 kan få stöd enligt regler även om de påbörjas undervåren 1993. Anlalelpåbörjade lägenheter uppnådde 1992 nästan samma nivå som året innan, 54 000 mot57 000 1991. Enligt bedömningar finns del en stor potential avprojekt som kan byggas till regler Antaletregistrerade påbörjanden beräknas falla dramatiskt till 8 000 1993 och till 12000 1994. Utvecklingen av investeringsvolymen följer dock inte detta antaleftersom en omfördelning av byggandet och 1994 antas ske.Volymen av nyinvesteringar i bostäder beräknas falla med 1993 ochmed 1994. Incitamentenför ombyggnader av bostäder var desamma som för Prop. 92/93:150 nyproduktionvad gäller att ansöka om statligt stöd och all påbörja Bilaga 1.1byggnadsarbetena års utgång. Detta återspeglas också i statistiken.Antalet ansökningar om statligt stöd fill ombyggnad av flerbostadshus steg mednärmare jämfört med året innan. Antalet ansökningar gällande småhus varfyra gånger fler än under elt normalår Till detta kommer enligt ettstort antal ombyggnader som påbörjats men ännu inte inrapporterats tillnämnderaa. Det finns således en stor potential för framtida genomförande.Kreditrestriktioneraa uppges inte vara lika besvärande för ombyggnader som förnyproduktionen. Dessutom är de nu aktuella ombyggnaderaa mindre omfattande ochkräver inte högre hyreshöjningar än vad marknaden bedöms klara av. De nyaövergångsregleraa som tillkom i och med ROT-programmet innebär att byggherrarsom ansökt om statligt stöd till ombyggnad av flerbostadshus före 1 januari1993 kan få stöd enligt regler även om de påbörjar ombyggnaden förstunder . Övriga delar i ROT-programmet som verkar uppdragande påombyggnaderaa av bostäder är förlängningen av RBF-stödet (stafligt räntestödvid förbättring av bostadshus) samt bidrag till ombyggnader av äldrebostäder Trotsalt antalet ombyggnader beräknas vara högt väntasinvesteringsvolymen falla 1993 och med ytterligare 1994. Tilldetta medverkar den fortsatt minskade omfattningen av varje projekt. Årlig procentuell volymföränd 1991 1992 1993 1,2 7,9 -6,7 -17,8 -10,2 -28,4 -38,0 -34,0 -45,0 -50,0 -51,0 -47,9 -6,4 -8,6 -2.6 17,7 54,4 -42,0 -14,0 -15,0 -9,7 -29,0 -35,0 -4,6 -1,3 -6,5 -28,4 -39,9 Källor: , statistiska centralbyrånoch fmansdepartementet. Sammantagetberäknas bostadsbyggandet falla kraftigt och 1994; Orsaken är främstminskad efterfrågan till följd av den fallande sysselsättningen och de högarealräntoraa efter skatt. Dessa faktorer har bidragit till lägrefastighetspriser, vilket gör nyinvesteringar olönsamma. Svårigheterna attfinansiera projekten har också ökat i och med den skärpta kreditgivningen. Ävennedtrappningen av bostadssubventionema drar ned produktionen under enanpassningsperiod. 92/93:150 Bilaga 1.1 1970 1973 1976 1979 1982 1985 1988 1991 Källor: ochFinansdepartementet Ibyggnadsverksamheten ingår föratom byggnadsinvesteringar också reparationer ochunderhåll av fastigheter och anläggningar. Näringslivets byggnadsinvesteringarbörjade stiga som efterfrågan på bostäderökade. Avregleringen av kreditmarknaden medverkade till en starkkreditexpansion som underblåste prisökningaraa på kommersiella fastigheter ochbostäder Del tidigare skattesystemels egenskaper, med betydandeavdragsmöjligheter, medförde också en låg räntekänslighet hos låntagaraa. I takt med en allt merbesvärande överhettning på byggmarknaden tillgreps omfattande regleringar föratt hålla tillbaka byggandet. Avsiklen var dels all dämpa del allmännaefterfrågetrycket, dels att skapa utrymme för nyproduktion av bostäder Dessaregleringar avskaffades . Diagram9:4 Byggnadsinvesteringar per sektor 1970-1994 92/93:150 Bilaga 1.1 1970 1973 1976 1979 1982 1985 1988 1991 1994 Källor: ,Statististiska centralbyrån och Teckenpå avmattning inom byggnadsverksamheten kom 1990 i form av pris- ochinvesteringsfall. Valutaavregleringens avskaffande vid halvårsskiftet 1989bidrog till att dämpa prisuppgången på kommersiella fastigheter eftersom köp iutlandet då blev möjligt. Prisfallet blev allt tydligare 1990. Fallet förstärktesav starkt ökad realränta efter skatt, ökade driftskostnader samt av sjunkandeefterfrågan på lokaler och därmed lägre hyror En nedgång avbyggnadsinvesteringaraa inleddes . hararbetslösheten bland byggnadsarbetare stigit kontinuerligt. skeddeen utplåning på rant . De senaste månaderaa har andelen återigen stigit tillomkring .