prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — 1992/93Anslag 56 128 000 1993/94 Förslag 59 929 000 1991/92Utgift 51 272 000 1992/93 Anslag 65 105 000 1993/94 Förslag 68 360 000 Jaghar vid min beräkning av Kämkraftinspektionens kostnader utgått /93-1994/95 som redovisades i propositionen om vissaanslagsfrågor för /93 samt om ändringar i den stetiigaorganisationen på kämavfaUsområdet (prop. 1991/92:99, bet.1991/92:NU22, rskr. 1991/92:226). Chefen för har tidigare i dagredovisat ett förslag om genereU räntebeläggning av stetiiga medelsflöden samtpresenterat den modell som bör tillämpas. Inspektionen kommer fr.o.m. budgetåret1993/94 att tillämpa denna modeU och tilldelas ett räntekonto med kredit iRiksgäldskontoret. Anslagetför Stetens kämkraftinspektion har budgeterats utan hänsyn till de tekniskajusteringar som måste göras tiU följd av ändringen av nivån på lönekostaadspälägget,den ändrade finansieringsformen för Stetshälsan, övergången tiU lån iRiksgäldskontoret samt de nya principema för budgeteringen av anslagen.Riktiinjema för dessa förändringar har tidigare denna dag redovisats av chefenför (bU. 1 Stetsbudgeten och särskilda frågor, avsnitt2.2). Det belopp som kommer att ställas tiU Kämkraftinspektionens dispositionkommer slutiigt att fastställas enligt de redovisade riktlinjema och kandärför awika från det nu budgeterade beloppet. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. tiU Statens kämkraftinspektion:Förvaltningskostnader för /94 anvisa ett ramanslag på , 2. tiU : Kämsäkerhetsforskning för budgetåret1993/94 anvisa ett ramanslag på . Visst intemationellt samarbete i fråga omkämsäkerhet Prop. 1992/93:100 m.m. 1991/92 Utgift 17 583 000 1992/93 Anslag 20 015 000 1992/93 Förslag 19 360 000 Frånanslaget betalas kostnader för deltegande i intemationellt samarbete påkämenergiområdet, såsom reguljära medlemsavgift i IntemationellaAtomenergiorganet (lAEA), bidraget tiU Technical Assistance andCooperation Fund samt kostaader i samband med övrigt intemationelltkämsäkerhetssamarbete. Jag beräknar medelsbehovet för näste budgetår underdette anslag tiU . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Visst intemationellt samarbete ifråga omkämsäkerhet m.m. för /94 anvisa ett förslagsanslag på 19 360 000kronor. D. Fastighetsdata verksamheten Prop. 1992/93: ioo Genomden pågående fastighetsdatareformen byggs ett nytt, för land och stedenhetiigt, ADB-baserat fastighetsdatesystem upp. Systemet ersätter de manueUafastighets- och inskrivningsregistten. En försöksverksamhet i länpåbörjades . Systemet togs där i bmk med rättsverkan den 1 januari1976. Reformarbetet har sedan genomförts i femåriga etepper. Reformen beräknaskunna avslutas . har ca 3,7 miljoner fastigheter anslutitstill fastighetsdatasystemet, vilket motsvarar av landetsfastighetsbestånd. Systemet återstår att föra in i , ,och samt i delar av , ochNorrbottens län. Uppgifter om planer och bestämmelser, koordinater samttaxeringsuppgifter finns dock tillgängliga via terminal för helalandet. Centtalnämndenför fastighetsdato (CFD) har ansvaret för genomförandet avfastighetsdatareformen i samverkan med främst och . CFD skall, fömtom att genomföra reformen, ocksåsvara för driften av fastighetsdatosystemet. Vidare har CFD tiU uppgift attutveckla system och metoder som gör det möjligt att utnyttjafastighetsdatosystemet inom olika verksamhetsområden. CFD bedriver också enomfettande uppdragsverksamhet. Verksamheten är i huvudsak förlagd till ochsysselsätter där ca 180 personer. I Kimna och finns enheter förutvecklingsverksamhet m.m. med tillsammans ca 20 anstäUda. inrättedes vid CFD ett utveckUngsrådför behandling av utvecklingsfrågor av betydelse för kommunema. Treårsbudgetperioden /94-1995/96 CFDhar kommit in med en fördjupad anslagsframställning. FramstäUningen medbudgetförslag avser budgetåren 1993/94-1995/96. Inför erhöUnämnden myndighetsspecifika dkektiv. Enligt direktiven skulle CFD i en rapportsärskUt redovisa hur arbetet med fastighetsdatareformen bör awecklas. CFDskulle även analysera möjlighetema att aweckla systemet med kostnadsfriaterminaler för registermyndigheterna. Vidare fick CFD i uppdrag att utteda omi förste hand driften av fastighetsdatesystemet kan finansieras direkt genomintäkter från utiämnandet av information från systemet. CFD skuUe slutiigen geen sammanfattande bild av aktueUa utveckUngsprojekt rörande fastighets- datesystemet och vilkaeffekter de kan få för CFD och samhället i övrigt Prop. 1992/93:100 under den här aktuella tteårsperioden. '"- 1-* CFD lämnade sin rapport tiU regeringen i mars 1992.Rapporten har av regeringen remitterats tiU närmast berörda myndigheter ochorganisationer. Rapporten med remissvar har därefter legat tiU gmnd förnämndens fördjupade anslagsframstäUning. När det i det följande hänvisas tillCFD:s förslag avses rapporten och den fördjupade anslagsframställningensammantegna. Utöver vad som föranleds av CFD:s rapport ochfördjupade anslagsframställning behandlas i det följande också frågor omkomplettering av fastighetsdatesystemet med byggnadsidentiteter och omfastighetsdate-systemets datorstmktur. CFDser som sin viktigaste uppgift att på ett effektivt sätt betjäna alla som medCFD:s och fastighetsdatasystemets hjälp kan modemisera, förenkla och förbilligasin verksamhet. Det är utifrån denna utgångspunkt som nämnden anser att målenför CFD:s verksamhet skall formuleras. CFD föreslår att fastighetsdatareformenskaU fullföljas i enlighet med tidigare fattode beslut samt att deintemationella frågoma skall ges hög prioritet. Resultetanalysen visar enligt CFD att resultetetväl svarar mot uppsatte mål. Kostaadsbesparingar och effektivitetsförbättringarär stora i användarnas verksamheter. CFD hänvisar vidare till en under åren1985 och 1986 av , och genomförd kartläggningav de ekonomiska effektema av fastighetsdatareformen och en senare avStetskontoret genomförd utvärdering av fastighetsdatesystemet. I dessagenomlysningar konsteterades enligt CFD stora besparingar i personalkostaaderinom delar av domstolamas och lantmäteriets verksamheter. I övrigtkonsteterades andra effekter i form av räntevinster i skatteuppbörden samt hosanvändama bl. a. bättte tillgång tiU aktuell och korrekt information samtkortare handläggningstider vid inskrivningsmyndighetema. Antalet användare harunder den senaste femårsperioden tiodubblats och tillgängligheten ochservicenivån mot användama har i huvudsak varit bra. Kostnaden för registeröverföringenhar minskat kraftigt och verksamheten har följt faststäUd tidsplan. Drift- ochunderhållskostnaderna har också minskat. CFDlämnar följande redovisning av de särskilda uppdragen. Enligt CFD berörs 35 personer av awecklingen avreformarbetet. Avvecklingen beräknas kunna ske utan att personal fristäUs. CFDberäknar att nya uppgifter kommer att sysselsatte berörd personal. Vissa omskolningsinsatserför den dataregistterande personalen kan dock bU nödvändiga. CFD föreslår att nämnden även fortsätmingsvis inormalfaUet tUlhandahåller terminaler åt registermyndighetema. CFD avvisardock inte andra lösningar som uppfyUer de funktionskrav som måste ställas. CFDförordar att den nuvarande finansieringsprincipen för nämndens verksamhetbehåUs tiUs vidare. Finansiering sker med anslagsmedel som motsvarar endel av expeditionsavgiftema vid de allmänna domstolama. CFD anser att flerafaktorer motiverar dette ställningstegande. Osäkerhet råder bl.a. omutveckUngen av intäktema från gravationsbe-visen liksom om priskänsligheten hosfastighetsdatesystemets kunder. Det är också enligt CFD viktigt attfinansieringsprincipema ligger fast under långa tidsperioder. CFDbedömer att en utvidgad användning av fastighetsdatesystemet ger fömtsättningarför stora rationaliseringsmöjligheter inom såväl offentiig som privatverksamhet. Störst betydelse framöver har enligt CFD etebleringen av ettbasregister över byggnader, ökad samordning meUan fastighetsdatesystemet ochfastighetstaxeringen samt rationaUseringar på panträttsområdet och inominskrivningen. 1992/93:100 BU. Förden kommande tteårsperioden skall följande övergripande mål gälla för denverksamhet som CFD ansvarar för. CFD skall medverka till att rationalisera ochminska kostnadema för hanteringen och användningen av fastighetsdate inom olikaverksamhetsområden. Förvaltaingskostaader för , ramanslag, . Uppdragsverksamhet vid , anslag, 1 CXX)kronor. 103 012 000 1000 106 010 000 1000 95 615 000 1000 CFD:sredovisning visar att nämnden i sin verksamhet har uppnått ett resultet som välsvarar mot uppsatta mål. Emellertid kan underlaget för resultettedovisningenytteriigare utvecklas, bl. a. med syftet att i fram- resultettedovisningenytterligare utvecklas, bl. a. med syftet att i fram- Pyop. 1992/93:100 tidenförbättra underlaget för bedömningar av kostaadsutvecklingen och B"- 1av kvaliteten inom de olika verksamhetsdelarna. Reformen följer den av regering och riksdagfaststäUda planen. Kostnadsutvecklingen är tiUfredsstäUande. Som exempel kannämnas att kostnaden för överföring av en fastighet från det manueUa registtettiU fastighetsdatesystemet har minskat med ca25 %. Driften och underhållet av fastighetsdatasystemethar ökat kraftigt i volym genom ökningen av antalet inlagda fastigheter isystemet. CFD:s kostnader för driften hos varje registermyndighet har dockminskat betydligt . Även CFD:s kostaaderför uppbörd av stempelskatt och expeditionsavgifter har reducerats genominförandet av autogirobetalning för banker m. fl. TiUgängUgheten tillsystemet är hög. Effektema av CFD:s verksamhet uppträder i storutsträckning som vinster i andra verksamheter. faktum komplicerarfömtsättaingama för resultetanalysen för utvecklingsverksamheten. CFD redovisar11 utvecklingsprojekt utan att i dette sammanhang närmare analysera effektemaav dessa projekt. Jag har dock erhålUt kännedom om de extema effektema frånflera av dessa projekt på annat sätt och dragit den slutsatsen attutvecklingsinsatser inom fastighetsdatasystemet möjliggör stora vinster församhäUet. Uppdragsverksamheten har ökat kraftigt . I stor utsttäckning rör det sig om anslutaingar avpresentetionstermi-naler m.m. för att hämte uppgifter ur systemet. kansystemet nås från närmare 20 000 arbetsplatser. Ökningen är glädjande eftersomdet inte minst är genom rationellt uppgiftshämtande som vinstema av fastighetsdatesystemetuppstår för samhäUet. Reformverksamhetenhar följt uppgjorda planer. Det är inte meningsfullt att nu satsa ytterligareresurser att rationaUsera denna del av verksamheten med hänsyn tiU den kortetid som återstår av reformarbetet. Det är dock av stor vikt att reformarbetetäven i slutfasen följer fastiagda riktiinjer, dvs. att systemet blirrikstäckande . Driften och underhållet av fastighetsdatasystemethar bedrivits på ett tiUfredsstäUande sätt. Fortsatta ansttängningar bör görasför att ytterligare förbättra kostaadseffektiviteten. Den av CFD gjorda redovisningen avutvecklingsverksamheten visar att nämnden i enlighet med tidigare uppsatte målbedrivit en omfettande utvecklingsverksamhet. Min slutsats är, ttots vissabrister i underlaget för resultetanalysen, att måluppfyUelsen ärtiUfredsstäUande. 15 Mot bakgmnd av den fördjupade prövning somjag gjort av verksamheten drar jag följande slutsatser. Övergripande mål för CFD:s verksamhet skaU vara attmedverka till att rationalisera och minska kostaadema för hanteringen ochanvändningen av fastighetsdate inom olika verksamhetsområden. Förslaget betyder att CFD i samarbete med berördastetiiga myndigheter, kommuner och andra inttessenter skaU utveckla ochtiUhandahåUa system som snabbt och enkelt ger tillförUtUga uppgifter omrättsliga förhållanden om mark och fastigheter, såsom äganderätt och oUka slagav dispositions- och nyttjanderätter, inteckningar och andra inskrivningar samtplaner och bestämmelser för markens nyttjande och utveckling. Systemen skall isin tur betjäna fastighetsägare, stetiiga myndigheter, kommuner, banker ochkreditinstitut m.fl. Systemen skaU möjliggöra rationaUseringar, effektiviseringaroch kvalitetsförbättringar i användarnas verksamheter. För reformverksamheten bör verksamhetsmålet varaoförändrat, dvs. formuleras som ett krav att fastighetsdatareformen skaU varaavsluted . CFD bör undersöka om kostaaden för drift ochunderhåll kan minskas ytterligare. Möjlighetema att nyttja servicebyrå börbl.a. CFD:suppdragsverksamhet utomlands, s.k. tjänsteexport, har varit framgångsrik. Inteminst gäller det verksamheten i och . Betydande möjligheteratt öka verksamheten ytteriigare torde finnas, bl.a. i . Det är därförangeläget att verksamheten bedrivs i ändamålsenliga former. Jag kommer senareatt närmare behandla den utomlands bedrivna uppdragsverksamheten vidLantmäteriverket och föreslå att den bedrivs i aktiebolagsform. Eftersom CFD:soch uppdragsverksamheter utomlands kompletterar varandra,anser jag det lämpligt att CFD:s uppdragsverksamhet utomlands bedrivs i sammabolag som . Bolaget bör alltså marknadsföra såväl CFD:s somLantmäteriverkets tjänster utomlands. bemyndigande bör därförinhämtas att låte CFD:s uppdragsverksamhet utomlands bedrivas i ett stetiigtägt aktiebolag på de vUlkor som chefen för tidigareredovisat i Finansplanen (bU. 1, avsnitt 2.1.4 RenodUng av verksamhetsformerinom stetsförvalmingen). I bemyndigandet bör ingå befogenhet för regeringen attvidte de åtgärder som fordras för att ombilda verksamheten. Kompletteringav fastighetsdatasystemet med byggnadsidentUeter Prop. Mittförslag: Fastighetsdatasystemet bör kompletteras med unika identiteter förlandets byggnader. Utredningsförslag: CFD har i en rapport tiUregeringen föreslagit att fastighetsdatesystemet kompletteras med ettbasregister över byggnader. Förslaget är resultetet av ett mångårigtutveckUngsarbete i samarbete med stetiiga verk och kommuner. Förslaget innebär att landets byggnader åsattsunika identiteter vilket saknas . Identitetema avses bU kopplade tUlfastighetsbeteckningen. Identitetema läggs in i ett särskUt byggnadsregister.På dette sätt kan olika uppgifter av betydelse främst för och stetUgverksamhet knytas till rätt byggnad. Nämnda typ av identitet skaU enligt förslagetåsättas sådana bosteds-byggnader vilka utnyttjas som helårs- ellerfritidsbosted samt andra byggnader som används för industri, handel, socialaoch kulturella ändamål eller för allmän förvaltning. Däremot omfettar förslagetinte ekonomibyggnader på jordbmksfastigheter eUer byggnader som utgörkomplettering till annan bebyggelse t.ex. lager, uthus eller lekstugor. Debyggnader som identitetsmärks erhåUer koordinater i enUghet med vad som redangäUer för fastigheter i fastighetsdatesystemet. Därigenom erhålls en koppUngtiU den allmänna kartiäggningen. Uppläggningen av registtet föreslås ske isamarbete mellan CFD och resp. kommun. Av uttedningsmaterialet framgår bl.a. följande.Stockholms och kommuner, som bedriver försöksverksamhet med byggnadsregister,anser att det finns ett stort behov av fastighets- och byggnadsinformation somgmnd för det kommunala ADB-stödet och kartverksamheten. Vidare utgör byggnaderobjekt i kommunala register och objekt i planering, t.ex. skyddsmmsplanering. Stetiiga myndigheter och afifärsverk har enligt CFDuttryckt ett stort inttesse för ett register över byggnader. Det gäUer bl.a.Riksskatteverket, Stetistiska cenöralbyrån. , ,, , och . Inom den private sektom ger registtet enligt CFDrationaliseringsmöjligheter bl. a. när det gäUer fastighetsvärdering,fastighetsförmedling, fastighetsförsäkring och fastighetsförvaltning. EnUgt rapporten har ett flertal länder skapatregister med gmndläggande byggnadsuppgifter, t.ex. och . Det danska byggnadsregisttet har existerat sedan år1979. Genom registtet har taxeringsprocessen kunnat automatiserats med storarationaliseringsvinster som följd. Dämtöver har registtet fått stor användningi en lång rad planeringssammanhang både på lokal och central nivå. En sådananvändning är den gmndläggande redovisningen av befolkningens fördelning ochhushållsbildning motsvarande folk- och bostedsräkningen i . I finns det s.k.GAB-systemet med Prop. 1992/93:100 uppgifter om fastigheter, adresser ochbyggnader. Systemet har fått en "- 1 stor användning i den kommunalaförvaltaingen. Även stetiiga myndigheter som Stetistiska centralbyrån,departement samt banker och försäkringsbolag är stora användare av . Remissinstansenia: Remissinstansema är överlagpositiva. Remissyttrandena speglar behovet av ett för landet enhetUgt systemför att identifiera byggnader. Flera remissinstanser har påtalatangelägenheten av ett genomförande . Av ett 70-talremissinstanser framför endast och Datainspektionen samtnågra kommuner mera väsentUga invändningar. ifrågasätter isitt ytttande inte behovet av ett register över byggnader men anser att ettkommunalt huvudmannaskap bör övervägas. Datainspektionen framhåUer i sittyttrande att den författningsmässiga regleringen av fastighetsdatesystemet ärbristfällig. I awaktan på en ny registerlag bör det enligt inspektionen intekomma i fråga att utvidga fastighetsdatesystemet med ytterligare delregister. Skälen för mitt förslag: Det presenteradeuttedningsmaterialet och remissytttandena visar att ett införande avidentiteter på byggnader skulle kunna innebära stora rationaliseringsvinsteroch möjligheter till effektivisering inom stetiiga myndigheter, kommuner ochföreteg m.m. Genom medverkan från kommunema i ajourhållningen av registtetförenklas dessutom deras rapportering av byggnadsuppgifter till stetiiga myndigheter. Redan i CFD:s rapport visas att projektet har godekonomi. Ett helt utbyggt system bör kunna bygga på principen om att tecka sinakostaader genom avgifter fullt ut. Ett eventueUt utayttjande av ettbyggnadsregister som underlag för en förenklad registerbaseradfastighetstaxering skuUe dämtöver kunna ge besparingar i taxeringsarbetet. Slutiig ställning till formema aUmännafastighetstaxering och till i vilken mån ett byggnadsregister kan komma attutnyttjas som underlag har ännu inte tegits. Om ett register över byggnaderskaU kunna användas vid 1996 ärs taxering måste arbetet med uppläggningenstarte redan i böijan av . När det gäUer vissa för taxeringen gmndläggandefrågor om att skapa korrekte register och identifiera taxeringsenheter skulleunder alla omständigheter ett register över byggnader vara av värde. Kommunala önskemål om CFD:s medverkan i uppbyggnadav kommunala byggnadsregister och deras inordning i ett gemensamt system bliralltmera frekvente. Det stora kommunala inttesset att delte i försöksverksamhetenär ett uttryck för dette. Omfettaingen av dessa försök kan dock inte sträckasså långt att försöken de facto innebär inledning tUl ett genomförande. Om inteen genereU identitetsbeteckning införs är risken uppenbar för uppbyggnad avotillräckligt samordnade register. Kommunemas behov av byggnadsidentiteter är offe enföljd av stetiiga krav. Exempel är funktionskonttoU m.m. i samband medbrandsyn, sotning, skyddsmmsplanering osv. I dessa sammanhang behövstiUförUtUga register över de byggnader som omfettas av åtgärdema. Riksantikvarieämbetethar i sin fördjupade anslagsframstäUning pekat på Prop. 1992/93:100möjligheten att anslute de kulturhistoriska byggnadsinventeringama tiU "- 1 uppbyggnaden av registtet. Om vissa av preciseradefömtsättaingar uppfyUs kan registtet komma att bU ett viktigt arbetsredskapför kulturmUjövården. Jag vUl aUmänt understryka att satsningar påsamhäUets infrastmktur i den form som här är i fråga - lätt tillgängligagmndläggande och korrekte date - är Uka angelägna som insatser för den fysiskainfrastmkturcn i form av t.ex. vägar och jämvägar. De bidrar tiiU atteffektiviteten höjs i gmndläggande register- och informationssystem samt tiUsnabbare och bättte funktioner i många verksamheter. Mot denna bakgmnd är det min bedömning att CFD isamverkan med kommunema nu bör kunna inleda genomförandet av ett register överbyggnader. Annorlunda uttryckt, för att inte skapa en bUd av ett nytt stortregister, innebär dette att CFD bör inleda arbetet med att åsätte byggnaderunika identiteter i ansluttung tiU fastighetsdatesystemet. Vid remissbehandUngen har inte framkommit någrasärskilda farhågor från integritets- eller säkerhetssynpunkt. Datainspektionenhar emellertid framhållit att den författamgsmässiga regleringen avfastighetsdatasystemet är bristfållig. I awaktan på en ny registerlag bör detenligt inspektionen inte komma i fråga att utvidga fastighetsdatasystemet medytterligare delregister. Ett arbete med att utarbete en registerlag för fastighetsdatesystemethar inletts inom . arbete kan inteslutföras förrän Datalagsuttedningen (Ju 1989:02) har lämnat sittslutbetänkande. Det beräknas ske vid utgången av febmari 1993. En ny regleringav fastighetsdatesystemet bör därefter kunna träda i kraft den 1 juU 1994.Regleringen kan således föreligga innan ett byggnadsregister är fulltutbyggt och också ange hur byggnadsregisttet bör integreras medfastighetsdatesystemet. Med anledning av de synpunkter somDatainspektionen, har lämnat bör något byggnadsregister inte tas i fuU driftförrän fastighetsdatasystemet har erhålUt en ny författaingsmässig reglering.Det finns emeUertid anledning att redan nu påbörja arbetet med att bygga uppregisttet. skuUe kunna ske om CFD genom ändringar ifastighetsdatakungörelsen (1974:1058) ges möjlighet att åsätte landetsbyggnader identiteter i huvudsaklig överensstämmelse med uttedningsförslaget.En sådan författningsändring torde, efter Datainspektionens hörande, kunnakomma tiU stånd . Mot bakgmnd av det stetsfinansieUa läget finns inteutrymme för att tUlföra särskilda anslagsmedel för denna verksamhet. Jagbedömer ändå att det bör finnas fömtsättningar för att påbörja uppläggningen avett byggnadsregister under innevarande budgetår. En temporär omprioriteringbör kunna ske inom utvecklingsverksamheten vid CFD. Vidare bör insatsema förkoordinattegisttering kunna avvägas mot behovet av byggnadsregisttet. På gmndav konjunktumedgången och utveckUngen på fastighetsmarknaden sker en aUmännedgång i ttansaktionsvolymer och förändringstakt inom helafastighetsdatesystemet. Detta friställer vissa resurser som också bör kunnautayttjas i den nu föreslagna verksamhe- ten.Jag bedömer att det på dessa sätt bör gå att reservera 10 mUjoner kronor /94 för verksamheten. CFDbör undersöka möjligheten att använda sysselsättaings- och regionalpolitiskamedel vid registemppläggningen. En gynnsam faktor i dessa sammanhang är att CFDhar verksamhet i , och . Även en ytterligare regionalspridning bör kunna övervägas. Sysselsätt-ningsstimulerande åtgärder på detteområde kräver inga stora investeringar och kan riktas mot bl.a. ungdomar ochkvinnUg arbetskraft. Verksamhetenbör bedrivas med sikte på att uppgifter beträffande småhus skall kunnautnyttjas vid fastighetstaxering om den lämpUgaste lösningen visa sigvara att utayttja fastighetsdatasystemet vid taxeringen. Väljs en sådanlösning får det särskilt bedömas om ett utayttjande av byggnadsregisttet kräverspeciella resurser. Dennainriktning talar för att steten, i varje fall under den inledande etepp som nuavses, måste te huvudansvaret för finansieringen av verksamheten.Riksrevisionsverket har i sitt remissyttrande aktualiserat frågan om ettkommunalt huvudmannaskap. Enligt min bedömning talar emellertid det kommunalastödet för ett byggnadsregister i anslutning till fastighetsdatesystemet samtdet krav på enhetiighet som måste fömtsättas bl.a. vid en eventuell användningi taxeringssammanhang för att någon ytterligare uttedning ihuvudmannaskapsfrågan inte bör göras. Arbetetbör i ett inledande skede underlättas av att CFD samarbetar med de kommuner somav eget inttesse är mest angelägna om att få registtet till stånd. Den nufömtsatte verksaraheten bör bedrivas i nära samarbete med ochkommunema. Kommunema fömtsätts ansvara för ajourhåUningen av såvälbyggnadsidentiteter som lägesuppgifter för byggnadema på det sätt CFDföreslagit. CFD bör ges i uppdrag att komma överens med kommunema om vUlkorenför dette arbete. 1992/93:100 BU. Minbedömning: Fastighetsdatasystemet bör även i fortsättningen bygga på dendatorlösning med en central dator och terminaler hos de registterandemyndighetema som används .