prop · GF0396 · 1992-01-01 00:00:00 — 1.38 anser vad gäller statistik inom området ``Jordbruk och trädgård`` att fördjupade studier bör göras av statistikbehovet i ett EG-perspektiv. För övrigt avstår KF från att yttra sig om förslagen inom detta område. Mot bakgrund av den tyngd som livsmedelsfrågorna har delar KF utredarens uppfattning att det finns motiverade samhälleliga krav (den nya livsmedelspolitiken, internationella avtal och matprisdebatten) på en förbättrad statistik över de senare leden i livsmedelskedjan. KF vill särskilt betona det ansvar som alla myndigheter måste känna för att inte uppgiftslämnarnas arbetsbörda och därmed kostnader skall öka. En avreglering på flera områden får inte heller följas av kostnadsökningar på t.ex. statistikområdet som belastar konsumentpriserna på livsmedel. 1.39 : Fördjupade studier bör göras av behovet av statistik i ett EG-perspektiv. Det kortsiktiga behovet i samband med t.ex. EG-förhandlingarna beaktas. Mot denna bakgrund bör den lantbruksekonomiska statistiken inte tillfälligt dras ned i avvaktan på ett EG-medlemskap. Utredningens direktiv utformades , varför EG- perspektivet inte ges någon större uppmärksamhet. Det svenska jordbruket förutsätts i stället vara helt avreglerat . Mot bakgrund av ansökan om EG-medlemskap och de stundande förhandlingarna är nu den allmänna bedömningen att kan vara medlem i EG. Ett EG-medlemskap innebär för jordbruket en fortsatt reglering i betydande omfattning. -- -- -- Behovet av lantbruksstatistik kommer i hög grad att påverkas av det förestående EG-medlemskapet. Den framtida jordbrukspolitiken i EG kan komma att ställa betydande krav på administrativa uppgifter på företagsnivå. I utredningen har uppmärksammats de ändrade förutsättningarna för lantbruksstatistiken och i viss utsträckning har detta påverkat förslagen. Vad gäller EG-anpassningen av statistiken har utredningen dock inte beaktat att det är ett svenskt intresse att snabbt uppnå en anpassning. I stället har utredningen noterat EG:s minimikrav och de tidpunkter vid vilka nya medlemsstater senast måste ha anpassat sin statistik. LRF finner det angeläget att det skapas möjligheter till statistiska jämförelser mellan jordbruket i och i EG. I förhandlingarna om medlemskap, som eventuellt inleds , kan statistik som t.ex. belyser förekomsten av s.k. missgynnade områden vara av avgörande betydelse. De föreslagna tillfälliga neddragningarna i vissa undersökningar är inte motiverade mot bakgrund av ovan redovisade statistikbehov. LRF anser det vara en brist att utredningen inte berört hur de framlagda förslagen påverkar jordbrukarnas uppgiftslämnarbörda. I de fortsatta utvärderingar som görs av t.ex. skördeuppskattningarna bör denna aspekt belysas. 1.43 tillstyrker förbättrad statistik inom livsmedelssektorn. -- -- -- Vad som dock bör ytterligare övervägas är den närmare organisationen av statistikproduktionen i fråga. Utredaren har utgått från att de tillkommande arbetsuppgifter som det här är fråga om bör anförtros SCB och i några fall SPK. Vi anser det inte givet att statliga myndigheter i varje läge skall producera denna form av statistik. På några punkter finns redan branschstatistik med motsvarande inriktning. Kunskap om branschen och resurser att ta fram ny statistik finns också, t.ex. hos . Inte minst de betydande belopp som utredaren föreslår för genomförande av förslagen bör motivera en noggrann prövning av fördelar med att upphandla statistiken på annat sätt. Vi är för vår del beredda att medverka i en sådan diskussion. I den del de nya uppgifterna läggs på SCB finns det anledning påpeka att handeln -- med undantag för en plats i referensgruppen för KPI -- inte har en organiserad samverkan med myndigheten rörande metodfrågor m.m. Flera av förslagen väcker frågor som bör behandlas i nära kontakt med branschen. Vi anser därför att SCB bör tillföras expertis från handeln i en fast och reglerad form. I sammanhanget vill vi allmänt understryka behovet av att så långt möjligt undvika uppgiftsinsamling från företagen. -- -- -- Vi vill också understryka att en representation från handelns sida kring de projekt som kan bli aktuella ju också innebär att ansvariga instanser kan få hjälp att finna effektivast möjliga uppgiftsinsamling med minsta belastning på berörda företag. 1.44 : Utredaren har haft i uppdrag att se över statistikbehovet inom livsmedelssektorn mot bakgrund av de samhällsmotiverade behoven. -- -- -- har inga erinringar mot denna bedömning. Utredningen är en stringent genomförd systematisering och analys av de statistikbehov som föreligger på livsmedelsområdet utifrån samhällsmotiverade behov. De statistikbehov som redovisas synes vara väl motiverade för uppföljningen av den livsmedelspolitiska reformen och anpassningen av statistiken till kommande EG-krav. Att utredaren dessutom kunnat redovisa möjligheter att reducera mängden statistik med åtföljande kostnadsbesparingar finner vi ytterst lovvärt. 1.45 : -- -- -- TRF konstaterar att betänkandet endast mycket ytligt analyserat behovet av basstatistik inom trädgårdsnäringen och att det därför är mycket svårt för förbundet att avge ett mer detaljerat yttrande. Del I Jordbruksstatistik 2 Strukturstatistik/registeruppgifter 2.1 : Med tanke på den osäkerhet som råder beträffande utformningen av framtida stödsystem (bl.a. med avseende på ett EG-medlemskap) stöder SJV förslaget om att behålla LBR i dess nuvarande form under . Mycket talar för att det även därefter kan komma att krävas ett administrativt register. Detta register behöver dock inte nödvändigtvis vara identiskt med nuvarande LBR. Den nya livsmedelspolitiken liksom det förslag som lämnats i utredningen ``Jordbruket i norra ` medför ett behov av årliga uppgifter avseende stödområdet. När behovet av framtida registeruppgifter klarlagts får man ta ställning till hur ett eventuellt framtida register skall vara utformat. Skulle däremot LBR endast användas för att täcka statistikbehovet kan LBR dras ner. Vilket av de alternativ som utredningen anvisar som då bör användas bör analyseras vidare. 2.3 : -- -- -- Bland de alternativ som diskuteras i utredningen vill förorda ``Metod 2`` vid framtagandet av strukturstatistik/registeruppgifter. Detta då denna metod kan utformas så att statistik viktig för miljöforskning och planering kan bli tillgodosedd. I utredningen framhålles det att betesmarksstatistik är betydelsefull för landskapsvården. instämmer i detta men ser inte tydligt på vilket sätt som utredaren vill tillgodose behovet av denna statistik. Att mera specialinriktade statistiska studier kring betesmarkerna initieras och bekostas av SNV kan vara rimligt. Sådana specialstudier måste dock ske mot bakgrund av en mera heltäckande allmän betesmarksstatistik. Sådan statistik producerades fram vilket var som kategorin ``annan gräsbärande mark`` fanns med i LBR:s frågeformulär. Att ``annan gräsbärande mark`` ströks har sedan visat sig vara till stort men för både den statliga och kommunala landskapsvården. ser det som en möjlighet att återinföra denna kategori i en framtida LBR. Detta skulle vara möjligt om ``Metod 2`` skulle väljas för en framtida LBR. Detta är ett viktigt skäl för att förorda att man väljer ``Metod 2`` av de statistiska insamlingsmetoder av jordbruksstatistik som presenteras i kap. 7. 2.4 : Utredningen behandlar i regel strukturstatistik och registerhållning som ett enhetligt behovsområde. I huvudsak är detta riktigt då lantbruksregistret (LBR) ger en utförlig och tillförlitlig statistik inte bara över strukturförhållandena utan även över strukturutvecklingen. -- -- -- Man bör dock påpeka att även andra undersökningar än LBR, såsom deklarationsundersökningen för jordbrukare och undersökningen om jordbrukets arbetskraft, i sin hittillsvarande uppläggning, har givit värdefull strukturstatistik, t.ex. beträffande deltidsjordbrukets utveckling. Om de sist nämnda undersökningarna enligt utredningens förslag upphör (eller starkt begränsas) kan alltså kraven på motsvarande information om strukturförhållandena i stället behöva tillgodoses genom andra statistikprodukter i form av register- och urvalsundersökningar. -- -- -- Enligt SCB:s uppfattning bestäms behovet att bibehålla lantbruksregistret i dess nuvarande utformning och omfattning av kraven på att inom i stort sett samtliga områden, för vilka utredningen har penetrerat behoven, följa effekten av den nya livsmedelspolitiken. Detta behov jämte kvarstående och eventuellt nytillkommande administrativa behov talar för att LBR bör bibehållas under åtminstone hela första . SCB stöder utredningens förslag om att utreda för- och nackdelar med olika modeller för strukturstatistik/registeruppgifter utifrån ett helhetsperspektiv, vilket bl.a. innebär att såväl statistiska som administrativa aspekter skall beaktas. -- -- -- SCB anser -- -- -- att beslut redan nu bör fattas om att bibehålla lantbruksregistret med i huvudsak nuvarande uppläggning även . Beträffande kostnadsberäkningarna för strukturstatistik/registeruppgifter vill SCB -- -- -- framhålla -- -- -- att några medel inte avsatts för att utreda den framtida strukturstatistiken/registeruppgifter. SCB beräknar medelsbehovet till 0,5 milj.kr. avseende budgetåren 1992/93 och 1993/94. 2.6 anser att för jordbrukets omställning bör inga försämringar ske av statistikinhämtandet när det gäller strukturstatistik, dvs. statistik över företagsstruktur, markslagsfördelning, jordbruksmarkernas användning m.m. -- -- -- har tillsammans med och jordbruksverket fått i uppdrag av regeringen att fortlöpande följa och utvärdera miljöeffekterna av den nya livsmedelspolitiken. -- -- -- Statistikbehovet för att belysa miljöeffekterna skall belysas. En del av uppföljningsarbetet kommer att utföras med hjälp av referensområden där särskilda undersökningar skall göras. Genom att välja församlingsnivå kan befintlig statistik (t.ex. LBR) enkelt kopplas till referensområdesundersökningarna. Därmed blir inte bara dagens statistik tillgänglig utan även historiska data ur flera olika register. Uppföljningsarbetet kan därför också få en historisk dimension. Referensområdenas representativitet avses testas gentemot hela församlingar. För uppföljningsarbetet är det således viktigt att även den framtida statistiken inhämtas på sådant sätt att redovisningar är möjliga på församlingsnivå. Förutom att församling är en gammal enhet är det en lämplig grund för att aggregera större enheter, t.ex. naturgeografiska eller kulturgeografiska regioner som sällan sammanfaller med administrativa kommun- eller länsgränser. Församlingar är dessutom oftare homogenare till topografi och markanvändning vilket är viktigt för att spegla markpåverkan. anser att ingen av de beskrivna metoderna 1--4 tillgodoser behovet av statistik för omställningsperioden. förordar därför ett bibehållet LBR fram t.o.m. . I ett senare mer stabilt läge inom jordbruket kan kravet på statistikförsörjning komma att bli mindre. -- -- -- Intermittenta totalundersökningar skulle kanske kunna ge tillräcklig information i ett senare skede. Avgörande är då hur som går mellan totalräkningarna och om sammanställningar blir möjliga på församlingsnivå med tillräcklig statistisk kvalitet. Ett intervall är inte acceptabelt. -- -- -- 2.8 : Utredningen föreslår att LBR skall vara i stort sett oförändrat varefter det, efter ytterligare utredning, skall övergå till att bli urvalsbaserat med totalräkning . Endast vissa identifieringsuppgifter uppdateras . Detta beräknas spara 5 milj.kr. SLU anser att med en så stor besparing torde kvaliteten, inte minst på urvalsramen för stickprovsundersökningar, bli låg. Därför bör man bibehålla årliga totalräkningar men minska populationen till att omfatta företag med minst 5 ha åker. Utredningen beräknar denna besparing till 2 milj.kr. 2.15 : kommer att aktualiseras med de uppgifter som ligger till grund allmänna fastighetstaxering av lantbruk. därefter kommer registret att successivt förlora i aktualitet när det gäller viss information, exempelvis arealfördelning, vilket hänger samman med reglerna för särskild fastighetstaxering. Enligt RSV:s mening kan därför fastighetstaxeringsregistrets användbarhet i någon mån bli begränsad när det gäller underlag till %[strukturstatistik/registeruppgifter.%] 2.16 : Vad gäller denna del föreslår utredningen inom området strukturstatistik/registeruppgifter en begränsning av nuvarande lantbruksregister (LBR). Med den nya synen på jordbruket sägs att statistikbehovet för detta inte skall skilja sig från någon annan näringsgren. Strukturdata enligt LBR skall då kunna jämföras med strukturdata från exempelvis industristatistiken. Den senare är en urvalsundersökning och omfattar företag med mer än 10 anställda (arbetsställen med mer än 5 anställda). Den förra är en totalundersökning med en populationsgräns på 2 ha. Det finns alltså goda förutsättningar till besparingar. Utredningen säger att det som mest går att spara ca 5 milj.kr. jämfört med nuvarande LBR. Detta synes peka på utredarens Metod 2, dvs. antalet fasta uppgifter minskas och uppgifter om arealen etc., insamlas endast för ett urval brukare. Eventuellt kan också Metod 1 (med högre cut-off gräns) användas på själva registret. Resultat av undersökningar baserade på ett så krympt register torde blir mer än väl likvärdigt med statistik inom andra näringsgrenar. Också andra möjliga registerlösningar studeras, vilka ur många synpunkter förefaller rimliga. Institutet delar utredningens bedömning att betydande besparingar kan göras på denna punkt utan att statistikbehovet eftersätts. 2.17 : Kulturmiljövården behöver strukturstatistik som omfattar den totala populationen. fram till behövs årliga undersökningar, därefter med glesare intervall. -- -- -- har tillsammans med och ett regeringsuppdrag, daterat , att följa och utvärdera miljöeffekterna av den nya livsmedelspolitiken. -- -- --Effekterna på markanvändningen av den nya livsmedelspolitiken kommer ej att framgå klart förrän , eftersom omställningsåtgärderna skall ha genomförts först då. Det blir därför angeläget att den nuvarande årliga mer omfattande strukturstatistiken bibehålls till denna tidpunkt, så att det blir möjligt att följa hela omställningsförloppet. -- -- -- %[delar%] utredarens bedömning att eventuella inskränkningar i insamlingen av data bör ske efter Metod 2 eller 3. För att Metod 2 skall täcka våra behov måste dock basinformationen avse även grödfördelning och minimiinformation om djurhållning för samtliga företag. I annat fall blir det inte möjligt att göra differentieringen i analysen av miljöeffekterna. Populationen bör inte begränsas genom att företag med under 5 resp. 10 ha åker utesluts. Här bör även den historiska forskningens behov av kontinuitet beaktas. Genom att sammanställa uppgifter församlingsvis blir det möjligt att göra longitudinella studier med hjälp av den historiska statistiken. Redovisning av församlingsuppgifter gör materialet mer flexibelt för analyser för olika behov, t.ex. att aggregera uppgifterna i kulturhistoriska regioner, jordbrukets naturliga produktionsområden, län, kommuner, A-områden osv. Med vilket intervall totalundersökningar bör genomföras för kulturmiljövårdens behov torde inte skilja sig från övriga intressenters. tillstyrker förslaget %[avseende snabbstatistik%]. 2.18 : Den nuvarande statistik som framställs ur lantbruksregistret (LBR) och den årliga insamlingen används även inom skogsbruket. -- -- --Ännu större betydelse har de lantbruksräkningar som utförs med vissa årsintervaller. Vid dessa erhålls en fullständig redovisning av antal företag och skogsmarksareal. -- -- -- anser att nuvarande statistikresultat som avser antal företag, ägoslag och markanvändning behövs även framöver och med i stort samma datakvalitet. instämmer i förslaget att samla in uppgifter över storlek och användning av omställda arealer års insamling till lantbruksregistret. är ett i stort sett heltäckande register över lantbrukets mark. -- -- -- Areal- och beskaffenhetsuppgifterna är -- -- -- inte insamlade för att utgöra statistik över arealer och beskaffenhet. Den statistiska kvaliteten är inte med säkerhet tillräcklig för att tillgodose de redovisade behoven. 2.28 i : behov hänför sig till strukturstatistik -- -- --. då förloppet av jordbrukets omställning noga behöver följas är det önskvärt med ett årligt sådant statistikunderlag. I ett längre perspektiv kan kanske uppgiftsinsamling med längre intervall vara godtagbart. vill sålunda understryka behovet av att de mest grundläggande uppgifterna som rör jordbrukets utveckling redovisas på läns- och kommunnivå och helst även på församlingsnivå. behov av individuppgifter om lantbruksföretag för att underlätta den dagliga administrationen bedömer vara väsentligt större än vad som redovisas i rapporten. -- -- -- Även om stora delar av lantbruksnämndernas tidigare arbete med lantbrukets rationalisering faller bort, återstår dock åtskilliga arbetsuppgifter som kan underlättas av tillgång på individuella uppgifter om lantbruksföretagen. Även vissa arbetsuppgifter vid miljövårdsenhet, regionalekonomisk enhet, veterinärenhet och försvarsenhet underlättas av tillgången på sådana individuppgifter. De uppgifter det är fråga om är ägda och arrenderade fastigheter, ägoslag, grödfördelning och antal husdjur. -- -- -- delar utredarens uppfattning att LBR bör bibehållas oförändrat . anser att LBR bör finnas kvar även . Utan LBR finns ingen grund att utgå från för de totalräkningar som måste genomföras. Det kommer då inte heller att finnas någon urvalsram för stickprov. LBR kommer också framgent att ha stor administrativ användning. I besparingssyfte bör man i stället inrikta sig på att t.ex. höja lägsta arealgränsen från 2 ha till 5 ha och förenkling av grödredovisningen. 2.29 i : -- -- -- anser -- -- -- att det under hela omställningsperioden och eventuellt på finns behov av en registerhållning bl.a. för skördeskadeskyddet. Med ett ökat samarbete mellan lantbruks- samt de natur- och kulturmiljövårdande instanserna kan uppgifter från registret också få en ökad betydelse för det landskapsvårdande arbetet. 2.30 i : Nya kommer att ha viktiga arbetsuppgifter för den framtida landsbygdsutvecklingen där jordbruksnäringen är en viktig del. För att med effektivitet kunna genomföra detta arbete krävs det en bra områdesstatistik på så små områden (mindre än län) som möjligt. Utredarens förslag innebär en alltför grov indelning. För att också jordbrukets omställning skall kunna belysas med säkerhet bör därför såväl lantbruksregistret som objektiva skördeuppskattningarna behållas i nuvarande omfattning tills vidare. Det finns ett omfattande behov av statistik i arbetet med landskapsvården. Även på (efter omställningsperiodens slut) finns det därför motiv för en aktuell registerhållning. Utredarens förslag om annonsering i lokalpress för att nå ut med information är otillräcklig och kostsam enligt erfarenhet. delar utredarens uppfattning om att LBR behålls med nuvarande uppläggning och att en ytterligare utredning görs så att framtida behov tillgodoses där även EG-kraven beaktas. 2.31 i län: Registret är nödvändigt för att den nu pågående omställningen och framför allt för uppföljningen av genomfört program. börjar en ny fas i omställningen då jordbrukarna av egen kraft skall fortsätta att producera på en fri marknad. Det kan heller inte uteslutas att registret måste användas för administration av den framtida EG-politiken. anser att registret även på behövs för statistiska uppgifter om lantbruket. stöder förslaget att höja gränsen för registrering av jordbruksfastigheter i LBR från 2,1 ha till 5,1 ha. anser att insamlandet av statistik områdesvis skall fortsätta, eftersom skillnaden mellan t.ex. slättbygd och skogsbygd är betydande. 2.32 i : Det måste anses vara ett allmänt intresse att jordbrukarkåren förses med behövlig statistik. De har själva ingen möjlighet att enskilt eller gemensamt samla den statistik de har behov av på områdesnivå. Avkastningsnivåerna kan variera mycket inom samma län. Försämrad redovisning till lägst länsnivå blir värdelös vid regional statistikanvändning och planering. SCB:s lantbruksregister är absolut nödvändigt för arealuppgifter vid mer omfattande skördeskador. Det är mycket svårt att ta fram tillfredsställande arealuppgifter i samband med regleringen av inträffade skador och det kan medföra brister vid skaderegleringen på grund av brister i underlaget. 2.34 i anser att LBR bör behållas i nuvarande omfattning för att även fortsättningsvis kunna användas för olika ändamål inom myndigheter. LBR är nödvändigt för arbetet inom blockorganisationen (personalplanering, uppskovsärenden m.fl.). -- -- -- Registerhållningen ger underlag i omställningshandläggning och landskapsvårdande arbetet. Av intresse även i fastighetssammanhang och vid areell samhällsplanering. -- -- -- Vid omfattande skördeskador blir arealinsamlingen behäftad med såväl medvetna som omedvetna fel om odlingens omfattning skall redovisas när skördeskada föreligger. -- -- -- har genom avtal med Stiftelsen arbetsuppgifter som avsevärt skulle försvåras om LBR försämrades. 2.39 : Vad gäller strukturstatistik/registeruppgifter och ekonomisk statistik föreslår utredningen att fördjupade studier görs över kravet på statistik vid ett EG-medlemskap. Enligt LRF:s mening är det viktigt att sådana studier görs skyndsamt och att man därvid även beaktar det mer kortsiktiga behovet i samband med EG- förhandlingar m.m. 3 Produktionsstatistik 3.1 : Nuvarande metod för skördeuppskattningar har hög precision men är dyrbar. Den höga precisionen har bl.a. motiverats av skördeskadeskyddet. Utredningen redovisar billigare alternativ som dock ännu ej är prövade i . SJV ser det som angeläget att pröva alternativa metoder och om möjligt hitta en metod som fyller behoven avseende tillförlitlighet m.m. SJV stödjer därför förslaget att testa den s.k. danska modellen och om möjligt gå över till denna. Ett definitivt beslut om övergång till denna metod kan dock inte göras förrän den har testats i större skala i och den statistiska säkerheten har analyserats. Vid utvärderingen bör också beaktas att metoden skall kunna ge tillförlitliga resultat även på regional nivå. erhålls skördeuppskattningar för oljeväxter från . Stor osäkerhet råder beträffande hanteringen av oljeväxter efter omställningsperiodens slut vilket innebär att det då kan finnas behov av skördeuppskattningar även för oljeväxterna. I detta sammanhang bör erinras om EG:s beslutade reform på oljeväxtområdet där man övergått till att ge arealbundet stöd direkt till odlaren. Stödet skall differentieras i förhållande till hektaravkastningen i olika regioner varav följer behov av regional skördestatistik. Diskussioner har förts med SCB om att kunna få fram snabbstatistik för skörden. Åtminstone har detta bedömts vara angeläget. Utredningen har förutsatt att övrig statistik kan insamlas på samma sätt som . I stort stämmer detta men eftersom förhållandena på marknaden nu ändras i snabb takt är det inte osannolikt att de uppgifter som man nu relativt enkelt kan få in kan bli betydligt svårare att få in . 3.4 : Utredaren förutsätter i fråga om produktionsstatistiken att behovet av s.k. basstatistik i stor utsträckning täcks av ``uppgifter från företag och organisationer``. Den förutsättningen kan i huvudsak vara riktig , t.ex. när det gäller statistiken över produktion av kött, mjölkprodukter och kontraktsbundna jordbruksgrödor såsom oljeväxter och sockerbetor där hela produktionen levereras till industrin. I och med avregleringen av jordbruket är det troligt att situationen förändras. Dylik statistisk information får då större betydelse för produktionsinriktning, prissättning m.m. på olika marknader (för olika produkter och/eller regionalt). Det är rimligt att anta att tillgängligheten av betydelsefull information baserad på uppgifter från företag och organisationer försämras och fördröjs även om uppgiftsskyldighet föreligger. SCB bedömer att behovet av oberoende objektiv datainsamling därför kommer att öka.