prop · GF03172 · 1992-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1991/92:172 om introduktionsersättning till flyktingar och vissa andra utlänningar [Picture] Prop. Regeringen föreslår att anta de förslag som tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås en lag om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar. Lagen innebär att kommunerna ges möjlighet att under en introduktionsperiod bevilja introduktionsersättning i stället för socialbidrag till flyktingar och andra utlänningar som omfattas av det kommunala flyktingmottagandet. Ett villkor för att introduktionsersättning skall kunna beviljas är att flyktingen följer en introduktionsplan som upprättats av kommunen efter samråd med den enskilde flyktingen. Introduktionsersättningen skall bekostas genom den schablonersättning som lämnas till kommunerna för flyktingmottagandet. Förslaget bedöms inte medföra några ökade kostnader för stat eller kommun. Lagen föreslås träda i kraft . Förslag till Lag om introduktionsersättning för flyktingar och Härigenom föreskrivs följande. 1 § En kommun får bevilja introduktionsersättning till flyktingar och vissa andra utlänningar som har tagits emot i kommunen inom ramen för det kommunala flyktingmottagandet . Kommunen bestämmer introduktionsersättningens storlek. 2 § Introduktionsersättning får beviljas 1. utlänningar som överförts till med stöd av ett särskilt regeringsbeslut, 2. utlänningar som har fått uppehållstillstånd och som har tagits emot från en statlig förläggning för asylsökande, 3. andra utlänningar som har fått uppehållstillstånd med tillämpning av2 kap. 3 § eller 4 § första stycket 2 utlänningslagen (1989:529), 4. utlänningar som har fått uppehållstillstånd på grund av sin anknytning till en utlänning som avses under 1-3. Ersättning enligt 4 får lämnas endast för en utlänning som ansökt om uppehållstillstånd från det att den person som han eller hon har anknytning till först togs emot i en kommun. 3 § Ett villkor för att introduktionsersättning skall få beviljas är att utlänningen förbinder sig att följa en introduktionsplan som fastställts av kommunen efter samråd med utlänningen. 4 § Om utlänningen inte följer den upprättade introduktionsplanen får kommunen bestämma att introduktionsersättning inte skall betalas ut för eller att introduktionsersättning helt skall utgå. 5 § Kommunens beslut att inte betala ut introduktionsersättning får överklagas hos länsrätten. Beslut om introduktionsersättningens storlek får inte överklagas. Denna lag träder i kraft . Förslag tillLag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att 19 § kommunalskattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse_Föreslagen lydelse 19 §1 Till skattepliktig inkomst enligt denna lag räknas icke: vad som vid bodelning tillfallit make eller sambo eller vad som förvärvats genom arv, testamente, fördel av oskift bo eller gåva; vinst i svenskt lotteri eller vinst vid vinstdragning på här i riket utfärdade premieobligationer och ej heller sådan vinst i utländskt lotteri eller vid vinstdragning på utländska premieobligationer, som uppgår till högst ; ersättning, som på grund av försäkring jämlikt lagen (1962:381) om allmän försäkring, lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring tillfallit den försäkrade, om icke ersättningen grundas på förvärvsinkomst eller utgör föräldrapenning, så ock sådan ersättning enligt annan lag eller särskild författning, som utgått annorledes än på grund av sjukförsäkring, som sagts, till någon vid sjukdom eller olycksfall i arbete eller under militärtjänstgöring eller i fall som avses i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd eller lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän om icke ersättningen grundas på förvärvsinkomst, ävensom ersättning, vilken vid sjukdom eller olycksfall tillfallit någon på grund av annan försäkring, som icke tagits i samband med tjänst, dock att till skattepliktig inkomst räknas ersättning i form av pension eller i form av livränta i den mån livräntan är skattepliktig enligt 32 § 1 eller 2 mom., så ock ersättning som utgår på grund av trafikförsäkring eller annan ansvarighetsförsäkring eller på grund av skadeståndsförsäkring och avser förlorad inkomst av skattepliktig natur; belopp, som till följd av försäkringsfall eller återköp av försäkringen utgått på grund av kapitalförsäkring, samt belopp som arbetsgivare utan att försäkring har tecknats för anställdas räkning betalar ut och som motsvarar ersättning på grund av grupplivförsäkring, i den mån beloppet inte väsentligt överstiger vad som utgår för befattningshavare i statens tjänst; försäkringsersättning eller annan ersättning för skada på egendom, dock att skatteplikt föreligger dels i den mån ersättningen avser annan byggnad än privatbostad eller markanläggning, dels i den mån köpeskilling, som skulle ha influtit om den försäkrade eller skadade egendomen i stället hade sålts, hade varit att hänföra till intäkt av näringsverksamhet och dels i den mån ersättnningen eljest motsvarar skattepliktig intäkt av eller avdragsgill omkostnad för näringsverksamhet; vinstandel, återbäring eller premieåterbetalning, som utgått på grund av annan personförsäkring än pensionsförsäkring eller sådan sjuk- eller olycksfallsförsäkring som tagits i samband med tjänst, samt vinstandel, som utgått Nuvarande lydelse_Föreslagen lydelse på grund av skadeförsäkring, och premieåterbetalning på grund av skadeförsäkring, för vilken rätt till avdrag för premie icke förelegat; ersättning jämlikt lagen (1956:293) om ersättning åt smittbärare om icke ersättningen grundas på förvärvsinkomst; periodiskt understöd eller därmed jämförlig periodisk intäkt, som icke utgör vederlag vid avyttring av egendom, i den mån givaren enligt 20 § eller punkt 5 av anvisningarna till 46 § icke är berättigad till avdrag för utgivet belopp; stipendium som är avsett för mottagarens utbildning och inte utgör ersättning för arbete som har utförts eller skall utföras för utgivarens räkning; stipendium som är avsett för andra ändamål och som inte utgår periodiskt och inte utgör ersättning för arbete som har utförts eller skall utföras för utgivarens räkning; studiestöd enligt 3 eller 4 kap. studiestödslagen (1973:349), internatbidrag, studielån och resekostnadsersättning enligt 6 och 7 kap. samma lag samt sådant särskilt bidrag vilket enligt av regeringen eller statlig myndighet meddelade bestämmelser utgår till deltagare i arbetsmarknadsutbildning samt med dem i fråga om sådant bidrag likställda, och äger i följd härav den bidragsberättigade icke göra avdrag för kostnader som avsetts skola bestridas med bidrag av förevarande slag; introduktionsersättning enligt lagen (1992:000) om introduktions- ersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar;allmänt barnbidrag och förlängt barnbidrag, samt barnpension enligt lagen om allmän försäkring till den del pensionen efter varje avliden förälder inte överstiger 0,4 basbelopp; lön eller annan gottgörelse, för vilken skall erläggas skatt enligt lagen (1958:295) om sjömansskatt; kontantunderstöd, som utgives av arbetslöshetsnämnd med bidrag av statsmedel; handikappersättning enligt 9 kap. 2 och 3 §§ lagen om allmän försäkring, sådan del av vårdbidrag enligt 9 kap. 4 och 4 a §§ samma lag som utgör ersättning för merkostnader, ersättning för merutgifter för resor enligt 3 kap. 7 a § samma lag eller enligt 3 kap. 5 d § lagen om arbetsskadeförsäkring eller 10 § lagen om statligt personskadeskydd, särskilt pensionstillägg enligt lagen (1990:773) om särskilt pensionstillägg till folkpension för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn samt hemsjukvårdsbidrag och hemvårdsbidrag, som utgår av kommunala eller landstingskommunala medel till den vårdbehövande; kommunalt bostadstillägg enligt lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension; kommunalt bostadstillägg till handikappade; bostadsbidrag som avses i lagen (1988:786) om bostadsbidrag; bidrag enligt lagen (1992:148) om särskilt bidrag till ensamstående med barn; Nuvarande lydelse_Föreslagen lydelse ersättning som fastställts av allmän domstol eller utgått av allmänna medel till den som - utan att det skett yrkesmässigt - inställt sig inför domstol eller annan myndighet, om ersättningen avser reseersättning, traktamente eller ersättning för tidsspillan; hittelön samt ersättning till den som i särskilt fall räddat person eller egendom i fara eller bidragit till avslöjande eller gripande av person som begått brott; sedvanlig ersättning till den som lämnat organ, blod eller modersmjölk; tävlingsvinst som inte hänför sig till anställning eller uppdrag och som utgår i annan form än kontant eller därmed likställd ersättning, om vinsten avser minnesföremål eller värdet inte överstiger 0,03 basbelopp avrundat till närmaste hundratal kronor; sådan gottgörelse för utgift eller kostnad som arbetsgivare uppburit från personalstiftelse ur medel, för vilka avdrag icke medgivits vid taxering, vid första tillfälle dylika medel finnas i stiftelsen; gottgörelse som arbetsgivare uppburit från pensionsstiftelse, till den del stiftelsen ej ägt andra medel för att lämna gottgörelsen än sådana för vilka avdrag icke åtnjutits vid avsättning till stiftelsen; intäkter av försäljning av vilt växande bär och svampar samt kottar som den skattskyldige själv plockat till den del intäkterna under ett beskattningsår inte överstiger och inte kan hänföras till näringsverksamhet som utgör rörelse eller till lön eller liknande förmån; ränta enligt 61 § lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 69 § 1 och 2 mom., 69 a § tredje stycket eller 75 a § fjärde stycket uppbördslagen (1953:272), 36 § 3 mom. lagen (1958:295) om sjömansskatt, 22 § tullagen (1973:670), 20 § lagen (1982:1006) om avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar, 5 kap. 13 § lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter, 40 § lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter, 24 § lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare eller 32 och 34 §§ tullagen (1987:1065); ränta som enligt bestämmelserna i 3 kap. 23 § 4 och 5 lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter inte redovisas i kontrolluppgift om sådan ränta för den skattskyldige under ett beskattningsår sammanlagt inte uppgår till . Beträffande ersättning som utfaller på grund av avtalsgruppsjukförsäkring gäller särskilda bestämmelser i 32 § 3 a mom. och punkt 12 av anvisningarna till 22 §. (Se vidare anvisningarna) Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. örslag tillLag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 7 kap. 4 § sekretesslagen (1980:100)1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse_Föreslagen lydelse 7 kap. 4 §2 Sekretess gäller inom för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgift kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider men. Sekretessen gäller dock inte beslut om omhändertagande eller beslut om vård utan samtycke. Inom familjerådgivning gäller sekretess för uppgift som enskild har lämnat i förtroende eller som har inhämtats i samband med rådgivningen. Med socialtjänst förstås verksamhet enligt lagstiftningen om socialtjänst och den särskilda lagstiftningen om vård av unga och av missbrukare utan samtycke samt verksamhet som i annat fall enligt lag handhas av socialnämnd. Till socialtjänst räknas också verksamhet hos annan myndighet som innefattar omprövning av socialnämnds beslut eller särskild tillsyn över nämndens verksamhet samt verksamhet hos invandrarbyrå. Med socialtjänst jämställs ärenden om bistånd åt asylsökande och andra utlänningar samt ärenden om tillstånd till riksfärdtjänst. Med socialtjänst förstås verksamhet enligt lagstiftningen om socialtjänst och den särskilda lagstiftningen om vård av unga och av missbrukare utan samtycke samt verksamhet som i annat fall enligt lag handhas av socialnämnd. Till socialtjänst räknas också verksamhet hos annan myndighet som innefattar omprövning av socialnämnds beslut eller särskild tillsyn över nämndens verksamhet samt verksamhet hos invandrarbyrå. Med socialtjänst jämställs ärenden om bistånd åt asylsökande och andra utlänningar, ärenden om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar samt ärenden om tillstånd till riksfärdtjänst.I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Sekretess enligt första stycket gäller inte anmälan eller beslut i ärenden om ansvar eller behörighet för personal inom hälso- och sjukvård. Denna lag träder i kraft . örslag till Lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) Härigenom föreskrivs att 57 § socialtjänstlagen (1980:620) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 57 § har rätt att av de allmänna försäkringskassorna eller erkända arbetslöshetskassorna få uppgifter om ekonomisk hjälp som har lämnats till enskilda, som har ärenden hos nämnden. har rätt att av de allmänna försäkringskassorna eller erkända arbetslöshetskassorna få uppgifter om ekonomisk hjälp som har lämnats till enskilda som har ärenden hos nämnden. har vidare rätt att få uppgifter som lämnats till kommunen i ärenden om ekonomisk hjälp enligt lagen (1992:000) om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar. Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , af , , , , , , , , , P. , Proposition om introduktionsersättning till flyktingar och vissa 1 Inledning I regeringens proposition om samordnat flyktingmottagande och nytt system för ersättning från staten till kommunerna m.m. ( prop. 1989/90:105, SfU 21, rskr.281) redovisades ett program för att underlätta för flyktingar att snabbare få en fast förankring i svenskt arbets- och samhällsliv och därmed minska deras beroende av samhällets stöd. Vidare föreslogs ett nytt system för ersättning till kommunerna för flyktingmottagandet. Förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. trädde i kraft . De flyktingmottagande myndigheterna skall - enligt det program för flyktingmottagande som redovisades i propositionen - i samråd med den enskilde flyktingen upprätta en individuell plan för hans eller hennes introduktion så snart som möjligt efter det att flyktingen tagits emot i en kommun. I samband med att förslaget om individuella introduktionsplaner för flyktingar utarbetades uppkom frågan om det inte skulle kunna gå att uppnå effektivitetsvinster genom en samordning av de olika former av samhällsstöd - socialbidrag, studiestöd och utbildningsbidrag - som kan förekomma under Vidare diskuterades om inte försörjningsstödet borde vara mer direkt relaterat till deltagandet i svenskundervisning, samhällsintroduktion, utbildning etc. I propositionen förordades att frågan om att införa en särskild introduktionsersättning skulle utredas närmare. och genomförde en arbetsgrupp inom med företrädare för , , och en förstudie om förutsättningarna för att införa någon form av introduktionsersättning för flyktingar. Arbetsgruppen diskuterade olika alternativ, bl.a. en för hela landet enhetlig introduktionsersättning som skulle lämnas i stället för alla andra tänkbara försörjningsstöd. Ett sådant system skulle emellertid bli mycker detaljstyrande och komma att inkräkta på kommunernas frihet att själva välja nivå på ersättningen. I stället förordades därför ett mer begränsat alternativ att kommunerna skulle ges laglig möjlighet att betala ut ersättning - introduktionsersättning - till flyktingar och vissa andra utlänningar i annan form än socialbidrag. Kommunerna skulle därigenom kunna bestämma nivå på ersättningen och organisera utbetalningen utifrån de lokala förutsättningarna. I förekommande fall borde en samordning av olika ersättningar kunna göras utifrån en överenskommelse mellan kommunen, , den enskilde flyktingen m.fl. Arbetsgruppens förslag till en ny lag om introduktionsersättning till flyktingar och vissa andra utlänningar har redovisats i departementspromemorian (Ds 1991:79) Introduktionsersättning till flyktingar och vissa andra utlänningar. Departementspromemorian har remissbehandlats. förteckning över de remissinstanser som lämnat synpunkter bör fogas som bilaga till protokollet. Remissyttrandena och en sammanställning av dem finns tillgängliga i ärendet (Ku 91/64/Ip). Jag kommer i det följande att redovisa ett förslag till en ny lag om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar samt till ändringar i kommunalskattelagen, sekretesslagen och socialtjänstlagen. Jag vill i detta sammanhang nämna att regeringen beslutade tillkalla en särskild utredare (dir. 1992:25) för att se över det nuvarande systemet för mottagande av asylsökande och flyktingar. Utredaren skall bl.a. undersöka hur frivilligorganisationerna - efter överenskommelse med kommuner och invandrarverket - skulle kunna ta över en del av de uppgifter som sköts av kommunerna. Som en följd av de framtida förändringar i flyktingmottagandet som jag har aviserat i direktiven till den särskilda utredaren kan den lag om introduktionsersättning som jag nu föreslår i vissa avseenden senare behöva ändras. Även den översyn av socialtjänstlagen (1980:620) som görs av kan få konsekvenser för reglerna om 2 Överväganden och förslag 2.1 Introduktionsersättning till flyktingar och vissa andra Mitt förslag: Kommunerna skall ges möjlighet att betala ut introduktionsersättning till flyktingar och vissa andra utlänningar som inom ramen för det kommunala flyktingmottagandet tas emot i en kommun. Promemorieförslaget överensstämmer med mitt förslag Remissinstanserna: Flertalet av remissinstanserna ställer sig i princip bakom förslaget om att kommuner skall ges möjlighet att betala introduktionsersättning till flyktingar och vissa andra utlänningar inom ramen för det kommunala anser att frågan om hur försörjningsstöd till flyktingar bör utformas i stället bör övervägas i samband med den allmänna översynen av i anser i sitt remissvar att det är lämpligare att kommunens möjlighet att ställa krav regleras i socialtjänstlagen i stället för att särlagar skapas för flyktingar. Även är i princip emot att flyktingar särskiljs från samhället i övrigt genom särlagar. Skälen för mitt förslag: Allmänna överväganden Som har nämnts har en arbetsgrupp och våren 1991 genomfört en förstudie om förutsättningarna för att införa en introduktionsersättning för flyktingar. Jag finner liksom arbetsgruppen att en sådan ersättning bör kunna få flera positiva Det gäller bl.a. - den enskilde flyktingens motivation att aktivt delta i ett introduktionsprogram, - omgivningens attityder samt - organisation, administration och effektivitet. Jag är emellertid medveten om att det kan finnas en del tänkbara negativa effekter. Jag kommer i det följande att närmare belysa de positiva och negativa effekter man kan anta att ett system med introduktionsersättning till flyktingar och vissa andra utlänningar i stället för socialbidrag kan komma att medföra. Den enskilde flyktingens motivation Enligt 6 § socialtjänstlagen (1980:620) har den enskilde rätt till bistånd av kommunen för sin försörjning och livsföring i övrigt om hans behov inte kan tillgodoses på annat sätt. Biståndet skall tillförsäkra den enskilde en skälig levnadsnivå. behov av socialbidrag bestäms efter en individuell prövning. efter bosättning i en kommun är en flykting som regel helt beroende av socialbidrag för att klara utgår ofta socialbidrag som ett komplement till andra stöd upp till en skälig Dagens system med socialbidrag som normal försörjningskälla under den kan vara passiviserande och ge fel signaler till flyktingar som kommer till . Det gäller även om man i kommunerna kan ställa krav på att flyktingen skall medverka i olika aktiviteter under den tid som socialbidrag beviljas. Många socialförvaltningar tillämpar en metod där man minskar socialbidraget för dem som utan giltiga skäl uteblir från aktiviteter i introduktionsplanen. en särskild introduktionsersättning tydligare än socialbidrag bör kunna kopplas till deltagande i ett introduktionsprogram och utbetalas på ett sådant sätt att den ökar motivationen hos utlänningen att delta i programmet. För detta talar också de flesta remissinstansernas gensvar. har i sitt remissvar påpekat att många flyktingar från starten givits en belastande kategorisering som socialbidragsklienter och inordnats i rutiner och system för långvariga socialbidragstagare. Det har, enligt , inte sällan bidragit till en onödig passivisering och klientisering av flyktingarna. En introduktionsersättning som betalas under en bestämd introduktionstid skulle kunna vara lättare att förstå och bättre för den enskilde flyktingen genom att den fordrar att han eller hon själv är aktiv och deltar i svenskundervisning, Enligt min uppfattning skulle det kunna stärka självkänslan hos flyktingen genom att han eller hon får en ersättning som en följd av en kontraktsbunden motprestation. utgår från att de krav som ställs på flyktingens deltagande i ett introduktionsprogram tar sin utgångspunkt i såväl flyktingens behov och möjligheter som de flyktingmottagande myndigheternas kompetens att ge introduktionen ett sådant innehåll att den enskilde flyktingen kan komma igång med utbildning och arbete. Omgivningens attityder Jag anser att en introduktionsersättning bör kunna ha en positiv inverkan även när det gäller attityder från omgivningen genom att kravet för att få ersättning är kopplat till en motprestation. bör i normalfallet inte kunna beviljas socialbidrag till den som utan giltig anledning avbryter introduktionsprogrammet eftersom det normalt bör kunna krävas att den enskilde tillgodoser sitt försörjningsbehov genom att delta i ett introduktionsprogram. Organisation, effektivitet och administration Syftet med det system för statlig ersättning till kommunerna som infördes är att stimulera kommunerna att vidta aktiva åtgärder för att flyktingar snabbare skall kunna bli delaktiga i det svenska samhället och klara sin försörjning på egen hand. Kommunerna får genom schablonersättningen möjlighet att prioritera de åtgärder för att underlätta flyktingarnas integration som lokalt bedöms vara mest angelägna och verkningsfulla. Det är därför naturligt att kommunerna liksom skall svara för I samband med det förberedande arbetet med det nya ersättningssystemet var det många kommuner som efterfrågade alternativa former för utbetalning av försörjningsstöd till flyktingar. Flera kommuner ville dessutom göra organisatoriska förändringar av flyktingmottagandet och bl.a. skilja ut En viktig grundtanke var att flyktingar i regel är handlingskraftiga människor och att behovet av stöd beror på att de är nya i . kompetens bör därför i stället förbehållas personer som har ett större behov av sociala stödinsatser. uppgifter inom fullgöras av den eller de nämnder som kommunfullmäktige bestämmer. Därmed kan kommunerna organisera sitt flyktingmottagande efter de förutsättningar som lokalt bedöms vara Eftersom kommunerna inte får betala ut bidrag till enskilda utan lagstöd måste emellertid bidrag till flyktingar betalas ut enligt bestämmelserna i socialtjänstlagen (1980:620). Jag anser liksom arbetsgruppen och flera remissinstanser att kommunerna bör ges möjlighet i lag att bevilja ekonomisk ersättning i annan form än socialbidrag vilket bör innebära att kommunen får en ökad frihet att utforma och organisera utbetalningen av det ekonomiska stödet till flyktingar på det sätt som bedöms vara mest effektivt. Det är också min uppfattning att lagen bör ha en sådan konstruktion att den lämnar stor frihet för den enskilda kommunen att dels välja om man vill använda sig av möjligheten att betala ut introduktionsersättning, dels välja hur ersättningen skall utformas.