prop · GG03250 · 1992-12-31 00:00:00 — Remissyttrandenhar kommit in från (), ,, (), (),i skolan (), Verket för högskoleservice(VHS), (JämO), , Tekniskahögskolan i , Högskolan för lärarutbildning i ,, i , ,/, /, ,, , ,, , , Universiteteti , . , iUmeå, , /, ,, , , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , och kommuner,, och läns landsting, KungligaVetenskapsakademien, , , (), (), , (), (), (),i (LO), (), ,, och Skola (RHS),i , för Sverigesvuxenstuderande (), Elevkårernas centralorganisation (ECO), SverigesFörenade Studentkårer (SFS), Ekumeniska Skoldelegationen, (), (), , Ungdomar och Vuxna (FUB), /, ochskrivsvårigheter (FMLS), Föräldrar för ordblinda barn. , , Föreningen lärare iekonomiska ämnen. Föreningen lärare i samhälls-och socialkunskap. Lärare imoderna språk (LMS). Dessutomhar yttranden kommit in från ett femtiotal sammanslutningar, föreningar etc.samt enskilda. 1 Allmänna synpunkter på beredningens förslag Prop. 1992/93:250 Betygsberedningenföreslår att ett nytt kunskaps- och målrelaterat R-|oc,q 4 betygssystemskall införas, där elevens faktiska prestationer skall bedömas. Grunden förbetygssystemet skall vara att kunskapsutvecklingen betraktas som en process.Betygsstegen anger en progression inom respektive ämne från grundläggandekunskaper till ett avancerat kunnande, som i många fall inte nås förrän islutet av gymnasieskolan. Majoriteten av remissinstanserna hälsar medtillfredsställelse förslaget att avskaffa det relativa betygssystemet ochersätta det med ett mål- och kunskapsrelaterat betygssystem. De flesta ställersig även bakom beredningens allmänna utgångspunkter om kunskapsutveckling ochlärande. Trotsden lovvärda ansats som remissinstanserna uppfattar i Betygsberedningensförslag ser sig de flesta tvungna att avvisa förslaget i dess nuvarande form,främst på grund av den föreslagna progressionen och de generella kriterier somutformats för de olika betygsstegen, men också på grund av den bristandeöverensstämmelsen med vad som sägs i förslag. Förslagetuppfattas vidare som motsägelsefullt och svårt att förstå och därigenomsvårgenomförbart i praktiken, samt långt ifrån fårdigt. Därför anser mångainstanser att det är angeläget att betygsfrågan utreds vidare. pekar på att det är särskilt angeläget att ett nyttbetygssystem blir så enkelt och lätt att förklara för lärare, elever ochallmänhet, att det inte genom felaktiga tolkningar och tillämpningargår samma öde till mötes som det relativa systemet. Sågott som samtliga remissinstanser vänder sig emot den progressionsuppbyggnadsom beredningen föreslår. Enligt den tolkning flertalet instanser gör avförslaget skulle resultatet bli att de högsta betygen inte blir aktuella attanvända förrän i årskurs 3 i gymnasieskolan, om ens då, vilket uppfattas sommeningslöst. Flertalet instanser förordar därför skolformsrelaterade betyg. Atthela betygsskalan skall kunna utnyttjas vid varje betygstillfälle understryksav bl.a. , och flera kommuner, Göteborgsuniversitet påpekar dessutom att utredningens förslag bygger på två oförenligaprinciper, dels principen om kunskapsprogression, som egentligen bara skallvara tillämplig för avgångsbetyg, dels principen att lärarna lokalt skallarbeta fram kriterier för terminsbetyg. anser att det i principblir omöjligt för lärarna, att specificera kriterier i olika ämnen och förolika årskurser som stämmer med de sex generellt definierade kvaliteterna förårskurs 9 i och årskurs 3 i gymnasieskolan, Uppsalauniversitet anser det oacceptabelt att införa ett betygssystem, där eleven vidvarje betygssättningstillfälle skall jämföras med de ulti-mativa kunskapsmålenför skolväsendet eller skolformen som helhet. Det är i stället självklart attelevernas prestationer måste bedömas i förhållande till konkreta, klartformulerade och för lärare, elever och för- åldrar förståeliga kravför respektive ämne på de nivåer där betyg skall Prop. 1992/93:220 sättas. Bilaga 4 påpekar att detföreslagna systemet mindre än någonsin kommer att kurma motivera eleverna,eftersom de högre betygen kan nås först i årskurs 9 eller . Ingen hänsynhar tagits till elevens behov av förstärkning nära i tiden, utan beredningenförutsätter att varje enskild individ på varje mognadsnivå har ett mycketlångt studieperspektiv. Även informationsvärdet av betygen före årskurs 9 blirlågt under sådana förhållanden. Fleraremissinstanser påpekar att oklarhet råder om hur progressionen tar siguttryck i det korta perspektivet, läsåret, i förhållande till den totalautbildningstiden. Så framhåller exempelvis att systemet med lokalamål jämsides med nationella skulle kunna innebära olika kravnivåer i olikaårskurser, och att betygsskalan därmed får olika innebörd under en skolform ochi slutet av en skolform. Även uttrycker farhågor för attsvaga elever kan få positiv förstärkning under arbetets gång men "klassasut" vid betygssättningen enligt de nationella kriterierna. Förbundetanser att samhället inte får ge så motstridiga signaler. Alternativaförslag till betygssystem har presenterats av Avdelningen för språkpedagogikvid . 2 Antal betygssteg, betygsstart, beteckningar Betygsberedningenföreslår sex betygssteg. Mångaremissinstanser påpekar att antalet betygssteg som i realiteten blir möjligaatt använda i är färre än sex, om man skall följaBetygsberedningens resonemang om kunskapsprogression. Tvåtredjedelar av det trettiotal remissinstanser som berört frågan förordar färrebetygssteg än sex, framför allt i gymnasieskolan. LO anser att fyra nivåerräcker med tanke på det merarbete lärarna måste lägga ned på en så ytterstsofistikerad bedömning som sex steg innebär. Den arbetstiden anser LO kan varabättre utnyttjad i undervisningssituationen. RHS påpekar risken med en orimligprovtäthet för att verifiera rätt betygsnivå vid alltför många steg. Ungefären tredjedel anser att betygsstegen skall vara fler än sex. kommunföreslår t.ex, tolv steg med motiveringen att det enstaka betyget blir mindreavgörande med ett större antal steg, som det blir lättare att sättabetyg. Även påpekar att betygens värde och tillförlitlighet ökarmed antalet steg på skalan. LR föreslår en 7-gradig betygsskala som skall kunnaanvändas fullt ut på varje kurs och i varje ämne i både ochgymnasieskolan, men med olika kriterier anpassade efter realistiska krav irespektive skolform. ett system där läraren dels bedömer ele- Prop. 1992/93:220 vemaskunskaper med utyttjande av tre kvalitetskategorier, dels bedö- Prop.1992/93:250 mer elevernas takt att utveckla sina kunskaper i tre kvaliteter. Pådet Bilaga 4 sättet kan man utnyttja nio olika benämningar för lärarnasbedömning av elevernas kunskapskvalitet. Avdelningenför språkpedagogik vid presenterar ett förslag till ettniogradigt betygssystem. Det nya i förslaget är att det är nivårelaterat ochsägs därmed i princip överensstämma med det system som tillämpas inom komvux.Även andra remissinstanser, t,ex. kommun och ECO, anser att detbetygssystem som gäller för komvux är att föredra. 2.2 Betygsstart och betygsfrekvens Betygsberedningenföreslår att betyg skall sättas terminsvis från och med höstterminen i årskurs7, förutsatt att stadieindelningen i inte ändras. Knappthälften av de ca 60 remissinstanser som yttrat sig i frågan anser att betygbör ges tidigast från och med årskurs 7 och stöder därmed i principBetygsberedningens förslag. En stor grupp förordar senare, medan något färreförordar tidigare betygsstart. Danderydskommun framhåller att betygsstarten måste ske tidigare än i årskurs 7, eftersomfå betygssteg och en sen betygsstart innebär att varje betygstillfälle ses somnågot mycket dramatiskt och viktigt. Därför anser att betyg bör gessenast i årskurs 5 med möjlighet till tidigare betygsstart för de kommuner somså önskar. , som understryker att betyg som ges ofta hjälpereleverna att uppnå personligt ställda mål, och att betyg vid flera tillfällenavdramatiserar betygen, anser att det skall finnas möjlighet att efter varjekommuns/skolas eget avgörande ge betyg även i årskurserna 4 och 5. Synpunkterpå möjlighet att lokalt bestämma om och när betyg skall ges före årskurs 7framförs av flera andra kommuner. Fleraremissinstanser påpekar att betygsstart i årskurs 6 stämmer bättre överens medLäroplanskommitténs förslag till ny läroplan, medan andra, t,ex, SAF, tyckerdet blir bättre anpassning till förslag genom att geeleverna betyg i samband med kontrollstationen i årskurs 5. Skolledarförbundetkan tänka sig betyg t.ex. på vårterminen i årskurs 5 men då med en snävarebetygsskala. Hässleholmskommun understryker att kontrollen efter femte skolåret inte skall ses som ettbetyg utan som en kontroll av undervisningens effekter och vara grund förskolans åtgärder kommande år. Ettantal remissinstanser, däribland Lunds imiversitet, RHS och Oskarshamnskommim, anser att de betyg som sätts före avgångsbetygen bör vara en lokalangelägenhet, medan andra, t.ex, SFS och kommun, anser att betyg skallsättas och egentligen inte behövs i föreårskurs 9. anseratt det borde vara upp till varje enskild Prop. 1992/93:220 skola attavgöra när betyg skall ges och hur de skall se ut. Men trots det- Prop.1992/93:250 ta är det med tanke på behörighet och urval nödvändigt med ettcen- Bilaga 4 tralt system som anger från när betyg senast skall ges.Därutöver bör skolorna själva avgöra om och när betyg skall ges. Även anser att skolorna själva borde få välja former för utvärdering.Detta skulle passa bättre i ett skolsystem där skolorna själva väljerpedagogik och inriktning. Lärarförbundetkan inte finna några vägande skäl till varför man skulle införa flerbetygstillfällen i än vad som finns , utan anser i stället attbetygssättningens roll bör tonas ner i . Om betyg ges, skall dessakompletteras med en allsidig bedömning av elevens utveckling vid en personligkontakt mellan läraren, eleven och föräldrarna. Enbart betyg ger enligtLärarförbundet en ofullständig information om elevernas studieprestationer ochutveckling. Liknandesynpunkter framförs av t.ex. Bodens kommun, som vill ta arbetslivetsutvecklingssamtal som modell i skolan. Även kornmun förordarutvecklingssamtal, och påpekar att om betygen grundas på sådana kontinuerligasamtal kommer betyget inte som någon överraskning för vare sig elev ellerförälder. Högskolani föreslår att eleverna förutom betygfår två timmars nyanserad och personifierad information frånklassföreståndaren, där en värdering sker av elevernas kunskapskvalitet ochderas takt att utveckla kunskap. Denna individualiserade information skallförberedas genom samtal med olika ämnens lärare, så att klassföreståndaren kanföra fram kvalitetsbedömningarna på ett insiktsfullt sätt. Informationen börlämpligen även finnas i skriftlig form. Fleraremissinstanser förordar en mer eller mindre betygsfri grundskola. Botkyrkakommun påpekar att betyg för allt för många elever innebär misslyckande ochutslagning. En bättre metod än enstaka siffror och ord är regelbundna samtalkring elevens studiemål och resultat enligt den modell som är etablerad förpersonalutveckling på arbetsmarknaden. Liknande synpunkter framförs av demokratiserande och aktiverande skola (DAKS), Bodens kommunm.fl. förordar ett system med utbildningsbevis som fåsvid respektive gymnasieskolans slut och kontinuerliga samtal underhela skoltiden där elevens prestationer utvärderas. Beteckningarnautgör initialerna i betygsstegens benämningar vilka är Ännu icke godkänd/Ickegodkänd. Godkänd, Väl godkänd. Mycket väl godkänd. Framstående och Utmärkt.Flera remissinstanser föreslår att betygsstegen betecknas med siffror eller medbokstäver i stället för de av Betygsberedningen föreslagna benämningarna,eftersom i synnerhet stegen under godkänd kan uppfattas som värderande. AlnöHem och formulerar det så: "Det kantyckas vara bagatellartat om dåliga betyg delas ut i form av låga siff- Prop. 1992/93:220 ror eller negativa benämningar. Men för de elever som klararsig sämst, Prop. 1992/93:250 oavsett betygssystem, innebär det ytterligareen psykologisk belastning Bilaga 4 att vara Icke godkänd". påpekar att användningen avinitialema i benämningarna kommer att göra det svårt för den oinvigde, ochlikaledes i internationella sammanhang, att förstå de olika betygsstegensinbördes relationer. I stället föreslås att man använder bokstäverna A till F,Flera andra remissinstanser framför liknande synpunkter. Bl,a.Studiehandledarna i svenska vid Komvux i och Fransklärarföreningenpåpekar att det inte är självklart för alla svenskar att Utmärkt är ett högrebetyg än Framstående. 3 Godkänd och betyg därunder Betygsberedningenföreslår att för betyget Godkänd skall eleven ha för vardagligtsamhällsliv/yrkesliv och fortsatta studier nödvändiga kunskaper om och/eller iämnet och kunna visa detta i ord och handling. För betyg under Godkänd skallett steg finnas. Följden av Betygsberedningens förslag om kunskapsprogressionblir att eleverna i i stor utsträckning kommer att få betyget Ännuicke godkänd. Många av remissinstanserna hävdar att risken är stor att eleverdärigenom slås ut. Informationsvärdet av betyget blir inte heller särskiltstort. Skolverketanser inte att godkändgränsen kan kopplas tiU om en individ har acceptabelkunskapsnivå för att kunna fungera i samhället. Många andra remissinstanserframför samma synpunkt, t.ex. , som hävdar att ettbetygssystem i en obligatorisk skola inte bör klassificera kunskaper somacceptabla eller oacceptabla ur en samhällelig aspekt, utan nöja sig med attfinna benämningar över vilken kvalitet kunskaperna har. Fleraremissinstanser föreslår att betyg före avgångsklassen inte skall ges förrännivån Godkänd är uppnådd. , , Piteåkommun. Rädda barnen och framhåller att ett betygssystemför en obligatorisk skola inte skall orrrfatta betyget Icke godkänd.Trelleborgs kommun hävdar att konsekvensen av att det är kommunens och skolansansvar att alla elever som lämnar har uppnått de mål som krävs förbetyget Godkänd borde bli att det aldrig bör bli aktuellt med betyget Ickegodkänd. anser att det faktum att en obligatoriskskola avlämnar icke godkända elever till samhället snarare måste ses som ettunderbetyg för skolan och samhället än för eleverna. 4 Användningen av betygsnivåerna Prop, 1992/93:220 Prop, 1992/93:250 Betygsberedningenföreslår att endast de nivaer/steg används som R;iat,a 4 motsvararsådana kvaliteter som eleverna faktiskt visar upp. Deflesta remissinstanser tolkar förslaget så att följden blir att endast ettfåtal steg på betygsskalan kommer att utnyttjas i . Detta är majoritetennegativt inställd till. Man anser att betygsskalan skall kunna användas fulltut på varje kurs och i varje ämne i både och i gymnasieskolan, mendå med olika kriterier. Den synpunkten företräds av , ,kommuner samt Högskolan för lärarutbildning i m.fl. Engenomgående synpunkt är att det inte är självklart att ett och sammabetygssystem bör användas i alla skolformerna, utan att betygen bör vararelaterade till den skolform i vilken de skall användas. Skolverketpåpekar att det noga bör övervägas om det räcker med ett mindre antal steg ivissa ämnen, t.ex. i yrkesämnen i gymnasieskolan och i ämnen med litet antalundervisningstimmar. Fleraremissinstanser pekar på den bristande samstämmigheten mellan å ena sidanriksdagens och krav på en allt tydligare kursutformadgymnasieskola och å andra sidan Betygsberedningens krav på betygssystemetsutformning. Betyg i kursindelade ämnen bör sättas i relation till de kursersom studerats i stället för till ämnet. Betygsberedningenhar formulerat generella kriterier för sex betygsnivåer, som skall avsesamtliga ämnen. Till dessa skall fogas ämnesspecifika kriterier som anslutertill kursplanen i respektive ämne. I förhållande till de undervisningsmål ochdet stoffurval som görs på lokal nivå skall kriterier för de olikabetygsnivåerna arbetas fram lokalt på skolan. Ett stort antal remissinstanser,däribland , , , , Malmökommun och RHS, avvisar tanken att det skulle finnas sex generella kvalitativanivåer i kunskapsutvecklingen, som gäller alla elever och i samtliga ämnen.Göteborgs universitets uppfattning är att det inte finns en naturlig ochicke-godtycklig gemensam kunskapsstruktur för alla ämnen - från matematik tillt.ex. slöjd eller musik. Även Läroplanskommitténs ämnesexperter ställer sigtveksamma till om de kvalitativa steg som beredningen anser sig kunnaidentifiera i den generella kunskapsutvecklingen är tillämpliga i ämnenamatematik, musik eller svenska. Placeringen på ett visst betygssteg är resultatet av en sammanvägningav flera möjliga dimensioner i kunskapsutvecklingen. Kunskapsutveckling harockså en kvantitativ dimension. En ytterligare faktor som komplicerar bildenär undervisningstiden. tén att ämnesexperter fårutveckla en ordnande princip för den kvalita- Prop. 1992/93:220 tivakunskapsutvecklingen i ämnet inom ramen för de mål som under- Prop.1992/93:250 visningen i ämnet skall sträva mot. Denna princip bör sedankomplette- Bilaga 4 ras med en kvantitativ dimension och relateras till dengaranterade tiden i ämnet. Majoritetenav remissinstanserna anser att de föreslagna kriterierna är alltför abstraktformulerade och medför en intellektualisering av undervisningen. Såpåpekar t.ex, kommun att kraven på Godkänd är för höga för mångagrundskoleelever, och , anser att kriterierna för de högrebetygsstegen snarare leder tanken till än till barn-ochungdomsskolan. att det rimligen måste vara skolans krav somskall uppfyllas, och inte de krav som skulle kunna uppfyllas om man utgår frånden kunskap om och i ett ämne som faktiskt finns tillgänglig i samhället. Föreningenför en demokratiserande och aktiverande skola (DAKS) påpekar att förslaget ärensidigt inriktat mot det verbala/abstrakta, medan saknar denmotoriska liksom den emotionella utvecklingen i definitionerna. Flerakommuner, däribland , anser att skillnaderna mellan olikabetygssteg är hårfina och svåra att tyda. Ett mål- och kursrelateratbetygssystem måste bygga på betygsnivåer som kvalitativt skiljer sig tydligtfrån varandra och som är jämförbara när det gäller kunskapsnivå, 5.2 Formulerade och för berörda parter kända kriterier Betygsberedningenföreslår att betygskriterierna skall vara formulerade och från början kända avelever, föräldrar och avnämare. Majoritetenav de remissinstanser som tagit upp frågan instämmer i förslaget. Däremotpåpekar många, att det är väsentligt att i så fall formulera kriterierna såatt de är möjliga att förstå. Vissaremissinstanser, t.ex, och , påpekar att detta kräver tidför information och samtal som kommer att ta undervisningstiden i anspråk.Enligt RHS bör ansvaret för denna information ingå i rektors uppgifter. Elevorganisationenär den enda remissinstans som vänder sig emot förslaget. Elevorganisationenaccepterar inte att någon ämnesexpert i samarbete med någon byråkrat påSkolverket bestämmer och formulerar det man skall lära sig. I stället för attmeddela eleverna ett i förväg bestämt och formulerat ämnesinnehåll handlarmycket av skolans verksamhet om att göra eleverna delaktiga i en gemensamkunskapsprocess, så att de själva kan ta över processen och styra sin egenutveckling. 6 Jämförbarhet Prop. 1992/93:250 Betygsberedningenföreslår att jämförbarheten i betygssattningen i pjjioCTa 4 förstahand skall upprätthållas genom de ämnesspecifika kriterierna förbetygsnivåerna. När systemet har förankrats inom lärarkåren kan man förväntasig att bedömaröverensstämmelsen blir så god att betygen kan räcka för attupprätthålla jämförbarheten. Flertalet av de ca 20 remissinstanser som yttratsig i frågan ställer sig tveksamma inför möjligheten att uppnå jämförbarhet pådet sätt som Betygsberedningen föreslår. framhåller att nationella provär en viktig del i utvärderingen av utbildningen, vilket i sin tur är en förutsättningför att behålla en likvärdig utbildningsstandard över riket. Liknandesynpunkter framförs av flera andra remissinstanser, bl,a. ,och , som dessutom gärna ser attgymnasieinspektörer återinförs. SAFmenar att en central provbank kan ge exempel på godkändgränsen och högrebetygssteg både i och gymnasieskolan. För yrkesinriktade kurser arSAFs förbund beredda att ta fram prov. Fleraav remissinstanserna påpekar dessutom att det med tanke på den ökadeinternationaliseringen är synnerligen viktigt att det svenska betygssystemet ärjämförbart med andra länders system, och att betyg från kan översättastill andra språk. 7 Ordning och uppförande Betygsberedningenföreslår att betyg i ordning och uppförande inte skall ges, men lösa problem i skolvardagen. Majoriteten av deremissinstanser som kommenterat frågan stöder beredningens förslag att betyginte skall ges i ordning och uppförande. Däremot avvisar de flesta förslagettill formaliserade omdömen efter en färdig mall. LR anser att elevsamtal skall vara så lite formaliserade ochschabloni-serade som möjligt. De skall hållas när de behövs, dvs, även i akutasituationer. Samma synpunkter framförs av t.ex. RHS. Skolverketanser att samtal med elever bör utgå från behovet av ett kontinuerligt gensvarpå elevens skolarbete i sin helhet där elevens förmåga till självständigtarbete, kreativitet, samarbete, ordning, passa tider etc, är olika aspekter påelevens samlade prestationer som alla bidrar till resultatet i skolan och bra arbetsmiljö i skolan. anser vidare att det är synnerligenangeläget att bevara traditionen med de så kallade föräldrakvartarna. Skriftliginformation till föräldrar bör ses som ett komplement till det personligasamtalet. De samtal som beskrivs av Betygsberedningen är snarare exempel påkonfliktlösning, vilket naturligtvis är nödvändigt av och till i kontakternamed elever. Principen om erkärmande, förlåtelse, upprättelse och gottgörelsesom utgångspunkt för samtalkräver god utbildning och träning i samtalsme- Prop. 1992/93:220 todik föratt kunna hanteras på ett icke dömande sätt. Enligt /93:250 för lärarutbildning i ger principen omerkännande-förlåtelse- Bilaga 4 upprättelse-gottgörelse uttryck för ennegativ människosyn som leder till en fostran till medmänsklighet grundad påtvång och skuld. Fleraav remissinstanserna tar upp problemet med tystnadsplikt för skolan. Nackakommun föreslår att föräldrar skall kuima avsäga sig rättigheten att fåskriftliga omdömen om sina barns studieresultat, uppförande och ordning - dockinte betygen. Ettfåtal remissinstanser anser att betyg skall ges i ordning och uppförande. Täbykommun anser att krav skall ställas i skolan och att betygen är ett besked omhur dessa krav har uppfyllts. Därför bör betyg i ordning och uppförande gesfrån och med årskurs 1, men kompletteras med skriftlig information samtföräldrasamtal. SAF understryker vikten av att eleverna får förståelse för ochlär sig respektera de regler som gäller för ett fungerande arbetsliv och troratt sänkt betyg i uppförande och ordning kan vara ett sätt att säga ifrån påallvar. 8 Betyg som urvalsgrund Majoritetenav remissinstanserna delar inte Betygsberedningens uppfattning att betygensuppgift att ge ett rättvist underlag för urval håller på att bli inaktuell.Tvärtom hävdar många att betygen även fortsättningsvis kommer att utgöra enviktig del i ett första urval till både gymnasieskolan och högskolan. 8.1 Behörighet för gymnasieskolans nationella program Betygsberedningenföreslår att eleven skall vara godkänd i alla ämnen i för generellbehörighet till gymnasieskolans nationella program. Förslagettillstyrks i allmänhet, med vissa reservationer. Skolverketdelar principiellt Betygsberedningens uppfattning men vill betona vikten av attde elever, som av olika skäl inte blir godkända i något eller några ämnen,erbjuds individuell studieplanering i nära samverkan med föräldrar, avlämnandegrundskola och mottagande gymnasieskola. Halmstadskommun tillstyrker att begreppet generell behörighet införes. inte medger att alla behöriga elever in-tas på sittförstahandsval skall särskilt urvalsförfarande, som bestämmes lokalt,genomföras och detta skall utgå från de särskilda krav som bör ställas föraktuellt program.