prop · GG03159 · 1992-12-31 00:00:00 — Kommunerna anser att ett ensidigtkommunalt ansvar riskerar att leda till att handikappade definieras ut frånarbetslivet. Trettonhandikapporganisationer tillstyrker förslag om kommunalsysselsättningsgaranti. NHR tycker att det är svårt att se om det är kommuneneller som har det övergripande ansvaret för ett slutresultati sysselsättningskedjan. FUB understryker att verksamheten skall avse heldagför den som önskar detta och vid behov kunna kompletteras med annan verksamhetoch tillsyn. RFA pekar på ett stort behov av utveckling av alteraativa dagcenterverksamheterraed inriktning på personer med autism. TCOtillstyrker förslaget om sysselsättningsgaranti. Föreningen anser att staten bör behålla ansvaret för arbetsmarknadspolitiken,medan koraraunen endast skall ha ansvar för personer med svårarefunktionshinder. Omsorgens verksamhetsansvarigas riksförening (ÖVAR)konstaterar att daglig verksamhet inte får bygga på produktion och arbete, utanmåste präglas av variationsrikedom och flexibilitet. BräckeÖstergård anser att ungdomar i personkretsen lätt riskerar att fastna idagcentrer eller i olika sysselsättningsgrapper. Pingstförsamligeni anser att LSS bör vara så tydlig att det framgår att den dagligaverksamheten skall bedrivas utanför bostaden. Stockhohnsoch stödjer förslaget att inrätta arbetsanpassartjänsteri kommunema. anser att särskilda handläggare vidarbetsförmedlingarna bör ansvara för dessa frågor. och stödjer utredningens förslag omspeciella kontaktpersoner vid arbetsförmedlingaraa. Sollentunakommun anser att tilldelar kommunen en oklar uppgift ochatt arbetsanpassarens roll är oklar. ,NV och AMS anser att det är arbetsförmedlingen som skall svara för anvisning avarbete inom Sarahall, varför inga platser där bör ställas direkt till koraraunemasförfogande. Statskontoret menar att öronmärkta platser inom SamhaU kanresultera i ett ineffektivt resursutnyttjande. Kristianstadläns landsting tillstyrker en utbyggnad av platsantalet inom Sarahall och atten del av platser står till kommunemas förfogande. , , och Väster- bottens län landstinganser att det behövs en förändrad inriktning av Prop. 1992/93:159 Sarahallsverksamhet. är ytterst tveksamt till Bilaga 1.4förslaget att en viss del av Sarahalls platser skulle stå direkt till koraraunemasförfogande. menar att en utbyggnad av SamhaU börprövas noga i förhållande till platser inom reguljär arbetsmarknad. och tillstyrker en utbyggnad av anser att en del av platsema inom bör stå tillkommuneraas förfogande. Landskronakommun stödjer förslaget om en utbyggnad av och att en viss andel av platseraaöronmärks för komraunen. kommun anser att satsningar på Samhallbör göras inom sektorer där lönsamhet och produktionstänkande inte är likautpräglat som inom nuvarande verksamhet. DHR,HCK, RBU, RMR, RTP, SRF och HCK i anser det vara fel att slåfast en ökning av antalet platser inom . Förändringar skall varaberoende av det arbetsmarknadspolitiska läget. HCK anser att alla platser inoraSamhall skall förmedlas via arbetsförmedlingen. NHR föreslår en allraänkvoteringslag. RMT ifrågasätter om , med de krav sora satts upp ifrågaom arbetstider, är något för förbundets medlemmar. LOoch TCO avvisar utredningens förslag att kommuneraa skall kunna direktanvisapersoner till SamhaU. SKAF är tveksam till utökningen av och förordaristället en vidare satsning på och ett flexiblare lönebidragssystem.Företagarnas riksorganisation och anser detriktigt att byggs ut. Samhallbedömer att om en viss del av Sarahalls arbetstillfällen skall stå till kommuneraasförfogande kan det möjliggöra en mjukare övergång från t.ex. dagcenter tillarbete. Det kan också innebära en resursbesparing att arbetsförmedlingen intebehöver engageras i uppsökande verksamhet. 15.4 25-årsgräns för sjukbidrag och förtidspension RFVunderstryker det angelägna i att undvika förtidspensionering av unga handikappade.Verket anser att det ekonomiska stödet bör anknyta till det stöd som ges tillmotsvarande åldersgrapper i allmänhet föratom kompensation för merkostnaderföranledda av funktionsnedsättningen. Stockholmsoch tillstyrker en höjning av åldersgränsen förförtidspension till . Stockholmsstad och kommun anser att man inte får glömma det ekonomiska stödettill det mindre antal raänniskor under med raycket orafattandefunktionshinder som inte kan erhålla arbete. kommun menar attutredningen kunde ha prövat en högre gräns än för förtidspension. HCK,FUB och RMR framhåller att om man ändrar åldersgränsen försjukbidrag/förtidspension måste man också utreda vilka stödformer som skall införas istället. FUBpåminner om de personer som har så svåra Prop. 1992/93:159 skador attförvärvsarbete är ett orealistiskt krav. RHL stödjer förslaget Bilaga 1.4 omen lägsta åldersgräns för förtidspension. tillstyrker förslaget om en lägsta åldersgräns förförtidspension vid under föratsättning att arbetsmarknadspolitiskaresurser och studiebidrag ger möjlighet till försörjning. Försäkringskassornai och anser att gränsen försjukbidrag/förtidspension bör sättas vid . iSödermanlands län tillägger, i enlighet med Rehabiliteringsberedningensförslag, att möjlighet bör ges att vid "synnerliga skäl" bevilja ävenpersoner sjukbidrag/förtidspension. iÖstergötlands län föreslår en åldersgräns . allmännaförsäkringskassa bedömer att en absolut lägsta åldersgräns vid kan fåförödande konsekvenser ur försörjningssynpunkt för vissa grapper unga handikappade. AMSavvisar förslaget om särskilda inskolningsplatser, eftersom lönebidragetenligt styrelsen fyller sarama funktion. TCOär tveksam till förslaget om särskilda inskolningsplatser och menar att detflexibla lönebidraget fyller samraa funktion. Andrafrågor sora tas upp av remissinstansema är bl.a. boendeservice vid AMI-S(med särskilda insatser) utanför heraorten,arbetsbiträde i kombination med lönebidragsanställning, personlig assistans påarbetsplatsen samt behovet av flera nivåer av förtidspension och sjukpenning. Landstingenfår genom ett tillägg till 1 § HSL en skyldighet att tillhandahålla ochfinansiera hjälpmedel för den dagliga livsföringen och för egen vård ochbehandling. De blir därmed skyldiga att ha en organisation för kartläggningoch utprovning. Organisationen skall redovisas i en organisationsplan. Ensärskild satsning görs på hjälpmedel för frUid och rekreation. Detföreslagna tillägget i HSL stöds främst av statliga rayndigheter och avlandstingen. Ingen handikapporganisation stödjer utredningens förslag omtillägg till HSL. Mer än hälften av organisationema kräver en rättig- Prop.1992/93:159 hetslag även på detta område. Många remissinstanser anser attutred- Bilaga 1.4 ningens förslag ora ansvar inte är förenligtmed Ädel-reformen. ,, , , i , tillstyrker förslaget om ett tillägg till HSL.Socialstyrelsen bedömer att inte har beaktat det kommunalaansvar för hjälpmedel som följer av Ädel-reformen. Styrelsen framhåller vidareatt landstingen skall ha en organisation för kartläggning och utprovning avhjälpmedel oavsett vem som har kostnadsansvar. menar att det ärorealistiskt att samla alla typer av hjälpmedel under samma "tak" ochatt varje huvudman själv bör få avgöra hur organisationen skall utformas. NVanser att en ändring av HSL är en mer realistisk lösning än en rättighetslag,men ändringen bör kompletteras med en garanti rörande väntetiden för hjälpmedel.Försäkringsöverdomstolen tillstyrker utredningens förslag om tillägg i HSL, menframhåller att det ur den enskildes synpunkt möjligen hade varit bättre med enlagreglering sora innehöll möjlighet att överklaga. SHR föreslår en särskildrättighetslag. Länsrätten i föredrar ett tillägg i LSS.Rättighetslagen resp. LSS bör enligt länsrätten innehålla en överklagningsmöjlighet.SHR anser att hjälpmedel skall vara kostnadsfria. Arbetarskyddsstyrelsen anseratt man i varje enskilt fall får bedöma om arbetsgivaren, socialförsäkringeneller bör ta det ekonoraiska ansvaret för hjälpraedlen. Landstingsförbundetsamt , , , , och ,, , och tillstyrkerutredningens förslag. anser att det skall vara denhuvudman som bedriver hälso- och sjukvård som skall ha skyldigheten atttillhandahålla och finansiera hjälpmedlen. och länslandsting förespråkar en rättighetslag för hjälpraedel. Företrädare förvuxenomsorg och habilitering inom anser atthjälpmedlen bör regleras i LSS. ,, , , och tarupp konflikter rörande ansvarsfördelningen i förhållande till Ädel-reformen.Uppsala och läns landsting avvisar utredningens förslag med hänvisningtill Ädel-reformen. , , och länslandsting anser att staten skall ta kostnadsansvaret förhjälpmedelsverksamheten. Landstingsförbundetmenar att landstingens skyldigheter beträffande fritidshjälpmedel måstepreciseras för alt inte bli för orafattande och kostsamt. Staten måste tillföramedel i proportion till landstingens nya åtaganden. , ,, och , , , ochVästernorrlands läns landsting efterlyser tydligare förslag gällande avgränsningenoch finansieringen av hjälpraedel för fritid och rekreation. särat Kommunförbunden , och Norrbottenavvisar förslag om 19 1992/93. 1 saml Nr 159 tilläggi HSL med hänvisning till Ädel-reformen. 1992/93:159munförbund samt Kommunförbunden , och Bilaga 1.4län hänvisar till problem i förhållande till Ädel-reformen, men tar inte direktställning för eller emot någon modell. KommunförbundenSkaraborg och samt tillstyrker utredningensförslag om ändring i HSL trots problem i förhållande till Ädel-reformen. KommunernaEnköping, , , , och tUlstyrkerutredningens förslag om komplettering av HSL. föreslår atthjälpmedel skall regleras i en rättighetslag. kommun föreslåren reglering i LSS. Kommunerna , , , , Varbergoch hänvisar till den ordning som lades i samband med Ädelreformenoch anser att denna och förslag bör samordnas. Varbergskommun anser att man bör avvakta raed beslut till dess erfarenheter av Ädel-reforraenvunnits. HCK,DHR och ytterligare 19 handikapporganisationer avfäTdai utredningens förslag.De anser att hjälpmedel skall regleras i en rättighetslag raed överprövningsmöjligheter.HCK, RBU, RMT, RTP, SDR och SRF anser att staten skall ha det ekonomiskaansvaret för hjälpraedel. RMT, RTP och SRF föreslår finansiering viasocialförsäkringssystemet. HCK,NHR, RBU, RTP, RMR och SRF framhåller att hjälpmedel skall ordinerasavgiftsfritt. HCK i och RTP anser att Arbetsmarknadsverketskall ansvara för arbetstekniska hjälpmedel. NHR önskar ett samlat ansvar sommåste vara tydligt. DHR bedömer att ansvar för fritidshjälpmedelmåste kompletteras med öronmärkta pengar. HRF anser att hörselskadade måste hatillgång till fritidstekniska hjälpraedel för att kunna ta del av hörandeskultur och samhällsliv. ILCO anser att utredningen negligerat frågan om förbrakningsartiklar.Förbundet framhåller att man slår vakt om nuvarande hantering med finaniseringav förbrakningsartiklar via socialförsäkringssystemet. NHR och RBU anser att reglemaom bilstöd bör ses över. SKAFanser att utredningens förslag om landstingens ansvar måste koordineras raedkommunemas motsvarande uppgifter. Förbundet menar attutredningens förslag inte överensstämmer med Ädel-överenskomraelsen. Förbundetanser att avgiftema bör följa framtida avgiftssystem inom hälso- och sjukvårdenoch ingå i högkostnadsskyddet. Förbundet framhåller vidare att förslaget attutöka samhällets ansvar till att omfatta även hjälpmedel för fritid och rekreationär av stor betydelse. anser att hjälpmedelscentraleraa bör ha en stark koppling tillregionala centrer. anser att hjälpmedelscentralematillsammans raed hör- och syncentraler bör vara resurs- och kunskapscentrer inorasina områden. efterlyser också klarare regler för fritids- ochrekreationshjälpmedel. anser det angeläget att klargöra attskyldigheten i HSL rörande hjälpmedel avser samtliga personer Föreningen föreslår en rättighetslag och en direkt Prop.1992/93:159 staflig styming via raedelstilldelningen. SverigesFrikyrkoråd och Pingstförsamlingen i anser att rätten till hjälpmedel börregleras i LSS och ligga under landstingens ansvarsområde. Ändringargörs i 10 § och 35 § SoL raed syfte att klargöra och förverkliga följande mål: färdtjänstenskall utgöra ett komplement till kollektivtrafiken, länsfärdtjänst införs, ingenbegränsning av antalet resor eller tidpunkt för resande skall förekomma, egenavgiftenvid färdtjänstresa skall ej överstiga kollektivtrafiktaxan samt inga avgifterskall tas ut för ledsagare eller med-åkande bam. De kvalitativa förbättringamafinansieras i huvudsak genom ökade satsningar på servicelinjer och förbättrad tillgänglighet i kollektivtrafiken samt genom att ett system raedpartiell färdtjänstlegitiraation införs. Under utges ett stimulansbidragpå till kommuner och trafikhuvudmän för att påskynda utbyggnaden avfler servicelinjer m.m. Mångaav remissinstanseraa anser att färdtjänsten bör utredas inom ramen för enövergripande trafikutredning. Målen för färdtjänsten påverkas av beslut om t.ex.handikappanpassning av kollektivtrafiken. 17.1 Färdtjänsten i förhållande till kollektivtrafiken SHR,NV, TSV, , och i län berörutredningens förslag angående färdtjänsten. SHR anser att nu gällande lag om handikappanpassadkollektivtrafik raåste kompletteras med tvingande föreskrifter för attefterlevas. NV, och Statskontoret framhåller vikten av att servicelinjeraabyggs ut. Stockholmsläns landsting anser att de som endast kan använda färdtjänst bör få utökadtillgång till sådan, medan de som kan utnyttja den vanliga kollektivtrafikenbör få rainskad tillgång till färdtjänst. och tolv länsförbund har yttrat sig i fråga omfärdtjänsten. Kommunförbunden i län, ,län. , Kommunförbunden ,, , och avstyrker utredningens förslag. /93:159 instämmer i utredningens målsättning, men anseratt BUaga 1.4 förslaget är för detaljrikt för att överensstämma medkommunalt självbestämmande. 23kommuner har yttrat sig rörande färdtjänsten och kollektivtrafiken. KommunernaEnköping, , , , , och ärpositiva till utredningens förslag. i anser attde generella satsningar som föreslås är raycket angelägna för att minska detindividuella stödet. Kommunerna , , , , , ,, och avstyrker utredningens förslag. KommunernaEskilstuna och anser att lagen om handikappanpassad kollektivtrafikbör tillämpas. 15handikapporganisationer har yttrat sig och stödjer i huvudsak utredningensmålsättning och förslag. HCK och RTP erinrar om lagen om handikappanpassadkollektivtrafik, som de anser raåste förses med tvingande föreskrifter. Denyttre railjön, hållplatser och terrainaler raåste anpassas. Även RHL och RMR frarahållertrafikrailjöns betydelse. RBU påpekar att färdtjänsten inte bara skallkomplettera kollektivtrafiken utan också fungera som ersättning när man intekan förflytta sig som andra, t.ex. åka egen bil, cykla eller gå. RBU och SRFföreslår all färdtjänsten blir en obligatorisk uppgift för kommunen. menar att det inte kan vara rimligt att anpassa allakollektiva färdmedel så länge inte miljön i övrigt tillåter förflyttning. 17.2 Servicelinjer och partiell färdtjänstlegitimation NVanser att servicelinjeraa bör byggas ut och bli tUlgängliga i hela landet.Boverket, SHR och Statskontoret stödjer också utredningens förslag. Boverketoch SHR avstyrker förslaget ora hel och partiell färdtjänstlegitimation. KommunförbundenVästerbotten och menar att servicelinjer bara har raarginell effektmen raedför stora kostnader i glesbygdslän. Hallstahammarskommun är positiv till en utbyggnad av servicelinjerna genom stimulansbidrag.Sollentuna kommun framhåller att linjeraa i vissa fall har kunnat ersätta kortafärdtjänstresor. antar att differentieradfärdtjänstlegitimering raedför ökad administration. HCKanser att servicelinjer inte tillgodoser funktionshindrades behov av anpassadkollektivtrafik. DHR bedöraer att linjeraa rainskar resandet med färdtjänst.Båda anser dock att utredningen dragit för optimistiska slutsatser beträffandedifferentierad färdtjänstlegitimation. NHR påpekar att en utbyggnad avservicelinjer inte får leda till minskade krav på anpassning avkollektivtrafiken. RMT avstyrker förslaget om differentieradfärdtjänstlegitimation. RSMH framhåller att servicelinjer och anpassadkollektivtrafik inte är något alteraativ för den relativt stora grap- pen människor med fobier. RTPanser att differentierad färdtjänstlegi- Prop. 1992/93:159 timation är krångligt och orättvist. anser att besparingar inom färdtjänsten måste kunna kommahuvudmannen för servicelinjerna till godo. bedömer attservicelinjer kan bli en resurskrävande särlösning. PingstkyrkanHuskvarna menar att servicelinjesysteraet noga bör prövas och utvecklas innandet sker en utbyggnad i full skala. Göteborgsoch och är positiva tillförslaget om att införa länsfärdtjänst. KommunförbundetMalmöhus och tillstyrker förslaget om länsfärdtjänst.Kommunförbundet avvisar förslaget och menar att behovet kantillgodoses inom ramen för riksfärdtjänst. Ljusdalskommun antar att länsfärdtjänst kan raedföra enklare administration. NHRanser att färdtjänsten skall organiseras länsvis. RMT och SRF instämmer iutredningens förslag om länsfärdtjänst. RBU bedöraer att länsfärdtjänst minskarbehovet av riksfärdtjänst. RTP föreslår färdtjänst på lokal-, regional ochriksnivå liksom inora och . bedömer att förslaget om länsfärdtjänst skulle medföraatt av riksfärdtjänstresoraa skulle belasta lokala och regionala huvudmän.Svenska taxiförbundet kräver att taxinäringen får samma möjligheter tillsamordning som kommunema har vid länsvis upphandling av transporter så attsysteramässiga transportlösningar kan åstadkommas. 17.4 Regler gällande antal resor, restider och taxor Kopparbergsläns landsting anser att det inte skall finnas något högsta tak för antal resoroch att egenavgiften inte skall överstiga kollektivtrafiktaxan. konstaterar att utredningens förslag om taxor kan medföra atttrafikhuvudmannens beslut påverkar kommunernas kostnader för färdtjänsten raedande senares raöjligheter till påverkan begränsas. i länmenar att om egenavgifteraa i färdtjänsten binds i SoL blir det ett hinder isamutnyttjandet. Kommunförbunden och anser att avgiftenoch begränsningen för resors tidpunkt skall motsvara resor medkollektivtrafik. Kommunförbunden och anser att resp.kommun skall besluta om både omfattning av resande och om avgifter. Stockholmsstad och kommun anser att staten inte skall styra kommuneraas avgiftssättning.Kommunerna , och bedömer att utredningens förslag i vissadelar överstiger rese- servicenför övriga medborgare. anser att en be- Prop. 1992/93:159 gränsningav framför allt nöjesresor måste behållas, medan taxoraa kan Bilaga 1.4motsvara kollektivtaxa. RBUanser att man bör lagstifta för att minimera begränsningar i resoraas längd,antal, tidpunkt och förbeställningskrav. RBU och RTP framhållersärskilt att avgift inte skall få tas ut för ledsagare. SDR avvisar varje formav begränsning av färdtjänsten. avvisar förslaget om att inte ha några begränsningar ifråga om tidpunkt för resa . Om förslaget genomförs måste taxoraamotsvara kostnaderna för taxiresor eller privatbil på tider närkollektivtrafiken inte går. Länsstyrelseni län anser att utredningens kostnadsberäkningar är så bristfälliga attde inte kan utgöra underlag för en finansieringsgaranti. menar att kostnadsberäkningaraa bygger på osäkra antaganden ochiimehåller direkta felaktigheter som t.ex. i fråga om priselasticiteten. Härnösandskommun anser att kosmadsökningaraa för färdtjänst inte är finansierade iutredningens förslag. bedöraer att kostnadsökningaraa förföreslagna förändringar inte kan kompenseras av servicelinjer och förbättradkollektivtrafik. HCKmenar att stimulansbidraget endast kommer att täcka en liten del av kostnaderaaoch föreslår ett riktat stöd till färdtjänsten. Även RTP bedöraer attstimulansbidraget är för litet och menar att ansvars- ochfinansieringsprincipen bör tillämpas. SKAFifrågasätter utredningens kostnadsberäkningar och antaganden omresandefrekvens. SPF bedömer att det under en övergångstid behövs ett behovsrelateratstatsbidrag. Förbundet ifrågasätter också om brattokostnaden för färdtjänstminskar ora kostnadema för en kraftigt utvecklad kollektivtrafikräknas in. menar att stimulansbidragen inte är ett tillräckligtincitament för utbyggnad av servicelinjer och anser att finansiering avföreslagna åtgärder måste anges. 18 Fritid och rekreation innebär förslagen ora ökad satsning på uppsökande verksamhet,individuella planer, förbättrad färdtjänst, utökad tUlgång till hjälpmedel ochpersonlig assistans att funktionshindrades möjligheter att medverka i olikafritidsaktiviteter förbättras. Däratöver bör raedel avsättas till vissariktade fritidsinsatser. vidare göras på generellaåtgärder som möjliggör delaktighet i fritids-, Prop. 1992/93:159 kultur-och rekreationsliv. Ansvars- och finansieringsprincipen bör Bilaga 1.4tillämpas mer konsekvent. SHRanser att möjlighetema till deltagande i kulturlivet måste vidgas och påminnerom målen i "Kultur åt alla". Örebroläns laruisting anser att rätten till fritid, rekreation och kultur börlagstadgas för LSS:s personkrets. pekar påbetydelsen av att ansvar för fritiden och behov av särskilda fruidsinsatserbeaktas tydligare än vad som gjorts i utredningens förslag. Askersundskommun frarahåller betydelsen av integrerad verksarahet, men anser attvårdorganisationen bör ansvara för speciellt anpassade fritidsaktiviteter.Härnösands kommun framhåller att ansvars- och finansieringsprincipen skallvara vägledande och att fritidsnämnden skall ansvara för riktadefritidsinsatser. FUB,RBU, RSMH och RTP anser att fritid, kultur och rekreation måste bli enrättighet även för dem som inte bor i elevhem eller gmppbostad. NHR anser attden befinfliga lagstiftningen är för svag och efterlyser ett samlatansvarstagande för fritidsfrågoma. DHR kräver ett för arrangöreraa tydligtuttalat ansvar samt resurser för att kunna utnyttja projekterfarenheter ipermanent verksamhet. HRFoch SDR kräver utökat samhällsstöd till föreningslivet. NHR anser att frågan ombostadsanpassning i fritidshus bör behandlas i nästa betänkande. Förbundetföreslår att fritidsservice inrättas i varje kommun för praktisk hjälp underfritid och semester. RTP föreslår stöd till resurscentrer förfritidsaktiviteter som utrastas raed hjälpraedel. 5DÄ framhåller dövföreningamasoch olika specialförbunds stora betydelse för döva bl.a. därför att det saknas teckenspråkigaledare inom många av de fritidsaktiviteter som finns i samhället. Föreningaraabehöver dock ekonomiskt stöd för sin verksamhet. Föreningenför fritidstjänstemän inom omsorg och handikapp anser alt insatser rörandefritid, kultur och rekreation bör kunna begäras enligt LSS för att sätta presspå utveckling och verkställighet. bör kommuner eller landsting ta påsig del organisatoriska ansvaret för tillgängligheten och enmyndighet/förvaltning ansvara för insatseraa. /(Dokumentation, information, kultur) bedömer att det krävs förbättradinformation om tillgängligt fritidsutbud. Förbundet Furuboda kursgård och rehabiliteringscentrum anser att förslaget om attfritids- och rekreationshjälpmedel skall ingå i samhällets hjälpmedelsansvar ärav stor betydelse. Furuboda kursgård framhåller vidare forskningens betydelseinom området. anser att studieförbunden har ökathandikappades möjligheter till delaktighet inora fritids-, rekreations- ochkulturområdet och att de har en betydelsefull roll för möjligheteraa tillpersonlig utveckling. 19 Rättshjälp Prop. Rättshjälpslagenbör ändras så att det blir lättare att få rättshjälp hos förvaltningsdomstol iangelägenheter som rör socialförsäkringsförmåner, bistånd enligt SoL ellersärskilt stöd och service enligt LSS. Länsstyrelseni tillstyrker utredningens förslag och pekar på erfarenheter avatt kommunala handläggare snarare hänvisar till lokala riktlinjer ochekonomiska ramar än lagregler. Försäkringsöverdomstolen anser att förslaget omutbyggd rättshjälp måste övervägas i ett större sammanhang. Kammarrätten iGöteborg och JO konstaterar att den rättssökandes personliga förhållanden redanraed dagens regler skall beaktas vid beslut om rättshjälp. Statskontoret anseratt det rättsliga stödet bättre kan ges av handikapporganisationeraa.