prop · GG03220 · 1992-12-31 00:00:00 — Vissosäkerhet gäller de prognoser som förutser att det totala behovet av lärarekommer att öka . I början av perioden förutses behovetav tidigarelärare vara störst, men mot slutet av decenniet bör i ställetutbildningen av senarelärare ökas. Regeringenavser mot bakgrund av det anförda att noga följa utvecklingen vad gällerdet framtida behovet av lärare, liksom av behovet av förändringar ilärarutbildningarna. Ienlighet med den s.k. finansieringsprincipen bör kommuner och landsting inteåläggas nya uppgifter, utan att de ges möjligheter att finansieradessa på annat sätt än med höjda skatter. Om statsmakterna fattar beslut, sommedför utgiftsökningar för kommunsektorn, bör dessa således finansieras genomen ökning av statsbidragen, eller genom att staten fattar beslut som möjliggörbesparingar. Finansieringsprincipen innebär också att statsbidragen bör minskaom kommunerna fråntas skyldigheter eller om de till följd av regelförändringarfår möjlighet att bedriva en effektivare verksamhet. Regeringen bedömer att deförslag som lämnas i denna proposition Prop. 1992/93:220 inte är av den art attde medför några ökade utgifter för kommunerna. Visserligen kan kostnadsbildenförändras genom den nya timplanen. Det ökade utrymmet för elevens och skolansval skulle kunna medföra ökade kostnader för skolverksamheten om valen ledertill flera små undervisningsgrupper. Å andra sidan kombineras den ökadevalfriheten med en betydande frihet i fråga om hur man planerar ochgenomför verksamhet. En ökad flexibilitet och förbättrade möjligheter tilllokala anpassningar präglar för övrigt hela timplaneförslaget. Sammantagetleder detta till att förutsättningarna ökar för en rationell ochkostnadseffektiv verksamhet. Regeringens bedömning är således att de förslagsom har lämnats i propositionen generellt sett inte medför ökade utgjfter förkommunema. Det kan emellertid inte heller göras gällande att följden avförslagen blir sådana regelförändringar att de med stöd avfinansieringsprincipen skulle motivera någon minskning av de kommunalabidragen. Ienlighet med vad som har anförts har inom Utbildningsdepartementetupprättats förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100). 6 Specialmotivering Förslag till ändring i skollagen 2§ Alla barn och ungdomarskall, oberoende av kön, geografiskt hemvist samt sociala och ekonomiskaförhållanden, ha lika tillgång till utbildning i det offentliga skolväsendetfor barn och ungdom. Utbildningen skall inom varje skolform vara likvärdig,varhelst den anordnas i landet. Utbildningenskall ge eleverna kunskaper och färdigheter samt, i samarbete med hemmen,främja deras harmoniska utveckling till ansvars-kännande människor ochsamhällsmedlemmar. I utbildningen skall hänsyn tas till elever med särskildabehov. Verksamheteni skolan skall utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiskavärderingar. Var och en som verkar inom skolan skall främja aktning för varjemänniskas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö. Särskilt skall densom verkar inom skolan bemöda sig om att hindra varje försök från elever attutsätta andra för kränkande behandling. Itredje stycket har tagits in ett tUlägg att den som verkar inom skolan särskiltskall bemöda sig om att hindra varje försök från elever att utsätta andra förkränkande behandling. Bestämmelsen avser sålunda mobb-ningsförsök både motandra elever och mot exempelvis skolpersonal. De närmare skälen förtillägget, som framför allt syftar till att stävja Prop. 1992/93:220mobbning, har behandlats i avsnittet 3.7. 9§ Det offentliga skolväsendet för vuxna skall ge vuxna tillfälle att i enlighetmed individuella önskemål komplettera sin utbildning. Härigenom skall främstde som erhållit minst utbildning få möjlighet att stärka sin ställning iarbetslivet och i det kulturella och politiska livet. Utbildningen skall inomvarje skolform vara likvärdig, varhelst den anordnas i landet. Verksamheten inom det offentliga skolväsendet for vuxna skall utformasi överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar. Var och en somverkar inom det skolväsendet skall främja aktning för varje människas egenvärdeoch respekt for vår gemensamma miljö. SärskUt skall den som verkar inomskolväsendet bemöda sig om att hindra varje försök från elever att utsättaandra for kränkande behandling. TiUäggeti andra stycket stämmer överens med vad som enligt 1 kap. 2 §föreslås skall komma att gälla för det offentiiga skolväsendet för bam och ungdom. Bakgrunden till bestämmelsen har behandlats i av snittet 3.7. 3 §Grundskolan skall ha nio årskurser. Utbildningeni varje årskurs skall bedrivas under ett läsår. Varje läsår skall delas upp påen hösttermin och en vårtermin. Eleverna i skall ha en i huvudsak gemensam studiegång, ominte annat följer av föreskrifter som meddelas av regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer. Iavsnittet 3.5 föreslås att den nuvarande stadieindelningen i skallupphöra. 1 3 a § Vissa bestammelser om utbildningens omfattning i (timplan) framgår av bilaga 3. Regeringen eller den' myndighet som regeringenbestämmer får 1.meddela de närmareföreskrifter angående tillämpning av timplanen som behövs, 2.göra begränsadeavvikelser från timplanen, om det finns särskilda skäl. ny paragraf, 3 a §, och i en ny bilaga, bilaga 3, har tagits in bestämmelserom utbildningens omfattning, dvs. Timplanens struktur och innehållhar behandlats utförligt i avsnittet 3.5. Övergångentill den nya timplanen behandlas i punkt 2 i övergångsbestämmelserna. Iavsnittet 3.5 har betonats vikten av att även elever inom det övriga offentligaobligatoriska skolväsendet garanteras en minsta undervis- Regeringen ellerden myndighet som regeringen bestämmer Prop. 1992/93:220 kommer därför att medstöd av bemyndigandet i 15 kap. 1 § skollagen fastställa timplaner försärskolan, specialskolan och sameskolan. timplan kommer därvidatt tjäna som utgångspunkt, men timplanerna måste givetvis anpassas tillförhållandena vid de tre skolformerna, vilket också framhålls i rriotiveringeni avsnitt 3.5. 3§ Specialskolan skall for utbildning på grundskolenivå ha tio årskurser. Stadieindelningenföreslås upphöra i samtliga skolformer inom det offentliga obligatoriskaskolväsendet (avsnitt 3.5). 11 §Fristående skolor som avses i 1 och 5 §§ skall i fråga om sin utbild ning för skolpliktiga elever stå under tillsyn av . Skolor na är skyldiga att delta i den uppföljning och utvärdering av skolväsen det som genomfors av . Fristående skolor som avses i 1 § är vidare skyldiga att delta iriksomfattande prov i den utsträckning som föreskrivs av regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer. Skolorna är också skyldiga att informeraeleverna och deras värdnadshavare om elevens resultat vid sådana prov. Fråganom skyldighet för fristående skolor som är godkända för vanlig skolplikt attgenomföra riksomfattande ämnesprov i svenska och att informera elev och hem omelevens resultat på proven har behandlats i avsnittet 3.6.4. Det framgår däratt skyldigheten inte skall gälla för fristående skolor med internationellinriktning. 12 §Om en fristående skola som avses i 1 och 5 §§ inte längre uppfyller kraven för godkännande och brist:erna inte avhjälps efter påpekande för huvudmannen, skall godkännandet återkallas. Detsamma gäller om en fristående skola trots påpekande inte iakttar sin skyldighet enligt 11 § att delta i uppföljning och utvärdering samt riksomfattande prov. Det samma gäller också om skolan åsidosätter sin skyldighet att lämna infor mation om proven. Återkallandebeslutas av den myndighet som beslutar om godkännande. Denutvidgade skyldigheten för ftistående skolor i det nya stycket i 11 § får tillföljd att ändringar måste göras också i 12 §. Ikraftträdande-och övergångsbestämmelser Prop. 1.Denna lag träder i kraftden , såvitt avser 1 kap. 2 och 9 §§ och i övrigt . 2.Bestammelsema i 4 kap. 3a § tillämpas första gången i årskurserna 1-7 /96, i årskurs /97 och i årskurs 9 /98. Införandetav den nya timplanen i har behandlats i avsnittet 4. Härav framgåratt timplanen skall tillämpas i årskurserna 1-7 fr.o.m. /96.Timplanen för högstadiet i Lgr 80 kommer således att tillämpas för eleverna iårskurserna 8 och 9 /96 och för eleverna i årskurs 9 även läsåret1996/97. Fr.o.m. /98 kommer den nya timplanen att tillämpas i helagrundskolan. 1.antar förslaget till lag omändring i skollagen (1985:1100), deb godkänner de föreslagna riktlinjerna för 2.läroplanens struktur ochinriktning (avsnitt 3.1), 3.kursplanernas sttuktur (avsnitt3.3), 4.timplanens struktur ochinnehåll (avsnitt 3.5), 5.ett mål och kunskapsrelateratbetygssystem (avsnitt 3.6), 6.godkänner vad regeringen haranfört om den nya läroplanens ikraftträdande och genomförande (avsnitt 4). 977 Riksdagen1992/93. Propositionenslagförslag Prop-1992/93:220 Propositionens Förslag till lagförslag Lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenomföreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100)' debatt 1 kap. 2 och 9 §§, 4 lap. 3 §, 7 kap. 3 § samt 9 kap. 11 och 12§§ skall ha följande lydelse, deb att det i lagen skall införas en ny paragraf,4 kap. 3 a § och en ny bilaga, bilaga 3, avföljande lydelse. Allabarn och ungdomar skall, oberoende av kön, geografiskt hemvist samt sociala ochekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning i det offentiigaskolväsendet för barn och ungdom. Utbildningen skall inom varje skolform varalikvärdig, varhelst den anordnas i landet. Utbildningenskall ge eleverna kunskaper och färdigheter samt, i samarbete med hemmen,främja deras harmoniska utveckling till ansvars-kännande människor ochsamhällsmedlemmar. I utbildningen skall hänsyn tas till elever med särskildabehov. Verksamheteni skolan skall ut- Verksamheten i skolan skall ut formas i överensstämmelse med formas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska vJir- grundläggande demokratiska vär deringar. Var och en som verkar deringar. Var och en som verkar inom skolan skall främja aktning inom skolan skall främja aktning för varje människas egenvärde och för varje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma mil- respekt för vår gemensamma mil jö, jö. Särskilt skall den som verkar in om skolan bemöda sig om att hind ra varje försök från elever att utsätta andra för kränkande behandling. 9§ Det offentligaskolväsendet för vuxna skall ge vuxna tillfälle att i enlighet medindividuella önskemål komplettera sin utbildning. Härigenom skall främst desom erhållit: minst utbildning få möjlighet att stärka sin ställning iarbetslivet och i det kulturella och politiska livet. Utbildningen skall inomvarje skolform vara likvärdig, varhelst den anordnas i landet. i Lagen omtryckt 1991:11U. Verksamheteninom det offentliga skolväsendet för vuxna skall utformas i överensstämmelsemed grundläggande demokratiska värderingar. Var och en som verkar inom detskolväsendet skall främja aktning för varje mäimiskas egenvärde och respektför vår gemensamma miljö. Verksamheteninom det offentliga skolväsendet för vuxna skall utformas i överensstämmelsemed grundläggande demokratiska värderingar. Var och en som verkar inom detskolväsendet skall främja aktning för varje människas egenvärde och respektför vår gemensamma miljö. Särskilt skall den som verkar inom skolväsendet bemöda sig om att hindra varje försök från elever att utsätta andra för kränkandebehandling. skall hanio årskurser. Av dessa utgör 1-3 lågstadium, 4-6 mellanstadium och 7-9högstadium. skall ha nioårskurser. Utbildningeni varje årskurs skall bedrivas under ett läsår. Varje läsår skall delas upp påen hösttermin och en vårtermin. Elevernai skall ha en i huvudsak gemensam studiegång, om inte annat följerav föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer. Vbsabestämmeber om utbildningens omfattning i (timplan) framgår avbilaga 3. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 1.meddela de närmareföreskrifter angående tillämpning av timplanen som behövs, 2.göra begränsadeavvikeber från timplanen, om det finns särskilda skäl. Specialskolan skall förutbildning på grundskolenivå ha tio årskurser, som fördelas på lågstadium,mellanstadium och högstadium enligt föreskrifter som meddelas av regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer Specialskolan skall förutbildning på grundskolenivå ha tio årskurser. 11§ Fristående skolor som avses i 1 och 5 §§ skall i fråga om sin utbildning förskolpliktiga elever stå under tillsyn av . Skolorna ärskyldiga att delta i den uppföljning och utvärdering av skolväsendet somgenomförs av . Frbtående skolor som avses i 1 § är vidare skyldiga att delta i riksomfattandeprov i den utsträckning som föreskrivs av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. Skolorna är också skyldiga att informera eleverna ochderas värdnadshavare om elevens resultat vid sådana prov. Om en fristående skola som avses i 1 och 5 §§ inte längre uppfyller kraven för godkännande och bristerna inte avhjälps efter påpekande för huvudmannen, skall godkännandet återkallas. Detsamma gäller om en fristående skola trots påpekande inte iakttar sin skyldighet enligt 11 § att delta i uppföljning och utvärdering. Omen fristående skola som avses i 1 och 5 §§ inte längre uppfyller kraven förgodkännande och bristerna inte avhjälps efter påpekande för huvudmannen, skallgodkännandet återkallas. Detsamma gäller om en fristående skola trots påpekandeinte iakttar sin skyldighet enligt 11 § att delta i uppföljning och utvärderingsamt riksomfattande prov. Detsamma gäller också om skolan åsidosätter sinskyldighet att lämna information om proven. Återkallande beslutas av denmyndighet som beslutar om godkännande. 1992/93:230. 1992/93:230. Utbildningens omfattning igrundskolan i timmar för ämnen och ämnesgrupper samt totalt. Hemkunskap Idrott och hälsa Musik Slöjd 1 490 480 900 Biologi Fysik Kemi Teknik Totalt garanterat antal timmar Därav skolans val 1992/93:220Propositionens lagförslag Bilaga 3 1.Denna lag träder i kraft den 1juli 1994, såvitt avser 1 kap. 2 och 9 §§ och i övrigt . 2.Bestämmelserna i 4 kap. 3 a §tillämpas första gången i årskurserna 1-7 /96, i årskurs 8 läsåret1996/97 och i årskurs 9 /98. Arbetsgruppensförslag till läroplan för Prop. ,specialskolan och den ' 1det följande presenteras ett förslag till en gemensam läroplan för hela detobligatoriska skolväsendet, dvs. , specialskolan och denobUgatoriska särskolan. Förslagel har utarbetats av en arbetsgrupp inomUtbildningsdepartementet och är baserat på förslag iavsnitt 6.2 i betänkandet (SOU 1992:94) "Skola för bildning". Arbetsgruppenpresenterar sitt förslag i promemorian (Ds 1992:129) "Ny läroplan förspecialskolan och den obligatoriska särskolan". Ändringar och tillägg iförhållande till förslag har markerats. Förslag till läroplan för , specialskolan ochden obligatoriska särskolan Dennaläroplan har tillkomnait efter det att fick en allmänfolkskola. Av den "Kongl. Maj:ts Nådiga Stadga" som framgår att det var varje stadsförsamlings ochvarje sockens skyldighet att inrätta en skola. Vid sin tillkomst var såledesfolkskolan en lokal angelägenhet. Någon läroplan i dagens mening fanns inte.Staten styrde genom lärarutbildning och genom att se till att endast deläroböcker som godkänts av staten fick användas. utgavs statligEinormalplaner och 1919 kom en un-dervisningsplan för rikets folkskolor. Denförsta läroplanen kom med genomförande . Den innehöll,liksom senare läroplaner, allmänna mål och riktiinjer, timplaner ochkursplaner. Här föreliggande läroplan omfattar endast mål och riktlinjer. Ävenundervisning av barn och ungdomar med funktionsnedsättningar har långtradition och stark förankring i . Skolor för blinda och döva grundadesi och 1869 utfärdades en kunglig kungörelse"angående läroplan för undervisning i döfstumskolor". Genom 1967 årsomsorgslag fick även gravt utvecklingsstörda elever med tilläggshandikappskolplikt och rätt till utbildning. Läroplanenär det dokument som skall styra skolans verksamhet och ange vem som har ansvarför olika delar av skolverksamheten och vad detta ansvar innebär. Dettauttryc;ks dels i grundläggande värden, dels i mål och riktlinjer förverksamheten. Läroplanen uttrycker därmed vilka krav och förväntningar eleveroch föräldrar kan ställa på skolan och vilka krav skolan ställer på elever ochföräldrar. Läroplanenanger utbildningens värdegrund och dess mål - den bildning och utbildning somsamhället skall svara för. En läroplan är därmed ett av de viktigastekulturdokumenten i samhället. Här och i kurs- planerna uttrycks vilkavärden, kunskaper och färdigheter som skall Prop. 1992/93:220 överföras från den vuxna generationen tUl barn och ungdomar. Detsamhälle som fick en allmän folkskola var ettjordbrukarsamhälle statt i förändring mot industrialisering och urbanisering.Denna läroplan skall verka i ett samhälle med delvis andra krav på skolans måloch innehåll, där den samlade kunskapen och antalet informationskällor växersnabbt. Den skall svara mot en omvärld i förändring och en förändrad styrningav skolans verksamhet samt mot utvecklingen inom pedagogisk och ämnesdidaktiskforskning. Degrundläggande målen för skolväsendet anges i skollagens första kapitel. Dessamål innebär att alla barn och ungdomar skall ha lika tillgång till utbildningoch få en likvärdig utbildning inom varje skolform. Skolan skall ge elevernakunskaper och färdigheter samt, i samarbete med hemmen, främja deras harmoniskautveckling till ansvarskännande människor och samhällsmedlemmar. 1 utbildningenskall hänsyn tas till elever med särskilda behov. Utöverdessa mål finns i denna läroplan särskilda mål för utbildningen samtriktlinjer för arbetet. De nationella utbildningsmålen utgörs av målen iläroplanen samt de mål i kursplanerna för de olika ämnena som utbildningenskall sträva mot. Dessa utbildningsmål skall konkretiseras i den lokalaarbetsplanen och i de undervisningsmål som varje lärare tillsammans med elevernautformar. Målenför utbUdningen är således organiserade i -mål för utbildningen i sinhelhet - läroplanen -mål för utbildningen i deenskilda ämnena - kursplanerna. Läroplanenär utformad på följande sätt. Inledningsvis anges den värdegrund som skolansarbete skall vila på och de uppgifter skolan har. De mål och riktlinjer somdärpå följer skall förstås mot denna bakgnmd. Målenär av två slag. Det är dels sådana mål som skolan skall arbeta mot och strävaefter, dels mål vilka skolan har ansvar för att alla elever når. Målen äruttryckta i de kunskaper, färdigheter och erfarenheter som eleven skall skaffasig i utbildningen. Riktlinjerna är utformade så att ansvarsfördelningen iskolan framgår tydligt. Ansvaret för att skolans arbete bedrivs i riktning motmålen vilar på såväl skolhuvudmännen som skolans personal. Mål och riktlinjerär grupperade i sex områden Kunskaper och färdigheter Normer och värdenElevernas ansvar och inflytande Skola och hem Skola- förskola - skolbarnsomsorg Samverkan med gymnasieskola m.m. Därefter gesriktiinjer för rektors särskilda ansvar samt riktlinjer för befyg ochbedömning. Kommunernahar från ett odelat ansvar för att skolverksamheten genomförsi enlighet med lag och förordning. skallkommunerna ta över ansvaret för särskolan. 1992/93:220 är huvudmanför specialskolan som undervisar elevgrupper som är syn- Bilaga A skadade,döva/hörselskadade samt gravt språkstörda. Denna läroplan är anpassad till dennya ansvarsfÖJ delningen och till en mål- och resultatorienterad styrning avskolan. Den har därför en annan uppbyggnad än tidigare läroplaner. Den angervärden, mål och väsentliga riktlinjer för arbetet i skolan. Det ankommer pålärare och skolledare att tillsammans med eleverna välja arbetsmetoder ocharbetsformer för att nå målen. Ibilaga 1 till läroplanen anges de styrdokument och definieras de begrepp somansvarsfördelning ocli styrning vilar på. Sverigehar som nation förbundit sig att följa vissa internationella överenskommelser.Av betydelse för skolan är främst sådana som har sin grund i de mänskliga fri-och rättigheterna som de proklamerades av den 10 december1948. De är förankrade i vårt rättsliga och politiska system cich ger uttryckför det svenska folkets stäUningstaganden i dessa frågor. De utgör därför engiven grund för skolans verksamhet. I bilaga 2 anges vissa överenskommelser somSverige anslutit sig till och åtagit sig att verka för inom bl.a. skolansområde. Detoffentliga skolväsendet vilair på demokratins grund. En demokrati är intevärdeneutral, den speglar samhälleliga värden som historiskt vuxit fram. Dettauttrycks i skollagen på följande vis: "Verksamheten i skolan skallutformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar. Varoch en som verkar inom skolan skall främja aktning för varje människasegenvärde och respekt för vår gemensamma miljö." Dessa värden skall utgöragrunden för det kulturarv skolväsendet skall föra vidare. Människolivetsokränkbarhet, individens frihet, solidaritet med svaga och utsatta samt allamänniskors lika värde utgör kärnan i de värden skolan skall gestalta ochförmedla. Tillsammans med aktningen för varje människas egenvärde och respektenför det levande, utgör de den etiska grunden för skolans arbete. Det är värdensom bland annat genom etik och västerländsk hvimanism har en djupförankring i vårt land. Principernaom öppenhet och respekt för människor med olika värderingar och ursprung hörtill grundema för demokratin. Ingen skall i skolan behöva utsättas för mobbningeller trakasserier. Fientlighet mot eller avståndstagande från det som ärannorlunda måste i skolan bemötas med kunskap, öppen diskussion ochmedmänsklighet som främsta vapen. Genominternationaliseringen och en stor rörlighet över gränserna StäUs höga krav påförmågan att leva med kulturell mångfald och se den som en positiv kraft.Skolan har som social och kulturell mötesplats en möjlighet och ett ansvar föratt stärka denna förmåga hos alla som arbetar där. Medvetenhet och kunskap omkulturarvet - såväl det svenska som från den vidarekulturkrets vi tillhör - och en trygg identitet är Prop. 1992/93:220viktiga att utveckla tillsammans med förmågan att förstå och leva sig in Bilaga A i andras villkor och värderingsgrunder. Kontakter med skolor och ungdomari andra länder bidrar till detta. Skolanskall vara öppen för och uppmuntra att skilda uppfattningar framförs och hävdabetydelsen av personliga ställningstaganden. 1 frågor där det föreligger olikauppfattningar skall undervisningen alltid vara saklig och allsidig. Skolan taremot barn från alla grupper i samhället. Alla föräldrar skall med sammaförtroende kunna skicka sina barn tiU skolan, förvissade om att dessa inte blirensidigt påverkade till förmån för den ena eller andra av mot varandra kämpandeåskådningar. Alla som verkar i skolan skall dock aUtid hävda vårt samhällesväsentliga värden och klart ta avstånd från det som strider mot dessa. Skolanskall verka för jämställdhet mellan kvinnor och män. Undervisningenskall anpassas till varje elevs förutsättningar och behov. Skollagen fastslåratt "Alla barn och ungdomar skall, oberoende av kön; geografisk hemvistsamt sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning idet offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Utbildningen skall inom varjeskolform vara likvärdig, varhelst den anordnas i landet." Normerna förlikvärdigheten anges genom de nationellt fastställda målen. Men likvärdigutbildning innebär inte att undervisningen varhelst den erbjuds skall utformaspå samma sätt. Hänsyn skall tas till elevers olika förutsättningar. Det finnsockså olika vägar att nå målen. Med dessa utgångspunkter kan undervisningen aldrigbli lika för alla. Denskolplikt som gäUer för alla barn och ungdomar, innebär ett ansvar frånskolans sida. Skolan skall klargöra för elever och föräldrar vilka målutbildningen har, vilka krav skolan ställer och vilka rättigheter ochskyldigheter elever och föräldrar har. Detär inte tillräckligt att i undervisningen förmedla grundläggande demokratiskavärderingar. Skolverksamheten måste bedrivas enligt demokratiska principer ochförbereda för ett aktivt deltagande i samhällslivet. Den skall utvecklaelevernas förmåga att ta personligt ansvar.