prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — En lokalisering avförsvarets intemationella centrum som starkt inskränker handlingsfriheten förframtiden bör emellertid enligt min mening undvikas. Närdet gäller valet av lokaliseringsort kan jag till att börja med instämma iutredarens uppfattning avseende en tänkt lokalisering av verksamheten tillKarlsborg. Utredaren anför att mot en lokalisering till talar att detär mindre lämpligt att flytta försvarets intemationella centmm till en platssom ligger relativt långt från samverkande parter i . Vidareanför utredaren bl.a. att det i Karlsborgsområdet saknas erfarenhet ochinfrastmktur vad gäller utbildning av förband för fredsbe-främjande insatseroch att det kan vara svårt att rekrytera de befattningshavare som behövs tillverksamheten. Av de skäl som nämns anserjag att försvarets intemationellacentmm inte bör lokaliseras till F 6:s område i . Närdet sedan gäller frågan om en lokalisering till I l/Fo 44 i kankonstateras att regementet har ett stort ansvar för produktion av prioriteradekrigsförband. Regementets kaserner och övningsfält har en bra kapacitet, menkonkurrens kan komma att uppstå mellan regementet och försvarets intemationellacentmm om dessa resurser. OmSverige kommer att öka sina insatser för fredsfrämjande insatser, . räckerinte nuvarande resurser i till. En utbyggnad krävs då, vilket medförytterligare investeringskostnader. Investeringskostnadernai för en samlokalisering av försvarets intemationella centmm är beräknade till . Om ytterligare en kasern erfordras,ökar kostnadema med till . Ytterligareinvesteringskostnader kan tillkomma för skjutbanor och utökning av övningsfält. Omäven utbildning av utiändsk personal skall genomföras i en ökad omfettningjämfört med och denna personal mer regelbundet kommer att vistas vidförsvarets intemationella centmm, kan detta på ett besvärande sätt komma ikonflikt med den prioriterade verksamheten vid I 1/Fo 44. Detnu anförda talar enligt min mening med viss styrka mot en lokalisering tillKungsängen. Jagkonstaterar, i likhet med utredaren, att det i stället finns flera för- 3 delar med att lokaliseraförsvarets internationella centrum till . Bl.a.finns det goda fömtsättningar att utan omfettande konkurrens med Prop.1992/93:150 annan förbandsproduktion bedriva utbildning för både svenska ochutiänds- Bilaga 3 ka förband för fredsfrämjande operationer. Jagbedömer vidare att kraven kan komma att öka när det gäller attorganisera och utbilda svenska förband för fredsfirämjande insatser.Handlingsfrihet finns att - utan större investeringskostnader - utöka dennautbildningsverksamhet på . Dentidigare beslutade awecklingen av 1 innebär att delar av ingenjörsutbildningenskall flyttas till . Den planerade investeringen är 36 miljonerkronor. Genom att tills vidare bibehålla denna utbildning på kaninvesteringen undvikas. Ilikhet med utredaren anser jag att de utbildningsanordningar som flnns påAlmnäsfältet hade behövt ianspråktas för viss utbildning av Mellerstamilitärområdets ingenjörsföiband , även om flyttningen tillStiängnäs hade fullföljts. Den utbildning som ingenjörsförbanden kommer attbedriva på Almnäsfältet är dock inte av en sådan omfettning att den bedömskomma att konkurera med försvarets intemationella centmms verksamhet vad gällerövningsfältets utnyttjande. Att tills vidare bibehålla utbildningen på Almnäsav den utbildningsenhet som skulle flyttat till synes därför även avdetta skäl rationellt. Ledningen bör dock ske från I 1/Fo 44 i . Omdet framtida utbildningsbehovet för försvarets intemationella centmm kommer attöka i stor omfettning, kan detta dock medföra att utbildningen av ingenjörsförbandfär flyttas . SödraMälarbanan kommer i sin nya sträckning att beröra den nordöstra delen avövnings- och skjutfältet i . Jag anser dock inte att detta förhållandekommer att påverka kapaciteten när det gäller utbildning av förband förfredsfrämjande uppgifter. Vissa åtgärder behöver dock vidtas med anledning avbanans dragning bl.a. undergångar vid jämvägen. Kostnadema för dessa åtgärderkommer att belasta . Hämtöverfinner jag fördelar med att lokalisera ytterligare verksamhet till föratt nedbringa driftskostnaderna. Utredaren föreslår bl.a. att förrådshållningav ett antal krigsförband och förrådsställning av två FN-bataljoner flyttastill . Jag avser att återkomma till regeringen med kompletterande förslagpå verksamheter som bör lokaliseras till . Somframgår av årets budgetproposition (prop. 1992/93:100 bilaga 5 s. 162 ochbilaga 4 s. 56) har regeringen föreslagit att medel för FN-verksamhet /94 skall tas upp under anslag på tredje huvudtiteln i ställetför som på fjärde huvudtiteln (anslag under littera L). Denföreslagna lokaliseringen av försvarets intemationella centmm kommer inte i sig att förändra nuvarande omfettning av uppdragen enligt FN-anslagen. Den ger dock handlingsfrihet att, om så beslutas, utöka verksamheten. Behovet av medel för eventuella ombyggnader och flyttning ryms under fjärde huvudtitelns anslag B 3. Arméförband: Anskaffning av anläggningar. Kostnadema för ingenjörsutbildningen som samlokaliseras med försvarets intemationella centmm belastar anslaget B 1. Arméförband: Ledning och förbandsverksamhet, inom fjärde huvudtiteln. Jaghemställer att regeringen föreslår att godkänna vad jag ° anförtom lokalisering av försvarets intemationella centmm och av fortsatt utbildningav ingenjörsförband vid m.m. gotab 43600, 1993 1 1992/93. Nr 150 BiL 4 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 15 april1993 Föredragande: statsrådet 1992/93:150 Bilaga 4 Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /94, m.m., såvitt avser socialdepartementetsverksamhetsområde 1 Bidrag för vissa ersättningar från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen m.m. Mitt förslag: För bidrag till vissa ersättningar frånsjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen fastställs en utgiftsram på totalt2 för . ges sjukvårdshuvudmännen detdirekta kostnadsansvaret för och övertar administrationen av ersättningen tillförsäkringsanslutna privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster frånförsäkringskassoma. beslutade om betydande förändringar istatsbidragssystemen för bl.a. landstingen . Detta skedde ienlighet med vad regeringen föreslagit i kompletteringspropositionen för1992/93 (prop. 1991/92:150 del II). Syftet var att minska randgången av transfereringar mellan statlig ochkommunal sektor. För landstingens del har detta för inneburit attavräkningsskatten avskaffats samt att skatteutjämningsavgiften reducerats till0,per skattekrona. I fråga om bidraget till vissa ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen fastställdes en utgiftsram på avriksdagen för . har regeringen för avsikt att föreslåriksdagen att slopa skatteutjämningsavgiften på . Efter reduceringmed , som motsvarar den tillfälliga återbetalningen år1993, återstår en total utgiftsram på ca att fördelamellan sjukvårdshuvudmännen. För att kunna avveckla skatteutjämningsavgiften fr.o.m. år1994 och därmed skapa en ström av pengar enbart från staten till landstingenkonstaterade jag i min anmälan till Qolårets kompletteringsproposition att en översyn måste göras av systemet med ersättningartill sjukvårds- Prop. 1992/93:150 huvudmännen m.m. i syfte att finna enny utformning av systemet. I Bilaga 4 denna översyn skulle sambandenmellan den allmänna sjukförsäkringen och hälso- och sjukvården särskiltbelysas. Villkoren för översynsarbetet har efter handklarlagts, främst genom att regeringen förelagt ett förslagom införande av ett nationellt husläkarsystem för vilket sjukvårdshuvudmännenavses få finansieringsansvaret. Vidare har en översyn företagits avläkarvårdstaxan med utgångspunkt i att ett system med husläkare införs överhela landet. Översynens förslag, som innebär betydande förbättringar ochförenklingar av taxan, har remissbehandlats och bereds inomSocialdepartementet. Jag återkommer senare till detta förslag. En aiman viktig utgångspunkt är att regeringen iregeringsförklaringen uttalat sin avsikt att successivt införa frietableringsrätt för läkare. Ett första steg är den etableringsfrihet som harföreslagits för husläkare i den för förelagda propositionenom husläkare m.m. (prop. 1992/93:160). För att kunna gå vidare medetableringsfrihet för övriga privatpraktiserande läkare krävs system som delsgör det möjligt för sjukvårdshuvudmännen att leva upp till sittplaneringsansvar, dels garanterar de privata vårdgivama en möjlighet att drivasin verksamhet på i huvudsak samma villkor som de offentligt verksammavårdgivama. Sjukvårdshuvudmännen måste också ha en reell möjlighet attkontrollera hälso- och sjukvårdens kostnadsutveckling. 1.3 Ersättning till privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster Den nuvarande konstraktionen av ersättningssystemet förförsäkringsanslutna privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster iimebär attförsäkringskassan vid utbetalning av allmän sjukvårdsersättning till resp.sjukvårdshuvudman skall frånräkna det belopp som motsvarar under närmastföregående år utbetalade försäkringsersättningar till de försäkringsanslutnavårdgivare som var verksamma inom resp. sjukvårdshuvudmans geografiska område.De ersättningar på sanunanlagt som försäkringskassoraautbetalade till försäkringsanslutna läkare och sjukgymnaster under år 1992avräknas således mot den allmänna sjukvårdsersättning som kassoraa utbetalartill sjukvårdshuvudmännen på sammanlagt . Avdetta följer att sjukvårdshuvudmäimen i realiteten har helafinansieringsansvaret för nämnda privata vårdgivare även om administrationen aversättningssystemet handhas av försäkringskassoma. 1.4 Översynen av läkarvårdstaxan Regeringen beslutade om en översyn avläkarvårds-taxan med utgångspunkt i att ett system med husläkare införs överhela landet senast . I direktiven angavs att taxan skall ut- formas såatt specialistläkamas insatser inriktas mot sådana undersök- Prop.1992/93:150 ningaroch behandlingar som ligger inom deras speciella kompetensom- Bilaga 4 rade.Utformningen av taxemodellen skall underlätta för privatpraktiker att iframtiden bedriva en kvalificerad mottagningsverksamhet. ingickatt se över vissa bestämmelser som den särskilda taxan för läkare fyllda 66år, begränsningen av försäkringsersättningen till 6 000 besök perkalenderår samt vikariats- och sanktionsregler. Översynen har redovisats i ett betänkande Arvoden förprivatpraktiserande läkare (1992:118). I detta föreslås enersättningsmodell som är uppbyggd på tre arvodesgmpper med utgångspunkt i etts.k. Detta är ett enhetligt arvode för den huvudsakliga delen aven läkares verksamhet. Enklare undersökningar eller behandlingar som utförs avläkare själv eller under dennes överinseende ersätts med ett lägre arvode, s.k.enkelt arvode. De åtgärder som av tidsmässiga eller kostnadsmässiga skäl interyms inom normalarvodet föreslås ersättas med ett högre s.k. särskilt arvode.För att skapa föratsättningar för att i förväg bättre kunna bedöma storleken avkostnaden för den försäkringsanslutna privatläkarvården föreslås att en gränsi form av ett ekonomiskt tak införs för varje specialitet . Närsumman av arvodena under ett kalenderår når detta tak utbetalas ingenläkarvårdsersättning för återstoden av året. Undantag kan dock göras medsjukvårdshuvudmannens medgivande. Vidare föreslås att en åldersgräns införs föranslutning till försäkringen och att den särskilda taxan för läkare fyllda 66år avskaffas. Ändrade vikariats- och sanktionsregler förordas också samt attkassoma skall få författningsenlig rätt att ta del av en ansluten läkarespatientjoumaler. Remissvaren visar att den föreslagna ersättningsmodellenmottagits positivt även om olika synpunkter vad gäller de föreslagna nivåema påberäknade normalarvoden och frågan om de särskilda arvodena har framförts.Övriga förslag från utredningen tillstyrks också av en majoritet avremissinstansema. Förslaget om kassans rätt att få ta del av ansluten läkarespatientjouraal stöds av flertalet remissinstanser men med vissa förbehåll. Från främst sjukvårdshuvudmännens sida betonas detangelägna i att huvudmännen för att kunna leva upp till sitt ansvar enligt HSLi fråga om uppföljning och kvalitetskontroll övertar administrationen av denförsäkringsanslutna privatvården. Som ytterligare ett skäl för detta anförsatt sjukvårdshuvudmännen har byggt upp administrativa resurser för de ickeförsäkringsanslutna privata vårdgivare de har vårdavtal med. 1.5 Överväganden och förslag Mot bakgmnd av det som anförts finner jag ättfinansieringsansvaret och därmed administrationen för de nu försäkringsanslutnaläkama och sjukgymnasteraa bör föras över till sjukvårdshuvudmännen vidingången av . En sådan förändring ligger i linje inte bara med hälso-och sjukvårdslagens intentioner utan även med regeringens ambitioner att tydliggöra kostnadsansvar, att renodla betalningsströnunarinom offent- Prop. 1992/93:150 ligt finansierad verksamhet och att genomstärkt konkurrens skapa ökad Bilaga 4 valfrihet för medborgama. Genom ensådan förändring skapas föratsättningar för en enhetlig och effektivuppföljning av hela den öppna vården ifråga om kvalitet, effektivitet ochproduktivitet samt resursutnyttjande i stort. Jag gör också den bedömningen att införandet av en ändradersättningsmodell - i huvudsak enligt vad som föreslagits - skapar goda fömtsättningarför en avveckling av nuvarande etableringsbegränsningar för specialistläkareden . En avreglering av vad gäller privatpraktiserande läkaresanslutning till det offentliga ersättningssystemet innebär - tillsammans medett genomförande av förslaget till ett nationellt husläkarsystem - attbetydelsefiilla steg tas mot att bl.a. åstadkomma ett breddat vårdutbud och enökad valfrihet för patienten. Detta är viktiga mål i regeringens hälso- ochsjukvårdspolitik. En motsvarande avreglering bör även övervägas för deprivatpraktiserande sjukgymnastema. Regeringen bör kunna återkomma tillriksdagen med ett mer detaljerat förslag om hur dessa förändringar skallgenomföras och vilken reglermg som krävs för detta samt hur en effektivkostnadskontroll skall kunna åstadkommas. De förändringar som jag syftar påskall kunna utformas på ett sådant sätt att de dels ger den enskilde patientenvalfrihet i sitt vårdsökande, dels inom vissa givna ramar medger en frietablering av privatpraktiserande specialistläkare. Jag vill i anslutninghärtill understryka vikten av att systemförändringen sker med beaktande av vadsom anges i hälso- och sjukvårdslagen, bl.a. att vården skall ges på likavillkor för hela befolkningen. Det ändrade systemet måste dessutom ge finansiären, dvs.sjukvårdshuvudmännen, möjligheter att fömtse och kontrollera kostnaderaa förden specialiserade läkarvården och de privatpraktiserande sjukgymnastema. Jagvill vidare framhålla att i ett förändrat system skall de nuvarandeförsäkringsanslutna privatpraktiserande läkama och sjukgymnasteraatillförsäkras fortsatt verksamhet genom sjukvårdshuvudmäimens försorg. Jag har för avsikt att föreslå regeringen attRiksförsäkringsverket ges i uppdrag att med utgångspunkt i det redovisadeutredningsförslaget till ändrad läkarvårdstaxa utarbeta ett förslag till en nyläkarvårdstaxa. Som jag har redovisat avräknas ersättningen tillförsäkringsanslutna läkare och sjukgymnaster mot den allmänna sjukvårdsersättningenmed eftersläpning. Det innebär att utbetalda ersättningar tillvårdgivaraa för inte kommer att kunna avräknas på sedvanligt sättunder . Med hänsyn till att sjukvårdshuvudmännen avsesöverta det direkta kostnadsansvaret för dessa vårdgivares verksamhet anser jagatt någon avräkning av beloppet inte skall ske. Ett landstingskommunalt övertagande av det direktakostnadsansvaret för ersättningama till nämnda privata vårdgivare föranledervissa konsekvensändringar i AFL. Dessa liksom resultatet av överläggningar- na medföreträdare för sjukvårdshuvudmännen om den närmare fördel- Prop.1992/93:150 ningen av utgiftsramen för får redovisas för viddet Bilaga 4 senare tillfallet. Avslutningsvis vill jag erinra om det utredningsarbete sompågår inom den kommitté (HSU 2000) med uppdrag att dels analysera hälso- ochsjukvårdens resursbehov fram , dels överväga hur hälso- ochsjukvården bör finansieras och organiseras på den övergripande samhällsnivån(dir. 1992:30). Vad jag här har föreslagit får självfallet inte vara någothinder för utredningens överväganden och förslag. har med anledning av regeringens proposition omett nationellt smittskyddsinstitut m.m. bl.a. godkänt att inrättas med de arbetsuppgifter och den organisation i propositionen och att () avvecklasi enlighet med vad som anförts i propositionen (prop. 1992/93:46, bet.1992/93:SoU7, rskr. 1992/93:86). har beträffande bildandet av ett aktiebolag förnuvarande vaccintillverkning m.m. vid SBL givit regeringen till känna vadsocialutskottet anfört om att ett slutligt ställningstagande kan ske först sedande ekonomiska villkoren för bildandet av bolaget har redovisats för riksdagen.Utskottet har emellertid tillstyrkt att aktiebolaget bildas och om möjligtövertar vaccinproduktionen . har också antagit lag om ändring i smittskyddslagen(1988:1472) som innebär att anmälningspliktiga sjukdomar skall anmälas tillStatens smittskyddsinstitut fr.o.m. i stället för till SBL. 2.2.1 Inriktningen av verksamheten uppgifter har beskrivits närmare ibetänkandet - ny organisation för nationellasmittskyddsfunktioner (SOU 1992:29). Förslagen i propositionen om ettnationellt smittskyddsinstitut m.m. bygger bl.a. på detta förslag. Regeringen har bemyndigat mig atttillkalla en organisationskommitté för för attutföra förberedelsearbetet. tillkallades den 10november 1992 och har länmat förslag till instmktion för Smittskyddsinstitutet.På grand val av förslaget har regeringen den 18 febraari 1993 utfärdat förordningen(1993:110) med instmktion för , som träder i kraft den 1juli 1993. () skall enligt instmktionen varaen central Prop. förvaltningsmyndighet med uppgift att bevaka detepidemiologiska läget Bilaga 4 i fråga om smittsamma sjukdomar bland människor och attfrämja skyddet mot sådana sjukdomar. -följa ochanalysera det epidemiologiska läget nationellt och intemationellt i fråga omsmittsamma sjukdomar och skyddet mot dessa, -lämnaSocialstyrelsen och andra berörda information om det epidemiologiska läget ochföreslå åtgärder som detta kan föranleda, -övervaka attlandet försörjs med vacciner och andra ämnen som skyddar mot smitta, -ta initiativtill åtgärder som medför ett gott skydd i landet mot smittsamma sjukdomar,även i kris och krig, -upprätthållakompetens att utföra diagnostiska undersökningar av unik natur som ett led ilandets smittskydd, -upprätthållaett för landets smittskydd relevant förråd av bakterier, viras och andra ämnen, -svara förkvalitetsstöd och kvalitetskontroll över landets mikrobiologiska ochinfektionsimmunologiska diagnostik, -bedrivaforskning, metodutveckling samt utbildning inom smittskyddsområdet, -delta iintemationellt samarbete inom smittskyddsområdet, -stödja ochsamordna bekämpning av sjukhusinfektioner. 2.2.2 Medelsram för verksamheten har haft i uppdrag att bl.a.utarbeta förslag beträffande SMLs anslagsfinansierade verksamhet för budgetåret1993/94 med utgångspunkt från en total resursram om högst . Regeringen har i propositionen 1992/93:170 Forskning förkunskap och framsteg bl.a. erinrat om att tre professurer i smittskydd med inriktningmot särskilt klinisk immunologi, särskilt klinisk parasitologi respektivesärskilt klinisk virologi inrättades vid () den 1 juli1990. Innehavaraa av professurema skulle tillika vara avdelningsföreståndarevid SBL. Medel för professurema beräknades under anslag som disponerades av KI.Regeringen redovisade bl.a. ett förslag om att ytterligare tre professurerskulle inrättas i smittskydd med inriktning särskilt mot bakteriologi,epidemiologi respektive vaccinforskning och kombineras med tjänster vid SMI.Regeringen har därvid uttalat att de bästa föratsättningaraa för att finnaformer för hur samarbetet mellan KI och SMI bör byggas upp finns lokalt och ien dialog mellan myndighetema. Regeringen avsåg att återkomma tillmedels-frågoraa. Jag kommer i det följande att beräkna, utöver nämndaresursram om ca , ett medelsbehov på ca somavser det utökade samarbetet med KI. Jag återkommer i det följande till dennaanslagsfråga. 2.2.3 överväganden Prop. Bilaga 4 I sina överväganden, som redovisats i överlämnadepromemorior, har organisationskominittén utgått från SMI;s huvudsakligaarbetsuppgifter och bedömt hur dessa bör påverka myndighetens organisationoch SMI skall följa den infektionsepidemiologiska situationennationellt och interaationellt saml bl.a. registrera, bearbeta och analysera deinkomna uppgifteraa. , som har det övergripande ansvaret förlandets smittskydd, och andra berörda skall informeras om det epidemiologiskaläget. SMI skall föreslå behövliga åtgärder. SMI kommer också att lämnaFolkhälsoinstitutet vetenskapligt underlag för folkhälsoarbetet. Kontaktema medoch informationen till hälso- och sjukvården anser kommittén vara av storbetydelse. SMI skall också samarbeta med WHO och EG. SMI bör vidare inom sinaekonomiska ramar delta i det internationella forsknings- ochutvecklingsarbetet genom kontakter med internationella vetenskapliga organisationer. SMI bör på grandval av kunskaper om vaccinerstillförlitlighet och verkningssätt övervaka att har en god försörjningi fråga om effektiva vacciner och immunoglobuliner m.m. SMI bör också ägnasärskild uppmärksamhet åt immunitetsstudier för att säkerställa ett gottvaccinskydd. Staten bör alltjämt ha ett ansvar för att viss särprägladoch unik . diagnostik skall kunna utföras centralt. När sådan diagnostik utförsvid SMI skall det vara mot full kostnadstäckning. Inom det försvarsmedicinska området bör SMI:s insatsersyfta till att ge möjlighet till skydd mot epidemier under krigs- ochberedskapsförhållanden. Det medicinska hotet från biologiska stridsmedel börbevakas i samarbete med . SMLs verksamhet bör också inriktas på referensfunktionergentemot landets kliniskt-mikrobiologiska laboratorier. Nya diagnostiskametoder behöver utvecklas och utvärderas i samarbete med infektionsläkare ochmikrobiologer. Karaktärisering och typbestämning av mikroorganismer samt verifikationav epidemiologiskt viktiga diagnoser, som är en betydelsefull del avsmittskyddsarbetet, bör utföras vid SMI. Typning för att kartlägga smittvägarbör enligt kommittén som regel vara avgiftsfri under det att övrigtypningsverksamhet bör.jämställas med särpräglad diagnostik. Kommittén betonaratt ett adekvat nationellt referensförråd av sera, cellstammar ochmikroorganismer bör finnas vid SMI. SMI bör i samarbete med nationell och interaationellsakkunskap delta i kvalitetssäkring och samordning av landets mikrobiologiskaverksamhet. Sålunda bör SMI i samråd med sjukvårdshuvudmännen och för medicinsk mikrobiologi initiera och delta iframtagandet av referensmetodik, minimikriterier och kvalitetssäkring förmikrobiologisk diagnostik. Kommittén framhåller att den organisatoriska indelningenbör medge att nya uppgifter kan tillföras, uppgifter avvecklas ocharbetsmetoder, förändras utan störande ingrepp i den övergripandeorganisationsstrak- turen.Verksamhetsgrenar som har nära samband med varandra med Prop. 1992/93:150avseende på innehåll eller förfaringssätt bör organisatoriskt hållas sam-Bilaga 4 man. Tillgång till hög kompetens har en avgörande betydelse för hurframgångsrikt SMI kommer att vara. En väsentlig utgångspunkt är enligtorganisationskommittén att bygga upp organisationen kring professionellagrapper. Detta bör enligt kommittén ge goda föratsättningar för enkunskapsutvecklande iniljö. Vidare bör enheter utformas, som har verksamhetsansvarkopplat till ett ekonomiskt ansvar. Kommittén anser också att en del av tillgängligaanslagsmedel bör reserveras för projektverksamhet. SMLs operativa verksamheter bör enligt kommittén varaepidemiologi, bakteriologi, virologi, immunologi, paiasitologi, virologi, vaccinforskningoch försvarsmikrobiologi. Kommittén anser att epidemiologin har en central rolli SMLs verksamhet.