prop · GG0356 · 1992-12-31 00:00:00 — : Övergångsregler txh tidsfrister i övrigt måstegöras generösare, sä att näringslivet på ett effektivt cxh planerat sätt skallkunna anpassa sig till de nya spelreglema. 9.2Lagen om marknadsdomstol m.m. Marknadsdomstolen:I promemorian (sid 50) anförs att behov föreUgger av regler i lagen ommarknadsdomstol m.m. i fräga om rättegångskosmader och att dette bör beaktesvid det fortsatta lagstiftiiingsarbetet. Enligt 49 9 förslaget tillkonkunenslag skall i mål om konkurrensskadeavgifter reglerom indispositiva tvistemål tillämpas, vilket innebär att ävenfrägan om rättegångskosmader regleras för dessa mäl. Mera fuUstän- Prop.1992/93:56 diga regler om rättegångskosmader i bör docklämpU- Bilaga 8 gen införas i fegen om marknadsdomstol m.m. Förslaget attbrottmåls-regler skall tiUämpas för rättegångskosmader i mål omkonkunensskadeavgift (sid. 104) synes välgrandat. Närings-och teknikutvecklingsverket (): Med hänsyn tiU att EG:s konkunensreglerkommer att bU tillämpliga pä FoU-verksamheter som stöds av är detnödvändigt att : s stödvUUcor anpassas så att de överensstämmer med EG:sgmppundantag Nr 418/85/EEG om forskning och utveckling. Med hånsyn tillgmppundantegens utformning och innehäU bör ifrägavarande förordningar därvidutformas sä att kan tillämpa stor flexibilitet vad gäller stödvilUcoren. Stetskontoret:Stetskontoret anser att en bred utbildnings- och upplysningskampanj ärmotiverad för att sprida kännedom om konkunenslagstiftningens syften ochinnebörd. För att göra det möjligt för konkunensverket att i övergångsskedetkoncenttera sina insatser på tillämpningsfrägor, bör ansvaret förinformationskampanjen läggas utanför myndigheten. () anför följande om inrikmingen av myndighetsuppgiften på omrädet: Denföreslagan konkunenslagen innehåller ett stort antal allmänt hållna lagregler.Dette kommer, åtminstone inledningsvis, att medföra en betydande osäkerhetsåväl inom den konkunensvårdande myndigheten som bland företeg och andramarknadsaktörer om vad som är tillåtet och vad som är förbjudet. Det är därförangeläget att den konkur-rensvärdande myndigheten prioriterar att så långtmöjligt söka precisera och konkretisera regelverket pä konkunensomrädet. Bettäffanderegleraa för förvärvskonttollen hänvisar NO i förste hand tUl vadsom framförte i yttrandet över konkunenskommitténs förslag. NOviU dcxk här understryka den stora vikten av att det bland de konkurrensfrämjandeverktygen ingår en effektiv och adekvat förvärvskonttoU. Etepartementepromemoriansförslag innebär en betydande förstärknmg av konkunenspolitiken när det gälleratt komma till rätta med bl.a. kartellbeteenden och missbmk av dominerandeställning. system är dock inte komplett utan en möjlighet att ingripa motförvärv som leder tiU att konkunensen är effektiv. En oönskadeffekt av att inte upprätthålla en fiingerande förvärvskontroll kan bli attföreteg väljer att genom företegsförvärv, t.ex. av konkunenter, söker uppnå enså stark marknadsposition att man därigenom kan hindra effektiv konkurrens.Syftet med departementepromemorians förslag - att skapa en föntärktkonkunenspolitik -kan då gå om intet. Etetfinns cxkså anledning att kort beröra den målkonflikt som ofta före- Prop.1992/93:56 Ugger såväl i som interaationeUt mellan industripolitikenoch Bilaga 8 konkunensinttesset. Konflikten kan enkelt sägas ligga i att ettförvärv mellan företeg på den svenska marknaden kan vara positivt fränindustripo-litisk synpunkt genom att skapa ett stort företag som dä skuUe hafömtsätming för att framgångsrikt hävda sig utanför det egna landet, men negativtfrån konkunenssynpunkl därför att företeget får sådan dominans inom det egnalandet att det kan te ut högre priser där än som är möjUgt vid effektivkonkurrens. Förett Utet land som kan det synas som att det industripolitiska inttessetskulle vara särskilt angeläget med hänsyn tiU att mänga svenska företegkonkunerar pä världsmarknaden eller i varje fall känner av konkunens frånutiandet. Frånkonkunenssynpunkt måste dcxk beaktas samhällsekonomins cxh konsumenteraasinttesse av att ha en effektiv konkunens på den relevante marknad det är frägaom. För att en marknad skall fungera måste köparaa kunna välja mellan flerasäljare. Så är inte fallet om hemmamarknaden domineras av ett inhemsktexportföreteg cxh importen uteblir. För svenska köpare är ofte den svenskamarknaden eller en del av denna lika med den relevante marknaden. Denpotentiella konkunens som skulle kunna motverka marknadsdominans i Sverigehindras i vissa fall av höga barriärer mot nyeteblering cxh importkonlcunens.Exempel pä sådana barriärer är fraktkosmader, krav på marknadsinvesteringar ochatt den hemmamarknadsdominerande har lagt beslag på dislributionskanaleraa. Ävenom möjligheteraa till import är relativt gcxfe är det inte säkert att detteleder till en effektiv konkunens på den svenska marknaden om denna domineras avett företeg. För att importen säkert skall medföra en effektiv konkunens krävsatt konkunensen på den inhemska marknaden redan är effektiv. Ete utiändskaföretegen kan annars välja att umyttja en hög prisnivå på den svenskamarknaden för att te ut höga vinster. Företegeni behöver inte göra förvärv pä den svenska marknaden om en ökad storlekskulle anses nödvändig för att bli tillräckligt konkurrenskraftig. Med tankepä de stora nackdelar starkt dominerande företeg kan föra med sig frånkonkunens- och konsumentsynpunkt bör, enUgt NO:s mening, de stordriftsfördelarsom kan förekomma inom forskning och utveckling, marknadsföring m.m. i förstehand uppnäs genom förvärv utomlands, vilket dessutom torde varapositivt för att uppnä en interaationell konkunenskraft jämfört med ett förvärvav en inhemsk konkunent. Marknadsdominans gerdäremot möjUghet att fe ut högre priser pä markna- Prop. 1992/93:56 den,vUket leder tiU bl.a. en felaktig resursaUokering cxh innebär sam- Bilaga 8häUsekononuska nettoförluster. Omfattandeforskning av Porter m.fl. undentryker dessutom betydelsen av en stark inhemskkonkunens för att uppnå långsiktigt interaationell konkunenskraft. Eneffektiv förvärvskonttoU innebär därför enUgt NO:s mening ingen egentiigkonflUct med de inttessen som finns inbyggda i industripolitiken avintemationeUt framgångsrika svenska företag. Ett talande exempel torde dentyska industrins framgångar utgöra där den tyska förvärvskontttiUen är detkanske viktigaste konkunenspoUtiska instmmentet. Möjligheteraaatt genom åtgärder driva fram en konkunensfrämjande inriktning i det allmännasverksamhet. Förnärvarande har NO cxh SPK i uppdrag enligt en regeringsförordning (1988:1582)att verka för att samhällsåtgärder som onödigtvis begränsar konkunensen, cxhsom får olämpliga konkunensbegränsande effekter undviks. Det handlar här omåtgärder m.m. från det allmännas sida inom den offentiiga sektom. Exempel:kommunal upphandling, egenregiverk-samhet, de stora scxialatransfereringssystemen, offentiiga regleringar, kommunala subventioner lillkommunala bolag eller andra eller stetestöd vilka skapar olika konkunensvi)lkorför aktörema på marknaden etc. InomEG finns särskilda bestemmelser i Romfördragete artiklar 92-94 som reglerarsåväl stetiiga som kommunala stöcfetgärder. Dessa typer av åtgärder kan geupphov till avsevärda hinder för en effektiv konkunens genom att konkunensenmellan aktörema kommer att ske pä olika villkor. Departementspromemoriansförslag omfattar ej dette för samhällsekonomin viktiga område. I praktiken hardette område även legat utanför den nuvarande konkunenslagens tillämpningsområde.Enligt NO:s mening är det angeläget att det även i ges möjligheter attkomma tiU rätfe med dessa problem. Detallmännas verksamhet i övrigt är ocksä den samhäUsekonomiskt mycketbetydelsefull. Krav måste ställas på ett kraftfullt agerande frän konkurrensverketesida för att främja en bred inrikming av konkunenspolitiken med ökad tonvikt päinsatser i fråga om den offentiiga sektora. Bl.a. ingår åtgärder mot onödigaregleringar samt att i övrigt pä olika sätt firämja ett konkunenstänkande cxksåi det aUmännas verksamhet. Regeringen bör enUgt NO:s mening överväga lämpligamedel för delte ändamål. : vill avslutningsvis understrykasin tidigare kritik mot konkurenskommitténs förslag om företegsförvärv cxhuppbryming av företeg. Med de i promemorian föreslagna sttängare regleraa ommissbmk av dominerande ställning finns änmindre skäl än tidigare att genomföra konkurrenskommitténs fönlag i Prop.1992/93:56 denna dd. Stcxkholmsuniversitet - juridiska fakultetenämnden: FusionskonttoU Promemorianbehandlar ej utformningen av fusionskonttoUen. Nämnden vUl i denna dd endastframhålla att det är oundgängligt att även den nya konkunenslagen innehållersärskilda regler om bedömningen av företegs-koncentrationer cxh förfarandethärvidlag. Trote att de nu föresfegna svenska motsvarighetema till art 85 och86 i cxh för sig, om EG:s praxis följs, torde inrymma vissa möjligheter tiUingripande mot företagsförvärv, visar erfarenheten från EG entydigt attsärskUcfe, preciserade regler behövs. Inom EG kom nägon egentiig fusionskonttoUinte igäng förrän dylika regler infördes. Nämndenvill dock förorda en generös svensk syn på joint venmres. Eten mycketdetaljerade txh komplicerade reglering som införte av i frågaom joint bör i huvudsak kunna avvara. Dennya lagen fär på ett helt annat sätt än den nuvarande en inrikming på juridiskhandläggning och bedömning. Delte kräver att verket får god tillgång tiUhandläggare med juridisk utbildning och erfarenhet. Hänsyn till nuvarandepersonalsammansättning får inte medföra att dette behov eftersattes. Det ärvidare uppenbart att förvalmingslagens handläggningsregler inte räcker till.Inom verket måste finnas inbyggda ordningar för bevisupptegning, muntiighandläggning och kollegialt beslutande. Del bör finnas motsvarigheter i saktill de rättssäkerhetegarantier som byggte in i förfarandet i . : är i enlighet med tidigare remissvarytterst kritiskt till den skärpte förvärvskonttoU som konkurrenskommitténföreslog. Vi anser att nuvarande regler om förvärvsprövning är fuUttUlräckliga. Förslaget om uppbrytning av existerande företeg är särskiltallvarligt. Företegsförvärvär en naturlig del i stmkmromvandlingen i txh är avgörande för om desvenska företegen skall kunna hävda sig på den interaationeUa marknaden,likaväl som kunna konkunera med utländska företeg på den svenska marknaden.Vårt närmande tiU EG innebär att de svenska företegen måste vara starka påhemmamarknaden för att kunna konkunera på lika villkor med de europeiskaföretegen som i många faU är betydligt stöne och starkare, bl.a. beroende påkedjebildningar, än de svenska företegen. Alltför sttänga förvärvsregler iSverige jämfört med andraländer kan dessutom minska intresset för utländska företag att efe- Prop.1992/93:56 blera sig i . : Förslaget berör inte förhållandet meUan förvärvskonttollencxh föreslagna förbud mot konkurrensbegränsande avtal cxh missbmk avdominerande ställning (4 cxh 13 99)- EGhar msett det olämpUga i att tiUämpa art 85 och 86 på förvärv och därför införtden särskilda förvärvsförordningen (4064/89). Med hänsyn tUl näringsUvete behovav klara och entydiga regler menar att det av den nyakonkurenslagstifttungen skaU fiamgå att 4 och 13 99 över huvud feget inte färtillämpas pä företagsförvärv. Etetfe måste gäUa såväl förvärv som träffas avregler om anmälningsplikt som företagsköp av mindre storlek. Ete senare skalldärmed inte alls kunna angripas med konkunenslagen. (): LRF anser det nödvändigt med ett bibehållande av en liberalsvensk förvärvskonttoU och avstyrker införandet av strängare förvärvsregler medlägre dominanskrav än och möjlighet tUl uppbryming av företeg.Interaationellt sett är de svenska Uvsmedelsföretegen, även de lantbmkskooperativa,små. Dagens stmkmr är resultetet av den under många är förda jordbmkspolitikencxh dess regler. Anpassningen till en stöne marknad tar tid. Införs en generellförbudslagstifming med hinder för samverkan återstår i stort sett encfeststmkturförändringar för att åstedkomma effektivitet, stordriftsfördelar cxhkosmadspress. Det blir dä cxkså den nära nog enda realistiska vägen förlantbmkskcxperationen att åstedkomma prissänkningar som även kommerkonsumenteraa/förbmkama tillgodo. Etenna utveckling är redan nu starkt på väg ikonkunentiänder som t.ex. cxh . AtttUlåte stmkturförändringar av stöne omfatming först vid ett EG-inträde Det måste vara möjligt att nu genomföra erforderligastmkmrförändringar. Utelagning av svenska lantbmk och lantbmkskcx}pe-rativaföreteg blir eljest följden. Att senare återhämte en sådan utelagning bUr ipraktiken omöjligt. En sttäng förvärvskontroU leder därför tiU diskrimineringav svenska företeg i förhållande till utiändska konkurrenter. : I promemorian behandls inte frägoma om företegsförvärv ochuppbrytning av företag. vill ändå framhålla vissaomständigheter som måste beaktas när dessa frägor övervägs ilagstiftningsärendet. Det är sålunda nödvändigt att beakte betydelsen avpotentiell konkunens cxh te hänsyn tUl vad som är den relevante marknaden. Närdet gäller finansiella tjänster, säsom bl.a. försäkringstjänster, sammanfaUerden relevante marknaden numera alltmer sällan med den svenska marknaden.Avskaffandet av valutaregleringen och andra gränshinder samtfinansverksamhetens accelerande interaationalisering gör att denrelevante marknaden för flertalet försäkringsprodukler mäste bestäm- Prop.1992/93:56 mas med ett betydligt utvidgat Bilaga 8 -ibland globalt - perspektiv. : De genomgripande förändringama medför att departementet måsteinformera snabbt, tydligt cxh konkret. Vår uppfattning är attNäringsdepartementet efter remissbehandlingen och efter lagrådsrenussen bör påolUca sätt marknadsföra de nya konkurrensreglema och innebörden av dem.Naturligtvis har de olika näringsUvsorganisa-tioneraa Uksom branschföreningaraahär en roU. Men den korfe tid som det ttoUgen blir fräga om föratsätter sänkUd aktivitetfrån departementete sida. Bra vore om departementet i det sammanhanget kundeinformera inte bara om de nya lagregleraa utan cxkså ge exemple frän centrafeavgöranden i liksom Kommissionens ställningsteganden i någrafall. Konkrete exempel är ofte starkt informativa. Prop.1992/93:56 Lagrådsremissens lagforslag Bilaga 9 1S Etenna lag har tiU ändamålatt undanröja och motverka hinder för en effektiv konkunens i fräga omproduktion av och handd med varor, tjänster och andra nyttigheter. 29 Etenna lag tillämpas inte påöverenskommelser mellan artietegivare (xh arbetetagare om lön eUer andraanstälUiingsviUkor. 391denna lag avses med förefeg en tysisk eller juridisk person som driververksamhet av ekonomisk eller kommersieU natur. TUl den del sädan verksamhetbestår i myndigheteutövning omfattas den dcxk inte av begreppet företag. Medföretag avses ocksä en sammansluming av företag. Vadsom i lagen sägs om avtal skall tillämpas också på 1. beslut av ensammanslutning av företag, cxh 2. samordnade förfarandenav företeg. 4 9Med företegsförvärv avses i denna lag förvärv av företag som driver - verksamhd inom landet. Som företegsförvärv räknas cxkså förvärv av ak tier, andelar i ett handelsbolag, en rörelse eUer en del av en rörelse. TiU företagsförvärv räknas vidare fusion. Ettförvärv där äganderätten till ett företag eUer en rörelse inte övergår i sinheUiet skaU anses som företegsförvärv enUgt lagen bara om förvärvet germöjUghet att utöva ett bestämmande inflytande på företagel eUer rörelsen. 5 9Om i ett visst fiall kan tillämpas såväl denna lag som konkunensbe stämmelsema i lagen (1992:000) om ett europeiskt ekonomiskt samarbete område (EES), skall beslut med stöd av denna lag vara förenUga med des sa bestämmelser. Etemialag får inte tiUämpas vid fastetällandel av priser som avses i CECA-lagen(1972:762), om dette är oförenligt med de avtalsbestämmelser som anges i 1 9den lagen. 6 9Om något annat inte följer av beslut enligt 8 eUer 15 9 eUer av 13 9 eUer av föreskrifter enligt 17 9. är avtal meUan företag förbjudna om de har tUl syfte att hindra, mskränka eUer snedvrida konkunensen pä den svenska marknaden pä ett märkbart sätt eUer om de ger ett sädant resulfet. DettegäUer sänkUt sådana avtal som innebär att 1. inköps-eUer försäljningspriser eller andra affärsvUlkor direkt eUer indu-ekt fastetäUs, 2.produlction, marknader, tekniskutveckling eUer investeringar begränsas eUer kontroUeras, 3.marknader eller inköpskällordelas upp, 4.olUca villkor tiUämpas förlikvärdiga transaktioner med vissa handels-parmer, varigenom dessa får en konkunensnackdel,eUer 5.det StäUs som villkor för attingå ett avtal att den andra parten åtar sig ytterligare förpliktelser somvarken till sin natur eUer enUgt handelsbmk har någol samband med föremålet föravtalet. 79 Avtal eUer avtalsvillkor somär förbjudna enligt 6 9 är ogUtiga. 89 får i detsärskilda fallet beslute om undantag från förbudet i 6 9 for ett avtal som 1.bidrar tUl att förbättraproduktionen eUer distributionen eUer tiU att främja tekniskt eller ekonomisktframåtekridande, 2.tUlförsäkrar konsumentema enskälig andel av den vinst som därigenom uppnås, 3.bara ålägger de berördaföretegen begränsningar som är nödvändiga för att uppnå målet i 1, och 4.inte ger de berörda företegenmöjlighet att sätta konkurrensen ur spel för en väsentUg del av nyttighetema ifiråga. 9 9Om ett företag vill att undanteg enligt 8 9 skaU bevUjas, skall det anmäfe avtalet tiU . Konkurrensverketfär inte beslute om undanteg innan företeget har gjort en sådan anmälan. 10 9I ett beslut om undanteg enligt 8 9 skaU det anges firån vUken tid punkt undantaget gäller. Denna tidpunkt fär sättas tidigare än tidpunkten för beslutet. Beslutetskall gälla för en bestämd tid cxh får förenas med villkor och ålägg anden. mEtt beslut om undantag enUgt 8 9 fär förayas om fömtsåttmngama i 8 Prop.1992/93:56 9 är uppfyllda. terWallplseeUer ändring av beslut om undantag 12 9Konkurrensverket fär återkaUa eUer ändra ett beslut om undantag, om 1.de omständigheter som läg tiUgmnd för beslutet har förändrate i något väsentligt avseende, 2.de som beslutd gäUer bryter motnågot åläggande som har angette i be-slutd, 3.beslutd grundades pä oriktigaeUer vUseledande uppgifter, eUer 4.de som beslutet gällerntissbmkar undantaget. faU som avses i förste stycket 2-4 fär beslutet återkallas med rettxiak-tivverkan. Undantagdå beslut inte meddelas 13 9Om inte har fattat beslut med anledning av en an mälan enUgt 9 9 från det att anmälan kom in till verket, skaU undantag från förbudet i 6 9 anses beviljat i enlighet med anmälan för av räknat från tidpunkten då avtalet ingicks. EtettagäUer inte om inom ttemånadersfristen gör in vändning motavtalet. 14 9Konkunensverket får återkalla undantaget för ett avtal för vilket un dantag bevUjate enligt 13 9. om avtalet har följder som är oförenUga med 8 9. l/ndantagmeddelade av 159 fär, vidprövning av älägganden enUgt 23 9. P yrkande av en part beslute om undantagenUgt 8 9 for ett avtal som är förbjudet enUgt 6 9 men som uppfyllerfömtsätlnmgarna för uncfentag enUgt 8 9. Därvid tiUämpas 10 9. 169 fär fömya,återkalla eller ändra ett beslut enligt 15 9. Därvid tiUämpas 11 och 12 99. 17 9Regeringen eUer den myndighet som regeringen bestämmer fär före skriva om undanteg från förbudet i 6 § för gmpper av avtal som uppfyUer fömtsätmmgama i 8 9 (gmppundanteg). Sälänge ett gmppundantag gäUer behöver ett avtal som uppfyUer fömt- Prop.1992/93:56 sättningarna i gmppundantaget inte anmälas enUgt 9 9 for attbevUjas Bilaga 9 uncfentag. Sådana avtal fär dcxk anmälas. 18 fär återkaUa undanlagd for ett avtal för vilkd gmppuncfentag gäUer, om avtald har följder som är oförenUga med 8 9- 19 9Missbruk frän ett eUer flera företags sida av en dominerande ställning pä den svenska marknaden är förbjudet. Sädantnussbruk kan särskUt besfe i att 1.direkt eUer indirekt påtvinganägon oskäliga inköp»- eUer försäljningspriser eUer andra oskäUgaaffärsvUlkor, 2.begränsa prcxluktion, marknadereller teknisk utveckUng tiU nackdel för konsumenteraa, 3.tillämpa olika villkor förUkvärdiga transaktioner med vissa handelspartner, varigenom dessa fär enkonkunensnackdel, eUer 4.stälfe som vUlkor för att ingåett avtal att den andra parten åtar sig ylterligare förpUktelser som varkentill sin natur eller enligt handelsbmk har något samband med föremålet föravtalet. 20 9Konkunensverket fär efter ansökan av ett företag förklara att ett avtal eller förfiuTuide inte omfattas av något av förbuden i 6 eller 19 9 enligt de uppgifter som lämnate av företeget eller som annars är tiUgängUga för ver ket cxh att det därför inte finns anledning för verket att mgripa enligt den na lag (icke-mgripandebesked). Ettsädant beslut utgör hinder för att beslute om äläggandenenUgt 23 9 förste stycket eller föra talan om konkurrensskadeavgift enUgt 26 9. 21 9Konkunensverket fär återkalla ett beslut enUgt 20 9> om 1.de omständigheter som låg tillgmnd för beslutet har förändrate i något väsentUgt avseende, 2.beslutet gmndades på oriktigaeller vilseledande uppgifter, eUer 3.Marknadsdomstolen ändrarrättetiUämpningen sä, att det klart firamgår att avtald eUer förfiarandet somomfattas av beslutet faller under förbuden i 6 eUer 19 9- 22 9 Så snart enanmälan enligt 9 9 eUer en ansökan enUgt 20 9 som rör ett avtal har komnut in till skall verket bereda de parter 2i) 1922/93. iavtalet som inte är anmälare eller sökande tiUfäUe att yttra sig över an- Prop. 1992/93:56 mälan eUer ansökan. 23 9Konlcurrensverket fär ålägga ett företag att upphöra med överträdelser av förbuden i 6 eUer 19 9- i ett visst faU beslutar att inte meddefe ett sådantåläggande, fär göra det pä talan av ett företag som berönav överträdelsen. 249 Ett åläggande enligt 23 9gäUer , om något annat inte bestäms. 259 Om det finns synnerliga skälför del, får ett åläggande enUgt 23 9 meddelas för tiden till dess att fråganslutiigt har avgjorts. Tingsrätten fär meddela ett sådant äläggande bara sedanrättegång inletts. 26 9Stcxkholms tingsrätt får på talan av beslute att ett företag skall betala en särskild avgift (konkunensskadeavgift). om före taget eller någon som handlar på företagete vägnar uppsåtiigen eller av oaktsamhet har 1.överträtt föibuden i 6 eller 19§, eller 2.åsidosatt ett villkor som harbeslutete med stöd av 10 9 andra stycket. 27 9Konlcunensskadeavgift skall fastställas tiU lägst fem lusen kronor cxh högst eller till ett högre belopp dock inte öventigande av företegete årsomsättning enligt föregående räkenskapsår. Riktastalan mot flera företag skall avgiften fastetällas särskUt för vart cxh ett avdem. 28 9När konkurrensskadeavgift fastställs skall sänkUd hänsyn tas tiU hur allvarlig överträdelsen är och hur länge den har pågått. Iringa fiiU slcaU ingen avgift påföras. 29 9Konkunensskadeavgift enligt 26 9 förste stycket 1 får inte påföras för åtgärder som har vidtegite 1.efter dd att anmälan enligt 9 § eller ansökan enUgt 20 9 kom in tiUKonkunensverket och innan beslutet med anledning av anmälan eUer ansökan vannlaga kraft, om åtgärdema ligger inom ramen för den verksamhet som harbeskrivite i anmälan eller ansökan, eller 2.under den tid dä icke-ingripandebesked har gäUt, om inte beskedd har Prop.1992/93:56 äterkaUate med stöd av 21 9 2. Fönfestycket 1 gäUer dcxk inte om Konkurrensverlcet inom en månad frän dd attanmälan eUer ansökan kom in förklarar att verkd anser att 6 9 är tillämpUg cxhatt det inte finns skäl att tillämpa 8 9 eUer att 19 9 är tiU-lämpUg. Ettsådant beslut får meddelas bara om dd är uppenbart att undantag inte kanbevUjas eUer icke-ingripandebesked inte kan meddelas. 30 iKonkurrensskadeavgift fär påföras bara om stämningsansökan har delgette den som anspråket riktas mot firän det att överträdel sen upphörde. Avgiftfär mte påföras för åtgärder som omfattas av ett åläggande som har meddefetevid vite enligt denna lag. 319 En påfördkonkunensskadeavgift bortfaUer i den män verkstäUighet inte har skett inom femår från det att domen vann laga kraft. 329 Pör att säkerställa anspråkpå en konkunensskadeavgift fär beslute om kvarsted.Därvid gäller i tUlämpliga delar vad som är föreskrivet i 15 kap.rättegångsbalken om kvarstad för fordran.