prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — 1992/93:100 BU. ♦ Inkl.sjukhusvärdsavdrag, dvs. det avdrag för sjukhusvärd som görs på pensiontillförs sjukförsäkringssystemet. ** Inkl. frivillig sjukförsäkring *** Prognos1992/93 och 1993/94 Mot bakgmnd av den kostnadsbesparing somarbetsgivarna beräknas göra genom minskad utbetalning av sjuklön i och medinförandet av en karensdag föreslås i prop. 1992/93:31 att arbetsgivaravgiftenhöjs av avgiftsunderlaget fr.o.m. den 1 januari 1993och med fr.o.m. den ; Dennahöjning motsvarar ca . Den allmänna sjukförsäkringsavgift om sominförs fr.o.m. skall bidra till finansieringen av sjukförsäkringen; Avgiftsinkomsten beräknas netto (efter skatteavdrag) att uppgå till ca . Dessaavgiftsförändringar beräknas medföra att avgiftsinkomstema vad gällersjukförsäkringen sedan mitten av 1980-tälet är tillräckligthöga för att det lagstadgade kravet på finansiering ■ av av utgiftema skall vara uppfyUt. En totalsamordning av sjuk-och arbetsskadesjukpenningen i enlighet med de förslag somjag aviserat i denna proposition, kommer att medföra en avlastning för arbetsskadefonden,som det blir en ökning av sjukförsäkringsutgifterna. 5.Arbetsskadeförsäkringen Arbetsskadeförsäkringen(mkr) Prop.1992/93:100 Bil. 1992/93 . - ersättning enl äldre lagstiftning 6 552 3 564 6 600 4 200 6 200 4 700 Summa utgifter (exkl. Inkonister Socialavgifter Överfön från delpensionsfonden 6 800 8 300 Summa över/underskott vid ingången av budgetår Administrationskostnader avdraget frånutgiftssidan och socialavgifter. Statens utgifter för arbetsskadeförsäkringingår inte. Arbetsskadefonden uppvisar ettunderskott. Vid utgången av var underskottet i fonden drygt 20miljarder kronor. Genom särskUt regeringsbeslut har RFVbemyndigats att disponera medel från inkomsttitel för att täcka löpandeutbetalningar. beslutade i anledning av regeringensproposition /92:149 om avskaffande av delpensionsförsäkring m.m. (prop.1991/92:149, bet. 199I/92:SfU8, rskr. 232) om överföring av medel fråndelpensionsfonden till arbetsskadefonden samt att delpensionsavgiften skullesänkas med 0,3 procenttenheter fr.om. höjdesarbetsskadeavgiften i motsvarande mån. Folkpensionemafinansieras dels genom en socialavgift för arbetsgivare och egenföretagare somför uppgår till av avgiftsunderlaget, dels genom anslag överstatsbudgeten motsvarande av avgiftsunderlaget. Tilläggspensionen (ATP)finansieras genom en socialavgift som för utgör av avgiftsunderiagetoch genom avkastning från den allmänna pensionsfonden. Denna fond uppgick den1 till . Delpensionsförsäkringen finansieras till 100 %genom en socialavgift som uppgår till av avgiftsunderiaget.Avgiften förs till en särskild fond vars behållning den 1 januari1992 uppgick till . beslutade (prop. 1991/92:49, bet. 1991/92:SfU8, rskr. 1991/92:232) att en viss del avdelpensionsfonden behållning skall användas för att finansiera det underskott iarbetsskadeförsäkringen för /93 som kvarstår efteravgiftshöjningen för arbetsskadeförsäkringen. Efter överföringen med till arbetsskadeförsäkringen beräknas fondbehållningen uppgåtill . Prop.1992/93:100 BU. Folkpensionsförsäkringen (mkr) -änkepensioner m.m.' Inkl vissa undersökningarvid RFV;s sjukhus ' Inkl kursnetto, aktieutdelningar, vinstdelningsskäu m.m. - Inkl överföring till småföretagsfonden och avveckling avlöntagarfonden Fondens storlek vid ingången av år Över/underskott resp. år AP-fondensutveckling, miljarder kronor 481,7 -1- 34,2 Prop.1992/93:100 BU. Delpension (enl. RFV:s anslagsframställning - AF) 1992/93 prognos 1993/94 prognos till arbetsskadefonden /93 2 173 4 150 2 209 2 075 Summa över/underskott Delpensionsfondensutveckling (enl. RFV:s AF) milj.kr. vidingången av år 11 991 9 370 5 043 Över/underskott resp. år -I- 400 -679 -614 Översikt över socialfSrsäkringens finansiering perverksamhetsgren /92 Prop.1992/93:100 BU. Medel fr. ink. Barnbidrag, bidragsförskott m.m. Föräldraförsäkring, vårdbidrag 21 414 19 269 19 710 3 618 Ersättning vid sjukdom och bandikapp 24 430 11 755 30 627 28 621 19 881 4 900 Försäkring vid ålderdom m.m. 16 545 11 829 13 398 1 204 - 3 147 -t- 4 Källa: RFV:s årsredovisning (ÄR) för /92 15 1992/93. Allmänna arvsfonden Prop. 1992/93: lOO Allmänna arvsfonden hartill ändamål att främja vård och fostran av pjig /: 3 bamoch ungdom samt omsorg om handikappade. Fonden förvaltas av Kammarkollegiet(fondbyrån) som en särskild fond, skild från statskapitalet. För budgetåret1991/92 beslutades att skulle utdelas. Stöd ur fonden beslutas av regeringen samt av bam-och . ErUigt regeringsbeslut kan bam- och ungdomsdelegationendisponera av det utdelningsbara beloppet . För /92disponerade bam- och 45 mUjoner kronor för stöd tillfostran av ungdom. Med ungdom avses i detta sammanhang åldrarna . Regeringen bevUjar stöd till verksamhet för bamunder samt till verksamhet rörande personer med fysiska, psykiska ochsociala handikapp i alla åldrar. Stöd ur fonden länmas huvudsakligen tillfrivUliga och ideella insatser. Under /92 har regeringen beviljatstöd till 276 projekt med ett sammaiUagt belopp av 137,2 miljoner kronor.Stödet till omsorg om handikappade har uppgått till ca 100 miljoner kronormedan stöd till bam och ungdomar utgått med sammanlagt ca . Huvuddelen av stödet till personer medfunktionshinder har under /92 omfattat försöks- ochutvecklingsarbeten inom följande områden. Projekt för ökat självbestämmande ochoberoende har fått ca . Området teknik och handikapp har fåttstöd med ca . Eftersom många olika handikapp-gmpper berörs avdenna satsning har en del av stödet överförts till meduppdrag att samordna arbetet. Området kultur/fritid och handikapp har fått ca10 . Ökade kunskaper om olika slag av handikapp samt satsningpå information och utbildning är viktiga fömtsättningar för att villkoren förpersoner med fuiUctionshinder skall kuima förbättras. Drygt 36 miljoner kronorhar utgått till ett stort antal utvecklingsarbeten med deima inriktning. Stödet till utvecklingsprojekt rörande bam ochungdomar har uppgått till ca . Här kan särskilt nämnasinformation om , insatser inom bamomsorg respektive kulturverksamhetför bam i ett mångkulturellt perspektiv, insatser för bam som far illa ochderas föräldrar samt ungdomar med särskilda behov. Stöd ur Allmänna arvsfonden har framför allt utgåtttill frivilliga och ideella organisationer och föreningar. Regeringen har överlämnat en skrivelsetill med redovisning för fördelningen av medel från Allmännaarvsfonden under /91 (skr. 1991/92:136). I denna skrivelse redogjordesför den kommande inriktningen för stödet ur AUmänna arvsfonden. Här kan nämnasfortsatt satsning på handikapporganisationemas informations- ochutbildningsprojekt med syfte att öka kunskap och medvetenhet omlevnadsförhållanden för personer med olika fuiUctions- Stöd bör även fortsättningsvis ges till utveckling inom om- Prop. 1992/93:100 rådena teknik och handikapp respektive fritid/kultur och handikapp. Vad gäller utvecklingsarbete för bam och ungdomarbör utveck- Bilaga 6.3 lingsstöd framför allt ges till frivilligorganisationersom bedriver försöksverksamhet för att förbättra situationen för utsatta bamoch deras föräldrar samt för ungdomar med särskilda behov. Regeringen harvidare anvisat för att gefrivilligorganisationer möjlighet att till barnomsorgspersonal sprida kunskapom invandrar- och flyktingbarnens situation i . Regeringen beslutade atttillkalla en särskild utredare (dir. 1991:3) med uppdrag att se över Allmännaarvsfondens ändamålsbestämmelse samt vissa frågor rörande dess tillämpning ochbeslutanderätten vid utdelning av stöd ur fonden. överlämnades till statsrådetoch chefen för ett betänkande av 1991 årsarvsfondsutredning (SOU 1992:120). I betänkandet föreslås en ny arvsfondslagsamt att den övergripande beslutanderätten bör ligga kvar hos regeringen. Ensärskild delegation - Arvsfondsdelegationen - bör därför inrättas som nymyndighet inom med som huvudman. Allaansökningar skall enligt utredningsförslaget i fortsättningen ställas till dennya myndigheten. Vidare bör enligt förslaget fondens ändamål även iframtiden vara att utveckla och stödja verksamhet till förmån för barn,ungdomar och personer med funktionshinder. Fondens ändamål begränsas somhittills till i första hand ideell verksamhet. Om särskilda skäl finns fårmedel lämnas också till offentlig verksamhet. Ett sådant skäl kan vara att enkommun i samverkan med en ideell organisation vill förnya eller utveckla enkommunal verksamhet till förmån för någon av fondens målgmpper. Den praxis somutvecklats att medel ur Allmänna arvsfonden inte beviljas till enskildapersoner, fastslås i förslaget om ny arvsfondslag. Betänkandetkommer inkom kort att remissbehandlas. En redovisning av fördelningen av stöd ur Allmäimaarvsfonden under /92 kommer senare att överlämnas tillriksdagen. Förteckning över ändrad disposition Föreslagna anslags motsvarigh 1992/93 eter i statsbudgeten för budgetåret A 2, A 3 och del Del av G 15 Del av H 2 H 3 del av H 4 E 1, del av , E 14 del av , del av G 15 samt del av H 4 E 7, 8, 9, 10 samt del Del av B 1 och G 11 G 12 E 13, del av E II Del av G 4 E 15 och E 16 Del av H 2 Del av A 4 G 12, 13 och 14 Del av G 4 Utredningar, utveckling. samverkan m.m., ramanslag 77 933 000 130 772 000 Allmäima bambidrag, förslagsanslag 17 000 000 000 Bostadsbidrag, förslagsanslag* 2 300 000 000 Bidrag till föräldraförsäkringen, förslags- 2 750 000 000 Särskilt bidrag för vissa adoptivbam. Bidrag till kostnader för intemationella Vårdbidrag för handikappade bam, för- 1 285 000 000 26 762 330 000 Prop.1992/93:100 BU. Ekonomisk trygghet vidsjukdom, handikapp och ålderdom Bidrag till sjukförsäkring, förslagsanslag 4 649 000 000 Bidrag till ersättning vid närståendevård. 14 315 000 000 52 185 000 000 Efterlevandepensioner till vuxna, I 720 000 000 Bidrag till kommunala bostadstillägg till folkpension, förslagsanslag 6 700 000 000 Särskilt pensionstillägg, förslagsanslag Vissa yrkesskadeersättningar m.m.. Ersättning till postverket m.m., 80 752 488 000 70 D. Hälso-och sjukvård Prop. Bidrag till hälso- och sjukvård,förslags anslag 1 211 332 000 Insatser mot aids, reservationsanslag 185 220 000 Funktionen Hälso- och sjukvård m.m. ikrig, ramanslag 164 300 000 Bidrag till Spri,förslagsanslag 26 300 000 Bidrag tiU WHO, förslagsanslag 29800 000 Bidrag till WHO-enheten förrapporte- ringav läkemedelsbiverkningar 2 591 000 Omsorg om äldre och handikappade 107 I. Stimulansbidrag inom äldreomsorgen, reservationsanslag I 100 000 000 förslagsanslag 133 700 000 Statsbidrag tUlvårdartjänst m.m., för- slagsanslag 136 580 000 Bidrag tillviss verksamhet för personer medfunktionshinder, reservationsanslag 60 023 000 Bidrag tUlhandikapporganisationer 129 248 000 Bidrag tUlpensionärsorganisationer 2 446 000 Ersättning förtexttelefoner, förslags- anslag 67 700 000 Ersättning tillpostverket för befordran avblindskriftsförsändelser, förslagsanslag 49 825 000 Bilstöd tillhandikappade, förslagsanslag 206 000 000 125 F. Socialt behandlingsarbete, alkohol-och narkotikapolitik Bidrag tiU missbmkar-och ungdomsvård, reservationsanslag 480 000 000 Bidrag tillorganisationer, reservations- ochnarkotikaupplysning 7 964 000 Myndigheter under Prop. ,ramanslag 604 806 000 Allmännaförsäkringskassor, ramanslag 4 121 817 000 ,ramanslag 316 395 000 ,ramanslag 136 555 000 ,ramanslag* 62 117 000 ,ramanslag 163 136 000 Hälso-och sjukvårdens ansvarsnämnd, ramanslag 14 560 000 190 9. medicin, ramanslag* 5 741 000 190 10. medicinskmetodik, ramanslag 13 921 000 ,ramanslag* 5 199 000 adop tionsfrågor, ramanslag 5 998 000 Nämndenför vårdartjänst, ramanslag 8 971 000 Statenshandikappråd, ramanslag 6 027 000 Statensinstitutionsstyrelse, ramanslag 470 000 000 reservationsanslag* 79 175 000 Avvecklingskostnader, förslagsanslag 36 775 000 6 051 194 000 Totalt för 117 721 443 000 215 6.2 Socialförsäkringens kostnader och finansiering 231 6.4 Förteckning över ändrad disposition gotab 42649, SlockMolm 1992 Regeringens proposition1992/93:100 Bilaga 7 Koniniimikationsdepartenientet(sjätte huvudtiteln) Bilaga 7till budgetpropositionen 1993 (sjätte huvudtiteln) 1992/93:100Bilaga 7 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 17december 1992. Kommunikationer för ökad tillväxt och välfärd I regeringens långsiktiga ekonomiska politik för ökadtillväxt och välfärd är en utveckling av kommunikationssektorn viktig.Förbättringar av kommunikationerna skapar förutsättningar för ökadproduktivitet och konkurrenskraft i näringslivet. Regeringens satsningar påutbyggnad och modernisering av infrastrukturen på transportområdet och inomtelesektom är därför av central betydelse. Inom kommunikationssektorn skerockså betydande avregleringar för att förbättra effektiviteten. Därmedåstadkoms en bättre hushållning med resurserna. Förbättringar inomkommunikationsväsendet skall främja utvecklingen i landets olika delar ochbidra till regional balans samt ocksä till en effektivare miljöpolitik.Satsningarna på infrastrukturinvesteringar bidrar ocksä till att mildraarbetslösheten. Regeringen verkar för att Sverigeså fort som möjligt skall erhålla fullvärdigt medlemskap i den EuropeiskaGemenskapen EG. är redan nu starkt integrerat i det europeiskaekonomiska systemet, inte minst genom en omfattande utrikeshandel. Förbättradekommunikationer med övriga blir allt mer viktiga för näringslivet.Utvecklingen i kan pä medföra viss förändring av våratransportmönster. De pågående infrastruktursatsningarna i bidraraktivt till att minska vårt avståndshandikapp i förhållande till konkurrenternai . Särskild betydelse har detta för landets norra delar. Förnäringslivet är även rationella transporter mellan olika delar av landet enförutsättning för utveckling. Inom transportsektorn är cn effektivare resursanvändningangelägen. 1992/93:100 reglering och ökad konkurrens är vikligamedel i detta iirbcte. Inom samtliga Bilaga 7 delar avkommunikationssektorn pågår ett långsiktigt arbete med att rationaliserastatens verksamheter, avmonopoliscra och avrcglcra. Det arbetet drivs nu vidaremed ökad intensitet. Goda kommunikationer har storbetydelse för människans välfärd. Tillgången till goda kommunikationerunderlättar arbetspendling och vidgar därmed möjligheterna att kombinera en godboendemiljö med en större och effektivare arbetsmarknad. 1 säväl storstad somglesbygd är resor till och frän arbetet, serviceställen och fritidsaktivilctcrnödvändiga för ett fungerande vardagsliv. Det allmännas insatser för attunderlätta kommunikationsmöjligheterna för vissa grupper med särskilda behov,säsom handikappade och äldre, är också nödvändiga i dt välfärd.ssamhälle. En annan viktig välfärdsaspekt isamband med utvecklingen av kommunikationerna gäller trafiksäkerhet.Trafiksäkerhetsarbetet mäste drivas vidare och jag återkommer under våren 1993med förslag till en ny trafiksäkerhetspolitik. Trafikverken har förförsta gängen utarbetat miljörapporter. I dessa konstateras att målavseende koldioxid, kväveoxider och svaveldioxid riskerar att inte uppfyllas.Ett kraftfullt arbete kommer att startas för att med nationella ochinternationella åtgärder nå uppsatta mål. En viktig del i regeringensekonomiska politik är alt eliminera det strukturella budgetunderskottet. InomKommunikationsdepartementets verksamhetsområde föreslås besparingar pä 300miljoner kronor. En del av besparingarna redovisas i förslag till riksdagenunder våren. Av besparingarna fördelas ca pårationaliseringar inom och samt på minskningar inomjärnvägsområdet. Övriga besparingar fördelas bl.a. inom sjöfarts- ochpostområdena. fastställde 1988grunderna för trafikpolitiken inför 1990-talet. Något krav pä en totalutvärdering av trafikpolitiken återfinns inte i delta riksdagsbeslut.I samband med bl.a. en av den tidigare regeringens budgetpropositioner (prop.1990/91:100) framhölls att det trafikpolitiska beslutet efter hand skulleutvärderas. Jag anser för min del att så bör ske och jag har inte för avsiktatt göra en total utvärdering av det trafikpolitiska beslutet . Vissa områden har emellertid settsöver. En uppföljning av trafikens kostnadsansvar efter riksdagsbeslutet 1988har redovisats . Jag återkommer senare med förslag om det fortsattaarbetet med kostnadsansvaret. Under vären 1993 kommer jag att lämna enredovisning av investeringsplaneringen och den långsiktiga inriktningen påinfrastrukturområdet. När det gäller SJ lämnas i budgetpropositionen bl.a. enredovisning av hur ställda resultatkrav har uppfyllts 1992och vilka marknadsförutsättningarna är för järnvägen. Jag återkommer undervåren 1993 i ytterligare frågor som berör SJ. Regeringen återkommer under våren1993 med förslag om den framtida transportforskningen i samband med regeringensförslag om forskningspolitiken. infrastrukturens årtionde Prop. Investeringar i infrastruktur inom transportsektorn sjönkfrån en nivå på ca av bruttonationalprodukten (BNP) pä till ca0,. Investeringar i infrastruktur har till stor del fått stätillbaka för andra behov i samhället. Effekterna av minskade resurser förinvesteringar och underhäll kommer att märkas om intekraftfulla insatsökningar nu görs. har detfattats beslut om stora investeringar i vägar och järnvägar. Investeringarnahar ökat till en andel av av BNP /93. Totalt investeras under1992/93 för ca . Det är en ökning med ca 8 miljarder kronorjämfört med den genomsnittliga ärliga investeringsvolymen . 1 syfte att möta lågkonjunkturenoch minska arbetslösheten har regeringen och fattat flera beslut omextra medel till transportsektorn och tidigareläggning av projekt, utöver de4,6 miljarder som satsas pä investeringar i vägar och järnvägar iSverige. beslutade (prop. 1991/92:25, bet. 1991/92:TU5, rskr. 1991/92:88) att inrätta ett anslagför vissa produktivitets-och sysselsättningsfrämjande åtgärder. Anslaget som ärpå fördelades enligt följande: vägar ,järnvägar , , tele och flyg153 . beslutade (prop. 1991/92:150, bet. 1991/92:TU22, rskr. 1991/92:333) att inrätta ettanslag på för under-hällsätgärder på vägar och järnvägaroch till reinvesteringar på främst mindre objekt på länsvägar och vissajärnvägar. beslutade i december 1992i samband med behandlingen av den s.k. krispropositionen (prop. 1992/93:50,bet. 1992/93:FiUl, rskr. 1992/93:134) att anslä ytterligare 1,5 miljarderkronor för åtgärder på länsvägarna i skogslänen. beslutade regeringen omvissa investeringar i europavägnätet och de viktigaste järnvägarna. avsattes för vägar och avsattes förjärnvägsinvesteringar. Bland de stora projekten som förnärvarande pågår kan nämnas utbyggnaden av och somär finansierade i sin helhet. pä delen (dets.k. fyrspåret), delar av utbyggnaden av och Ostkustbanan,motorvägsutbyggnad på delar av , E 6 och E 20 samt förberedelser för denfasta förbindelsen över . Bland de projekt som snart kan förverkligaskan bl.a. nämnas en ny förbindelse över pä väg E4. Utbyggnaden avovan nämnda projekt kommer att ske , dock med tyngdpunkten på1990-talets första hälft. Regeringen har beviljatDelegationen för infrastrukturinvesteringar alt anlita en finansiell rådgivareför att söka finna en totallösning på finansieringen av Arlandabanan.Rådgivarens uppdrag är att finna en lösning som innebär att statens insats ochrisk i projektet kan minimeras. Rådgivaren har avrapporterat en studie omförutsättningarna för en alternativ finansiering Delegationen har,mot bakgrund av Prop. 1992/93:100 rådgivarens studie, i en skrivelse lillregeringen föreslagit att det fortsatta Biiaga 7 arbetet med Arlandabananbör inriktas mot en samfinansieringslösning. Jag kommer senare i vår iproposition om infrastrukturinvesteringar närmare redovisa den fortsattainriktningen för utbyggnaden av . De parter som står bakomuppgörelserna om storstadstrafiken i och harunder redovisat slutgiltiga avtal om hur trafiksystemen skall byggas uti dessa regioner. I pågår slutförhandlingar om vissa kvarståendefrågor om vägnätets utformning och finansiering. Dessa förhandlingar beräknasvara avslutade . Under är 1993 kommer en stor del avinvesteringarna i storstadsöverenskommelserna att projekteras. För vissaprojekt är redan arbetsplaner fastställda och bygghandlingar under utarbetandevarför byggstart för dessa projekt kan beräknas ske redan under år 1993.Totalt omfattar storstadsöverenskommelserna investeringar om ca 50 miljarderkronor. Regeringen har beslutat att fördjupa beslutsunderlaget beträffandemiljökonsekvenserna av dessa trafikinvesteringar i Stockholms- ochMalmöregionerna. Beträffande den fasta förbindelsenöver har ett konsortialavtal slutits mellan de svenskaoeh danska brobolagen - och - och därigenom har bildats ettkonsortium som skall äga och svara för all verksamhet beträffande självaförbindelsen. En prövning av projektets miljökonsekvenser enligt gällandemiljölagstiftning pågår . Avgörande i denna bedömning är att dens.k. noUösningen vad gäller vattenströmningen mellan och Kattegattkan säkerställas. I syfte att åstadkomma enlångsiktigt hållbar finansiering för utbyggnad av infrastrukturen, föreslås enövergång frän anslagsfinansiering till lånefinansiering för investeringsanslagsom gäller vägar och järnvägar. Lånen skall tas upp av Riksgäldskontoret.Förslaget skall medge ett fullföljande av påbörjade projekt samt enytterligare ökning av investeringsnivån under 1990-taIet. Utöver ordinarieinvesteringar kommer ytterligare investeringar för attsatsas varav avser redan fattade beslut. Jag återkommerunder våren till regeringen med förslag om proposition till riksdagenbeträffande de närmare riktlinjerna för investeringsplaneringen. För att finansiera räntor ochamorteringar bör ett särskilt kapitalkostnadsanslag inrättas. En totalinvesteringsram och en låneram bör anvisas för investeringar i vägar,järnvägar och kollektivtrafikanläggningar för perioden 1994-2003.Investeringsramen kommer sedan att kopplas direkt till de långsiktigainvesteringsplaner som , och Länsstyrelserna upprättar underhösten 1993. I förslaget bör anges hur ramen skall fördelas mellan riksvägar,stomjämvägar och länstrafikanläggningar. Med hänsyn till önskemålom en utvecklad investeringsplanering har regeringen beslutat att utformaplaneringsprocessen på sådant sätt att kommer att spela en aktiv rollinom planeringen innan verkens investeringsplaner upprättas. Åtgärder kommerockså att vidtas för att förstärka roll iinfrastrukturplaneringen. Regeringen kommer redan i vär attför presentera ett beslutsun derlag som gör det möjligt att ta ställning till alternativainvesteringsinrikt- 4 Av underlaget kommer att framgå hur olika Prop.1992/93:100 delmål, säsom effektivt resursutnyttjande, miljöhänsyn och regionalbalans, Bilaga 7 kan tillgodoses vid val av olika inriktning. De itrafikpolitiska målen inneboende konflikterna kommer att lyftas fram ochalternativa utvecklingar att ställas mot varandra. Val av inriktning förinvesteringarna och dess betydelse för t.ex. miljömålen kommer att belysas. Avreglering och ökad konkurrens Inom kommunikationssektorn har ett långsiktigt arbeteinletts för att öka effektiviteten, genom att bl.a. avreglera marknaderna ochöka konkurrensen. Mina förslag har som yttersta syfte att underlätta detdagliga livet för människorna i . Den avreglering som pägär bör enligtmin uppfattning kunna ske utan negativa regionalpolitiska konsekvenser. har redan vissaätgärder vidtagits för att avreglera och öka konkurrensen i övrigt. I fräga omjärnväg pågår arbetet med avreglering av järnvägsmarknaden och förberedelserför bolagisering av SJ. har beslutat (prop. 1991/92:130,bet. 1991/92:TU21, rskr. 1991/92:314) att upphandlingen av angelägeninterregional persontrafik på järnväg, som inte kan bedrivas päföretagsekonomiska villkor, skall ske i konkurrens. Detta har medfört ensänkning av kostnaderna vid köp av denna trafik för . Regeringenföreslår (prop. 1992/93:132) att ges trafikeringsrätt för malmprodukter pästräckan -på stomnätet. En utredning om förutsättningarna förkonkurrens på spåren avlämnas . Den inrikes flygtrafikenavreglerades . Erfarenheterna av denna avreglering är attdet uppstått en ökad konkurrens på framför allt sträckor med omfattandetrafikunderlag. Flera nya aktörer har kommit in pä marknaden.