prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — mnganiaför den industrirefeteraile forskningen föreslir en ny progiamstrukmr förteknisk FoU liksom för energiforskningen (ansfeget tiU Energiforskning).En utgingspunkt för de föreslagna satsningarna är att de skaUkoncentreras tiU teknologier med tillämpningar inom flera defer av näringsUvetcxh tiU FoU-omridra där svenska företeg har särskUt godafömtsätbiingar att utvecklas ytterUgare. enUgt NUTEKkoncentreras tUl följande prioriterade tekmkomriden. Nya foasteknologter ochderas användning: -Informationsteknologi ochdess tillämpningar -Teknik för komplexa system -Energirelevantebasteknologier (ansfeget tiU Energiforskning) Utvecklingsomräden för svensktnäringsUv och samhällsprioriteringar: -Prcxessteknik/EnergUntensiv industri (även ansfeget tiU Energiforskning) -Transportteknik/Transportsektorn -Kraft-ZvärmetUlförsel (ävenansfeget tiU Energiforskning) har i sin ansfegsframställning för samtUga dessa områdenföresfegU nya ramprogram och insatsområden respektive fortsätbiingar avpågående program. Ett särskUt program rörande elva tvärvetenskapUga konsortier inomhögskolan fiinansieras för närvanmde under ett eget ansfeg. Programmet leds cxh finansieras gemensamt av och . NUTEKföreslår att 42,2 mUjoner kronor anvisas för konsortievericsamheten förfoudgetäret 1993/94. Dämtöver har föresfegit att 10 nuljoner kronor perår avsätts firin löntegarfondsmedel för en förstärknmg o<:h ökadindusttianknytning av konsortierna. Vidare har föresfegit sateningar pås.k. Denna senare fråga har tegits upp i foudgetpropositionen (prop.1992/93:100 bU. 13) under ansfeget B 5. Under de senaste sex iren hai' (tidigare STU cxh ) irUgen genomfört uitvärderingar inom FoU-omrädet fördelade pä: -kvaUtetevärderingar medhjälp av mtemationelfe bedömare, -uppföljningar avindustriforskningsprogram, -utvärderingar ochuppföljningar av aktörsgmpper, aifoeteformer, olika särskUcfe insatser,effektmätningar m.m. Isyfte att säkerstäUa en konsistent uppföljning, samlas varje är in Prop.1992/93:170 rapporter frän samtUga forskargmpper vid universitet cxhhögskolor Avsnitt 12 som har erhälUt stöd och foidrag från . Enmotsvarande upp- Näringsdep. följning görs av verksainheten vidindusttiforskningsinstimt cxh programstyrelser (tidigare under foeteckningenkoUektivforskning). Utvecklingenav resultetmått fortsätter. Under slutet av ir 1991 cxh foörjan av ir 1992genomfördes ett försöksprojekt. Nio program valdes ut fördelade pi gmndfeggandeforskning, industriforskning, tillämpad forskning, utvecklingsinsatser ochdemonsttationsprojekt finansterade via Energiteknikfonden. Projektethar utmynnat i förslag tiU resultebnått cxh indikatorer for de nio programmen,inklusive uppgifter om vilka underfegsdate dessa fömtsätter. Avsikten är attmed tämUgen enkfe, firämst kvantitativa mitt löpande följa programmen.Resultetmitten komptetterar utvärderingarna som är mer analysuiriktede.Erferenheteraa frän försöksprojektet kommer att Ugga tiU gmnd för det fortsatteaifoetet med att involvera flera program och engagera fler inttessenter. 46530 Riksdagen1992/93. 1 samL Nr 170 1992/93:170 Avsnitt12 Näringsdep. Detövergripande mälet för verksamhetsomrädet Teknisk forskning och UtveckUng vidNUTEK år att: -foidra tiU att stärka detsvtaiska näringsUvete konkurrenskraft och den svenska ekonominsattraktionskraft när det gäUer mdustrieU verksamhet, -bidra tiiU att skapa. kunska:poch kompetens mom det tekiukveten-slcUga området pi universitet, högskolor samti näringsUvet för utvecklingen och omställningen av energisystemet i enUghetmed ete riktlinjer för energipoUtiken som beslutat. Medelföreslis för verksamhetsområdet under ansfegen pi tolfte huvudtiteln SärskUcfe insatser inom industriforskningssystemet . Informationsteknologi F 7. Europeiskt FoU-sanuubete F 9. samtunder anslagen pä nionde huvudtiteln Bidrag för ny energiteknik Ibudgetpropositionen (prop. 1992/93:100 bU. 13) har medel föreslagits förverksamhetsomrädet under anslagen Insatserför ny energiteknik E 8. Medutgingspunkt i den redovisning har lämnat i sm fördjupadeansfegsframställning bedömer regeringen att verksamheten i aUt väsendigtfoedrivite pä ett ändamålsenUgt sätt och att tillfiredsställande resultetuppnätts. bekräftas ocksi av de utvärderingar av oUka program cxh projektsom har gjorts under de senaste aren. Regeringenanser att resultettedovisnmgar foör vidareut- Prop. 1992/93:170veckfes sä att det blir möjUgt att värdera prestationer och Avsnitt 12 effekter pi ett mer konkret sätt än hibills. Värderingen avprestetioner Näringsdep. och effekter bör utgä frän det angivna övergripandemåtet. Absolute värdeskalor liksom inbördes rangordning av de olika insatsernautifrån graden av framgång i förhällancte tiU uppstäUcfe mäl bör eftersträvas.I övrigt foör göra en kvaUtetiv foeskrivning cxh foedömning avresultetens innehäU och värde. InomFoU-omrädet finns ständigt foetydande foehov av insatser. Begränsade resurserfömtsätter emeUertid prioriteringar. Regering cxh riksdag har etet yttersteansvaret för prioriteringarna inedan det är uppgift att te framunderfeg och försfeg tUl prioriteringar. Det är säledes inte tillräckUgt attföresfe genereUa medelsökningar för projekt och program utan varje försfeg foörrangordnas i förhällande tiU de övriga. mäste även kunna motivera försfegtiU ökningar. Genomsina insatser har och det tidigare STU utgjort ett viktigt teknikpoUtisktinsttument i det medeUänga och länga tidspeispektivet. Regeringen foedömer attdetta kommer att gälfe även för den kommande treårsperioden. Informationsteknologi(FI) har utveckfets tiU ett teknikområde som utgör basteknologi för nästan aUmcxiera industrieU verksamhet. Den berör praktiskt teget ocksä aU övrignäringsUvsverksamhet. Regeringenhar i avsnitt 12.3.1 redovisat sina överväganden foeträf-fende insatser inomomridet informationsteknologi. Genom de ökade msatser som föresläs möjUggörsförstärkningar inom firämst omrädena mikroelekttonik, datevetenskap,kommunikation och FoU för god IT-användning. ges vidare möjUghet attverka för att industti-relevante kompetenscentra inrättas inom IT-området.Vidare bör smä txh medelstora företeg ges ökade möjUgheter att medverka iforskning inom rr-området. NUTEKfoör liksom tidigare prioritera omrädena materialteknik, foioteknik cxhfoiomedicmsk teknik. MUjötekniska hänsyn tas genom att mUjökonsekvensanalysergörs för aUa projekt och program. Inomavancerade teknikområden som informationsteknologi, elekttonik, foioteknik cxhfoiomedicinsk teknik är steget mellan forskning cxh kommersieUa prcxliUctermänga gånger kort. bör därför avsatte ökade resurser för stöd tiUprodukmtveckUng och teknUcbaserade affärsverksamheter firämst mom teknikområden. Regeringenhar i avsnitt 12.3.2 redovisat sina överväganden beträffende uisatser pä detmaterialtekniska området samt programmet för tvärvetenskapUga konsortier inomhögskolan med uidustrisamarfoete. Det är angefeget att pågående FoU-aktiviteterpä omrädet fortsäber cxh vidareutvecklas. Verksamheten vid nuterialkonsortiemabör fortsätta i en nägot ökad omfatttiing. Ettav regeringens mäl för näringspoUtiken är att firämja utveckUngen Prop.1992/93:170 i små och medelstora företeg. En rad ätgäider har vidtagite avrege- Avsnitt 12 ringen i deba syfte, t.ex. när det gäUerkapitalfrärjningen. lingen av småföreteg fömtsätter ävenkunskapsuppbyggnad. Regeringen föreslär därför, vUket nämnare har foeskrivite iavsnitt 12.2.4, inledande satsningar pi FoU-program fcir små och medelstoraföreteg inom en kosmadsram om per ir. Vidare fräeslisitgärder frä' att underfetta anställnmg av civilingenjörBr i smiföretag.Kosbiadema för dessa senare sateningar foeniknas tiU ca 10 mUjoner kronor iform av ett engingsansfeg. Inom det interaationeUa sanviifoetet brä ytterUgare medel avsättas förEureka. £>e utökade insatseraa bar preliminärt foeräknate tiU ca 20 nuljonerkronor. Dessa är avsedda att underfetta samaifoetet mellan de mindre och störreföretegen i E!urekaprojekt. NUTEKbör vidare öka sina insatser när det gäUer den ttäråvambaserade industtin.KunskEq>sförsörjningen inom detta omräde har nyUgen uttetts, (se avsnitt12.4.5). bör nu tiUföras medel för att bidra tUl att ett program förkunskapsförsörjning byggs upp. För ändamåtet beräknas 10 nuljoner kronor. LUcsomtidigare, under det liittillsvarande programmet Ny kunskap, bör en viss del avresurserna under det nya programmet Nya foasteknologter och deras användningliilfes firfe för projektetöd utenför ramprogrammen för kunsksutveckling. Regeringenanser att utökade resurser nu foör avsättas för FoU-insatser av foetydelse förden fordonstekniska utvecklingen. Programmet foeskrivs närmare under avsnitt12.4.4. För dette ändamäl har foeräknate en ärUg ram om 30 mUjoner kronor förbudgetåren 1993/94 - 1995/96. Förflygteknisk forskmng har beräknats 10 mUjoner kronor för de insatser som feUerinom Näringixlepartementete verksamhetsområde. En närmare beskrivning avprogrammet finns i avsnittet om Försvarsdepar-tementete verksamhetsområde. Regeringenhar i avsnitt 12.5 redovisat sina överväganden bettäffandeenergiforskningsprogrammet. foör även under den kommande treårsperiodenha det övergripande ansvaret för programmet. I enUghet med de riktlinjer somhar före&fegite för energiforsknuigen foör denna i högre grad än nusamordnas med annan forskmng och utveckUng. progranundehung foör införas för verksamhetsomrädet Teknisk forskning ochutveckling vid och omfatte huvudprogranunen "Nya basteknologier ochderas användning" samt "UtveckUngsområden för svenskt näringsUv ochsamhäUsprioriteringar". Därmed firängås den nuvarande indehungen i Nykunskap, Ny teknUc och Nya produkter. Avtalsbundenindustriforsknuig (tidigare benämnd koUektivforskning) ertiäUer 189 mUjonerkronor från budgeferet 1992/93. Motsvarande industrifinansiering uppgårtiU ca 500 nuljoner Icronor. Under innevarande verksamhetsår påbörjas enomstrukmrering av industriforskningssystemet i avsUct att öka effektivitetenoch att ytterUgare stärka denna forsknmgs ställning som brygga mellan industrincxh unlversitete- och högskolesystemet.. Regeringen beräknar att verksaniheten under budgetåret1993/94 konuner att foedrivas inom ungefar oförändrade ramar. I det treårsprogram somlaeles fest foehandlades fofend intemationeUa frågor foehovet av en ökadsatsning på projekt som utförs i europeiskt samaifoete, exempelvis inom EG:sramprogram för FoU och Eureka. foör i fortsättningen fegga stor vUtt vidsvensk medverkan i dessa samaifoetsprogram. För medvedcan i Eureka fömtses somtidigare har nämnts, vissa ekade insatser. 1992/93:170Avsmtt 12 Näringsdep. Rymdstyrelsenär central förvalttiingsmyndighet för fiågor som gäUer den svenska rymd- cxhfjärranalysverksamheten, särskilt för forskning cxh UtveckUng. RymdstyrelsenskaU enUgt sin insttuktion (1988:343) te initfetiv tUl, samordna cxh fördefedet stetUga stödet tiU forskning och utveckling inom svensk rymd- ochQärranalysveiksamhet. Vidare skaU Rymdstyrelsen foeieda ärenden rörandeinteraationeUt rymd- och ärranalyssam-aifoete samt vara kontaktorgan förintemationelfe organisationer och udändska instimtioner inom sittvericsamhetsområde. Rymdstyrelsen skaU dessutom foereefe ärenden om tillständför cxh utöva konttoU av rymdverksamhet, föra register över rymdföremål samtfrämja en äncfe-mälsenUg informations- cxh dokumentetionsverksamhet inom rymd-och ärranalysområdet. Rymdstyrelsensverksainhet finansieras under Näringsdepartementete cxhUtfoUdningsdepartementete huvudtitlar genom program för nationeU lymdverksamhetcxh interaationeUt rymdsamarfoete samt under Näringsdepartementete huvudtitelett program för ledning och samordning. Medelför verksamheten anvisas för innevarande budgetår under följande ansfeg. Europeiskt rymdsamarbete m.m. 447 439 (X) Europeisk forskningssamverkan (Rymdstyrelsens del) Som ett led i den nyamål- cxh resultetorienterade budgerocessen har Rymdstyrelsen anmocfete att tiUregeringen uige en särskUd rapport innehållande en mål- och resultetanalys avRymdstyrelsens verksamhet. EnUgt direktiven innehåUer rapporten dels enmålstnUcmr för närings-cxh forskningspoUtiskt finansierad rymdverksamhet, delsen tiU mål- sttTikmren anknutenmodeU för resultatanalys med försfeg tiU resultet- Prop. 1992/93:170 mått.Som ett .demonstrationsexempel umytas mcxleUen för en resultet- Avsnitt 12analys baserad på en enkämndersökning bland 14 större cxh mindre Näringsdep.rymdföreteg. Dessutom femnib Rymdstyrelsen en redogörelse för ett med svenskrymdindustri samfinansterat utvecklingsprogram. De övergripande målen eUer riktlinjeraa för den svenskarymdveric-samheten har successivt vuxit firam ur fofend annat regeringens avriksdagen antegna propositioner och konventionen för ,, om hur lymdsamaifoete skaU bedrivas. De kan samman-febas i fyraövergripande politiska mål, nämligen forsknings-, närings-, Europa- ochregionalpoUtiska mål, för eten svenska rymdveiksamheten. Rymdstyrelsen föreslår i sin särskilda rapport att vericsamheten skaUredovisas enUgt de två förste övergripande maten, nämligen de forsknings- respektivenäringspoUtiska målen. Regeringen har under UftiUdnmgsdepartementete avsnitt redogjort förden forskningspolitbka delen av Rymdstyrelsens verksamhet som i större eltermindre uteträckning även foerör näringspoUtiken. De näringspolitbka målen har Rymdstyrelsen angivit som att åstadkommaökad Dessa mål har Rymdstyrelsen defet upp i ett antel debnäl. TUl varjedehnål finns ett eUer flera resultetmått eUer mädiara variafoler kopplade. I syfteatt värdera den näringspoUtiska måluppfyUelsen har Rymdsfyrelsen ienkämndersökningen prövat att umyttja 18 oUka resultebnått. 1992/93:170 Avsmtt12 Näringsdep. Förden kommande tteirspericxlen skaU de näringspoUtiska målen för Rymdstyrelsensverksamhet vara att åstadkomma ökad -konkurrenskraft genom attsvensk mdustri ges fömtsätmingar att utveckfe konkurrenskraftiga rymdpioduktercxh rymdtjänster, -teknikspridning som skaU gepositiva näringspoUtiska eftekter även utanför lymdindustrin, -Europasamverkan innebäraneteatt skaU vara en attraktiv partner i det europeiska mdustrisamaifoetet, -regionutveckUng som bidrar tiUnäringsUvets utveckUng i . Följandemedel föreslås för Rymdstyrelsens verksamhet under anslagen F 4.Rymdstyrelsen: Förvaltningskosbiader F 5. NationeU rymdverksamhet F 6.Europeiskt rymdsamaibete m.m. Utbildningsdepartemeraet, ättonde huvudtiteln . Rymdforskning E 27. Europeisk forskningssamverkan (Rymdstyrelsens del) Planeringsramför Rymdstyrelsen: Förvalmingskostnader 1993/94 1994/95 1995/96 5 700 000kr 5700 000kr 5 700 000kr Planeringsramför NationeU rymdverksamhet: 1993/94 1994/95 1995/96 Planeringsramför Europeiskt rymdsamaibete m.m. 1993/94 1994/95 1995/96 Iövrigt gäUer bemyndiganden för regeringen för betalningar under kommandebudgetär dels inom nationeU rymdverksamhet om högst , dels inomeuropeiskt rymdsamarbete om högst . Avsmtt12 Regeringen konsteterar att Rymdstyrelsens fördjupade anslagsframstäUning . samtden i särskUd ordning ingivna mål- cxh resultetanalysen utgör ett bra ochrelevant underlag för beslut om uirikbimgen av den svenska rymdverksamhetenunder budgetåren 1993/94 - 1995/96. Den målanalys som Rymdstyrelsen harredogjort för finner regeringen vara i enlighet med de övergripandemålsätmingar som stetsmaktema redovisat. ResultetmåttskaU ge en fydlig bUd av resultat och måluppfyUelse i refetion tiU insatteresurser. Liför kommancte budgetår gör regermgen bedömnmgen att den mcxleU somRymdstyrelsen presenterat för redovisning av näringspoUtiska resultat avsvensk rymdverksamhet utgör ett bra underlag. McxleUen bör dcxk kunna förenklasutan att väsentUg information för regeringens firamticfe bedömning därvid gårförlorad. Resultetanalysenvisar enUgt regeringen att den svenska rymdverksamheten nu nått en sådanomfetming och sbukmr som gör det befogat att tafe om en svensk rymdindustri.Rymdverksamheten har varit expansiv men uppvisar fortferande svag lönsamhet.Företegen investerar dock stora summor i byggnader, utmsbiuig samt forskningoch utveckling. är enUgt regeringen en klar indUcation pä attlymdföretagen tror pä branschens långsUctiga befydelse. En avgörande faktor idette sammanhang är branschens försäljning av system och komponenter tiU cxh medverkan i dette samaifoete. Beträffandeövrigt underlag för resultetbedömning har revisorer i plenum den 25november 1992 beslutet att granska stetens msatser inom rymdonuådet medavseende på dels utvärdering av de näringspoUtiska insatsema, etelsredovisning till . Granskningen beräknas vara avslutad vären 1993. Regeiingenkonsteterar sammanfetbiingsvis att Rymdstyrelsens och rymdindustrins verksamhetgenererar värdefuUa effekter för samhäUet, företag cxh enskUcfe medborgare närdet gäUer att umyttja rymdens möjUgheter. Rymdverksamheten skaU ses som ensektor för uppbyggnad av samhällets infrastmkmr för bland annattelekommunUcation, Qärranalys och olika övervakningssystem. Verksamheten ferallt större befydelse för en uitensiflerad nationeU cxh intemationeUmUjöövervakning. Delångsiktiga vinstema av en utbyggd uifrastmktur i rymden tiUfaUer samhäUetvarför endast begränsade private satsningar är att förvänte. Effektivarekommunikationer, bättre väderprognoser och föibättrad mUjöövervakning har ettvärde för samhället cxh medför vinster som inte är direkt mätbara. Rymdteknikenmöjliggör gmndforskning inom centrafe forskningsområden. Rymden är cxkså ettforskningsfält i sig. har regeringen redogjort för i avsnittet 12.2.5. TiU Rymdsfyrelsensresultetanalys av verksamhetens effekter har reger mgen följande kommentarer. Deverksamhetemål som är formuterade för Rymdstyrelsen finner rege- Prop.1992/93:170 ringen vara relevante. Beträffancte det förste verksamhetsmålet,ökad kon- Avsnitt 12 kurrenskraft, kan regeringen endast konstetera detfekmm att den svenska Näringsdep. lymdmdustrin uppvisar svag lönsamhet.Regeringen gör emeUertid bedömningen att svensk rymdindustri håUer en myckethög kompetens på delsystemnivå där de tire stora lymdföretagen utgör en käma.Inget av dessa företag har dcxk de fömtsättningar som krävs för att åte sigroUen som sammanhållande systemleverantör för större projekt inom deteuropeiska rymdsamarbetet. För detta krävs att bidrar med avfinansieringen tiU sådana projekt I dette »aminanhang konsfeterar regeringenvidare att de mindre företagen mte har utvecldate lika starkt utan snarare färses som kompletterande tmderleverantörer tiU de större företagen. Regeiingennoterar vidare att har byggte upp tiU en sterk och sammanhållandeorganisation inom europeisk rymdverksamhet. Det europeiska rymdsamarbetet inomramen för är ett exempel på effektivt europeiskt samaifoete. Regeringenförordar att även i fortsättningen deltar i programmen för Qärranalys,mUcrogravitetion, telekommunikation, bärraketema , rymdlaboratoriemodulenColumbus samt rymdfer-kosten . Iprogrammen för Qänanalys prioriterar de defer som är ui-riktede pämUjöövervakmng. Ett exempel på dette är det svenska deltegandet medstorleksordnmgen i mUjösateUiten Envisat-1. MUjöövervakning ingär dessutomsom en väsentUg del i de tre verksamhetemålen teknikspridning, Europa-samverkancxh regionutveckling. Den bedrivs i Stor uteträckning i europeiskt samaibeteoch är i koncentrerad tiU anläggningar cxh organisationer som byggs uppi Kimna-omrädet. Rymdverksamheteninnebär ett väsendigt tiUskott tiU näringsUvete utveckling i Kimna-regionen.Detta är enUgt regeringens mening ett befydelseftiUt komplement tiU regionenstraditioneUt starka gmvnäiing. Regeringenanser också att den nationeUa rymdverksamheten har ett värde i sig cxh utgör enbas för och ett värdefiiUt komplement tiU det europeiska rymdsamaibetet. Regeringenföreslär slutUgen ett nytt anslag, Rymdsfyrelsen: förvaltningskosmader, förRymdstyrelsens program för ledning och samordning (förvaltningskosmader). Motbakgmnd av den fördjupade prövningen anser regeringen att Rymdsfyrelsensverksamhetsmål inom ansvarsområde SkaU vara attåstedkomma ökad ~ konkunenskraft Resultet beträffande dessaverksamhetsmål skall redovisas tiU regeringen. Rymdsfyrelsen bör dokumentera tidsserier för de fyra delmålens resultet- 473 Bettäffande konkurrenslcraft bör resulteten i tillämpUga delar Prop.1992/93:170 refeterastiU utvecklingen aUmiint i svensk verkstadsindustri. teknikspridningcxh regionutveckling bör positiva förändringar i resultet- Näringsdep. måtten kunna påvisas. 12.7.3Statens rid frä byggnadlsfocskning Stetensråd för byggnadsforsllcning (BFR) har enUgt sin instnUction (1988:232) tiUuppgift att te iniativ tiJl samt firämja och stödja forsk-mngs-ochutveckUngsarfoete inom planfeggnings-, foyggnads- och anfegg-ningsområdet.Rådet fär dock iinte vara huvudman för forskning. Undersenare är har BFR i eiUighet med rikscfegens ställningstegande (prop.1990/91:150, BUaga n:10, foet. 1991/92: BoU6y, rskr. 1991/92:390) med anledningav uttedningen (SOU 1991:23) Ett nytt BFR anpassat sin organisation tUl endelvis ny roU. Antalet enheter har reducerate, forskarinflytandet överansfegsbesluten har ökat genom att BFR inrättet program och uppföljningsgmpper.Branschens inflytande i vid mening över BFR:s långsiktiga planering kommer attöka genom att tre systemgmpper för infrastrulcmr, förvalming cxh produktion ärunder bUdande. Riktlinjerför personalpoUtilcen har aifoetete firam, som Ugger tiU gmnd förförändringsaibetet inklusive den neddragnmg av antalet anstäUda med trettioprocent tiU ca femtiofem personer, som förestår i enUghet med riksefegsbelutetom det nya BFR. Eten egentUga neddragningen har ännu inte genomförts. BFRhar i sin fördjupade ansfegsframställning för pericxlen 1993/94 -1995/96redovisat sina verksamhetsplaner. De sju områden som BFR önskar prioriteraunder pericxlen är: -infrastmkmr cxh samhällsutvcxkling, -informationsteknologi (TT) iplanerings-, bygg- cxh förvalbiings-prexessen, -foyggnaders foeständighet ochUvslängd, -förvalming - ombyggnad,fömyelse, underhåU, -klimat och nuljö ibefoyggelsen, -energianvändning i foefoyggelsencxh nya energisystem. BFRhar i sm ansfegsfiramställlnmg anhåUit om ansfegsökningar /94 -1995/96 med 36,5, 4,6 respektive 4,7 mUjoner kronor. GenomBFR:s vetenskapUga nämnd (BVN) sker en kontinuerUg utvärdering av denvetenskapUga kvaUteten i BFR-finansierade FoU-projekt. Utvärderingarnagenomförs som s.k. peer reviews, d.v.s. koUegiafe bedömningar med ettbefydande: insfeg av interaationeU expertis. har ett tiotal sådanautvärderingar företegite inom ett antal områden. Vidsidan av BVN:s verksainhet, som i huvudsak inriktes mot den Prop.1992/93:170 vetenskapUga kvaUteten, har BFR cxksä utvärderat relevan- Avsnitt12 sen hos projekten, dvs. dess användbaihet, användning cxh nytte. DenBFR-stödda FoU-veiksamheten har avkastet en rad resultet som bidragit tiU atteffektivisera svensk planerings-, bygg- och förvaltnings-verksamhet.Forskningen har visat på infrastiuktairinvesteringarnas betydelsefuUa roU isamhällsutvecklingen. Viktiga resultet har tegite fram t.ex. mom dagvattenhantering, va-teknUc, unctermaiksfoyggande samt gmndfeggning i fetort. Forskningcxh utveckling kring eneigteffektiva foyggnader, Iiiktsäkert foyggande ochsunda hus har tett tiU effektivisering och bätbe kvaUtet inom byggandet och haruppmärksammate interaationeUt. Insatsernavad gäUer förayelse och förvaltning av bostadsområden cxh byggnader visar atten kombmation av tekniska och scxiafe åtgärder är en fömtsättning för att uppnåpositiva cxh bestående resultet cxh gcxl totatekonomi. BFR:sctel av energiforskningsprogrammet har varit föremål för flera utvärderingaroch särskUda utredningar, som utförte av den tidigare ,BFR:s vetenskapUga nämnd och Näringsdepartementete Energiforskningsgmpp. Devisar att forskningsverksamheten har hög relevans för foyggsektoms kompetenscxh kunskapsutveckling samt att den svenska forskningen genomgående Ugger päen hög mtemationeU nivå. I utredningama konsteteras också att BFR:sexperiiTiend)yggande har gcxl forskningsanknytning genom att försmdier,genomförande cxh utvärdering är nära koppfet tiU högskoleforskningen.