prop · GG03250 · 1992-12-31 00:00:00 — Iläroplanen används, så som vi tidigare redovisat, två typer av mål; strävansmålsom skolan skall arbeta mot och sträva efter och, under avsnittet Kunskaperoch färdigheter, uppnåendemål som uttrycker vad varje elev minst skall ha medsig när hon eller han lämnar . Det är skolhuvudmannens och skolansansvar att verksamheten inriktas mot de nationella strävansmålen och att allaelever når de angivna uppnåendemålen. Iläroplanernas riktlinjer anges lärarens respektive skolpersonalens ansvar.Läroplanen uttrycker därför vad läraren skall, vad all personal skallrespektive vad rektor särskilt skall ansvara för. I och med att det läggsansvar på någon kan också ansvaret utkrävas. Skolpersonal, elever, föräldrar,politiker vet vem som är ansvarig. Eftersomvi dels skapar vissa nya begrepp, dels använder etablerade begrepp med delvisnya innebörder föreslår vi också att vissa definitioner m.m. läggs som bilaga1 till läroplanen. Vi föreslår också att som bilaga 2 till läroplanen skallförtecknas internationella konventioner och andra överenskommelser som förbunditsig att verka för på utbildningens område och som det ankommer på lärare ochrektor att beakta. Vihar enligt våra direktiv i uppdrag att för lämna färdigakursplaneförslag i svenska, matematik och musik och förslag till huvudsakligtinnehåll i övriga ämnen . Färdiga kursplaneförslag iövriga ämnen skall redovisas . Detär främst genom undervisningen i ämnena som skolans övergripande mål skallnås. Läroplanen är därför en av de viktigaste utgångspunkterna förkursplanerna i olika ämnen. Inte bara läroplanens utan också kursplanernas rollförändras vid övergång till en mål- och resultatorienterad styrning.Kursplanerna skaU enligt vårt förslag ge svar på frågor om varför man läserämnet, vad ämnets roll är i förhållande till läroplanens mål och vad skolämnetbestår i. De skall ange centrala kunskaper, uttryckta i t.ex, förståelse,färdighet och erfarenhet, som eleverna skall uppnå i ett visst ämne och därvidskapa förutsättningar för nationell likvärdighet. skall de lämna ettutvecklingsmässigt frirum till lärare och elever. De skall varautvärderingsbara både i ett nationellt och ett individuellt perspektiv. Målen ikursplanerna är liksom i läroplanen av två slag, strävansmål Prop.1992/93:220 och uppnåendemål. Det som skall styra undervisningen är,förutom Prop. 1992/93:250 strävansmålen, det som anges om ämnets kärna ochde centrala per- Bilaga 1 spektiv ämnet bygger på. Uppnåendemålen anger vadeleverna minst skall ha nått i slutet av det femte resp. nionde skolåret. Strävansmålens utformning innebär således att det finnsutrymme inom kursplanens ram för både den fördjupning eller breddning i ett ämnesom eleverna vill göra inom sitt fria val och den profil skolan väljer inomsitt disponibla timutrymme. Utifrån läroplanens och kursplanens mål skall lärare ochelever formulera sina undervisningsmål, välja konkret innehåll, metoder och arbetsformer.Eleverna skall med ökande mognad ha ett allt större inflytande i dennaprocess. Kursplanerna kommer inte att ge anvisningar om hur detta skall gå tilloch inte ange några vägar till målen. De kan därigenom komma att uppfattas somtorftiga jämfört med tidigare kursplaner. Det ligger inom Skolverketsgenerella uppdrag att via kommentarer och referensmaterial kring bl.a. olikaämnen stödja utvecklingen i skolan och på så sätt bidra till att underlättaskolornas övergång till en mer målstyrd verksamhet. I bilaga 7 till dettabetänkande ger vi ett exempel på kommentarer. Vår ambition har inte varit att göra kursplanernaformmässigt enhetliga. Detta skulle vara att göra våld på ämnenas karaktär. Vihar valt att ha en i huvudsak enhetlig disposition, men inom den ramen har lämnatsstort utrymme för anpassning till respektive ämne. Punkt 2 nedan kan exempelvisha olika rubriker beroende på ämne. Kursplanerna har en inledande text där ämnets syfte ochroll i förhållande till skolans allmänna mål beskrivs, och där ämnet sätts ini sitt sammanhang. Kursplanen är sedan uppdelad i fyra huvudområden: 2.Ämnetsuppbyggnad, "väsen" eller struktur 3.Mål som skaU hauppnåtts vid slutet av femte årskursen 4.Mål som skallha uppnåtts vid slut. Målen för ämnet är uttryckta i vad eleven skall kunna,behärska, ha insikt i, utveckla etc. De uttrycker vad skolan skall sträva efter och arbeta motoch de anger inriktningen på arbetet i skolan. I ett målorienterat system kaninte ämnet definieras genom sitt innehåll i meningen det stoff eller de momentsom skall behandlas. I stället beskrivs ämnets käma eller karaktär genomexempelvis ämnets centrala begrepp, teorier, frågeställningar, perspektiv,aspekter, kunskapsområden etc. Denna ämnets struktur ser olika ut i olikaämnen och beskrivs också på skilda sätt. Mål och struktur kan sägas tillsammansdefiniera ämnet som skolämne på den nivå som kursplanen gäller. Uppnåendemålen i kursplanen anger vad varje elev minstskall ha uppnått i ämnet. Alla elever kan inte komma lika långt, men i en obligatoriskskola skall alla garanteras en mimininivå. Målen för vad eleverna minst skallha nått vid slutet av det femte skolåret avses vara en sorts Även omeleverna utvecklas olika snabbt, även om en Prop. 1992/93:220 del börjarskolan och andra vid 7 bör det finnas en av- Prop.1992/93:250 stämningspunkt där en samlad och allsidig bedömning av elevenskun- Bilaga 1 skaper och utveckling sker. Det skall vara lärarensskyldighet att göra en sådan bedömning med utgångspunkt i kursplanens mål ochatt också analysera orsakerna till eventuella kunskapsbrister hos eleverna.Rektor skall få del av dessa bedömningar så att de kan ligga till grund förhur man lokalt fördelar resurser och planerar för eleverna fortsatta utbildning. Dennaavstämning får inte likställas med en traditionell betygsättning av eleverna.Syftet är att skolan skall kunna göra rätt avvägning av vilka insatser sombehövs för elevernas fortsatta utveckling. Detta är särskilt viktigt med tankepå de skillnader i mognad och utveckling som finns bland elever i dessa åldrar.Elever och föräldrar skall få ta del av den samlade bedömningen skriftligt menockså ges möjlighet att i samtal diskutera den och planeringen framåt. Dettaskall vara en naturlig fortsättning på den dialog mellan hem och skola somfortlöpande bör ha skett. För att inte den utvärdering som målen för femteskolåret medför skall bli alltför formell eller bunden till test, ser vi detsom viktigt att olika modeller att dokumentera elevernas utvecklingtas fram. Timplanenkommer framöver att ha en annan funktion . Knytningen tillstatsbidragssystemet har upphört. Timplaneförslaget anger den minstaundervisningstid som eleverna har rätt att få och därmed den tid som kommunenminst är skyldig att avsätta resurser för. Kommunen kan om den så vill användatid utöver timplanen inom ramen för skoldagens längd och läsårets skoldagar. Alltid i timplanen avser lärarledd undervisning, dvs. undervisning som planeratsav lärare och elev och som eleven genomför under lärares ledning. Tidenuttrycks i timmar () och inte i veckotimmar som . Timplanenföreslås bestå av i princip fyra olika tidsutrymmen. Huvuddelen upptas av minstagaranterad tid för i timplanen angivna obligatoriska ämnen. Skolan skalllokalt ha ett timplaneutrymme för sin profilering och ett utrymme skall finnasför elevens personliga val. Dessa båda tidsutrymmen upptar vardera ca 8procent av timplanens totala tid. Ett mindre utrymme finns slutligen förundervisning som syftar till att ge orientering om utbildning och arbetslivm.m. Genombehovet av en avstämning eller "kontrollstation" vid slutet av detfemte skolåret och en övergång från integrerade ämnen till ämnesuppdelning,har kommittén funnit skäl att presentera timplanen med en uppdelning mellan åena sidan årskurserna 1-5 och å andra sidan årskurserna 6-9. Denna uppdelningav tiden föreslår vi skall kunna jämkas genom beslut av styrelsen för skolan. Vissaav de obligatoriska ämnena har i förslaget till timplan fått en ökad timtid,t.ex. svenska och främmande språk samt matematik. änmen har, som konsekvensbl.a. av att skolan och eleven skall ha ett Prop. 1992/93:220 valutrymme, i förslaget fått en minsta timtid som i regel understiger den Prop.1992/93:250 tid ämnet har i gällande timplan. Blandde övriga förslag som vi lägger i anslutning till förslaget till timplanenmärks -Vissa ämnen har fått en nyinriktning och ny benämning, bl.a. ämnena teknik och miljö samt barn- ochungdomskunskap. -Språkprogrammet i grundskolanförstärks. Engelska föreslås starta första skolåret (med viss övergångstid) ochett obligatoriskt B-språksval införs 6. -I stället för B-språk skallelev som önskar kunna läsa svenska, engelska, I teckenspråk eller hemspråk. -Eleverna skall inom ramen försitt personliga val eller skolans profil kunna välja att läsa ett tredjefrämmande språk, C-språk, under sista år. -Nuvarande reglering om altemativkurseri engelska och matematik föreslås upphöra. Iförslagen ingår också att frågorna om skolpliktsålder och ett tionde skolårutreds. Förutomförslaget till ny timplan lämnas också förslag till föreskrifter till dennatimplan. Utifrånen diskussion om måldokumenten för gymnasieskolan och komvux föreslås attSkolverket får i uppdrag att utarbeta programmål för den kommunalavuxenutbildningen och dess olika delar samt för individuella program,specialutformade program och kompletteringskurser i gymnasieskolan. Olikavägar att höja den gymnasiala utbildningens kvalitet diskuteras utifrån tid,elevernas förkunskaper, lärarnas kompetens, studieorganisation, lokaler ochutrustning samt gymnasieutbildning som förberedelse för högskolestudier ochyrkesliv. Förstärkning av undervisning i svenska och främmande språk behandlasi särskilda avsnitt liksom frågan om studiekontrakt. -en snabbare utveckling mot enkursutformad gymnasieskola och ökad flexibilitet i gymnasieskolans organisation -en utveckling mot grundskole-och gymnasieutbildning som en sammanhängande studiegång, med gemensammakommentar- och referensmaterial och gemensamma kursplaner -en spridning via avidéer och resultat från lokala utvecklingsprojekt som rör bl.a. kursutformadgymnasieskola, kunskapscentra m.m. -att regelsystemet medger attelever kan slutföra ett gymnasieprogram än samt attfrågan om ett tionde skolår utreds attkontakterna och utbytet mellan gymnasieskolan och högskolan Prop. 1992/93:220 utvecklas och utvidgas liksom mellan gymnasieskolan och arbetsli- Prop.1992/93:250 vet Bilaga 1 attöversyn görs av utbildning och kompetenskrav för yrkeslärare att karaktärsdeleni de studieförberedande programmen tillförs en kurs i svenska , medinriktning mot mer avancerade studier och att garantitiden för ämnet idrott påde studieförberedande programmen minskas attdet i läroplanen betonas att eleverna skaU ha ansvar för sina studier, kunnaarbeta självständigt, överblicka större kunskapsfält, utveckla kritiskttänkande och ett alltmer vetenskapligt sätt att arbeta och tänka attdet förslag till kurssystem i engelska som utvecklat genomförsgenerellt i den gymnasiala utbildningen, att ett liknande kurssystem utvecklasför B- och C-språk' och att kursutformade modeller utvecklas också för andraämnen atti läroplanen betonas att eleverna skall utveckla sin självkännedom och förmågatill individuell studieplanering och att det läggs på rektors ansvar atteleverna i dialog med skolan gör upp en individuell planering för sina studieren fortsatt avreglering för att skapa utrymme för lokal utveckling. Frågorom när föreslagna styrdokument m,m, skall träda i kraft och hur genomförandetav förslagen skall ske, har inte legat i kommitténs uppdrag. Några tänkbaraalternativ diskuteras dock i betänkandet eftersom detta är viktiga frågor förden remissbehandling som skall ske av våra förslag. Attfrån statens sida föreskriva hur ett implementationsarbete kring nya läroplaneroch andra styrdokument skall gå till på lokal nivå, skulle strida mot andan idet nya ansvars- och styrsystemet. Sådana beslut måste fattas i kommunerna. Däremotbör man på nationell nivå informera olika grupper, erbjuda fortbildning tillnyckelpersoner i den lokala organisationen och erbjuda idé- och studiematerialsom stöd och service för det lokala arbetet. Viföreslår att en genomföranderesurs ställs till kommunernas förfogande underexempelvis en treårsperiod. Sammanställningav remissyttranden över pop- 1992/93:220 Läroplanskommitténsbetänkande (SOU .°- 992/93:250 1992:94) Skola för bildning ' Remissinstanserna Remissyttrandenhar kommit in från (), (),(), Statskontoret, (), . i skolan (), Verket förhögskoleservice (VHS), (),(), (),(JämO), . iStockholm, Tekniska högskolan i , Högskolan för lärarutbildning iStockholm, , i , iStockholm, , /, Högskolan iGävle/, , , Högskolan iJönköping, , , ,, , tekniska högskola.Högskolan i , , , Högskolan iSundsvall/, , , ,, , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , , , ,, , , , , , ,, , och kommuner, och Västerbottensläns landstingskommuner, , , , (), (), (), (), (), (),Akademikers (), (), i (LO), (), , , (), i , (), Elevkårernas centralorganisation (ECO),Ekumeniska Skoldelegationen, (), (), Överbefälhavaren (), ,Arbetarskyddsstyrelsen (ASS), (), , . turvårdsverk, (), , Förening- Prop. 1992/93:220 en , FöreningenSvenska Läromedelsproducenter (), Läro- Prop. 1992/93:250 medelsförfattarnasFörening, (), Bilaga 2 , Ungdomar och Vuxna (FUB), ,, , försexuell upplysning (), /,och skrivsvårigheter (FMLS), Föräldrar för ordblinda barn och ungdom (RBU), Svenska Förbundetför specialpedagogik. , Samarbetsorgan för Invandrar-organisationeri (SIOS), , , Föreningen lärare i ekonomiska ämnen, Föreningen lärarei religionskunskap. Föreningen lärare i samhälls- och socialkunskap.Geografilärarnas förening. , Lärare i matematik,fysik och kemi (LMFK), Lärare i moderna språk (LMS), ,Svenska skolläkarförening-en, skolkuratorers förening. FöreningenSveriges Socialchefer, för grundskollärarstudenter, . (), KooperativaInstitutet, , Kyrkornas U-forum, kristna ungdomsråd.Svenska kyrkans mission. Dessutomhar yttranden kommit in från lokala föreningar, sammanslutningar och enskildapersoner. 2.Bakgrund och motiv. 3.Läroplaner för samtgymnasieskolan och komvux. 6.Speciella förslag förgymnasieskolan och komvux. Enmajoritet av de remissinstanser som kommenterat betänkandet i dess helhettillstyrker detta. Grundtonen är positiv även hos dem som endast har haftsynpunkter på delar av förslaget. Flera instanser, bland annat , ,, , . och Högskolan iKristianstad, anser inledningskapitlen vara så värdefulla och intressanta attde borde spridas till en vidare krets, t.ex, i samband med fortbildning. 1förkortad och strukturerad form borde de publiceras tillsammans med läroplanen. Ävende som är övervägande positiva har emellertid någon eller någrainvändningar eller påpekanden. De flesta av dessa gäller bristandesamstämmighet mellan den inledande bildningssynen, vissa delar av läroplanen samtgrundskolans timplan. Några instanser, bland Prop. 1992/93:220 andra HCK,beklagar att den viktiga frågan om skolans framtid inte bli- Prop.1992/93:250 vit tillräckligt utredd p.g.a. tidsskäl. Många påtalar denbristande sam- Bilaga 2 ordningen med Betygsberedningens betänkande. Beträffandeallmänna synpunkter, som gäller alla skolformer, riktar sig invändningarnafrämst mot delar av resonemangen om internationalisering, miljö ochetik/humanism. Det förekommer även synpunkter på bland annat textavsnitten ombildningsbegreppet, kunskapssynen, mål- och resultatorientering, utvärdering,jämställdhet, valfrihet samt omsorgen om elever med svårigheter. Nedanredovisas remissinstansernas synpunkter. AvsnittetBakgrund och motiv tar upp vissa faktorer som påverkat och påverkarläroplaners innehåll och utformning. 1 kapitlet Kunskap och lärande ges ensamlad syn på lärande och kunskapsutveckling. Vissa förändringar i omvärldensåsom den pågående internationaliseringen, miljöfrågor ochinformationsteknologins utveckling, aktualiserar frågor på ett nytt sätt ochställer nya krav på skolan. Dessa frågor tas upp i kapitlet Skolan och omvärldsförändringarna. Dennya ansvarsfördelningen för skolan och övergången från regelstyrning till mål-och resultatorientering tas upp i kapitlet Måldokumenten och styrsystemet. Ikapitlet Samverkan med förskola och skolbarnsomsorg konstateras att enskolförberedande verksamhet behövs. Frågan om skolpliktens inträdande och skoltidenslängd föreslås ges en samlad översyn. En majoritet av remissinstanserna ställersig positiva till avsnittet i dess helhet. Remissinstansernaskriver i stort sett positiva kommentarer till detta avsnitt. Så noterarexempelvis /med tillfredsställelse ansatsen ibetänkandets två första kapitel och anser kapitlen mycket viktiga somutgångspunkt inom såväl det allmänna skolväsendet, som inom lärarutbildningen. ser dock vissa spänningar, mellan de "oförytterligavärdena" och dels skolvardagen i resursbristens tecken, dels kravet påpluralism och mångfald. Vissainstanser saknar ett tydligare bakgrundsresonemang och klarareställningstagande beträffande olika typer av segregation. Högskolan iKristianstad efterlyser såväl klass- som könsperspektiv ochinvandrarper-spektiv. LO vill sätta jämlikhetsmålet i förgrunden. Bl.a, UmeåUniversitet, och kommun efterlyser tydligare skrivningarom flickors och pojkars olika och ojämlika villkor i skolan. ,, Högskolan för lärarutbildning i , 2 1 saml. Nr 220, 250 bilagor ,, , kommun, Prop. 1992/93:220 kommun och kommun m.fl. påpekar att helhetssynen på Prop.1992/93:250 elever med behov av särskilt stöd inte betonas tillräckligt. Deflesta remissinstanser instämmer, vissa entusiastiskt, i kommitténs resonemangom humanistisk bildning samt synen på kunskap. Tillstyrker gör bland andraGöteborgs Universitet, Högskolan för lärarutbildning i ,, , , och Stockholmskommun. Invändningarfinns, likaså påpekanden om att vissa aspekter saknas eller är för vagtutformade. menar i fråga om bildningsbegreppet attkommittén allt för mycket koncentrerat sig på det kognitiva och borde haförsökt tillämpa sitt resonemang också på sådant som i tidigare läroplanerdiskuterats i personlighets- eller värdetermer. , bland andra,anser att kommitténs bildningsbegrepp saknar två väsentliga områden, bildkonstoch musik. Högskolani , m.fl. anser att det dynamiska bildningsidealsom kommittén pläderar för i avsnittet Bakgrund och motiv tyvärr inte går attåterfinna i förslagsdelen, där i stället ett statiskt bildningsideal dominerar.Högskolan i ställer sig frågande till om bildningsbegreppet gåratt förena med speciella uppnåendemål. EnligtHögskolan i framstår utredningens förslag som positivt ochkonstruktivt på ett sådant sätt att harmoniseringen gömmer den konkreta vardagi vilken människorna i skolan befinner sig. LO menar att utredningens analysoch diskussion av kunskapsbegreppet inte tillräckligt beaktat skillnader ielevernas inlämingsvillkor med hänsyn till social bakgrund, intresse, kön ochbegåvningsprofil. är det i gymnasieskolan ett möjligt och önskvärtförhållningssätt att beakta kunskapers relativitet; för lägre stadier har dettaföga relevans. Huvuddelen av undervisningen i bör gälla områdenoch frågor där baskunskapen är etablerad och allmänt accepterad och inte sådantsom ligger vid den aktiva forskningsfronten där olika tolkningar avresultatens innebörd alltjämt är möjliga. Mångagläder sig åt betoningen av det historiska perspektivet. Riksantikvarieämbetetvill i bildningssammanhanget framhålla den pedagogiska potential som finns i defysiska föremål som presenteras i museerna och som i form av fornlämningar,äldre byggnader och kulturmiljöer finns bevarade i kulturlandskapet. Tillde kunskaper och färdigheter som alla elever som lämnar skall ha,vill några remissinstanser foga ytterligare områden. ÖB har t.ex. betonatvikten av att alla elever i skolan får kunskaper om grunderna för den svenskasäkerhetspolitiken och om sina rättigheter och skyldigheter i samhället,däribland den allmänna värnplikten, har specielltframhållit skolans ansvar för att bibringa eleverna hälsoundervisning ochhälsofostran, övriga anmärkningar gällerexempelvis avvägningen teori/praktik och Prop. 1992/93:220 ett allför insnävat humaniorabegrepp. Deflesta remissinstanser instämmer i att internationaliseringen utgör en viktigfaktor att ta hänsyn till. Ett stort antal instanser, däribland ,, , , , och kommuner,menar dock att det globala perspektivet måste lyftas fram tydligare i texten.Det påpekas att det egna kulturarvet och europeisk identitet betonas påbekostnad av global förståelse. Högskolan för lärarutbildning i Stockholmanser att vissa internationella frågor som miljö, krig, etniska konfiikter,internationell solidaritet och förståelse och respekt för andra folk inte gestillräcklig tyngd i uppnåendemålen. SrV menar att utvecklingen i vårt samhälleunder senare tid varit så präglad av orientering mot EG att den nordiskadimensionen konunit i skymundan. Även påpekar att behovet avnordiskt samarbete tydligare behöver framskrivas i läroplanerna. FöreningenNorden föreslår bl.a. att , som anger riktlinjer för denordiska ländernas samarbete, läggs till de internationella överenskommelsersom ingår som bilaga i läroplansförslaget. RHSanser att överlevnadsfrågorna och det globala perspektivet blivit allt förnedtonat - konflikter, krig och fred, miljöproblem och jordens försörjning gesinte det utrymme som det borde ha. mission m.fl. hävdar attfredsperspektivet saknas helt och anser att det är betecknande för utredningenatt den inte funnit det angeläget att förnya eller fördjupa solidaritets- ochrättvisebegreppet. Ekumeniska skoldelegationen menar attinternationaliseringen och etiken måste behandla frågor som t.ex, en globalmänniskosyn, där rättvise-, freds- och miljöfrågor integreras med ekonomiska,historiska, etiska och religiösa aspekter. Flertaletremissinstanser finner det glädjande att miljöfrågorna fått en så stark roll iden nya läroplanen. En del instanser vill dock inte att miljö behandlasensidigt kopplat till teknik, eftersom den berör människor på många skildaområden (se vidare avsnittet om Teknik och mil-jö). och påpekar dock att betänkandet inteföljer de synpunkter som förts fram på UNCED-konfe-rensen 1992 i dokumentetAgenda 21. Där uppmanas regeringarna att förbereda strategier med mål attintegrera miljö och utveckling i övergripande strukturer på alla nivåer iskolan. Vissainstanser, t.ex. kommun, anser inte att miljö skall kopplas så hårt tillinternationella frågor, eftersom miljö inte enbart är en internationell frågaoch internationella frågor är mycket mer än miljön. Vägverketuppmärksammar några av de mest påtagliga förändringarna i barnets närmasteomvärld: bilismens utveckling har förändrat de ung- asnärmiljö och skapat stora risker för deras fysiska, psykiska och socia- Prop. 1992/93:220 la hälsa. När det gäller det kulturella perspektivet menar attdet är rätt och riktigt att betrakta kulturell mångfald som en naturlig del avökad komplexitet i tillvaron som hör ihop med internationaliseringen, den europeiskaintegrationen, sekulariseringsprocessen och moderniseringen av samhällsstrukturen.SFV anser vidare att detta nya perspektiv tydligt måste föras in i alllärarutbildning och läromedelsproduktion. SIOS menar att kommittén negligerar det faktum att Sverigeär ett mångkulturellt samhälle och att det i den svenska skolan finnshundratusentals elever med annan språklig och kulturell bakgrund. Botkyrkakommun vill framhålla att människor med annat ursprung än det nuvarande svenskautgör en stor resurs i sin kunskap om såväl det egna landets kultur som det såkallade genuint svenska, vilket gör att de kan jämföra och överföra kunskapersom är oerhört värdefulla för att fungera i ett internationellt samhälle. ÄvenSocialstyrelsen anser att kommittén inte tillräckligt beaktat den tillgång somde många språk och kulturer som eleverna representerar utgör i dagens skola ochden resurs som de flerkulturella eleverna kan bli . etik och västerländsk hunmnism