prop · GG031 · 1992-12-31 00:00:00 — inför professorer och lektorer. KTH,UL, CTH och HKs Bör vara lika naturligt att skaffa sig pe- dagogiskbehörighet som vetenskaplig sådan. Varje högskola bör utarbeta ett lokaltpedagogiskt program vilket krävs resurser. Ansvaret för innehåll och omfattningbör överlämnas till lokal nivå. Instrument bör utformas för värdering av pedagogiskameriter vid tjänstetillsättningar. UU Tre veckors centralt arrangerad pedago- PBI bör utvecklas. Prop.1992/93:1 Bilaga 3 Positiva till sexveckorsutbildning,institutionsanpassad del krävs. Kravet på pedagogiskkompetens för behörighet till lärartjänster skall preciseras ihögskoleförordningen, gäller även professorer. ,, , , , och länslandsting samt Kräveromfattande kompetensutveckling av lärarna. Dessutom behov av anknytning tillvården för lärarna. Förvårdlärarutbildning förordas 40 p pedagogisk utbildning. Vårdhögskolorna medsin pedagogiskt utbildade lärarkår har gått före i den pedagogiska utvecklingeninom högskolan (t.ex. PBI). Pedagogiskameriter och kompetensutveckling bör omfatta "yrkespryo" även i internationellarruljöer. Denenskilde läraren måste själv se till att skaffa sig formella meriter viakortare eller längre fackpedagogiska kurser. Incitament bör firmas förpedagogisk meritering i tjänstestrukturen. Pedagogiskutbildning är välmotiverad. Vårdhögskolornaslärare har bra pedagogisk kompetens, behöver ämnesutbildning. Egenutveckling för lärarna genom ökad andel forskning i tjänsten samt möjlighet tillkompetensutveckling. Enbartundervisande lektorer vore olyckligt. 11 1992/93. HLS, HG/S, LSF och Förordar10 veckors pedagogisk utbildning, vilken bör ingå i forskarutbildningen. Varje hökolabör svara för sitt eget chefsutvecklingsprogram. Hög konstnärlig och pedagogisk skicklighet krävs, samtkontakt med yrkeslivet. Prop.1992/93:1 Bilaga 3 Tillstyrker, utbildningen skall genomgås innananställning. Årliga självdeklarationer för lärarna tiUstyrks. Berör inte pedagogiska meriter hos ochkompetensutveckling för högskolans ledningspersonal; framför alltutbildningsledare, linjeledare, prefekter, studierektorer och fortbildningsansvariga. Tillstyrker för lektorer, ingen ytterligarereglering. Behovet av ämnesmässig kompetensutveckling är minst likaviktig som den pedagogiska; resurser måste tillföras. Detta får inte leda tillcentral detaljreglering. Avskaffande av tjänsten som högskoleadjunkt: UHÄ, TCO,HK och KF Orealistiskt och ogenomtänktförslag. Högskoleadjunkternabör ges realistiska möjligheter att genomgå forskarutbildning. Kvalificerad innebär inte nödvändigtvis att läraren hardoktorerat. Adjunkter fyller en viktig funktion bl.a. i utbildningar som inteär traditionellt akademiska. Finns behov av högskoleadjunkter, t.ex. tillstudievägledning, konstnärliga och lärarutbildningar, även inom teknik-ochvårdområdena. Prop.1992/93:1 Bilaga 3 Högskoleadjunkterbör behållas, eventuellt ändrad benämning. Högskoleadjunkter bör behållas, bl.a. för studievägledningoch den pedagogiska dimensionen. Adjunktersom anställs i fortsättningen skulle ha som ett tjänsteåliggande att genomgålicentiatexamen, anställning skulle i så fall kunna meddelas för t.ex. sex årsom biträdande högskolelektor. LFS, Kl, HKr,HV, och HT/U, HE/V, GI/IHR, OH och KTH Anser att högskoleadjunkttjänsterna bör finnas kvar underen övergångsperiod. Dessa kan avskaffas på mycket lång sikt. Högskoleadjunkt eller annan typ av tjänst skall behållas. Analys måste göras av vilken undervisning som faktisktmåste fullgöras av lektorer. HH, HÖ,DI, HG/S, HS/H, HKs, SSF och HF/B samt och länslandsting Föravveckling krävs resurser för dem som önskar genomgå forskarutbildning. Skall finnas kvar; krav på magisternivå och en pedagogiskkurs om 20 p. En del av undervisningen måste ges av icke disputeradepersoner, ofta forskarstuderande. Lärare med annan kompetens behövs också. HB, SLU, HJ, DH och SAV Avstyrker;anses vara resursslöseri samt viktigt med gedigen erfarenhet av olikanäringsgrenar. Detta behöver ej detaljregleras. Ser gärna att gruppen s.k. praktiker utvidgas. Avstyrker, licentiatexamen kan vara lämpligt kravför en adjunkttjänst. 1992/93:1 Bilaga 3 Tillsättningav vissa tjänster: Samtliga praktikhandledare skall genomgå en särskild kursoch tilldelas mera tid för att fungera som handledare. Tillsättningen skall ske snabbt, får ej blockeras avöverklaganden. Rekryteringsförfarandet av professorer och lektorer skallstyras av högskolan själv. Kallelseförfarande bör i vissa fall kunna tillämpasutan överklaganderätt. UU,US, UL, HG/S, HKs, HÖs Tjänsten som oavlönad docent bör kvar- och stå. Föreskrifterom tidsbegränsade tjänster bör behållas. En person skall kunna kallas tillprofessur utan ledigförklarande. Adjungerade professurer skall kunna inrättas. UUm, ULi, US, HKs, KTH och GI/IHR En personskall kunna kallas tiU professur utan ledigförklarande. Föreskrifter om tidsbegränsade tjänster bör behållas. Professorerskall tillsättas för bestämd tid, 5 + , starkt elevönskemål. Äventjänster som tekniskt administrativa bör kunna överklagas. Möjligheten för doktorander att överklaga bör ökas.Amanuenstjänsterna skall kunna innehas på heltid. Docenttjänsten har betydelse som incita- Prop.1992/93:1 Prövning för docent- Bilaga 3 antagning kan ses som ett inslagi den fortlöpande utvärderingen av lärarnas arbete. Kallelse till professur fårförekomma endast i undantagsfall, efter medgivande av regeringen. OH Sångpedagoger är timanställda. somoavlönad docent bör kvarstå. Dl Samtliga lärartjänster inom det konst- närligaområdet skall vara tidsbegränsade. MFR Föreslår att rådsfinansierade högskole- lektoratmed tidsbegränsat innehav skall kunna inrättas, i sexårsperioder. TFR Lärarpersonalen bör vara finansierad av fakultetsmedel,ej tillsvidareförordnade. Forskartjänster kan dock finansieras även medrådsmedel, tjänsterna bör i så fall inrättas och utlysas av universitet ochhögskolor. Förordar befordrings-gång för högskoleforskaren/läraren, inrättandeav post-doc-positioner för svenska och utländska unga forskare; postdoktorforskarekan på heltid arbeta inom sektorsforskningen och meritera sig antingen för enindustrikarriär eller för fortsatt verksamhet inom högskolan. SAV Tveksamma till förslagen att helt avskaf- fadetaljregleringen, åtminstone beträffande de mindre högskolorna, eftersom detsaknas garantier för att lärartjänstereformen fullföljs. HE/V Mindre och medelstora högskolor skall självasvara för ärenden som rör tiUsättning av lärare. SFS,SSF, UL, HÖs, SAV och Prefekten skall inte behöva vara profes- CHF sor. Prop.1992/93:1 Bilaga 3 En mångfald är enförutsättning för en naturlig organisation. Regeringen utser styrelse,styrelsen utser rektor och deka-ner/prefekter. De aktiva kollektiven skall hainflytande. Styrelsen bör överlåta åt lärarna/forskarna att utse ledamöter ifakultetsnämnd och institutionsstyrelse. Den lokala friheten attorganisera högskolan bör vara större. Rektor skall väljas av enelektorsförsamling. Studenter skall representeras via studentkårerna i allabeslutande organ, även tjänsteför-slagsnämnderna. Ingen grupp bör ha egenmajoritet i något organ. Viktigt att öka kvinnorepresentationen. Avslår förslageti SOU:n om ett akademiskt lärarråd. Institutionsstyrelsernaskall innehålla studenter, lärare och teknisk-administrativ personal. Högskolestyrelsenskall ha bred sam-hällsinriktad sammansättning. Blandningav en hierarkisk och kollegial styrning förordas. Behovet av intern demokratikan förenas med högskolans förankring i det omgivande samhället. Högskolestyrelsenbör utses av regeringen, bl.a. på förslag utifrån, och ha en majoritet avallmänföreträdare. Fakulteterna bör utse sina företrädare. Rektor bör utses avregeringen efter förslag från en inom högskolan utsedd valförsamling. Förordaren demokratisk struktur. Högskolan själv skall avgöra vilka organ som denviU ha mellan högskolestyrelsen och Prop. 1992/93:1 institutionsstyrelser. SAF Förordar en mera företagsliknande led- ning(hierarkisk), vilken innebär en förenkling och tydliggörande av ledningsorganisationensom motverkar byråkrati och ger, snabbare anpassning till nya krav ochförutsättningar. FRN Stärkande av rektor och styrelse till- styrks.Det räcker om regering och riksdag reglerar dessa nivåer och överlåter påhögskolorna själva att bestämma om övrig organisation. Styrelsen bör tillföras personersom står fria från verksamheten, och som har egen kompetens. En effektivare ledningsorganisation be- hövs.De akademiska lärarna skall kunna spela en aktiv roll. Förordar inrättandetav akademiska samrådsorgan. Dekaner och prodekaner skall väljas av fakultets-respektive sektionskollegier. Fakultetskollegierna skall välja elektorer iforskningsrådens valförsamlingar. KTH Högskolan måste ha samma frihet att be- slutaom sin organisation såväl för forskning som utbildning. Högskolestyrelse/rektor måste förankra sina förslag om prefekter/dekaner i någon form av akademiskberedning. KTH avser bl.a. att låta prefekterna tillsättas av högskolestyrelse/rektorefter förslag från respektive dekan. Vid varjeuniversitet och högskola måste fmnas en befattningshavare med gedigen förvaltningskunskapoch ekonomisk kompetens som chef för förvaltningen. UU Högskolestyrelsen skall innehålla all- mänföreträdare,lärare och studerande. Sammansättningen av styrelse på institutions- ochfakultetsnivå skall beslutas lokalt. Vid högskoleenhet skall finnas enförvaltningschef om regeringen föreskri- ver det.Vem som skall förordnas som prefekt avgörs lokalt. Prorektor skall ersättarektor även som ordförande i styrelsen. Prop.1992/93:1 Bilaga 3 Nuvarandeordning skall behållas, men organisationen bör förenklas väsentligt.Tillstyrker att förvaltningschefen tillsätts av styrelsen, men vill behållarektorsämbetet. Dekanus bör utses genom val. Kraven på samhällsinflytande och inre legitimitet måstetillgodoses. I högskoleförordningen skall anges att företrädare förverksamheten och för studenterna skall ingå i styrelsen, falultetsnämnder/sektionsnämnder och i institutionsstyrelser samt att företrädarna skallväljas. Universitet och högskolor skall ha möjlighet att själva besluta omindelning i fakulteter och sektioner. Sammansättningen av styrelse påinstitutions- och fakultetsnivå skaU beslutas lokalt. US I högskoleförordningen skall angesatt företrädare för verksamheten och för studenterna skallingå i styrelsen, fakultetsnämnder/sektionsnämnder och i institutionsstyrelsersamt att företrädarna skall väljas. som beslutsfattande organavskaffas, beslutsbefogenheterna för rektor respektive styrelse bör regleras ihögskoleförordningen. ULi,HB, HK, KF och HG/S Bibehållande av dagens korporativa ledningsmodellförordas. Nuvarandeform för utseende av högskolestyrelsen är bra och bör behållas. Studerande måste tillförsäkras inflytande. Högskolansverksamhet måste få förankring i yrkes- och samhällslivet. Om styrelsen skall ges heltäckande resultatansvar bör denha rättighet att pröva olika lösningar för den inre organisa- Lärare, studerandeoch allmän representanter skall ingå i styrelsen. Ledamöterna bör utses som . Institutionernas prefekter utses av rektor eller av styrelsen. Istyrelsen skall ingå allmänrepresentanter. 1992/93:1 Bilaga 3 Högskolestyrelsen skall utses enligt gällande regler. Kompetens bör vara det främsta kriteriet på ledamotskap iett styrande organ. Lärare och studerande skall ingå i styrelsen. Rektorskall utses av styrelsen. De administrativa chefsposterna måste tillsättas avrektor. Däremot skall ansvaret för den akademiska verksamheten inom givnabudgetramar delegeras till institutionerna. Dessa skall ledas av en professor somprefekt. Högskolestyrelsenkommer att ställas inför ibland svåra och smärtsamma prioriterings- ochomprövningsbeslut, varför styrelserna bör utses av regeringen och bestå avpersoner som i kraft av sin kompetens kan företräda högskolan såväl externtsom internt. Beslut om ansvarsfördelningen mellan rektor och styrelse böravvakta utredningen om förvaltningsmyndigheternas ledningsformer m.m. (dir.1992:10). Regeringen bör inte besluta om ytterligare institutionellaförhållanden. Institutioner bör ha en viss storlek dels för att kunna ge godadministrativ service, dels för att kutma ta större grepp om forskningensinriktning. Regeringenbör överlåta på högskolestyrelsen att utse ordförande. Studenterna skall vararepresenterade i styrelsen, lik- som lärare och externaföreträdare. Förordar mindre detaljreglering. Regeringen kan om önskvärtgodkänna den organisation som en högskola lokalt beslutar om. 1992/93:1 Bilaga 3 SvenskaAkademien och HKs Kollegiala modellen grundläggande för att mångsidigaimpulser och kontakter skall kunna påverka tänkandet och handlandet vid enakademisk läroanstalt. Rektor skall inte varastyrelsens ordförande. Allt ledningsarbete måste ske öppet och informativtsamt medge inflytande från alla som berörs, dvs. kollektiva församlingar.Inflytandet för de studerande måste tryggas. Förordar en kombination avde två yt-terlighetsmodellema. Styrelsen skall utse ordförande och viceordförande (rektorn reserverar sig). Möjlighetenatt ha en extern ordförande bör kvarstå. Den kollegiala modellenbör säkerställas genom särskilda föreskrifter. Vem som skall vara högskolestyrelsensordförande bör vara en fråga för styrelsen. Högskolestyrelsen skall ha sammasammansättning som . Studenter och forskarstuderande skall hainflytande. Förordar blandad managementinriktadoch kollegial styrning. Den enskilda högskolans frihet att själv bestämma sin organisationkunde varit större. Högskolestyrelsen skall besluta i alla ärenden som intehar med den akademiska professionen att göra. Studenter och lärare måste gesbetryggande inflytande i högskolans verksamhet. Inflytandet för studenter,lärare och företrädare för allmänheten skall garanteras i högskolelagen och högskoleförord- ningen.Institutionen skall styras av en styrelse bestående av studenter och lärare. "Akademiska lärarrådet" avstyrks. Styrelsenskall ha rätt att fritt utforma organisationen. Studenters och lärares representationi olika styrorgan skall garanteras i högskolelagen och i högskoleförordningen. Ledningsfilosofinbör diskuteras mer och djupare innan förslag läggs. Styrelseformernaför bör utvecklas inom ramen för organisation. Dagensvalmekanismer och traditioner inom högskolan är inte inriktade mot föreslagnaledningsfunktioner. Statsmakterna kan behöva beredskap för att söka avvecklalåsningar som kan uppkomma under den omvandling som inleds. Studeranderepresentanter(och doktorander) skall ingå på alla nivåer och delta i besluten, detta börregleras i högskoleförordningen. Kårobligatoriet bör avskaffas, och studerandereprepresentanterutses på ett nytt sätt. Högskolestyrelsen och fakultetsstyrelser skall ha enmajoritet av verksamhetsföreträdare och studeranderepresentanter. Avskaffandeav Unjenämndsystemet leder till försämrade möjligheter för yrkeslivet attpåverka utbildningens innehåll och utformning. Dekaneroch ledamöter i fakultetsnämnder och institutionsstyrelser skall få sinamandat via val bland kollegor. Beslutom den lokala organisationen bör fattas av universitetsstyrelsen med vägledningav vida ramföreskrifter. Prop.1992/93:1 Bilaga 3 Högskolorna bör självautforma det kon- Prop. 1992/93:1 stitutionella system som skall gälla för Bilaga 3 verksamheten och besluta om de organ som behövs för planering ochdrift av verksamheten. Olika högskolor ochfakulteter har olika mål och förutsättningar och behöver därför organiseras påolika sätt. Regeringen skulle om så bedöms nödvändigt kunna godkänna denlokala organisationen. HKr, HT/U och HV Om fakultetsnämnerna gesansvar för forskning vid de mindre och medelstora högskolorna ochtjänstetillsättning av lektoraten (fakultetsnämnden tillsätter tjänsteförslagsnämnden)kommer universiteten att styra nästan all verksamhet. Rektor beslutar på förslagav tjänsteförslagsnämnden. De anställda har närvaro- och yttranderätt istyrelsen. Det är av största vikt attvetenskapligt kvalificerade lärare/forskare får ett större inflytande påverksamheten för att främja hög kvalitet, varför en kollegial modellförordas. Dekaner och prodekaner bör väljas av fakultets- eller sektionskollegier. Högskolestyrelsensmajoritet skall hämtas utifrån och utses av regeringen. Rektorn skall utsesav regeringen. Fakulteterna bör själva utse dekanus och fakultetsnämnd. Vid de förhållandevis småvårdhögskolorna är det ej meningsfullt att inrätta institutioner med egnastyrelser . Bör firmas stor lokal frihet att anpassaorganisationen. Fråganom styrelsernas placering i den interna politiska organisationen har inte någonavgörande betydelse för vårdhögskolornas verksamhet. Västernorrlandsläns landsting Med den helt politiskt tillsatta styrelse somvårdhögskolorna har haft har linjenämnderna inneburit en möjlighet föravnämare och verksamhetsföreträdare att få ett visst inflytande över utbildningen.I samband med översynen av styr-och ledningsfunktionerna för vårdhögskolornaär det rimligt att avskaffa linjenämnderna. 1992/93:1 Bilaga 3 utgörden enda styrelsen för driften och är tillika högskolestyrelsen, vilketinnebär att högskolefrågorna ges samma dignitet som övriga frågor. Behovet avatt inrätta en särskild högskolestyrelse bortfaller därmed. Styrelsen bör själv avgöravilka tjänstetyper som bör firmas. Eventuellt bör tjänst som professor ochhögskolelektor regle- Styrelsen för SLU skallförordnas av regeringen. Nuvarande modell fungerar väl. Förvaltningschefer börha 6-årspe-rioder. Fakulteterna skall ej regleras i lagen. Anseratt företrädare för allmänintressen är viktigt. "I fakultetsnämnden skallminst en ledamot representera mindre och medelstora högskolor respektive vårdhögskola". Nuvarande modellen med valav företrädare för lärare i nämnder och styrelser skall bibehållas.Högskolestyrelsen bör även bestå av lärare, studerande ochpersoner utanför högskolan. eller annatsärskilt organ för grundutbildrungen har inte funnits vid DH, men kommer attinrättas. SMH avser att avskaffalinjesystem och nämnder för att ersätta dem med institutioner ochinstitutionsstyrelser i kombination med vissa "linjeövergripande" funktioner. 1992/93:1 Bilaga 3 Det är risk för gymnasifieringav de mindre och medelstora högskolorna om universiteten skulle få den faktiskabeslutanderätten över deras tillsättning av lärare. Moderuniversitetet börendast biträda med vetenskaplig kompetens vid behov. bör utses efter hörande av institutionsstyrelsen. Lärare/forskareskall ha majoritet i styrelsen. Högskolan bör ha störstamöjliga frihet aU välja egna organisationslösningar. Studentrepresentation börgaranteras i berörda beslutande organ. Fakultetsnivån anses varaalltför reglerad. Institutionerna bör genomgående ledas avinstitutionsstyrelser i vilka prefekten är ordförande. Högskolestyrelsen börvara den instans som utser prefekter efter förslag fråninstitutionsstyrelserna, samma för dekanus. Nuvarande sammansättning avhögskolestyrelsen bör behållas och skrivas in i högskolelagen. Förordar ettkollegialt valförfarande. Studentrepresentationbör regleras i högskolelagen. Det måste finnas en rätt att utforma den internaorganisationen efter egna kriterier. GWHR, KH, HK/R, HOs, ,US och SLU Förordar mer samverkanmellan biblioteken i landet. Tjänsteförslagsnämndenskall innehålla företrädare för den högskola vid vilken tjänsten skallinrättas. innehållastudentrepresentanter och le- Prop. 1992/93:1 damöterna skaU vara jämnt fördelade Bilaga 3 mellan könen. De sakkunniga skaU ha kompetens att bedömapedagogiska meriter. ,som kollegialt organ, bör ha ett udda antal ledamöter för att kunna fattabeslut med enkel majoritet. , ,, US, ULi, UL, HB, SLU och SMH Anser att tjänsteförslagsnämndernafungerar väl i nuvarande ordning. HKs, HG/S,HJ, HH, HO, HLu, HS, HÖS, HK/R samt och Avstyrkerdet nya förslaget till organisation av tjänsteförslagsnämnderna. Högskolestyrelsenskall kunna medge undantag från föreskrifterna om obligatorisk tjänsteförslagsnämnd.Ledamöter skall utses av fakultetsnämnden och endast en av de sakkunniga skallfå tillhöra berörd fakultet. Nämnden är beslutsför om fier än hälften avledamöterna är närvarande. Det börvara upp till den lokala högskolestyrelsen att bestämma den exakta sammansättningeni tjänsteförslagsnämnden, dock föreskrift om jämn könsfördelning. Sakkunningabör också kunna bedöma pedagogiska meriter. Tjänsteförslagsnämndernabör utformas mer flexibelt. Tjänsteförslagsnärrmdernabör samråda med rektor och fakultetsnämnd under arbetets gång. Vad gäller tjänsteförslagsnämndensanknytning är ett alternativförslag att man inrättar en nationellvårdfakultet. SvenskaAkademien Genom hemmafakultetens ensamrätt att Prop.1992/93:1 utsesakkunniga vid tjänstetillsättning Bilaga 3 finns det risk för att dessautväljs bland likasinnade, vilket medför vetenskaplig inavel. Nämnden börinhämta förslag till sakkunniga från samtliga systerfakulteter. HE/Voch HS/H Tjänsteförslagsnämnderna skall tillsättas avrektorn vid den högskola som inrättat tjänsten. Studerande skall ingå i nämnden. 8 Kvalitet och utvärdering SCB Ökade krav kräver ett över tiden och mellanhögskoloma jämförbart statistiskt underlag. Ett centralt register kan utnyttjastill longitudinella studier (regionala strömmningar, flöde gymnasieskola/högskolam.m.) samt mäta effektivitet. För att underlätta framtagandet av dessa uppgifterbehövs jämförbar ämneskodning, jämförbara linjer/studieprogram samt entydigaexamensbeteckningar. Viktigt att kutma skilja på begreppenhögskolenybörjare/nybörjare vid en viss studieinriktning. UHÄ Belöningar av olika slag kan utdelas, in- byggdasystemstrukturer kan främja, kräva eller underlätta kvalitetsåtgärder. Detbehövs ett tydligt ansvar vad gäller grundutbildningens kvalitet och reelltutkrävande av ansvar. Detär viktigt att de nationella utvärderingarna görs enligt en i förväg fastlagd tidplanså att högskolorna kan anpassa sig därtill. Utvärderingen skall ske utifrånkännedom om lokala utvärderingar, bedömningar och underlag av olika typ.Ämnesråden kan här spela en roll. Det är nödvändigt att relatera åtgärder i densvenska högskolan till vad som sker utomlands. Nationellautvärderingen åligger statlig myndighet, all utvärdering skall innehålla endel med studentutvärdering, vilket bör skrivas in i högskoleförordningen.Kursutvärderingarna skall sammanställas i en offentlig rapport, där äveninformation om kurslitteratur och basfakta om utbildningarna skall ingå.Utvärderingar skall vara kvalifeCsdrivande. Uppföljning (kvantitativa mått) skaUej användas vid resurstilldelningen. Utnyttjadet ökade student/lärarutbytet. Ansvaret för insamlandet av erforderliga uppgifterligger på respektive högskoleenhet medan servicemyndigheten kommer attansvara för sammanställningen av uppgifterna nationellt och redovisaolika prestationsmått till statsmakterna. I den fördjupade anslagsframställningenskall sedan analyseras i vilken utsträckning de angivna målen har uppnåtts.Pekar på riskerna att i alltför hög utsträckning betrakta studenternas val avutbildning som ett utvärderingsinstrument och basera tilldelningen av resurseri förhållande härtill. Prop.1992/93:1 Bilaga 3 Studenternasjälva måste ges en tydlig roll i utvärdering och uppföljning. Akademierna, rVAoch KVA, har en viktig roll, samt . Ansvaretför utvärderingarna bör spridas pä olika organ och resultaten offentliggöras.Avnämare skall medverka, bl.a. näringslivsrepresentanter. Marknadens reaktionerger de bästa kriterierna. Allutvärdering skall ha som mål att höja kvaliteten, uppföljning skall endast användasför att ge signaler och aldrig vara direkt underlag för styrande åtgärder. Ettsystem för kvalitetssäkring skall 12 1992/93. införasbåde på lokal och nationell nivå. 1992/93:1 bra! UG,ULi, UUM, Kl, UU, UL, Varnar för ensidig användning av kvan- HS/H och läns titativa mått, uppftslämnaren måste be- landsting redas möjUghet att yttra sig i samband