prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — 7.1.4Övrigt........................................ ..... 65 7.1.5Upprättat lagförslag ................... ..... 65 7.2 In-och ulbelalningstidpunkter för statliga betalningar.................................. ..... 65 7.3 Effekter på 1993/statsbudget avseendeinförandet av generell räntebeläggning av statliga medelsflöden ..... 65 7.4 Postgirot............................................. ..... 66 8 Budgetar m.m. iintemationella organisationer.. ..... 67 Hemställan .................................................. ..... 70 gotab -13616. 1 1992/93. Nr 150 Bil. Reviderad Nationalbudget prop. Förord ''''■' Denreviderade nationalbudget som härmed läggs fram, beskriver den intemationellaoch den svenska ekonomins utveckling . Nationalbudgetenbygger på material från fackdepartement och olika verk och institutioner Förbedömningen av den intemationella utvecklingen har material erhållits frånbl.a. Beskrivningen av den svenska ekonomin baseras främst på underlagfrån och på den prognos för somKonjunkturinstitutet publicerade . Vidare har en gmpp bransch-resp. konjunkturexperter hörts. Ansvaret för de redovisade bedönmingama åvilardock helt ekonomiska avdelning. Dämtöverinnehåller nationalbudgeten analyser av det ekonomiska förloppet i ettmedelfristigt perspektiv. De traditionella prognosema för åren 1993 och 1994kompletteras med en kalkyl över den svenska ekonomins utveckling under1995-1998. Beräkningama är gjorda med hjälp av modellerKOSMOS och FIMO. Dessutom analyseras hot som kan leda till en sämre utveckling,men också positiva faktorer som kan medföra en högre ekonomisk tillväxt. Ansvarigför den preliminära nationalbudgeten är departementsrådet avslutades . Sedan bedömningen av den ekonomiska utvecklingen gjordes iden preliminära nationalbudgeten har den intemationella konjunkturenförsämrats, främst beroende på utvecklingen i . Därmed blirmarknadstillväxten för svensk export låg, i första hand men ocksåunder 1994. Uppgången väntas staima på ca 2 1/och ,vilket är en väsentlig nedrevidering jämfört med bedömningen i januari.Samtidigt har de svenska företagens konkurrenskraft stärkts ytterligare genomkronans fortsatta depreciering. Det är emellertid svårare att vinnamarknadsandelar i en låg- än i en högkonjunktur Företagen kommer sannolikt lillstor del alt utnyttja det uppkomna utrynmiel till att höja sina vinstmarginalerRelativprisema beräknas ändå sjunka avsevärt och exportvolymen öka betydligt,både , Genomslaget på de inhemska prisema av den lägrekronkursen väntas bli begränsat p.g.a. den låga aktivitetsnivån. En vissnedrevidering av den inhemska efterfrågan har dock gjorts. Sammantaget väntasBNP falla med 1,1993 och stiga med 1,1994. Återhämtningen berorhelt på den konkurrensutsatta sektoms snabba expansion. Antalet personerutanför den ordinarie arbetsmarknaden ökar gradvis under prognosperioden.Omfattande åtgärder gör att den öppna arbetslösheten väntas stanna på . Diagram 1:1 K- respektive S-sektorns produktion1981-1994 125 120 115 110 105 100--=" ,'., ,''' 1985 1987 1989 1991 1992/93:150 Bilaga 1.1 Anm.: Indelning enligt EFO-modellen, men där S-sektomockså inkluderar stat och Den inhemskaaktivitetsnivån påverkas i hög grad av den anpassning Prop. 1992/93:150 sompågår i ekonomin. Hushåll och företag håller på att sanera sin Bilaga 1.1ekonomi efter den kraftiga låneexpansionen under senare delen av 1980-talet.Konsolideringsbehovet accentueras av den sänkning av tillgångspriserna sominträffat. Därigenom ökar det finansiella sparandet och konsumtion ochinvesteringar dämpas. Detär mycket svårt att bedöma hur länge denna process varar och hur stark den blirDe lägre räntor som etablerats efter det att kronan började flyta mildrar dekontraktiva effekterna, även om realräntoma är höga. De storautlandskonkurrerande förelagens finansiella ställning stärks av den lägrekronkursen och de därmed högre vinstema. Många små företag har däremot fått enförsämrad finansiell ställning. Ökade realinkomster skapade utrymmeför en viss konsolidering för hushållen. De fallande inkomstema tvingardock många hushåll att väsentligt dra ned sin konsumtion för att klara avräntor och amorteringar. Hurutdragen konsolideringsprocessen blir hänger också nära samman med hur ekonominutvecklas framöver Hushållens sparbeteende är sannolikt känsligt förförväntningama avseende arbetslösheten. Osäkerhet om den framtida egna ekonominger hushållen starkare motiv att vidga sina finansiella marginaler Etteventuellt fortsatt prisfall på bl.a. egna hem och andra fastigheter skulleskärpa behovet av skuldsanering och dämpa aktiviteten i ekonomin och1994. Räntekänsligheten är sannolikt betydande. Ju mer räntoma faller, destogynsammare utvecklas tillgångsprisema och desto bättre blir balansen mellantillgångar och skulder Därmed avtar konsolideringsbehovet. Prisförväntningamaär också av avgörande betydelse. Så länge aktörema tror på fallandetillgångspriser avvaktar eventuella köpare. Eftersom det skapats ett stortsparandeöverskotl i den privata sektom och konsumtion och investeringar inomvissa områden hållits tillbaka finns sannolikt en uppdämdefterfrågan. Del är dock svårt alt veta när förväntningama bryts med en tydliguppgång av tillgångspriserna och en återhämtning av konsumtion ochinvesteringar som följd. Finanskrisenär fortsatt mycket djup, vilket får konsekvenser för den reala ekonomin. Viabelastningen på statsbudgeten kan inflationsförväntningama komma att påverkas,vilket tenderar att leda till högre långa räntor Bankemas behov av att bantasina balansräkningar för att klara kapitaltäckningen kan medföra en merrestriktiv kreditprövning. I så fall hämmas aktiviteten i ekonomin, särskilt ien uppgångsfas när efterfrågan på krediter börjar stiga. Marginalen mellan in-och utlåningsräntor är stor, vilket leder till en hög kostnadsbelastning påföretag och hushåll och till försämrad ekonomisk tillväxt. Motdenna bakgmnd ter sig utsikterna för den svenska ekonomin inte särskilt ljusaför 1993, men betingelsema för en återhämtning därefter är goda. De finansiellaobalansema kommer successivt att avta. Industrins konkurrenskraft kan förväntasfortsätta att vara mycket god som tillväxten på utiandsmarknademablir allt högre. och produktivitet harstärkts. Det sannolika är dock att genomslaget på den svenska ekonomin av dessapositiva faktorer i huvudsak kommer att dröja till efter 1994. Till gmnd för bedömningenav den svenska ekonomins utveckling ligger några tekniska antaganden.För valutor används sloppkurser som baseras på genomsnittet för mars månad1993. När det gäller räntor antas gradvisa sänkningar komma att genomföras iTyskland och att följer med i denna utveckling. Diagram : effektiv växelkurs 1980-1994 1992/93:150 Bilaga1.1 Källor: , och Tillväxteninom OECD-området uppgick till knappt \ \ll% . Den ekonomiskaaktiviteten tilllog i som fallet dämpades iStorbritannien. I övriga och mattades konjunkturen markantunder året. En ytterligare försvagning av tillväxten inom OECD-området väntas iår. Visserligen ökar aktiviteten i och , menmotverkas av en fortsatt nedgång i och , däråterhämtningen väntas börja först respektive senare delen av 1993.Sammantaget beräknas BNP inom OECD-området stiga med 1 1/och med 2 3/4%nästa år Motsvarande siffror för där sänkta räntor gradvis väntasstimulera tillväxten är noll respektive 1 3/. Expansionen inom blirdärmed för svag för alt hindra en fortsatt ökning av arbetslösheten underprognosperioden. Prisstegringarnai OECD-området dämpades kraftigt . Enda undantaget bland de störreländema utgjordes av , där inflationstakten steg något. Lågtkapacitetsutnyttjande inom industrin och ökadarbetslöshet inom de flesta länder fömtses stabilisera kostnads- och Prop.1992/93:150 inflationsutvecklingen på en låg nivå. orosmoment är ,där Bilaga 1.1 kapacitetsutnyttjandet börjar närma sig den nivå som ansesvara förenlig med stabila priser I väntas inflationstakten iallmänhet avta ytterligare, med undantag av de länder där valutomadeprecierats. Tabell 1:1 Internationella förutsättningar 1991 1992 1993 1994 Konsumentpriser i (KPI årsgenomsnitt) Råoljepris (dollar per faO Dollarkurs (i kr.) Växelkursförändring SEK/ECU Anm.: Stoppkurs för kronan är den genomsnittligakronkursen för . hade i genomsnitt deprecierats med 18,mot ECU;nsedan den 19 november Källor: och . Denunder svaga internationella tillväxten förklaras av att de storaländema befiimer sig i olika konjunkturfaser. Uppgången i å ena sidan ochnedgången i och å den andra tenderar att väga upp varandra,vilket resulterar i en utjämnad tillväxt på aggregerad nivå. Avmattningen förOECD-onu:ådet som helhet blir därmed relativt utdragen men också gmnd. Ettviktigt särdrag i den nuvarande konjunkturcykeln är att många industriländer med de i som främsta undantag hämmas av den skuldsaneringsom pågår som en reaktion på fallande tillgångspriser Även om variationer iskuldnivåer och tillgångspriser är vanliga i konjunktursvängningar ärförändringama betydligt större än normalt. Detta beror sannolikt påden liberalisering av de finansiella marknaderna med åtföljande snabbaskulduppbyggnad i både hushåll och företag som inträffade under 1980-talet.Denna utveckling förstärks av att skattesystemen inte var anpassade lill de nyafömtsättningama. Därmed stimulerades lånefinansierad konsumtion och placeringari olika tillgångar, främst fastigheter, vilket resulterade i snabbt stigandepriser När penningpolitiken stramades ål, räntoma steg och konjunkturen vändenedåt bröts trenden. Ett prisfall inleddes på mångatillgångsmarknader Del finansiella sparandet började stiga och konsumtion ochinvesteringar hämmades. Hur långt skuldanpassningen kommit är osäkert.Sannolikt börjar dock situationen att norinaliseras i medan och denordiska länderna inte hunnit lika långt. Flertaletindustriländer har betydande underskott i statsfinanserna. I har den nyaadministrationen antagit ett program för att få balans i de offentligafinanserna i ett medelfristigt perspektiv. I är också detfinanspolitiska handlingsutrymmet ytterst begränsat, medan däremot situationen i möjliggör en expansiv finanspolitik. budgetkonsolideringi många länder skjuts ulgör ändå det Prop. 1992/93:150statsfinansiella läget en restriktion för den ekonomiska utvecklingen Bilaga1.1 framöver. Osäkerhetsmomenteni den intemationella konjunktumtvecklingen gäller främstJapan och . BNP föll de sista tre kvartalen 1992 och knappastnågra indikatorer under årets första månader pekar på en vändning. Definansiella obalansema är dessutom stora. Det föreslagnastimulanspaketet bör dock höja tillväxttakten. För visar merparten avstatistiken på en mycket negativ utveckling och det är svårt att bedöma hurlänge lågkonjunkturen egentligen varar. Denlåga aktiviteten i ekonomin leder lill en mycket svag efterfrågan påarbetskraft. Trots stigande vinster i delar av näringslivet och en gynnsamproduktivitetsutveckling väntas därför lönema öka relativt långsamt. En visslöneglidning uppstår p.g.a. att personer med lägre lön än genomsnittet oftastblir permitterade först när arbetsstyrkan ska reduceras, enligt principen omsist-in först-ut. När hela företag slås ul är det också vanligen sådana somhar relativt låg produktivitet och därmed lågt löneläge. Dessutom får en delpersoner som friställs avgångsvederlag, vilket höjer den genomsnittliga lönenper arbetad timmme. Även om ingen enskild person skulle få höjd lön medför ändådessa faktorer att den genomsnittliga lönenivån i ekonomin stiger Sammantagetväntas timförtjänsten för ekonomin totalt öka . Dennågot högre aktivitetsnivån beräknas ge en uppgång i den genomsnittligatimförtjänsten med 3 1/. Tabell 1:2 Löner och priser "Underliggande" Inflationstakt Anm.: KPI = Konsumentprisindex, NPI = Nettoprisindex. Konsumentprisernadras upp av de höjda importpriser som följer av den lägre kronkursen.Eftersom den inhemska efterfrågan är så svag förväntas exportörer till Sverigevara relativt återhållsamma i sina prishöjningar. I prognosen bedömsdeprecieringens effekter slå igenom 1993 och med ytteriigare 1994,vilket är något lägre än genomslaget efter devalveringama vid 1980-taletsbörjan. Svenska företag väntas dock delvis kompensera höjda priser påimporterade insatsvaror med sänkta vinstmarginalerDärmed kommer höjda importpriser att dra Prop. 1992/93:150 upp KPI med 2 3/4procentenheter och med 3/1994. Bilaga 1.1 Utöver effekterav stigande importpriser kommer förändrade indirekta skatter att höja prisnivånmed 1 1/2 respektive 1/för båda åren. Ökningen av den faktiskaprisnivån under loppet av åren beräknas bli 5 1/och 3 1/. Den"underliggande" inflationstakten stannar på drygt 11/respektiveknappt 2 1/, där KPI rensats från effekter av olika politiska beslut ochdeprecieringens direkta effekter Förraåret ökade hushållens realt disponibla inkomster med enligt depreliminära nationalräkenskaperna. Hushållen upplevde ett starkt behov attkonsolidera sin finansiella ställning, varför sparkvoten steg med nästan 5procentenheter varför den privata konsumtionen föll med . Realinkomstemakommer att sjunka kraftigt , med . Fömtom de låga löneökningama ochden tillfälligt högre prisstegringslakten begränsas också inkomsterna avneddragningar i transfereringssystemen. Hur konsumtionen utvecklas beror påvad som händer med hushållssparandet. För ett minskat sparande talar detförhållandet alt sparkvoten nu kommit upp på en mycket hög nivån. Dessutomfinns en benägenhet hos hushållen att i möjligaste mån upprätthålla sin konsumtionsstandard,åtminstone om man upplever sin inkomstminskning som tillfällig. I andrariktningen pekar det förhållandet att en del av skuldanpassningen ännu inte äravklarad. En stigande arbetslöshet skapar också osäkerhet om framtiden och kandärmed öka behovet av skuldkonsolidering. En rimlig men ändå mycket osäker bedömning är att sparkvoten avtar något 1993 för att sedan vara oförändrad1994, vilket innebär en nedgång av den privata konsumtionen med ca 3 1/2%respektive 1/för de två åren. Ävenden offentliga konsumtionen kommer sannolikt att minska betydligt. Kommunemasoch landslingens ekonomi försämras . På många håll harbetydande neddragningar inletts. Fallet i den kommunala konsumtionen dämpasdock av arbetsmarknadspolitiska åtgärder, inklusive det s.k. ROT-programmet. Detotala investeringama har sjunkit kraftigt . Allt lägrekapacitetsutnyttjande och produktion har inneburit att behovet avnyinvesteringar minskal drastiskt. Det är främst näringslivet som drabbatsav nedgången. Högre räntor och kapitalkostnader samt fallande fastighetspriseroch lägre soliditet i företagen har sannolikt medverkat till uteblivnainvesteringar. Bankemas kreditförluster och därmed följande restriktivitet ikreditgivningen, i kombination med högre utlåningsräntor, dämpar aktivitetenytterligare. är det dock framför allt raset ibostadsbyggandet som drar ned investeringama. Utvecklingen inom näringslivetfömtses vända uppåt 1994 till följd av främst expansionen inom industrin. Deföreslagna ROT- och infraslmk-turåtgärderna bromsar också nedgången. Sålundaökar infrastmkturinvesteringama sin andel av de totala investeringama från till 10% 1994.Sammantaget bedöms investeringama falla med och Prop.1992/93:150 med Bilaga 1.1 Lageravvecklingenblev betydligt långsammare än tidigare beräknat, bl.a.beroende på en lagemppbyggnad inom industri och detaljhandel mot slutet avåret. Därigenom blev det positiva bidraget lill BNP så pass stort som 1,2procentenheter förlopp innebär att tidpunkten för avvecklingen avindustrins stora färdigvamlager skjutits upp till Även inom detaljhandelnär lagren alltför stora och kommer sannolikt att tas ned. Därigenom uppstår eftnegativt bidrag till BNP på i storleksordningen 1/2 procentenhet.Lageravvecklingen väntas sedan fortgå , men i avtagande takt, vilketberäknas ge ett positivt BNP-bidrag på knappt 1/. -1,7 -1,7 -1,7 -5,1 -1,6 -2,6 -0,9 -1,7 -1,9 -3,5 -0,2 -1,0 -1,4 -0,5 -1,0 -1,2 -1,5 -9,0 -11,0 -8,9 -5,7 -5,3 -1,5 -0,2 -2,5 -2,6 -0,9 -1,7 -2,7 -2,0 -4,1 -1,1 ' Förändring i procent av föregående års BNP. Källor: , Konjunkturinstitutetoch . Lågmarknadstillväxt och fortsatta andelsförluster gjorde att den totala exportenbara ökade 1992. Även kommer draghjälpen utifrån att vara svag främst beroende på den allt sämre utvecklingen i medan en vissförbättring kan skönjas Deprecieringen av kronan gör, tillsammans medde sänkta arbetsgivaravgiftema och den starka produktivitetsökningen, attindustrins konkurrenskraft ökar dramatiskt. Även om en betydande del avutrymmet används till att höja vinstmarginalerna, kommer ändå relativprisemaatt sänkas så pass mycket att marknadsandelarna ökar betydligt. Exporten väntasdärför växa snabbt under loppet av 1993, men p.g.a. det kraftiga exportfalletunder slutet av fjolåret begränsas uppgången mellan årsgenomsnitten till knappt5 %. Den genomsnittliga exportökningen beräknas uppgå till 1994, vilketimplicerar en något lugnare utveckling under loppet av året. Efterett slort fall 1991 steg importen något 1992, främst beroende på lagerökningen.Under prognosperioden kommer den importtunga K-sekiom gradvis att expandera.S-sektoms produktion faller båda åren, men i avtagande takt. Importen kan p.g.a. relativprishöjningar i krondeprecieringens spår förväntas förlora andelar på den svenska Pfop. 1992/93:150marknaden. Sammantaget bedöms importvolymen falla något men Bilaga 1.1börja stiga beroende på återhämtningen av den importvägda efterfrågan. Tabell 1:4 Bidrag tUl BNP-tillväxten Procent av föregående ärs BNP Privat konsumtion Offentlig konsumtion -1,0 0,1 -1,9 -0,3 -0,1 -0,4 -2,0 -1,5 -2,3 1,2 0,3 -1,7 -0,2 2,4 -1,0 0,4 2,3 -1,7 -1,7 -1,7 Anm.: P.g.a. avrundning summerar inte alltid delarna tilltotalen. Källor: och . Sammanfattningsviskommer utrikeshandeln att ge ett kraftigt positivt bidrag till BNP under både1993 och 1994. kommer såväl konsumtionens som investeringamasnegativa bidrag att avta. BNP-utvecklingen slår då om från en betydande nedgångtill en liten uppgång. Diagram 1:3 BNP och produktivitet i 1981-1994 1981 1983 1985 1987 1989 1991 1993 Källor: ,och Överskotteti handelsbalansen väntas nära på fördubblas för att sedan fortsätta attöka ytterligare. Exportvolymen växer betydligt snabbare än importvolymen. Trotsdeprecieringen försämras inte terms of trade(exportpris/importpris). Visserligen medför deprecieringen ett Prop.1992/93:150 betydande genomslag på importprisema, men den svaga inhemska Bilaga1.1 efierfrågan gör ändå att exportörerna till håller tillbaka sinapriser och pressar sina marginaler väntas de svenska exportpriserna(i svenska kronor) stiga relativt mycket, då företagen sannolikt tar ut en stordel av det uppkomna utrymmet till marginalförstärkningar. Resultatet blir attexporten stiger betydligt snabbare än importen i löpande priser Underskottet itjänstebalansen bedöms gradvis avta , främst beroende påutvecklingen för resevalutanettot. Kapitalavkastningen uppvisar ett fortsattstort underskott, som dock beräknas minska p.g.a. omslaget i bytesbalansenoch den svaga utvecklingen av utlandsinvesteringarna. Dessutom väntas lägremarknadsräntor få en positiv effekt på räntenettot. Sammantaget leder dellatill etl blygsamt underskott i bytesbalansen , men ett överskott nästa årmotsvarande av BNP. -4,2 -0,2 Sparkvot (nivå) -4,7 -3,0 -0,7 -22,7 -0,7 Arbetslöshet (nivå) Handelsbalans (mdr. Bytesbalans (mdr. -20,7 -29,7 -3,3 Bytesbalans (% av BNP) -1,4 -2,1 -0,2 Källor: , ochFinansdepartementet. Situationenpå arbetsmarknaden har fortsatt att successivt försvagas och ibörjan av 1993. Arbetslösheten steg till ca 7 1/( enligt AKU:s nyadefinitioner ) som sysselsattes i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder Någon ljusning i efterfrågeläget kan heller inte skönjas. Antaletlediga platser vid landets arbetsförmedlingar är mycket lågt och antalet varselom uppsägningar kvarstår på en hög nivå. Denu aviserade åtgärderna, som omfattar drygt 130 000 personer inom såväl arbetsmarknadspolitikensram som inom den reguljära utbildningen, fömtses tillsammans med de föreslagnaROT- och infrastmkturprogram-men begränsa den öppna arbetslösheten lill en nivåpå både och Det sker bl.a. genom att utbudet av arbetskraftdras ned och motverkar effektema på arbetslösheten av fallet isysselsättningen. Den totala arbetslösheten, räknat som öppen arbetslöshet plusandel i konjunkturberoende åtgärder, beräknas stiga från 1992 till drygt12 1/1993 och till 1994. Detreala sparandet i ekonomin beräknas falla med av BNP från1991 till 1994, till stor del beroende på den kraftiga nedgången förbostadsinvesteringama. Bmttosparandet avtar något långsammare, eftersom ettfinansiellt sparandeöverskott genereras Del totala finansiellasparandet i ekonomin försämrades något . Ett växande privat sparande,främst för hushållen, förmådde inte att motverka nedgången för den offentligasektom. fortsätter fallet i det offentliga sparandet. förbättrasföretagssparandet kraftigt, p.g.a. en kombination av låga investeringar ochstigande lönsamhet i deprecieringens spår Hushållens sparande ligger kvar på enhög nivå. Genom utvecklingen inom den privata sektom genereras ettbetydande finansiellt sparandeöverskott i ekonomin. 1992/93:150 Bilaga1.1 Procent av BNP i löpande priser 19,3 -1,3 -1,4 -1,2 2,0 -2,2 17,0 -0,4 -2,1 -7,8 5,5 0,2 14,8 -0,5 -0,2 -13,4 5,6 7,6 13,2 -0,2 -11,1 5,5 7,9 Diagram 1:4 Finansiellt sparande i privat- offentligsektor samt bytesbalans som andel av BNP 1980-1994 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 KäUor: , ochFinansdepartementet Detoffentliga sparandeunderskotlet kan lill förklaras av den lågaaktivitetsnivån i ekonomin. Resten är stmkturellt betingat, i kombination medtillfälliga faktorer som inte kan hänföras till konjunkturläget. Det primärasparandet, dvs. det totala offentliga sparandet justerat för konjunkturen ochnettot av räntor och kapitalinkomster, försämrades kraftigt och1992. beräknas en gradvis förstärkning komma till stånd,vilket indikerar att finanspolitiken får en allt mer restriktiv inriktning. Diagram 1:5 Faktisk och potentiell BNP i Sverige1985-1994 1 Faktisk BNP i /---■■■' ~ //,,.--' 1 Potentiell BNP | 1992/93:150 Bilaga1.1 Efteroron på den europeiska valutamarknaden har läget gradvis stabiliserats. Alltsvagare konjunktursignaler i och avtagande spekulationer om kursförändringarinom det europeiska växelkurssamarbetet innebar att räntoma föll tillbakaunder slutet av 1992 och vid inledningen av 1993. Denna utveckling väntasfortsätta . Äveni har räntorna sjunkit. Nedgången har emellertid begränsats av denosäkerhet som rått om bl.a. kronans depreciering och om del parlamentariskaläget. I prognosen över den svenska ekonomins utveckling har antagits att deinhemska räntoma åtminstone kan följa med den västeuropeiska nivån nedåt under1993 och 1994. Den försämradeallmänekonomiska utvecklingen och de höga räntoma innebar att bankemasproblemkrediter växte kraftigt med stora kreditförluster som följd.Den negativa utvecklingen innebar att bankema redovisade kraftigt ökadeförluster, vilket urholkade kapitalbasen. I syfte att säkerställa stabiliteteni betalningssystemet och trygga kreditförsörjningen harstaten garanterat att banker och vissa andra Prop. 1992/93:150kreditinstitut kan fullgöra sina förpliktelser Mol bakgmnd av de stora Bilaga 1.1 förlusterna , och en förväntad fortsatt negativ utvecklingunder , har flera banker ansökt om statligt stöd. 1.2 Den svenska ekonomin i ett medelfristigt perspektiv. reviderade nationalbudgeten presenteras också en bild av den svenskaekonomins utveckling . Det är dock inle frågan om en prognos ivanlig mening eftersom osäkerheterna om ekonomin alltid är större i ett längretidsperspektiv. är dessutom fömtsättningama i utgångsläget mycketspeciella med en flytande valutakurs och med en ekonomi som befiimer sig i svårobalans och i en extrem lågkonjunktur Den kalkyl som presenteras kan sägas visapå en möjlig och saimolik utvecklingsbana för ekonomin . Närde kontraktiva effektema av de finansiella obalansema i de anglosaxiska ländemaoch av den tyska återföreningen ebbat ut, bör den intemationella ekonominkomraa in i en mer normal tillväxtbana.