prop · GG03135 · 1992-12-31 00:00:00 — 1992/93:135 detdärför är nödvändigt att regering och riksdag i den fortsatta behand- Bilagalingen utformar riktlinjer och principer för niyndigheten som är avsevärt klarareoch tydligare än vad som presenteras i promemorian. TjänstemännensCentralon;anisation, TCO stöder förslaget och instämmer dämtöver i Svenska Bankmannaförbundetsyttrande. TCO vill särskilt framhålla att det krävs särskilda resurser till demsom inte kan beredas sysselsättning i banksystemet. ansluter sig i stort till det presenterade förslaget och påpekarvikten av att statliga ekonomiska åtaganden belastar det finansiella företagetdå det återfått en funktionsduglig stabilitet så att därigenom ägamasrisktagande kvarstår. , SAF instämmer i att åtgärder av den karaktär somredovisas i pnsmemorian är nödvändiga och avstår från att kommentera deenskilda detaljema. stöder i stort förslaget, som dock behöver kompletteras medökat inflytande för fackliga organisationer i samband med beslut om stöd. Eiessutombör de institut som erhåller stöd ställa medel till förfogande för insatser förde som inte kan beredas sysselsättning i banksystemet i fortsättningen. Ettbelopp i storleksordningen 300-400 milj. kr. kommer att krävas för de mestnödvändiga åtgärdema. Förbundet accepterar att strakturella förändringar ochrationaliseringar krävs för att även i fortsättningen skall ha ett av världensmest effektiva banksystem, men kräver att den neddragning av personal som förändringamamedför sker i socialt acceptabla former. Förbundet menar att en ytterligareneddragning av antalet bankkontor inte är motiverad ur samhällelig synpunkt.Vidare anges att fmansiella linjer bör inrättas vid högskoloma för att stärkakompetensen i den finansiella sektom. Industriförbundetmenar att det i den uppkomna situationen inte finns några realistiska altemativtill att staten garanterar det finansiella systemets funktion. Förbundet pekarpå behovet av att utforma stödet så att det inte bevarar branschens rådande stmktur- en fortsatt strakturomvandling är nödvändig. Ytterligare analys av hurförslaget förhåller sig till behovet av att upprätthålla kraven på konkunensneutralitetoch likabehandling behövs innan pn)positionen läggs fram. understryker vikten av att ansträngningar görs för attstatens kostnader för stöd återvinns. Dessutom bör stödet utformas så attbehovet för bankema att via ökade räntemarginaler och avgifter ta tillbakasina förluster från kundema minimeras. Det är att föredra att det tar lång tidför bankema att betala tillbaka stödet till staten, även om det innebär ettnågot försenat tillfrisknande för det svenska bankväsendet. ek för, IISB stöder förslaget i stort men invänder starkt mot avgränsningenav den krets av institut som kan erhålla stöd. 4.2 Instimtsom kan erhålla stöd Prop. Bilaga Riksbankenför ej fram erinringar mot den avgränsning som föreslagits. Riksbankenmenar dock att det i annat sammanhang behandlade individuellapensionssparandet (Ds 1992:45), med möjlighet till placering av långsiktigtpensionssparande på inlåningskonto, inte bör införas, eftersom det skulleinnebära en snedvridning av konkurrensen vad gäller pensionssparande, dåinlåningsmedlen nu blir garanterade av staten. Skulle det individuellapensionssparandet ändå införas, borde inlåningsmedel inom det sparandet enligtRiksbanken ej omfattas av det statliga åtagandet. Finansinspektionenhar ingen erinran mot förslaget om vilken krets av bolag som kan erhålla stöd.Inspektionen understryker att ett dotterbolag till en bank normalt sett intesjälv bör ta emot statligt stöd, utan det bör ske via moderbanken. Konkurrensverketframför att, för att undgå onödigt snedvridande och konkurrenshämmande effekterav förslaget, bör stödåtgärderaa i princip omfatta alla kreditinstitut somagerar på samma marknader. Särskilt allvarligt från konkurrenssynpunkt är detatt de ej bankanknutna finansbolagen utesluts. FinansbolagensFörening framför som sin bestämda uppfattning att statens åtagande måsteomfatta samtliga kreditinstitut - oavsett ägare -som bedriver upplåning ellerinlåning för utlåning. Föreningen framhåller de fristående finansbolagens rollför finansieringen av små och medelstora företag, och att finansiell leasingär näringslivets näst största finansieringskälla efter finansiering med egetkapital. Förslaget medför enligt föreningen betydande konkurrensskevheter tillde fristående finansbolagens nackdel. Konsekvensema för dessa bolag blir attupplåningen försvåras, fördyras eller omöjliggörs till nackdel för finansbolagenskunder. menar att det bör åligga den myndighet somadministrerar stödet att fortlöpande bevaka om stödåtgärderna får märkbara konkurrenssnedvridandeeffekter. I så fall måste en beredskap finnas för att förändra stödet till gagnför hela det svenska finansiella systemet, dvs. också de företag som inteomfattas av det nuvarande förslaget, t.ex. värdepappersbolag. menar att förslaget brister i konkurrensneutralitet. Sundaföretag utan stöd kan komma att konkurreras ut av statsstödda företag. Iprincip borde alla institut under tillsyn omfattas avförslaget. Ett sätt att förbättra konkurrensneutraliteten vore att låta deinstitut som omfattas betala en garantiavgift motsvarande minskningen iupplåningskostnader. Förbundet menar också att det behövs en precisering avvilket ansvar statsgaranterade institut skall ha för att även andra skall fåförbättrade fömtsättningar genom åtgärdema, exempelvis i fråga omlikviditetsförsörjning. Förbundet anser vidare att förslaget om individuelltpensionssparande bör dras tillbaka som en följd av att statens åtagande för bankemaleder till bristande konkurrensneutralitet på sparonu:ådet. Folksamanför att det med hämsyn till att försäkringsbolagen står utan- Prop.1992/93:135 för det föreslagna stödet är av största vikt att bankema inte gessådana Bilaga fördelar att konkurrensen mellan bankema och försäkringsbolagensnedvrids. Bankemas möjligheter att konkurrera på de områden som traditionellthört till försäkringssfären bör därför inte utökas så länge som stödsystemetfinns kvar. Förslaget om individuellt pensionssparande bör därför inte läggasfram med den utformning som presenterats. anför vidare att det på grandav stödet till kreditinstituten finns en risk för att försäkringsbolagen intelängre kan konkurrera om utlåning för finansiering av fastigheter, vilke;t påsikt kan leda till mindre konkurrens och därmed nackdelar för låntagama. Stadshypotekskassanerinrar om att dess rörelse skall överföras till ett nyttaktiebolag (), i utgångsläget helägt av kassan, som fr.o.m. 1995skall påbörja upplåning i eget namn. Kassan menar att det i propoititionendirekt skall utsägas att statens åtagande kommer att omfatta ,även i det fall bolaget som ett led i ombildningen skulleupphöra att vara majori-tetsägt av kassan. Hypoteksbankenanser att det bör klargöras att även landshypoteks-föreningama omfattas avstatens, åtagande. Efter en omorganisation som sannolikt sker under det närma:iteåret bör även den nya organisationen omfattas av åtagandet, vilket börklarläggas. AP-fonden,1-3 fondstyrelserna menar att det behöver tydligare anges vilka institut som ärstödberättigade. Regeringen måste ange hur den ser på utländska dotterbolag ochföretag som svarar för olika marknadsfunktioner inom det finansiella systemet. Näringslivskreditmenar att den avgränsning av stödet som föreslagits snedvriderkonkurrenssituationen för bolaget högst väsentligt och påpekar att bolaget somenda mellanhandsinstitut särbehandlas. Bolaget svarar för av den totalalånevolymen för mellanhandsinstituten varför ett utsträckande av stödet tillatt omfatta Näringslivskredit skulle vara en marginell förändring somkonkurrensneutraliteten skulle kunna bibehållas. anför att förbundet i anledning av Gotaaffären har iframställning till regeringen hemställt att den statliga garantin skallutformas så att den omfattar även fordringsägare. Förbundethemställer att propositionen utformas så att stöd kan lämnas även till banks moderfönitagom detta företag omfattas av kapitaltäckningsregler. HSBanför att de föreslagna avgränsningama av statens stöd konuner att få stora ochallvarligt snedvridande effekter på konkurrensförhållandena inom bosparsektom.Vissa sparformer är bankanknutna, medan andra sker i organisationemas egenregi, t.ex. HSB:s Sparkassa och SKB i . Det är, enligt HSB:s mening,orättfärdigt och diskriminerande att vissa bosparformer gynnas av ettsamarbete med partners i en bransch som befinner sig i akut kris. Det kan inteuteslutas att det finns en risk för "massflykt" från HSB:s Sparkassaom den diskrimineras. Den bör därför omfattas av stödet. menar att stöd även bör Prop. 1992/93:135 kunnalämnas till banks moderföretag i sådant fall där banken erhållit Bilagadispens enligt I kap 4 § bankaktiebolagslagen (dvs. då moderföretaget inte ärbank). 4.3 Förpliktelser som omfattas av statens åtagande Konkurrensverketframhåller att det för att öka fömtsebarheten om vad som omfattas av statensåtagande bör preciseras vilka åtaganden som inte skall anses vara förenliga meden sund bankverksamhet. anser det mycket angeläget att stödet även omfattar evigaförlagslån för vilka innehavaren har en fordran kvar efter en förlustsituation.Det är viktigt, menar föreningen, för att denna låneform, som har storbetydelse för institutens möjligheter att stärka kapitalbasen, skall kunnafortleva. Lånen är inte att jämställa med ägarkapital. Om de inte skulleomfattas och en sådan fordran bli värdelös skulle det enligt föreningens meningmedföra en i stort sett lika allvarlig förtroendekris för svenskt bankväsendesom om bankemas övriga skulder inte skulle infrias. Vidare anser föreningen attförtydliganden behövs vad gäller vilka åtaganden som inte skall anses förenligamed en sund bankverksamhet. Därvid bör hänvisas till förbindelser som tillkonunitpå ett lagstridigt eller otillbörligt sätt eller innehåller villkor som bidragittill att avsevärt försämra institutets finansiella situation. menar att eviga förlagslån bör omfattas av statens åtagandeeftersom institutens möjlighet att fmansiera sig genom sådana lån aimars ipraktiken kommer att vara stängd. Hypoteksbankenanser att eviga förlagslån bör omfattas av statens åtagande. Det finns intestarka skäl att göra skillnad mellan olika slag av supplementärt kapital, isynnerhet som konsekvensema av förslaget skulle högst avsevärt försvåra upptagandetav eviga förlagslån. instämmer i nämnda synpunkter. Hypoteksbankenanser vidare att det bör klargöras att åtagandet omfattar även exempelvisleverantörsfordringar. Vidare behöver det närmare anges vad som enligt statensmening inte är förenligt med en sund bankverksamhet. SBABmenar att det uttryckligen bör anges att förpliktelser med aidedning av s.k. swapar,ett instmment utom balansräkningen som används för riskhantering, omfattas avstatens åtagande. menar vidare att eviga lån bör omfattas. Det framhållsatt dessa placerats utomlands och att det är vanligt förekommande i villkorenför dessa att andra lån kan sägas upp till omedelbar betalning om räntor pånågot lån, inkl. eviga lån, inte betalas i rätt tid. anser distinktionen mellan riskkapital och övrigtkapital vara rimlig. 4.4 Formernaför stödet Prop. BilagaRiksbanken avstyrker att garantier får lämnas för aktiers framtida värde eller avkastning eftersomdet skulle riskera att reducera andra emittenters tillgång till riskkapitalmarknade;n. Finansinspektionenpåpekar att det är viktigt att ett institut som erhållit garanti omförlusttäckning löpande lämnar infonnation om intäktsbortfall, kreditförlusteroch rörelseresultat exkl. den statiiga garantin. Inspektionen framför vidareatt den totalt villkorade återbetalningsskyldigheten som en bank harfortlöpande måste rapporteras. Återbetalningsskyldigheten är en ansvarsförbuidelsesom skall anges inom linjen. Riksskatteverketmenar att det är angeläget med uttryckliga regler (i lag) för den skattemässigabehandling av det stöd som konstmeras på så sätt att stödet intäktsförs ibolagen medan återbetalningskrav riktas mot aktieägama. FinansbolagensFörening fiimer det inkonsekvent att garantier som skyddar värdet pånyemitterat kapital och aktiekapitaltillskott ingår bland stödformema samtidigtsom rislikapital i form av bl.a. aktiekapital inte omfattas av statensåtagande. Föreningen menar vidare att sedvanliga kreditgarantier bör kunnautgöra en stödform. framhåller att stödåtgärderaa så långt möjligt måsteutformas så att det blir långsiktigt mera lönsamt även för ett stödberättigatinstitut att fortsätta sin rörelse på normala fömtsättningar än att söka stöd. Bankmannaförbundettillstyrker förslaget om formema för stödet i stort men är tveksam till attstaten ges en särställning som aktieägare genom att preferensaktier utges elleratt särskilda vinstdelningsarrangemang föreskrivs. menar att sättet att återkräva stöd från instituten medfördel kunde föras mer direkt med stöd av lagstiftning. Vidare anförs attstaten då den kompenserar kreditförluster bör övertade säkerheter som finns för dessa krediter. 4.5 Villkor för stödet Riksbankennämner som exempel på lämpliga metoder att åstadkomma återvinning av statensinsatser att statens aktieinnehav eller lån till instituten förses med villkor inneibärandegradvis ökande avkastningskrav eller ränta i kombination med konverteringsrätt,eller att garantier förses med villkor om gradvis ökande garantiavgifter.Därmed ges ägama starka incitament att lösa ut staten. Riksgäldskontoretanser att det bör få i uppdrag att fastställa garantiavgiftens storlek försådana g;u-antier som kontoret skall utfärda åt stödmottagare. Avgiften böranpassas efter risken och inte innehålla något subventionselement. LOmenar att villkoren för stödet behöver preciseras för att det skall bli klarthur begrepp som affärsmässighet och konkurrensneutralitet skall tillämpas.Staten bör kräva marlcnadsmässig ersättning för stödet, även förden risk som staten bär. Detta ligger också i skattebetalamas Prop.1992/93:135 intressen. Bankmannaförbundetmenar att planer för rationaliseringar eller rekonstraktioner som kan utgöravillkor för stöd skall tillstyrkas av förbundets lokala organ så att möjlighetges att bedöma om erforderliga medel kommer att finnas för att åtgärdema kanske på ett för de anställda acceptabelt sätt. Industriförbundetmenar, vad gäller återvinning av statens stöd, att inte bara kostnaden böråtervinnas, utan den princip som måste gälla är att de som står risken och kostnadema- i detta fall skattebetalama -också skall få en rimlig avkastning på pengama. 4.6 En särskild myndighet inrättas Riksbankenanser att det för en framgångsrik hantering av de aktuella problemen påkreditmarknaden, vilken föratsätter ett fritt utbyte av information mellanRiksbanken, , och den nya myndigheten ochett samråd i frågor av gemensamt intresse, är nödvändigt att i myndighetemas instmktioneroch i lagen om riksbank ålägga dem sådant samråd. Finansinspektionentillstyrker att stödet hanteras av en särskild myndighet under regeringen.Inspektionen påpekar att i den mån villkor eller former för stödåtgärderomfattar frågor som inspektionen i sin tillsyn svarar för krävs att sådanafrågor underställs inspektionen för godkännande. Det bör klargöras genom enuttrycklig bestänunelse i instmktionen för den nya myndigheten. Riksgäldskontoretanser att den nya myndigheten bör samräda med kontoret vad gäller storlek ochinriktning på stöd till kreditinstitut i vilka kontoret har riskengagemang iform av grandfonder även i vissa andra situationer än de som nämns ipromemorian. Kontoret anser vidare att det bör vara representerat i den nyamyndighetens styrelse eftersom det genom sin garantiverksamhet har omfattandepraktisk erfarenhet av att bevaka statens finansiella intressen. Kontoret anserockså att det i bilaga till sekretessförordningen bör skrivas in att sekretessgäller för verksamhet som består i stöd till banker och kreditinstitut vilkethandhas av den nya myndigheten samt , ochRiksgäldskontorets samråd med den nya myndigheten beträffande sådant stöd. Konkurrensverketanser att den nya myndigheten bör samråda med verket i fall som kan bli föremålför prövning enligt konkurrenslagens regler. SBABanför att stödsystemets trovärdighet är beroende bl.a. av att villkoren m.m.för stöd blir kända. Det kan i det enskilda fallet bli en svår avvägning mellanoffentlighet och sekretess. Åtgärdsplaner som föreskrivits kan t.ex. innehållaaffärshemligheter som inte bör bli kända av konkurrenter. De ekonomiskavillkoren m.m. för stöd bör dock vara offentliga, även i det enskilda fallet,för att systemets konkurrensneutralitet skall kunna bedömas. Offentlighet ärviktig också för att institut som fått stöd skall kunna lämna formella bevis omdetta. AP-fonden, 1-3fondstyrelserna anser att förslaget innebär en klarare Prop. 1992/93:135ansvarsfördelning på det finansiella området än den som gällt, där Bilaga ansvar för såväl kontroll som samordning av vissastatliga stödåtgärder skapat risker för oklara ansvarsförhållanden. Fondstyrelsematillstyrker därför att den nya myndigheten inrättas. LOtillstyrker att en särskild niyndighet inrättas för att hantera stödet. fömtsätter att de bankanställda blir representerade istyrelsen för den föreslagna myndigheten eftersom den i vissa avseenden, enligtTCO och , tar över en del beslut som normalt fattas av bankstyrelseraa. anser, med motiveringen att den är den endakonsumentorganisationen inom bankområdet, att den bör ges rätt att utse en avde två styrelseledamöter som skall representera ett bredare allmänintresse iden nyai myndigheten. 4.7 Stödets omfattning och budgetkonsekvenser Riksgäldskontoretfömtsätter alt de lån som den nya myndigheten får ta upp i kontoret skall ha marknadsmässigränta. Vidare konstaterar kontoret att utgifter för stödet budgeteras med ettformellt belopp, , och fömtsätter att den nya myndigheten får iuppdrag att göra prognoser åt regeringen om faktisk anslagsbelastning. menar att, för att förhindra att skattebetalarebelastas tidigare än absolut nödvändigt, stöd inte alls skall täckas löpande påanslag på slatsbudgeten. Först när mottagarföretag avvecklats och en eventuell kvan'arandefordran därigenom förlorats skall statsbudgeten belastas. menar att redovisningen till även börinnefatta en aktuell uppskattning om vilken effekt tidigare stöd fått och vilkamöjligheter till återvinning som föreligger. framför att skattereformens avskattningseffek-ter konuner vidmycket olämpliga tidpunkter. Föreningen föreslår att reglema för återföringtill beskattning av kreditinstitutens uppskovsbelopp ändras på så sätt attinstituten får fritt återföra uppskovsbeloppen; återstodendärav dock senast i bokslutet för . Vidare föreslås att kreditinstitutenmedges skattemässiga möjligheter till generella riskreserver på förfinansiella tillgångar och andra riskbärande åtaganden. Dessutom borde enskattelindring, av incitamentsskäl, ges som det statligastödsystemet är i krafl till de institut som inte utnyttjar stödet. Proposition................................................... . 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll .............. . 1 Propositionenslagförslag................................. . 2 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde den 19november 1992......................................... . 4 1 Ärendets beredning...................................... . 4 2 Bakgmnd.................................................... . 4 2.1 Utvecklingen på kreditmarknaden............... .. 4 2.2 åtgärder för enskilda institut ...... .. 8 2.3 Statliga åtgärder i andra länder .............. .. 9 3 Statens ansvar förbetalningssystemet ........ 14 3.1 Följdemaav solvensproblem i banker och 3.2 Statligaingrepp för att säkerställa stabiliteten i betalningssystemet och trygga kreditförsörjningen ... 15 4.............................................................. Statensåtagande gentemot banker och vissa andra kreditinstitut............................................... 17 4.1 Stöd till banker och vissa andra kreditinstitut 17 4.2 Institut som kan erhålla stöd..................... 20 4.3 Förpliktelser som omfattas av statens åtagande 22 4.4 Formema för stödet................................. 24 4.5 Villkor för stödet..................................... 29 4.6 En särskild myndighet inrättas för att hantera detstatliga stödet 32 4.7 uppgiftsinhämtande ............. 37 4.8 Stödets omfattning och budgetkonsekvenser 37 4.9 Information till .......................... 40 5 Särskilda frågor rörandeNordbanken och 5.1 Nordbanken........................................... 40 5.2 AB Industrikredit ................................. 43 6 Upprättade lagförslag................................... 45 7 Hemställan................................................. 46 8 Beslut....................................................... 47 BilagaSammanställning av remissyttranden......... 48