prop · GG03200 · 1992-12-31 00:00:00 — Det är även vUctigt att företagets effektivitet ochfinansieUa styrka utvecklas gynn- samt.Ekonomiska nyckeltal för att följa upp detta är bl.a. räntabUitet på Prop.1992/93:200 sysselsatt kapital och soUditet. Underde har telemarknaden utvecklats i riktning mot ökad konkurrens.Under samma tid har utvecklats mot en ökad grad av affärsmässighetoch effektivitet. Den snabba CKh dynamiska utvecklingen på telemarknaden kommeratt innebära fortsatt skärpta kon-kurrensförhåUanden. Det är mot den bakgmndennödvändigt att effektiviteten förbätttas ytterUgare. Målsättningen firånägarens sida bör vara att uppvisar en effektivitet somär i paritet med välskötta större svenska industriföretag. Detta bör avfesasbl.a. genom nyckeltal som exempelvis räntabiUtet på eget kapital, räntabiUtetpå sysselsatt kapital ckU soUditet. bör, Uksom för , vara att erbjudatelekommunikationstjänster på den svenska telemarknaden. Bolaget bör direkt eUergenom dotter- eUer inttessebolag bedriva denna verksamhet. Annan verksamhet änkämverksamheten kan bedrivas under fömtsättning att denna kompletterarhuvudinrikmmgen och att den bidrar tiU att stärka koncemens lönsamhet. En annanfömtsättning är att detta sker under ett rimligt risktagande. Med ett rimUgtrisktagande avses att denna verksamhet inte får bedrivas på bekosmad avkärnverksamheten. Televerkethar till regeringen lämnat sin tteårsplan . EnUgt Televerketöverensstämmer dessa planer med den planerade inriktningen av verksamheten iTeUa AB. Den planerade investeringsverksamheten i kan sammanfattas påföljande sätt. Investeringamaför beräknas sammantaget uppgå tiU knappt 8 mUjarder kronorper år, varav investeringar i det fasta telenätet avses uppgå tiU ca 4miljarder kronor . Detta innebär att den planerade årUgainvesteringsnivån beräknas motsvara 1992 årsmvesteringsnivå. var investeringsnivån ca 10 miljarderkronor . Minskningen beror främst på lägre utökningsbehovän tidigare tiU följd av lägre trafiktiUväxt. Dessutom är mvestermgama förmobUtelefoni och i fastigheter fegre. Mcxlemiseringenav telenätet är avsedd att ges hög prioritet. Moderniseringen sker i principgenom att stationer och linjenät digitaUseras. beslutadeTeleverket att tidigarelägga slutförandet av digi-taUseringen av telenätet med15 år tiU år 2{XX). Moderniseringenav stationer innebär bl.a. att elekttomekaniska stetioner ersätts av digitalaAXE-växlar. Jämsides med kvaUtetiva förbättringar betyder dette att allakunder, som är ansluma tiU en , automatiskt får tiUgång tiUTeleverkets PLUS-tjänster t.ex. medflyttning, vidarekoppUng, åtemppringning ochspecificerad räkning. År 2(X)0 kommer aUa abonnenter att vara ansluma tiUstationer av AXE-typ. Följande sammanställning visar utveckUngen av antaletAXE-ansluma abon- nenter för åren 1990-1992samt planeringen för respektive år Prop. 1992/93:200 2000. År Antalabonnenter Andel abonnenter 1992 3,3mUjoner Ocksåi Unjenätet pågår mförandet av digital teknUc. Även här är målet att helalinjenätet, med undanteg av lokalUnjenätet, skaU vara digitalt . Vidsidan av digitalteknUcen är det mttcxluktionen av fiberoptiska kablar sominneburit den största tekniska innovationen inom telekommunikationsområdet.Det beror i första hand på att sådana kablar i förhåUande tiU kosmaden för demger en mycket hög kapacitet jämfört med andra modema transmissionsmedia. Sedanår 1987 har som ett av de första ländema i världen ett rikstackande digitaltlångdistansnät som till stor del baseras på fiberoptiska kablar. Den kommandetteårsperioden kommer enUgt planer att innebära en fortsattsatsning pä fiberoptiska transmissionssystem. Merkvalificerade anspråk från samhälle och näringsUv stäUer också ökade krav pålokalnäten. Det handlar både om att kunna upprätthåUa en mycket högtiUgängUghet och teknisk kvaUtet samt att kunna möta en ökande efterfiägan påhöghastighetsförbmdelser för data- och bUdkom-munikation. För att kunna tiUgcxlosedessa krav går konsekvent in för att bygga optobaserade lokalnätdär kundbehoven finns, dvs. i första hand i större tatorter ISDN() innebär att olika nätqänster (telefoni,data och bUd) kan erbjudas i ett och samma nät. Detta ger en möjUghet tiUrationaUsering såväl för kunden som för nätoperatören. Ett pUomät för ISDN är idrift och den kommersiella inttoduktionen beräknas ske . Ungefärsamtidigt öppnas ett nät meUan ett tjugotal länder i där ävenSverige ingår. Föratt höja kvaUteten i nätet, även i utpräglad glesbygd, krävs nya tekniskalösningar som förenar småskaUghet med hög kosmadseffektivi-tet. I samarbete medleverantörer bedriver ett omfattande utvecklingsarbete på dettaområde. Bland annat testas olika radiobaserade system. Satsningar på forskningoch utveckling rörande teletekniska system anpassade för glesbygd genomförsunder pericxlen 1993-1995. Somjag har redogjort för i samband med förslaget tiU telelag bör de 280 telepoUtiskamålen ges ett delvis nytt innehåU (se avsnitt 4.1). stadiga ansvaret förgmndfeggande telekommunikationer utvidgas med Prop. 1992/93:200 mitt förslagtiU .att omfatta såväl taltelefoni som telefax CKh viss cfetakommunikation. Underde närmaste åren blir det i praktiken som kommer att åläggas att svaraför detta (jfr avsnitt 4.3.1). Det utvidgade ansvaret kan komma att mnebära eni viss utsträckning ökad ekonomisk befestning på jämfört med vad somför närvarande gäUer för . Detta beror emeUertid på hur efterfråganpå tele-fextjänsten cKh enklare former av datakommunikationstjänster kommer attutveckfes. Nämnas kan att antalet klagomål på telefexkvaUteten uppgesvara färre än 1(X) stycken i hefe landet. Jaganser inte att ett utvidgat ansvar för gmndfeggande telekommunikationer igmnden förändrar fömtsättningama för omfattiiingen och inriktningen avinvesteringsverksamheten i . Jag redovisar senare (avsnitt 5.6)utformningen av ett pristak för telefonitjänsten tiU fast anslumingspunktriktat mot . Jag gör därvid bedömningen att den planeradeinvesteringsverksamheten, såsom den redovisats i revideradetteårsplan, kommer att kunna fuUföljas. Denna plan mnebär att avabonnentema har tUlgång tiU s.k. PLUS-tjänster och av abonnentemaår 2000. 5.4.4Kvalitet och service inom telefonitjänsten Riksdagenhar fegt fest mål för service och kvaUtet inom telefonitjänsten(prop. 1987/88:118, bet. 1987/88:TU28, rskr. 1987/88:402 samt i prop.1990/91:87, bet. 1990/91:TU28, rskr. 1990/91:369). KvaUtetsmålen avser bl.a.den genomsnittUga framkomUgheten för rikstrafik samt driftssäkerhet itelenätet. Servicemålen avser felavhjälpning samt vissa leveranstiderTeleverket har i huvudsak uppfyUt de uppstäUda målen. Somanförts tidigare (avsnitt 4.4.4) bör det vara möjUgt för att isin tiiUståndsgivning förena rätten att driva tiUståndspliktig verksamhet medvillkor beträffande kvalitet och service avseende telefonitjänsten. I principanser jag att de kvaUtets- och servicemål avseende telefonitjänsten som lagtsfast av bör användas vid tiUståndsgivningen för de företag somtiUhandahåller telefonitjänst tiU fast anslutningspunkt, dvs. i första handTeUa AB. Den närmare utformningen av kraven på kvaUtet och service i olikasimationer bör emeUertid göras av utifiän den gmndläggandeinriktningen för verksamheten på teleområdet, dvs. att det skall tillhandahåUaseffektiva telekommunikationer tiU lägsta samhäUsekonomiska kosmad. I likhetmed vad jag har anfört beträffande telefonitjänst i aUa delar av landet (avsnitt4.4.4) bör någon särskUd ersätming för tiUståndshavares kosmader för attuppfyUa kvaUtets- och serviceåtaganden som huvudregel inte lämnas. 5.5 Vissa särskildaåtgärder för utveckling av konkurrensen på telemarknaden Mittförslag: Fastighetsnät som ägs av staten och förvaltas av cKhsom överförs till bolag inom Teliakoncemen skall på begäran överlåtas till demsom använder dessa nät. Priset bör varken överstiga bokfört värde ellermarknadsvärde. skall iavtal med staten åläggas att upprätdiåUa telefoni i hela landet utan attkompensera sig för särskilt kostsamma anslutningar genom samtrafikavgifter. Skälenför mitt förslag: I ett intemationeUt perspektiv kännetecknas den svenskatelemarknaden av fega taxor och en allmänt hög kvaUtet på teletjänster Densvenska telemarknaden kan vid en sådan jämförelse sägas fiingera väl. Somredovisats inledningsvis (avsnitt 2.2) kan vidare konstateras att telemarknadeni domineras av , som verket mött enväxande konkurrens inom flertalet delmarknader E>et är i dennamarknadssimation som det nya telebofeget kommer att verka. Även om konkurrensen harökat påtagUgt kommer under ÖverbUckbar tid att inta enstark position inom stora delar av den svenska telemarknaden. På marknaden förtelefoni kommer att ha en klart dominerande ställning. Även påmarknaden för stora företagsväxlar kommer att ha en fortsatt starkposition. Ett företag med en dominerande eUer stark ställning på marknaden harmöjUgheter att genom sitt agerande påverka marknadsutvecklingen ochkonkurrerande företags möjUgheter tiU etablering m.m. Det är mot den bakgmndenmotiverat att överväga olika typer av särskUda åtgärder i syfte att tiUskapaoch säkerstäUa fömtsättningar för en effektiv konkurrens på telemarknaden. Iförsta hand bör en effektiv konkurrens inom telekommunikationsområdet på ettövergripande plan säkerstaUas genom den genereUa konkurrenslagstiftningen. Dennya konkurrenslagen (1993:20) som i kraft den 1 juU 1993 är avsedd attvara ett instmment för samhäUet att motverka konkurrensbegränsningar inäringsUvet i stort. Den innebär att det blir möjUgt att direkt mötakonkurrensbegränsningar med ekonomiska sanktioner, som drabbar de företag somvidtar åtgärdema. Regleringen kommer namrUgtvis även att bU tiUämpUg påtelemarknaden. kommer i enUghet med de förslag som jag harredogjort för telelagen att utgöra ett specifikt instmment för statsmakternainom telekommunikationsområdet (se bl.a. avsnitt 4.9). kan kommaatt spela en central roU när det gäUer att övervaka marknaden och kommer vidbehov att kunna föresfe ytterUgare åtgärder som främjar en effektiv konkurrens. Somjag har föreslagit (avsnitt 4.1) skaU tUlämpningen av bestämmelsema itelelagen ske med den gmndläggande inriktningen att enskUda CKh myndigheterskaU erbjudas tiUgång tiU effektiva telekommu- nUcationer tiU fegstamöjUga samhäUsekonomiska kosmad. Ett av de Prop. 1992/93:200 viktigaste medlenför att uppnå effektiva telekommunikationer, innefettande ett mångfacetteratutbud och fega priser, är att se tiU att konkurrens kommer att råda inom ett såbrett fält av telemarknaden som möjUgt. En sådan inriktning står också iöverensstämmelse med (90/387/EEG) om upprättandet av deninre marknaden för teletjänster genom att tillhandahåUa öppna nät. Isamband med mitt redovisade förslag om bofegsbUdning (avsnitt 5.3.1) harjag berört frågan om en organisatorisk uppdelning av i en nätdelrespektive i en tjänstedel i syfte att öka fömtsättningama för konkurrens påtelemarknaden. Av skäl som jag tidigare redovisat har jag mte ftinnit detmotiverat att i samband med bofegsbUdningen separera nät och tjänstedelama iTeleverkets nuvarande verksamhet. Detta innebär att villkoren för samtrafikmed bl.a. det bofegi-serade koppfede nät måste ges hög prioritet. JagviU i detta sammanhang nämna att staten också, genom CKh SvenskaKraftnät, medverkat tiU tillkomsten av andra optofibemät. hyr sedanår 1989 i sm mr ut viss kapacitet i nätet, bl.a. tiU och Comvik ABgenom avtal med KinnevUc. Detta avtal har nyUgenfömyats och planerar att erbjuda ett antal användare utanförjämvägssektom att umyttja kapacitet i nät. Jag ser positivt på ensådan utveckling. Umymingen av kapacitet i nätet måste givetvis ske i sådanaformer att jämvägssektoms behov av telekommunikation i första hand säkerstäUs. SomframhålUts i det tidigare (avsnitt 4.6) är det min uppfattning att det kanfinnas vinster att göra, såväl ur ett samhällsekonomiskt perspektiv som förden enskUde, om olika teleföretags verksamhet samordnas genom exempelvissamtrafik. Min bedömning är att samtrafik melfen olika operatörers nät är blanddet mest betydelsefuUa för att fiämja konkurrensen och därmed möjUghetema attfå tiU stånd en fungerande telemarknad. Det är därför som förslaget tiU telelaginnehåUer en i princip genereU samtrafikskyldighet beträffande alfeteletjänster Som jag tidigare nämnde anser jag att varje möjUghet tiU samtrafikbör tas tiU vara för att skapa fömtsätmingar för ökad konkurrens i umudet avteletjänster Detta gäUer inte minst i firåga om olika datakommunikationstjänsterTelestyrelsen bör, som berörts i det tidigare (avsnitt 4.9), ha tiU särskUduppgift att följa samtrafikfrågoma och kunna ingripa genom t.ex. medling. JagviU erinra om att det i förslaget tiU telelag anges att det vid bestämmandet avde ekonomiska villkoren för samtrafik skaU kunna beaktas kommersieUt bemngandeåtaganden som inte ersätts på annat sätt (se avsnitt 4.6). Mot bakgmnd av dendominerande ställning som har på den svenska telemarknaden ärdet emeUertid min uppfattning att i ett initialt skede bör åläggas attupprätmåUa telefoni i hela landet utan att kompensera sig för särskUt kostsammaanslutningar genom samtrafikavgifter Detta avses regleras i avtal meUan statenoch . JagviU i detta sammanhang nämna några exempel där samtrafik tiU kosmadsbaserade taxor utgör en betydelsefuU faktor för utvecklingen av 283 konkurrens på området förtelefoni. Det gäUer samtiafik meUan TeUas telenät CKh denyetablerade GSM-näten samt samtrafik meUan TeUas Prop. 1992/93:200 telenätCKh Tele2 AB:s nät. Sammantagetinnebär detta att konkurrenslagen, vid sidan av den specifikakonkurrensfrämjande reglering som ges i telelagen, kommer att bU detövergripande medlet för att komma tiU rätta med konkurrensbegränsandeuppträdande på telemarknaden. JagviU avslutningsvis återknyte tiU frågan om möjUgheten att skapa konkurrens påmarknaden för telefoni genom en utveckling av kabel-TV-verksamhet(se vidare avsnitt 5.3.1). Som jag tidigare angivit anser jag att möjUghetemaför en sådan utveckling i dagsfeget är begränsade varför jag inte fimnit detmotiverat att i samband med bofegiseringen av , av konkurrensskäl,skUja ut kabel-TV-verksamheten fiän koncemen. Verksamheten bedrivs redan i ettseparat dotter-bofeg tiU , Svenska . EnUgt förslagettiU organisation för den nya Teliakoncemen kommer Svenska att ingåi TeUa Investgmppen fr.o.m den I juU 1993. Jag bedömer det som väsentUgt attkabel-TV-verksamheten bedrivs i ett separat dotter-bofeg inom TeUakoncemen. JagviU dock inte uteslute att det senare, bercKnde på marknadsutvecklingen ochden tekniska utvecklingen, kan vara motiverat att avskUja kabel-TV-verksamhetenfrån koncemen. Somnyss nämnts kommer att ha en stark position på delar av utmstningsmarknaden,särskUt på marknaden för stora företegsväxlar. Det är angeläget att isin roU som leverantör av nättjänster erbjuder rättvisa och transparentevillkor till utmsmingsleverantörer mom TeUakoncemen respektive utanförkoncemen. EnUgt den tidigare redovisade organisationen för TeUakoncemen perden 1 juU 1993 kommer Division Nättjänster respektive Division Teletjänster attingå i mcxlerbolaget . FörsfegettiU telelag och den nya konkurrensfegen kommer enUgt min bedömning att getiUämpande myndigheter fömtsättningar att säkerstäUa att de vUUcor förnättjänster som erbjuder är ickediskri-minerande. Jag viU i dettesammanhang återknyte tiU mina tidigare försfeg beträffande bestämmelser omtiUståndsvillkor och tiUsyn. Jag har bl.a. föresfegit skyldighet förtiUståndshavare att använda särskUda redovisningssystem m.m. (jfr avsnitten4.4.4 och 4.9). , kommer med mittförslag att i samband med tiUståndsgivningen kunna feststäUa krav på tiUståndshavarennär det gäUer särskUda redovisnings- och kalkylsystem. Sådana krav kan stäUasockså på delar av tiUståndshavarens verksamhet som inte är tiUståndspliktigenUgt telefegen. Jag viU också erinra om att telebofegens priser för olikatyper av tjänster skaU vara transparente och vederbörUgen pubUceras i enUghetmed EG:s antagna direktiv (ONP). Det jag här angett ger enUgt min bedömningbl.a. möjUghet tiU nödvändig insyn, uppföljning och konttoU avbl.a. TeUa AB:s prissättning av olika typer av nättjänster En fiäga som kan habetydelse för konkurrensen på utmstningsmarknaden är innehavet avfestighetsnät. Fram tiU hade monopol på anslutningar avföretagsväxlar tiU telenätet. Någon definition av festighetsnät eUergränsdragning meUan nät och nätet fram tiU festigheten har därförmte behövts. Med festighetsnät avses emeUertid som regel ett nät förtelekommunikation, som i en första kopplingspunkt ansluts tiU ett allmänttiUgängUgt telenät. Ett festighetsnät har i allmänhet begränsad geografiskutoredning CKh kan omfatta en eUer flera fastigheter Merparten avfastighetsnäten ägs fortfarande av staten genom CKh avses komma atttillhöra . Jag anser att dessafastighetsnät bör kunna överlåtas tiU dem som använder näten och önskar övertadessa. Min bedömning är att det framför aUt är i samband med förvärv avföretagsväxel som detta kommer att bU akmeUt. Överfetelse skaU ske på rimUgaoch på förhand angivna villkor I fråga om priset vid överlåtelse skaU detvarken överstiga bokfört värde eUer marknadsvärde. Vid övertagandet börmöjUghet finnas att få tiU stånd en opartisk värdering. Avsikten är attprincipema för överlåtelse av festighetsnät skall regleras i avtal meUan statenoch . har i dagexklusivavtal bettäffande distribution av vissa kontorsväxlar. Dessa avtalavvecklas i samband med att ombUdas tiU aktiebolag. är dendominerande leverantören av större kontorsväxlar i . Verket har ensamrättnär det gäUer att lämna service på växlarna. I syfte att stärkakonkurrensfömtsättningama på utmsmings-marknaden anser jag attttedjepartsservice, dvs. service firån annan än , bör tiUåtas förkontorsväxlar som har levererats av . E)etta bör lämpligen ske genomatt formeUa hinder för ttedjepartsservice undanröjs i samband medbolagiseringen. EnUgt vad jag erfarit är inrikmmgen hos redan i dagatt skapa fömtsättningar för att ttedjepartsservice skaU vara möjlig. ViUkorför ttedjepartsservice och härmed sammanhängande fiägor avses regleras i avtalmellan staten och . JagviU här uppmärksamma ytterUgare några förhållanden som initialt kan vara avbetydelse för utvecklingen av konkurrens på telekommunikationsmarknaden. Isyfte att stimulera konkurrensen avser jag att i avtal med övergångsvisreglera förekomsten av storkundsrabatter vid umyming av teleförbindelser samtav kombinationserbjudanden inom området för mobUa teletjänster Jaghar i dessa fiägor samrått med chefen för . 5.6 Taxor för telefonitjänsten Mittförslag: Regeringen bemyndigas att i avtal med reglerataxeutvecklingen för telefonitjänst till fast anslutningspunkt. Skälen för mitt förslag:Fömtsättningama för att få tiU stånd Prop. 1992/93:200 konkurrens inomtelefonitjänsten på marknaden för hushåU och mmdre företag är under överskådUgtid begränsade. Som jag har redovisat i samband med förslaget tiU telelagakmaUserar detta förhåUande behov av en reglering av taxoma förtelefonitjänsten. En sådan reglering har tiU syfte att skydda hushåU och mindreföretag firån aUtför kraftiga prishöjningar CKh från överprissättning på gmndav bristande kostnadseffektivitet i tillhandahållandet av tjänsten. EttytterUgare motiv för en reglering av taxoma för telefonitjänsten är att minskarisken för att TeUa AB:s icke-konkurrensutsatta verksamhet subventionerar denkonkurrensutsatta verksamheten. Ettpristak innebär att taxor för telefonitjänsten inte får överstiga en viss nivå.Inom ramen för taket för den totala prisutvecklingen bestäms prisema av deföretag som tillhandahåUer telefonitjänst tiU fast anslutningspunkt, dvs. Iförsfeget tiU telelag är pristaket avsett att utformas som en genereU reglering(avsnitt 4.5.2, 19 § i förslaget tiU telelag). Med hänsyn tiUmarknadssimationen på telefoniområdet kommer emeUertid regleringen att träffa iförsta hand . Jag anser att bestämmelser om pristak under de närmaste årenendast bör avse TeUa AB:s priser. Regeringen bör bemyndigas att i avtal medTeUa AB få reglera taxeutvecklingen för telefonitjänst tiU fastanslutiiingspunkt. Jag utesluter dock mte att bestämmelser om pristak underkommande år kan komma att tiUämpas genereUt på varje företag som tUUiandahåUertelefonitjänst tiU fast anslutningspunkt. Såsomangetts vid redovisningen av förslaget tiU telelag kommer att hatiU uppgift att bl.a. övervaka prisutveckUngen och att följa uppprisregleringen. De bestämmelser om tiUsyn, insyn, uppgifts-lämnande m.m. somföreslagits i anslutning tiU förslaget tiU telefeg och som krävs för eneffektiv uppföljning och konttoU av att pristaket efterlevs bör regleras iavtal meUan staten och . skaU ha möjUghet att föreslåregeringen de ändringar av regleringen som anses befogade. Sedan telelagenvarit i kraft bör enUgt min mening effektema av pristaketanalyseras. RiksdagenskaU årUgen informeras om prisutvecklingen och om prisregleringen. JagviU i detta sammanhang redogöra för hur ett pristak för TeUa AB:s priser inomtelefonitjänsten är avsett att utformas de tte närmaste åren. Denrelevante avvägningen som bör göras när det övervägs att använda prisregleringär om verksamheten på det akmeUa området är konkurrensutsatt eUer inte.Kosmadssambanden meUan olUca tjänster och olika gmpper av abonnenter inomområdet för telefonitjänsten är komplexa och kan inte aUtid definieras på ettentydigt sätt. är det konkurrensen på marknaden som på lång sUa börbestämma taxestmkmren. KonkurrensbUden är emeUertid under överbUckbar tid sådanatt det inte kan förmodas utvecklasnågon nämnvärd konkurrens inom väsentUga Prop. delar av marknaden förtelefoni tiU hushåU cKh mindre företeg. bakgmnden är enprisreglering nödvändig för att skydda de hushåU och företegsom inte har någon altemativ leverantör från aUtför kraftiga En prisreglering bör således enUgt min bedömning riktes firamföraUt mot den icke konkurrensutsatte delen av Marknadema utrikestelefoni, rikstelefoni CKhlokal telefoni är i varierande utsträckning utsatte för konkurrens. Konkurrensenkommer sannolikt att öka framför aUt när det gäUer de störreföretegens riks- ckU udandssamtal. Meddenna inriktning kommer pristaket för telefonitjänsten att omfatte alfepermanenmushåU samt företeg med direkttelefon. Detta innebär, med 1992 årsuppgifter, att ca 4,6 mUjoner abonnemang som avser permanenthushåU samt ca 715000 abonnemang som avser företag med direkttelefon kommer att omfattas avprisregleringen. Pristaket kommer däremot inte att omfatta de ca 100 000(större) företag som använder sig av en växel. Tjänstersom bör omfattas av pristaket är fömtom abonnemangs- och samtalsavgifter ävenengångsavgifter för abonnemang och flyttningsavgifter År1992 uppgick totala intäkter för telefoni tiU ca 17 mUjarderkronor Med här angiven prisreglering skuUe för del avintäktema, dvs. ca 12 mUjarder kronor, komma att beröras av pristaket. Pristaketär avsett att utformas så att den årUga prisutvecklingen knyts tUlnettoprisindex (NPI). (1993-1996) bör pristaketsättas tiU NPI minskat med I procent med som basår. Inomramen för prisregleringen bör olika taxestmkmrer utvecklas såsomfegförbmkartaxor och andra rabattsystem. Härigenom säkerstäUs det, iöverensstämmelse med de telepoUtiska målen, att aUa kommer att kunna umyttjatelefonitjänsten tiU en överkomUg kosmad. Jag viU i detta sammanhang informeraom att sådana satsningar förbereds inom och att jaghar för avsUct att i arbetet med avtalet meUan staten och verka för attdessa satsningar genomförs. Medett pristak, i kombination med fegförbmkartaxor och andra rabattsystem, görjag bedömningen att de abonnemangsavgifter och taxor för lokalsamtal somTeleverket/tiUämpar successivt kommer att öka, medan nu gäUande taxorför riks- och udandssamtal kommer att sänkas, aUt inom ramen för en långsUctigkosmadsanpassning. Inomramen för det pristak jag här redovisat bör ha frihet att utformataxestmkmren. 5.7 Funktionsansvaret för telesystemet Mittförslag: återstaende ansvar för telesystemets funktion m.m. skallöverföras till annan myndighet. Regeringenbemyndigas att - utöver vad som följer av bestammelser i lag - genomföradetta.