prop · GG0383 · 1992-12-31 00:00:00 — Det bör därförankomma på att handha de myndighetsuppgifter som följer avförslaget. bör komina till uttryck i lagens bemyndigande. 2.7.2 Återkallelse avbehörighet i vissa fall Mittförslag: Bestemmelsen i lagen om behörighet att utöva veterinäryrket m.m. oraatt legitimation som gmndar sig på auktorisation i ett annat nordiskt landskall återkallas ora denna auktorisation förloras, utvidgas till att avse ävenauktorisation i ett annat EES-land. Promemorianinnehåller förslag i det här avseendet för hälso- och sjukvårdspersonalen raen däreraotinte för veterinärema. Remissinstansernahar inte haft några erinringar raot förslaget i proraeraorian. Skälenför mitt förslag: I 4 § tredje stycket lagen ora behörighet att utövaveterinäryrket m.m. föreskrivs att om en veterinär, sora fått legitiraationhär i landet på gmnd av auktorisation i ett annat nordiskt land förlorar denna auktorisation,skall återkalla legitimationen. Det är naturligt att behandlaveterinärer som erhåller legitiraation på gmnd av auktorisation i andra EES-länderpå sararaa sätt. Aterkallel-sebestemmelsen bör därför utvidgas till att gällaäven sistnämnda gmpp. 2.8 Ikraftträdande och kostnadskonsekvenser Prop. Målsäthiingenär att EES-avtelet skall träda i kraft . Det är ännu intehelt klarlagt ora denna målsättning går att förverkliga. De nu föreslagna ändringaraabör träda i kraft som EES-avtelet. Det bör därför föreskrivas att ändringaraaskall träda i kraft den dag som regeringen besteraraer. Det torde inte varaerforderligt raed över-gångsbesteraraelser. EES-avteletinnebär att medborgare från berörda europeiska länder med yrken inom hälso- ochsjukvården koraraer att kunna få svensk legitiraation och behörighet att arbeteinora den svenska hälso- och sjukvården. Denna typ av frågor handläggs inoraSocialstyrelsens regionala tillsynsenhet i StcKkholm. Resursema för dessafrågor och för den regionala tillsynsverksamheten i övrigt förstärktes genoraden senaste budgetpropositionen (prop 1991/92:100, bilaga 6) raed 3,2 milj.kronor. Vissa mindre besparingar torde kunna göras genora upphävandet av två straffsanktioneradeförbud i kvacksalverilagen. Förslagen torde inte medföra ytterligare kostnader. 3 Skydd för vissa yrkestitlar 3.1 Gällande svensk rätt Inomhälso- och sjukvården, tandvården och deteljhandeln raed läkemedel finns vissabegränsningar i den yrkes- och etebleringsfrihet som annars vanligen gäller iSverige. Dessa begränsningar anges främst i lagen (1984:542) om behörighet attutöva yrke inora hälso- (Kh sjukvården ra.ra. (behörighetslagen). I denna lagfinns, som jag tidigare berört, besteramelser ora kompetensbevis (t.ex. legitiraation),behörighetskrav för att utöva yrke och skydd för vissa yrkestitlar och yrkesbeteckningar.I 2 § anges yrkesgmpper som, under angivna förhållanden, kan erhållalegitimation. Frågor om meddelande av legitimation prövas enligt 3 § avSocialstyrelsen. Styrelsens beslut enligt lagen får överklagas hoskammarrätten (11 §). 15 § ges besteramelser om dem sora genoragått utbildningutomlands. I 6 och 7 §§ ges bestemraelser ora behörighet att utöva vissa yrken (t.ex.barnmorska, läkare och tandläkare) inom hälso- och sjukvården ra.ra. I lagenges vidare ett straffrättsligt skydd för yrkestitlama bararaorska, läkare ochtandläkare. För övriga legitimerade yrkesutövare gäller i stellet ett straffrättsligtskydd för uppgiften att yrkesutövaren är legitimerad (9 § och 10 § tredjestycket). I 12 § bemyndigas regeringen meddela ytterligare föreskrifter i defrågor som avses i lagen. Föreskrifter har meddelats i förordningen (1984:545)om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.ra. (behörighetsförordningen).Regeringen får överlåte åt S(Kialstyrel-sen att meddela sådana föreskrifter. I2 § behörighetslagen uppräknas, sora nämnts, yrken för vilka legitimation kanmeddelas. Det gäller barnmorska, glasögonoptiker, logoped, läkare, psykolog, psykoterapeut,sjukgymnast, sjuksköterska, tandhygie- nist och tandläkare.Enligt 5 § kan även vissa kiropraktorer erhålla legi- Prop.1992/93:83 timation.Legitimationen är knuten till en genomgången utbildning CKh i vissa fallpraktisk tjänstgöring. Även den sora visar att han pä annat sätt fått raotsvarandekorapetens kan erhålla legitiraation. Innan legitimationen raeddelas skallalltid granskas att inte sådana oraständigheter föreligger att legitimationenskulle ha återkallats om sökanden varit legitimerad. Legitimationensfrämste ändaraål är att vara en garanti för en yrkesutövares korapetens och läraplighetatt utöva det yrke sora legitimationen avser. Legitimationen fyller dessutomett informationsbehov genteraot dels allmänheten, som kan behöva en "vamdeklaration"av olika yrkesutövares kvalifikationer, dels rayndigheter, sora raåste kunna litepå yrkesutövaren t.ex. i fråga ora recept och intyg, och dels private ochoffentliga sjukvårdshuvudmän för att undvika att personer anstells sora visatsig uppenbart olämpliga för sitt yrke. Tilllegitimationen har vidare knutits vissa rättsverkningar. Legitimationen kan t.ex.utgöra behörighetskrav i saraband raed tillsättning av tjänster. reglerasi förordningen (1982:771) ora behörighet till vissa tjänster inora hälso- ochsjukvården och om tillsättning av sådana tjänster. Legitimation sombehörighetskrav omfatter enligt dessa bestemraelser läkare, bammorskor,sjukgymnaster och sjuksköterskor. Enligt en bestemmelse i förordningen skallSocialstyrelsen raeddela allmänna råd ora kompetenskrav för arbetsterapeuter,sjukgymnaster, sjukhusfysiker, sjukhusingenjörer, sjuksköterskor och arabulanspersonal.En motsvarande reglering på tandvårdsområdet finns i förordningen (1985:884) orabehörighet till vissa tjänster inora folktandvården och om tillsättning avsådana tjänster. Legitimationeller särskilt förordnande att utöva visst yrke har även betydelse för enyrkesutövares skyldighet att föra patientjoumal. För psykologer (psykoterapeuterfinns dock ofte en sådan skyldighet även för den sora saknar legitiraation.Enligt 9 § patientjouraallagen är den sora, uten att ha legitimation för yrket,är verksara sora logoped, psykolog eller psykoterapeut inora den allraänna hälso-och sjukvården eller inora den enskilda hälso- och sjukvården sora biträde åt legitiraeradyrkesutövare, skyldig att föra patientjouraal. I9 § 1 p. behörighetslagen ges, sora närants, ett skydd för yrkes-titlaraa bararaorska,läkare och tandläkare. I propositionen om lag ora behörighet att utöva yrkeinom hälso- och sjukvården m.m. (prop. 1983/84:179) anfördes beträffande denna bestemmelseatt regleringen av rätten att använda yrkestiteln för läkare tillkom därför attbehov förelåg att ge allmänheten ett skydd mot inindre kompetente yrkesutövare.Under den tid som förflutit sedan besteraraelsens tillkorast har det, enligtvad sora anförs i propositionen, tid efter annan visat sig att yrkesutövare raedotillräcklig korapetens sökt ge sken av korapetens genora att använda titelndoktor eller läkare utan tydlig urspmngsbeteckning eller en benämning där sådantitel ingår. För att få en konsekvent och enhetlig reglering har skyddetutsträckts till att avse även yrkestitlama baramor-ska (Kh tandläkare. För övriga legitiraeradeyrkesutövare, t.ex. psykologer och psykoterapeuter, gäller enligt 9 § 2 p. ettskydd för uppgiften att yrkesutövaren är legitiraerad. Denna bestäraraelse hörsamman raed legitimationens syfte att ge allmänheten en garanti för attyrkesutövaren uppfyller kraven på duglighet och allmän korapetens. Enligt10 § döms den sora bryter raot bestemmelsema i 9 § till böter. 3.2 Skydd för yrkestitlama psykolog och psykoterapeut Mittförslag: Ett skydd för yrkestitlama psykolog och psykoterapeut ersätter detnuvarande skyddet för yrkesbeteckningaraa legitimerad psykolog resp. legitiraeradpsykoterapeut. Endast den som har legitimation för yrket eller sora genoragår s.k.PTP-tjänst-göring skall i verksarahet på hälso- och sjukvårdens område fä kallasig psykolog resp. psykoterapeut. Socialstyrelsensförslag: Överensstemmer i huvudsak raed raitt. har dock ävenföreslagit ett motsvarande skydd för yrkestiteln psykoanalytiker. Remissinstansema:Samtliga remissinstanser sora har yttrat sig har tillstyrkt Socialstyrelsensförslag. Skälenför mitt förslag: Psykologer och psykoterapeuter vänder sig inte sällan direkttill allmänheten och erbjuder sina tjänster raot ersättning. Tjänsteraa angesvanligen syfta till att ge behandling för psykiska besvär. Den sora söker sig frarapå den private vårdmarknaden har genom införandet av legitimationer förpsykologer resp. psykoterapeuter fått en lättfattlig kvalitetsmbricering påyrkesutövaren. Kompetensbeviset raarkerar att utövaren uppfyller de krav sorasamhället har för att verksaraheten skall kunna betraktas sora seriös. Korapetensbeviset och därraedyrkesutövarens rätt att kalla sig legitiraerad har sannolikt varit till hjälpför den sora stett inför ett val att köpa behandlingstjänster. Det kan dock saratidigtkonsteteras att införandet av legitiroationeraa inte lett till någon märkbarbegränsning i det allmänna utbudet av psykologisk rådgivning och behandling.Marknadsföringen av samtelsterapi i en mångfald forraer är fortfarande raycketomfattande från personer vars kompetens för verksamheten är otillräcklig. Blanddessa finns såväl personer sora påbörjat men inte fullgjort en kvalificeradutbildning som personer utan någon som helst utbildning på området. Enligt ScKialstyrelsensredovisning används ofta titlaraa psykolog eller psykoterapeut eller likartedetitlar i marknadsföringen på ett vilseledande sätt som kan ge intrycket attutövaren har den legitimerade psykologens eller psykoterapeutens korapetensnivå.Särskilt allvarligt är det naturligtvis ora personer sora helt saknarpsykologisk utbildning använder sig av en titel sora av enskilda vårdsökandekan uppfattes som att yrkesutövaren avlagt psykolog- eller psykoterapeutexameneller har motsvarande utbildning. Motbakgrund av vad jag nu har anfört (Kh med hänsyn till utveck- Prop.1992/93:83 lingenmot en alltmer omfattande privat marknad även pä vårdområdet finns detanledning att vidte åtgärder som ytterligare tydliggör vad som är av stetenauktoriserad yrkesutövning på de psykologiska CKh psykoterapeutiskabehandlingsområdena. Ett förbud mot att obehörigen ge sig ut för att varapsykolog eller psykoterapeut verkar i denna riktning. Ett sådant förbud bördärför införas. Det måste dock med en rimlig grad av säkerhet kunnaanges vera sora är behörig att använda de nämnda yrkestitlama. Jag återkommerstrax till denna fråga. Tillskillnad från och remissinstansema anser jag inte att detutökade skyddet för yrkestitlar bör inkludera titelnpsykoanalytiker. Psykoanalys är visserligen generellt sett en behandlingsmetodsora är än raer ingripande i personligheten än vad psykoterapi vanligen är.Kraven på en färdigutbildad psykoanalytiker är (Kkså högre stellda än på den legitiraeradepsykoterapeuten. För psykoanalytiker finns d(Kk, till skillnad från de tvånyss nämnda yrkesgmpperaa, varken legitimation för yrket eller någon avsamhället anordnad utbildning. Enligt upplysningar från Socialstyrelsenutbildas psykoanalytiker i i två föreningar. resp. (Kh Psykoanalys.Genomgången sådan utbildning berättigar till legitimation som psykoterapeut.Det finns naturligtvis en viss risk för missbmk av titeln psykoanalytiker. Mot bakgnmdav vad jag anfört finns det d(Kk inte tillräckligt underlagför att införa ett skydd för denna titel. Förde yrkesgmpper på hälso- och sjukvårdsområdet som har ensamrätt till sinyrkestitel, dvs. bammorskor, läkare (tandläkare, gäller också en ensamrättatt utöva yrket (6 § behörighetslagen). Obehörig att ge sig ut för att varabarmnorska, läkare eller tandläkare i verksarahet på hälso- och sjukvårdenseller tandvårdens område är därför var (Kh en som inte är behörig att utövasådant yrke (prop. 1983/84:179 s. 41 f.). För psykologer resp. psykoterapeuter fumsinte på motsvarande sätt en exklusiv behörighet att utöva yrket. Den behörigaanvändningen av dessa titlar raåste därför knytes till något annat faktura änbehörigheten att utöva yrket. Ett sådant faktura, sora är lätt konsteterbartoch inte ger upphov till osäkerhet beträffande en viss persons behörighet, ärdet förhållandet att yrkesutövaren innehar legitiraation sora psykolog resp. psykoterapeut.Sora jag närande kan, ora kraven är uppfyllda, även den psykoanalytikersom vill få legitiraation, bli legitiraerad sora psykoterapeut. Detär dämtöver naturligt att knyte det behöriga användandet av psykologtitelntill sådan praktisk tjänstgöring som anges i 2 § behörighetslagen. Regleringenav denna s.k. PTP-tjänstgöring redovisas i specialraotiveringen (avsnitt 6.1). Enkonsekvens av förslaget blir att den sora har psykologexamen inte har rätt atti sin yrkesverksamhet på orarådet kalla sig för psykolog, ora han eller honinte har legitiraation som psykolog eller genomgår PTP-tjänstgöring. Det måste dcKkför dessa personer vara tillåtet att även i verksamhet på hälso- ochsjukvårdsområdet få ange att de har psykolog- Motsvarande börgälla även den som på annat sätt, t.ex. genora en ufländsk exaraen, harförvärvat en titel som lätt kan förväxlas med psykolog- eller psykoterapeuttiteln.En regel om att en liknande titel skall anges på ett sätt sora tydligt skiljerden från psykolog- och psyko-terapeuttiUama bör därför koraplettera dentidigare angivna bestämmelsen. Tidpunkten för ettikraftträdande av de nu föreslagna ändringama raåste sättes med beaktande avatt raarknaden bör ges tid att hinna ora sig till de nya reglema. Detbör innebära en rimlig orastellningstid ora dessa börjar gälla den 1 januari1994. 3.3 Konsekvenser i annan lagstiftning Mittförslag: I patientjoumallagen görs en redaktionell ändring sora en följd av detnya skyddet för titlama psykolog resp. psykoterapeut. Skälenför mitt förslag: Begreppen psykolog och psykoterapeut används i lagar ochandra författningar även på andra oraråden än inora behörighetsregleringen.Dessa begrepp har omfattet såväl legitimerade sora icke legitimeradeyrkesutövare. En sådan regel är bestäm-raelsen i 36 kap. 5 § (RB)ora inskränkt vittnesplikt för bl.a. psykologer och psykoterapeuter. Andraexempel fmns i sekretesslagen (1980:100) för vissa uppgifter hos psykolog inoraskolväsendet och i rayndighets personal sociala verksarahet (7 kap. 9 resp. 10 §§). Genomde nu föreslagna ändringama i behörighetslagen komraer den som utövarpsykologisk verksainhet inora den enskilda hälso- och sjukvården, raen saknarlegitimation, inte att få benämna sig psykolog. Jag anser inte att denna delvisändrade innebörd av yrkestiteln psykolog niåste medföra ändringar i de nyssnämnda vittnes- och tystnadsplikts-regleraa. Påett område bör dock ett förtydligande ske. Jag tänker på bestemmelsen i 9 § patientjoumallagen(1985:562) om skyldighet att föra patientjoumal. I bestemmelsen anges bl.a.att den sora är verksara sora logoped, psykolog eller psykoterapeut utan attha legitiraation för yrket, i vissa angivna fall är skyldig att föra patientjoumal.Eftersora det, raed undanteg för de s.k. PTP-psykologeraa, inte blir tillåtetatt benämna sig psykolog resp. psykoterapeut utan att ha legitimation för yrketbör denna bestemmelse ändras. Någon saklig förändring är dock inte avsedd. Förpsykologer och psykoterapeuter gäller att den som inte har legitiraationför yrket i sin yrkesverksamhet inte får ge sig ut för att vara legitimerad.Att dette straffrättsliga skydd ändras till att gälla själva yrkestitelnpsykolog resp. psykoterapeut kan inte förväntas raedföra någon ytterligarekostnad för eller de rättsliga rayndighetema. För vissaenskilda yrkesutövare kan raindre kostnader uppkomma genora att de måste byteyrkesbenämning i sin verksamhet. Sraärre kostnader kan också uppkomma genoraatt inforraation raåste ges om de nya reglema. 3.5Redaktionell ändring i behörighetslagen Mittförslag: I behörighetslagen anpassas en hänvisning till hälsoochsjukvårdslagen (1982:763) till regeringsforraens bestemraelser om norragivningoch hälso- och sjukvårdslagens ändrade lydelse. Skälenför mitt förslag: Den nya kommunallagen (1991:900) har medfört ändringar även iannan lagstiftning. Sådana ändringar har bl.a. skett i bestemmelsema oranämnder i hälso- och sjukvårdslagen (SFS 1991:903 och 909). Enligt en bestemmelsei behörighetslagen skall vissa särskilda förordnanden att utöva yrke meddelasav eller, efter styrelsens berayndigande, av hälso- ochsjukvårdsnämnd, organ som avses i 11 § hälso- och sjukvårdslagen eller annan rayndighet.Denna bestämmelse, 6 § andra stycket, bör redaktionellt anpassas till denändrade regleringen i hälso- och sjukvårdslagen (SFS 1991:903 och 909). Bestämmelseninnefatter en möjlighet för att vidaredelegera sin uppgift.Med hänsyn till regeringsforraens bestemraelser ora normgivning bör bestemmelsentes in i en förordning. I behörighetslagen bör anges endast att regeringen besteraraervilken myndighet som får raeddela särskilda förordnanden. Ändringen skall inteinnebära någon saklig förändring. 4 Förskrivningsrätt för distriktssköterskor Mittförslag: I avvaktan på utvärderingen av försöksverksamheten raed rätt för vissadistriktssköterskor att förskriva läkeraedel förlängs giltighetstiden för densärskilda lag som innebär att också sådana läkemedel omfattes av prisnedsättningoch kostnadsbefriel- Skälenför mitt förslag: Distriktssköterskor i har sedan imars 1988 rätt att inom ramen för en försöksverksamhet förskriva vissaläkemedel. I syfte att raöjliggöra dette försök finns en tidsbegränsad lag sorainnebär att sådana läkeraedel omfattes av samma prisnedsättning och kostnadsbefrielsesom läkeraedel som förskrivs av en läkare.Denna lag, lagen (1988:23) om tillämpning av lagen (1981:49) Prop.1992/93:83 orabegränsning av läkeraedelskostnader, ra.ra. vid viss försöksverksara-het,trädde i kraft och gällde urspmngligen till utgången av år1991 (prop. 1987/88:43, bet. 1987/88:SfLJ10, rskr. 1987/88:75). Socialstyrelsenskulle därefter göra en utvärdering av försöket och avrapportera denna till regeringentmder budgeteret 1991/92. I awaktan på denna utvärdering har den tidsbegränsadelagens giltighetstid föriängts till utgången av (SFS 1991:1592). Isamband med förlängningen anfördes bl.a. att försöket, enligt ,haft positiva effekter, särskilt för befolkningen i glesbygdsområden. Dendåvarande regeringen ansåg att ett avbrott i den pågående försöksverksamhetenborde imdvikas, inte minst ora verksamheten skulle permanentes (prop.1991/92:13). hade inte någon annan uppfattning (bet. 1991/92:KU6, rskr.1991/92:31). Socialstyrelsenhar ännu inte redovisat utvärderingen av försöksverksamheten. I awaktan på attså sker bör den särskilda lagens giltighetstid förlängas.Socialstyrelsens utvärdering förväntes redovisas inom raycket . Eftersoraäven andra frågor koramer att få betydelse, t.ex. frågor om särskildutbildning av distriktssköterskor, bör dock lagen förlängas . Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättetsförslag till 1. lag om ändring i lagen (1984:542) om behörighet attutöva yrke inom hälso- (Kh sjukvården m.ra., 2. lag ora ändring i lagen (1980:11) om tillsyn över hälso-och sjukvårdspersonalen m.fl., 3. lag ora ändring i lagen (1960:409) ora förbud ivissa fall raot verksamhet på hälso- (Kh sjukvårdens oraråde, 4. lag ora ändring i lagen (1965:61) ora behörighetatt utöva veterinäryrket m.ra., 5. lag ora ändring i patientjoumallagen (1985:562), 6. lag ora dels fortsatt giltighet av lagen (1988:23)om tillämpning av lagen (1981:49) ora begränsning av läkeraedelskostnader, ra.m.vid viss försöksverksamhet, dels ändring i sarama lag. Förslagetunder 4 har upprättets i samråd med chefen för . bestemraelser i lagförslagen gäller ämnen som faller inora Lagrådets granskningsområde.Förslagen är dock enligt min mening av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörandeskulle sakna betydelse. 4 1992/93. 6.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:542) om behörighetatt utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m. Nyrubrik samt 3 a § Underden nya mbriken och i 3 a §, som också är ny, har tagits upp de gmndläggande besteraraelsemaora ett nytt kompetensbevis - kompetens sora allmänpraktiserande läkare. Somframgår av den allraänna raotiveringen (avsnitten 2.2.3 och 2.4) är bakgmndentill de nya bestenimelser-na det krav på införlivande av EG-direktivet (86/457/EEG)om utbildning för allmänpraktiserande läkare, sora följer av EES-avtelet. Dettedirektivs huvudsakliga innehåll har redovisats i avsnitt 2.2.3. Syftetmed införandet av ett särskilt korapetensbevis för allmänpraktiserande läkareanges i det nämnda direktivet vara att förbättra dessa läkares utbildning såatt de bättre kan fullgöra sina uppgifter och få en höjd stetus. anges isin tur ge direkte fördelar för patientema och bidra till att förbättra hälso-och sjukvården, särskilt genom att verka för en mer selektiv konsultetion avspecialister, användning av laboratorier och andra högspecialiseradeinrättningar och utmstningar. Det måste ur svensk synvinkel dock konsteterasatt det angivna syftet har mindre bärkraft eftersom en stor majoritet av allaläkare i genomgår specialistutbildning. Även bland deallmänpraktiserande läkaraa har en övervägande majoritet specialistutbildning iallmänmedicin eller en närliggande specialitet. Tillett kompetensbevis är i allmäidiet knutet vissa rättsverkningar, t.ex. rätt attutöva visst yrke. Det nya kompetensbeviset koramer dock inledningsvis inte attha nägon specifik irmebörd. Som angivits i den allraänna raotiveringen kommerdet nya kompetensbeviset dock att fr.o.ra. vara ett villkorför rätten att utöva verksamhet sora allmänpraktiserande läkare inom ramen förSveriges och andra avtelsbundna steters socialförsäkringssystem. Medstöd av bemyndigandet i paragrafen skall regeringen eller, efter regeringensbemyndigande. meddela närmare föreskrifter om den praktiskautbildning som krävs, utöver legitiraation som läkare, för att kurma fåkompetens som allmänpraktiserande läkare. Huvuddragen i dessa kommandeföreskrifter har redovisats i avsnitt 2.4. Dennya kompetensen benämns kompetens sora allmänpraktiserande läkare. 1 firmsemellertid en specialitet med beteckningen all-raänraedicin. Det anges vidare iolika sammanhang, bl.a. i författningar, att läkare är i allmän tjänst. För attundvika förväxlingar med dessa beteckningar har till benämningen kompetens somallmänpraktiserande läkare fogats den kompletterande beteckningen Europaläkare. Avandra stycket framgår att frågor om meddelande av bevis om kompetens somallmänpraktiserande läkare skall prövas av . Styrelsenhar denna funktion även beträffande övriga kompetensbevis Prop.1992/93:83 soraorafattas av behörighetslagen. Itredje stycket anges att en läkare i sin yrkesverksamhet får ange att han har korapetenssom allmänpraktiserande läkare () endast om han har sådan korapetens.En raotsvarande regel, sora dcKk avser "inför allmänheten", finnsbeträffande specialistkompetens i 4 §. Ingen av dessa två bestemmelser ärdirekt straffrättsligt sanktionerade. För den som är läkare och utger sig föratt vara Europaläkare utan att ha sådan kompetens kan dock disciplinansvareller återkallelse av legitimation raed stöd av bestemmelsema i tillsynslagen koramai fråga. För den sora inte är läkare kan ansvar utkrävas enligt 9 och 10 §§denna lag. Iparagrafen har de hittillsvarande förste och andra styckena sarainan-förts tillett nytt förste stycke. I dette stycke finns kvar den gmndläggande bestemmelsenora kraven för att få legitiraation sora kiropraktor. Liksom skall densom har exaraen sora Doctor of Chiropraktic vid utländsk högskola ellermotsvarande utbildning och den sora på annat sätt visar att han har motsvarandeutbildning kunna få legitimation som kiropraktor. I lagen har däreraot tegitsbort kraven på praktisk tjänstgöring, författningskunskaper och språkkunskaper.En anledning härtill är att kiropraktorer sannolikt koraraer att omfattes avdet generella direktivet (se avsnitt 2.4). De krav i näranda hänseendeneller i övrigt som bör och får på en kiropraktor tas liksom for övriga yrkesgmpperlämpligen in i behörighetsförordningen eller faststells på myndighetsnivå.