prop · GG0333 · 1992-12-31 00:00:00 — 1.3.1.1.Filterdeglaroch vägglas som är stora nog all hålla sådana deglar eller annan utrustning somger motsvarande resultat. 1.3.1.3.Exsickator medfuktindikerande blågel. 1.3.1.4.Ventilerad ugnför torkning av provkroppar vid 105 + . 1.3.1.5.Analysväg medstörsta fel ± . 1.3.1.6.Soxhletextraktionsulrustning eller annan utrustning som ger motsvarande resultat. 1.3.2.1.Petrolcumeter,redeslillerat, kokintervall 40 till . 1.3.2.2.Övrigareagenser anges i avsnittet för aktuell metod. Samtliga reagensmedel skall varakemiskt rena. 1.3.2.3.Destillerateller dcjoniserat vatten. Eftcnsom del är torrvikler som bestäms är det onödigt allkonditionera provmaterialet eller att utföra analyser i konditionerad atmosfär. Ta ut ett analysprov som ar representativt förlaboratoricprovet och tillräckligt stort för att räcka till erforderligt antalprovkroppar, vardera om . När det ingår ett ämne som inle skall medtas vidprocentberäkningen (se artikel 12.2 d i direktivet om benämningar på textilier)bör detta avlägsnas före behandlingen med lämplig metod som inte päverkar någraav de övriga fibrema. I delta syfte avlägsnas fiberfrämmandeämnen som kanextraheras med petroleumeter och vatten genom all behandla det luftlorra provetI timme i en Soxhlet extraktionsulrustning med petrolcumeter med en minstahastighet av cykler . Låt pelrolcumclcm avdunsta från provmaterialetsom sedan extraheras genom direklbehandling som innebär all provkroppenblötläggs i vatten i rumstemperatur i I timme och sedan blölläggs i vatten i 65± i ytterligare I timme under omröming då och då. Badförhållandetvätska:provkropp skall vara 100:1. Avlägsna överHÖdigt vatten från provkroppengenom urkramning. avsugning eller ccnirifugering och lit den lufttorka. Om fiberfrämmande ämnen inle kan extraheras medpetrolcumeter och vatten bör de avlägsnas genom att ersätta den ovan beskrivna vallenmetoden med annan lämpligmetod som inte väsentligt förändrar någon av fiberkomponentema. Vad gäller vissaoblekta vegetabiliska fibrer (t. ex. jule, kokos) bor det noteras alt normal förbehandlingmed pctroleumcter och vatten mte avlägsnar alla naturligt förekommandefiberfrämmande 97 7 2992/93. 1 samL Nr 33 Prop, 1992/93:33 373L0044/S . Nr L 83/6 Europeiska gemenskapernasofficiella tidning 30.3.73 Trots delta görs ingen ytterligare förbehandling,sävida provel inle innehåller appretur som är olöslig i både pctroleumcter ochvatten. Analysrapporten bör innehålla fullständiga upplysningar omde förbehandlingsmetodcr som använts. Torka , dock högst , vid 105 ±3*'C i en ventilerad ugn med ugnsluckan stängd . Om torkperioden ärkortare än måste provkroppen vägas för alt kontrollera alt massan harförblivit . Massan kan anses om variationen är under 0,05 %efter ytterligare 60 minuters torkning. Undvik all hanlera deglar och vägglas, provkropparelleråterstoder med bara händer vid torkning, kylning och vägning. Torka provkropparna i etl vägglas med locket liggandebredvid i ugnen. Vid torktidens slul tillsluts vägglaset innan det tas ut urugnen och snabbt placeras i exsickatom. Torka filterdegeln i ell vägglas med locket liggandebredvid i ugnen. Vid torktidens slut tillsluts vägglaset innan det tas ut urugnen och snabbt placeras i exsickatom. När annan utrustning än filterdeglar används börtorkningen i ugnen ske på sådant sätt att fibrernas torrvikl kan bestämmas ulanförlust. Kyl lills fullständig avkylning av vägglasen har uppnatts,dock minst och med exsickatom placerad bredvid vågen. Efter kylning vägs vägglaset från det altdet avlägsnats ur exsickatom. Väg med en noggrannhet av . Ta frän det förbchandlade analysprovct ut en provkropp påungefar . Skär gam eller lyg i längder och skilj dem åt så mycketdet går. Torka provkroppen i elt vägglas, låt den svalna i exsickator .samt vägden. Flytta över provkroppen i aktuellt kärl enligt tillämpligt avsnitt avrelevant gemen.skapsmelod och väg därefter åter vägglaset omgående.Provkroppens torrvikl erhålls som mellanskillnaden. Slutför analysen enligttillämpligt avsnitt av relevant melod. Undersök återstoden i mikroskop eller påannat lämpligt sätt för att kontrollera att del fiberslag som skulle avlägsnasverkligen har lösts ut. Beräkningoch redovisning av resultat Ullryck varje komponents vikt i procenl av den totalablandningens vikt. Procent löslig komponent erhålls som mellanskillnaden.Resultatet beräknas på ren, torr massa som justerats med hänsyn lill a)konventionella ätervinningsfaktorer och b) nödvändiga korrektionsfaklorer föralt den viktförlust som uppslår under förbehandlingen och analysen skallbeaktas. Beräkning av den procentuella andelen renatorra fibrer skalt göras med bortseende från förlust av fibermassa under torbehandlingen. "" ....,c Prop. 30.3.73 Europeiska gemenskapernasofficiella tidning 83/7 Dessa formler skall användas när en vi.ss komponent iblandningen avlägsnas från den första provkroppen och cn annan komponentavlägsnas från den andra provkroppen: p,% = i _dj xIi -t- l2 X 1 -02 X 100 [ d, m, m \ d, /1 p % = [ d4 _ (j xö -(- Il X f 1 - ä) ] X 100 [ d4 mj m, \ dj / j p,% = 100-(P,% + Pi%) Pi% är den procentuella andelen av denförsta rena torra komponenten (komponent i den första provkroppen ullöst i den första reagensen). !% är den procentuella andelen av denandra rena torra komponenten (komponent i den andra provkroppen utlöst i den andra reagensen), Py% är den procentuella andelen av den tredje renatorra komponenten (den olösliga komponenten i båda provkroppama). m, är den första provkroppens torrviklefter förbehandling, mj är den andra provkroppens lorrviktefter förbehandling, r, är återstodens lorrvikt sedan den första komponenten från den första provkroppen avlägsnats med hjälp av den forsla reagensen, r2 är återstodens torrvikt sedan denandra komponenten från den andra provkrop- pen avlägsnats med hjälp av den andra reagensen, d| är korrektionsfaktom förviktförlust i den första reagen.sen hos den andra komponenten som inle löstes ut i den första provkroppen', dj är korrektionsfaktom förviktförlust i den första reagensen hos den tredje komponenten som inte löstes ul i den första provkroppen', dj är korrektionsfaktom förviktföriust i den andra reagensen hos den första komponenten som inte löstes ul i den andra provkroppen', d är korrektionsfaktom förviklförlusi i den andra reagensen hos den tredje komponenten som inte löstes ut i den andra provkroppen'. Dessa formler skall användas när en komponent (a)avlägsnas frän den första provkroppen och lämnar kvar de öviga två komponentema(b -I- c), och när två komfwncntcr (a + b) avlägsnas från den andra provkroppenoch lämnar kvar den iredje komponenten som återstod (c); p,% = 100- (?,% + P3%) :% = 100 X i-Ti- A. X P,% mi d; P3% = cLii X 100 Pi% är den procentuella andelen av denförsta rena torra komponenten (komponent i den första provkroppen som lösts ut i den förstareagensen). ' Värdena för d anges i motsvarande avsnitt i dedirektiv som hänför sig till de olika metodema gg för analyser av binära blandningar. 373L0044/S ., Nr L 83/8 Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30.3.73 Pj% är den procentuella andelen av den andra rena torrakomponenten (kompronent som lösts ut i den andra reagensen, med denförsta komponenten i den andra provkroppen), P% är den procentuella andelen av den Iredje rena torrakomponenten (komponent som är olöslig i båda provkropparna), m, är den första provkroppens torrviktefter förbehandling, mj är den andra provkroppens torrviklefter förbehandling, r, är återstodens torrvikt sedan denförsta komponenten i den första provkroppen avlägsnats med hjälp av den första reagensen, fj är återstodens torrvikl sedan denförsta och andra komponenten i den andra provkroppen avlägsnats med hjälp av den andra reagensen, d, är korrektionsfaktom förviklförlusi i den första reagensen hos den andra kompronenten som inte lösts ut i den förslå provkroppen', dj är korrektionsfaktom förviklföriu.sl i den första reagensen hos den tredje komponenten som inte lösts ut i den första provkroppen', d, är korrektionsfaktom förviklförlu.st i den andra reagensen hos den Iredje komponenten som inle lösts ut i den andra provkroppen'. Dessa formler skall användas när två komponenter (a + b)avlägsnas från provkroppen och lämnar kvar den tredje komponenten (c), ochdärefter två komponenter (b + c) avlägsnas frän cn annan provkropp och lämnarkvar den första komponenten (a): m, Pj% = 100 (P,% + p3%) Pj% = i2S\ X 100 P,9& är denprocentuella andelen av den första rena torra komponenten (komponent som utlösts med hjälp av av reagensen), PjÄ är den procentuella andelen av denandra rena torra komponenten (komponent som utlösts med hjälp av reagensen), p3% är den procentuella andelen av den tredje rena torrakomponenten (komponent som utlösts i den andra provkroppen med hjälpavrcagcnscn), m, är den första provkroppens torrviklefter förbehandling, mj är den andra provkroppens torrviklefter förbehandling, r, är återstodens torrvikl sedan denförsta och den andra komponenten i den första provkroppen avlägsnats med hjälp av den förstareagensen, rj är återstodens lorrvikt sedan denandra och den tredje komponenten i den andra provkroppen avlägsnats med hjälp av den andra reagensen, dj är korreklionsfaklom förviklförlusi i den första reagensen hos den tredje komponenten som inte lösts ul i den första provkroppen' ' Värden för d anges i motvarande avsnitt i de direktivsom hänför sig till de olika metodema för 00 analyser av binära blandingar. 373L0044/S ., 30.3.73 Europeiska gemenskapernasofficiella tidning 83/9 dj är korrekttonsfaktpm ferviktlTirlu.st i den andra reagensen hos den första komponenten som inle lösts ul i den andra provkroppen'. Oes.sa formler skall användas när två komponenter i följdavlägsnas från blandningen med användande av samma provkropp: P,% = 100-{P3% + P,%) PjÄ = diJi X 100 -dl. X P,% m dj P,% = iUi X 100m P,% är den procentuella andelen av denförsta rena torra komponenten (första utlösta komponent), Pi% är den procentuella andelen av denandra rena torra komponenten (andra utlösta komponent), Pj% är den procentuella andelen av denIredje rena torra komponenten (olöslig m är provkroppens torrvikl efterloriiehandling, r, är älerslodens torrvikt efter detatt den lorsta komponenten avlägsnats med hjälp av den (örsta reagensen, ri är återstodens torrvikl sedandenlörsla oeh andra komponenten avlägsnats med hjälp av den Hirsta och andra reagensen, d| är korreklionsfaklom lörviklförlusi i den fijrsla reagensen hos den andra d är korreklionsfaklom lörvikllorlust i den lorsta reagensen hos den tredje dj är korrektionsfaktom förviktförlu.st i den lörsla och andra reagensen hos den Beräkning av den procentuella andelen av varjeenskild komponent justerad med hänsyn lill konventionella återvinningsfaktoreroch i tillämpliga fall korrektionsfaklorer lör vikllorlust underförbehandlingen: A = 1 + hL±i B = 1 + äitJb C = I + i'-±-bj P % = ---- P|A--- X 100 P,A + PjB + PjC p % = ---- PA---- X 100 P,A + P,B + P,C P,.% = ---- P>£--- X 100 P,A + P,B + P,C Pi% är den procentuella andelen av den lörsla renatorra komponenten, inklusive fukthall oeh viklförlusi under förliehandlingen. Värden för d anges i motsvarande avsnitt i de direktiv somhänför sig lill de olika metoderna för analyser av binära blandningar. Där så är möjligt bör dj bestämmas i förväg med hjälp avexperimenlella metoder. 373L0044/S ., - Nr L 83/10 Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30.3.73 PjÄ är den procentuella andelen av den andra renatorra komponenten, inklusive fukthall och viklförlusi under förbehandlingen, PjA% är den procentuella andelen av den iredje renatorra komponenten, inklusive fukthall och viktförlust under förbehandlingen, P, är den första rena torrakomponentens procentuella andel som erhållits med hjälp av en av formiema i 1.8.1. p2 är den andra rena torrakomponentens procentuella andel som erhållits med hjälp av en av formiema j 1.8.1, Pj är den Iredje rena torrakomponentens procentuella andel som erhållits med hjälp av en av formlerna i 1.8.1, a, är den konventionella ålervinningsfaktorn förden första komponenten, a2 är den konventionellaåtervinningsfaktom för den andra komponenten, 83 är den konventionellaåtervinningsfaktom för den tredje komponenten, b, är den procentuella andelen av den förstakomponentens viktförlust under förbehandlingen, bj är den procentuella andelen av denandra komponentens viktförlust under bj är den procentuella andelen av denIredje komponentens viktförlu.st under När en speciell förbehandling används bör om möjligtvärdena b,, b och b, bestämmas genom att låta alla de ingående rena fibrernaundergå den förbehandling som används i analysen. fibrer är sådana som arfria från alla fiberfrämmande malcrial, utom sädant som normaU ingår (antingendärför att del är naturiigt förekommande eller p.g.a. tillverkningsprocessen),i det lillsländ (oblekt, blekt) de befinner sig i i del material som .skallanalyseras. När inga av de rena separata ingående fibrer som användsvid tillverkningen av det material som skall analyseras står till förfogande,måste man använda de medelvärden för b,, bj och bj som erhållits genomprovningar som ulförts på rena fibrer som liknar dem i den blandning nom skaUundersöka.s. Om vanlig för\')ehandling genom extrahering medpctroleumcter och vatten används kan man normalt bortse frånkorrcktionsfaktorcma bj, b, och b, utom ifräga om oblekt bomull, oblekt lin ochoblekt hampa där cn viktföriust på på grund av förbehandlingen är allmäntgodtagbar och motsvarande procentsats för polypropylen är I %. När det gäller andra fibrer bortser man vid beräkningarvanligen från föriuster orsakade av förbehandling. Exempel pd beräkningar återfinns i bilaga 2 till dettadirektiv. METOD FÖR KVANTITATIV ANALYS GENOMMANUELLSEPARATION AVTERNÄRA Denna metod är lillämplig på alla typer av textilfibrerförutsatt att de inte bildar en intim blandning och att det är möjligt allskilja dem dt för hand. Efter identifiering av komponenterna i textilvaran avlägsnas det fiber främmande materialet genom lämplig förbehandling och för hand, lorkas 109 och vägs varpå varje fibers andel i blandningen beräknas. 373L0044/S P"" T''''' 30.3.73 Europeiska gemenskapernasofficiella tidning 83/11 Vägglas eller annan utrustning somger motsvarande resultat. 11.3.2.Exsickator medfuktindikerande blågel. 11.3.3.Ventilerad ugnför torkning av provkroppar i 105 ± . 11.3.4.Analysvåg med störstafel . 11.3.5.Soxhletextraktionsulrustning eller annan utrustning som ger motsvarande resultat. Torsionsprovare eller liknandeutrustning. Pelroleumeler, redestillerad,kokintervall 40 - . Destillerat och dcjoniserat . Kondilionerings- och provningsaimosfär Se 1.4. Analysprov Se 1.5. 11.7.Förbehandlingav anatysprov Se 1.6. Tag ut en provkropp som väger från ettförbehandlat analysprov. Om gamet är mycket fint kan analysen göras på en längdsom är oavsett vikt. Klipp i lämpligt stora bitar och skilj fibertypemaät med en nål oeh om sä krävs med en torsionsprovare. De fibertyper som erhållspå detla sätt placeras i förvägda vägglas och torkas vid 105 + lills manfår en vikt enligt beskrivningen i 1.7.1 oeh 1.7.2. Tag ut en provkropp som väger minsl I g frän eltförbehandlal analysprov. Inga slädkanter får ingå och kanterna skall varanoggrant pulsade för alt undvika fransning. Fibrema skall löpa paralleMl medväft- eller varplrådama eller i trikåväv parallellt med längs- eller tvärgåendejnaskrader. Skilj de olika fibertyperna åt, samla ihop dem i förvägda vägglasoch förfar i enlighet med 11.8.1. Beräkning och redovisning av lesullai Varje fiberkomponenls vikt ullrycks i procent avblandningens totala vikt. Resultatet beräknas på ren torr massa som justerats med hänsyn lill a) konventionellaåtervinnings- faktorer och b) erforderliga korrektionsfaklorer för den viklförlusi somuppslår under 103 förbehandlingen. 373L0044/S -i Nr L 83/12 Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30.3.73 Beräkning av den procentuella andelenolöslig komponent pä basis av ren torr massa utan hänsyn lill förlust avfibermassa under förbehandlingen. p % = 100 mi - 100 mj + mj-l-ms i+illi±i!b - 100 m, = 100 m| + mi + m3 |+ini±i!b p3% = 100 - (P ,% + P,%) P,% är den procentuella andelen av denförsta torra rena komponenten. Pj% är den procentuella andelen av denandra torra rena komponenten, p3% är den procentuella andelen av dentredje rena torra komponenten, m, är den första komponentens renatorrvikl efter förbehandling, mj är den andra komponentens renatorrvikl efter förbehandling, mj är den Iredje komponentens renalorrvikt efter förbehandling. För beräkning av den procentuella andelen av varjekomponent som justerats med hän.syn till konventionella ätervinningsfaktoreroch i tillämpliga fall korrektionsfaktorer för viktföriust underförbehandlingen, se 1.8.2. METODFÖR KVANTITATIV ANALYS AV TERNÄRA FIB ER BLAND NINGAR MED HJÄLP AV EN KOMBINATION KEMISK SEPARATION När så är möjligt bör separation användas varvidhänsyn tas till andelen komponenter som separerats innan man går vidare mednågon kemisk behandling av varje enskild komponent. Precisionen som anges i de olika metodema avserreproducerbarheten (se bilaga 2 till direktivet om vis.sa metoder förkvantitativ analys av binära textilblandningar). Reproducerbarheten syftar på tillförlitligheten, dvs. deninbördes överensstämmelsen mellan experimentellt framkomna värden, erhållna vidolika laboratorier eller vid olika tilltällen, vid användning av sammaanalysmetod på provkroppar från en identiskt överensstämmande blandning. Reproducerbarhctenangesav konfidensintervallet förresultaten vid konfidensnivå. Detta innebär, förutsatt att metoden tillämpats på enidentiskt överensstämmande blandning, au skillnaden mellan två resultat i enserie analyser, gjorda vid olika laboraloricr, kommer all överskridas endasl i5 fall av 100. För att bestämma precisionen hos analysen av en temärblandning tillämpar man på vanligt sätt de värden som anges i de metoder föranalys av binära blandningar som har använts för att analysera även de temärablandingama. Förutsatt alt man i de fyra variantema av kvantitativ kemisk analys av temära blandningar bestämmer att två upplösningar skall utföras(med användande av två %nA separata provkroppar för de lorsta tre varianterna och cnprovkropp för den fjärde 373L0044/SEuropeiska gemenskapernas officiella tidning Prop.1992/93:33 Bilaga 5 NrL 83/13 varianten) saml förutsatt att Ej och E anger precisionenför de två metoderna för analys av binära blandningar, visar nedanståendetabell resultatets precision för varje komponent: 2 och 3 - E, + Ej E, + E, E, -t-E; E, + Ej Om den fjärde varianten används kan man finna att gradenav precision är lägre än den som beräknats med hjälp av ovanslående metod,vilket förklaras av den första reagensens möjliga påverkan på återstoden, dvs.komponentema b och c. skulle dock vara svårt att utvärdera. V. PROVNINGSRA PPOR T Ange den variant eller de varianter somanvändes för att utföra analysen samt metodema, reagensema ochkorreklionsfaktorerna. Redovisa alla detaljer som rör nägon speciellförbehandling (se 1.6). Redovisa de enskilda resultaten och detarilmcliska medelvärdet, samtliga med en decimals noggrannhet. Redovisa om möjligt metodens precision,beräknad enligt tabellen i avsnitt IV, för varje komponent. 373L0044/S ,., - Nr L 83/14 Europei.ska gemenskapernas officiella tidning 30.3.73 EXEMPEL PÄ BERÄKNING AV KOMPONENTERNAS PROCENTANDEL IVISSA TERNÄRA BLANDNINGAR MED ANVÄNDANDE AV NÄGRA AV DEVARIANTER SOM BESKRIVS I PUNKT I.8.I I BILAGA 1 Tag fallet med en fibcrblandning som vid den kvalitativaanalysen visade sig innehålla följande komponenter: I. kardull, 2. nylon(polyamid), 3. oblekt bomull. Genom alt använda denna variant, dvs. användandeav tvåolika provkroppar och avlägsnande av cn komponent (a = ull) genom all lösa utdensamma från den första provkroppen och en annan komponent (b = polyamid) frånden andra provkroppen kan följande resultat erhållas: 1.Den förstaprovkroppens lorrvikt efter förlichandling (m,) = 1,6000 g 2.Återstodenstorrvikl efter förbehandling med alkalisk natriumhypoklorit (polyamid + bomull) (r,) = 1,4166 g 3.Den andraprovkroppens torrvikl efter förbehandling (m) = 1,8000 g 4.Återstodenstorrvikt efter behandling med myrsyra (ull + bomull) (r,) = 0,9000 g Behandling med alkalisk natriumhypoklorit medför inlenågon viklförlusi för polyamid medan oblekt bomull tappar i vikt, därför ärd, = 1,0 och di = 1.03, Behandling med myrsyra medför ingen viklförlusi för ulleller oblekt bomull, därför är dj och dj = 1,0. Om de värden som erhålls genom kemisk analys ochkorrektionsfaktorcrnabyls ut i formeln under punkt 1.8.1.1 i bilaga 1 får manfram tiUjaiulc resultat: P,% (ull) = [ L03 - 1,03 X JL±!66 + 0,9000 >< ( i-LQl\] x 100 = 10,30 i 1,0 1,6000 1,8000 1 1,0 II P,% (polyamid) = f L2 - 1,0 x 2,2000 + 1,4166 I ,_L0 \ 1 x 100 = 50,00 [ 1,0 1,8000 1,6000 \ 1,0 IJ P,% (bomull) = 100 - (10,30 -I- 50,00) = 39,70 De olika rena torra fibremas procentandelar i blandningenär som följer: Dessa procentandelar måste justeras enligt formlerna ipunkt 1.8.2 i bilaga 1 för att även de konventionella ålervinningsfaklorcrna och korrcklionsfaklorema för vikllö.-luster erter 106 förbehandling skall beaktas. 373L0044/S t. , 30.3.73 Europeiska gemenskapemas officiellatidning 83/15 Som anges i bilaga 2 till direktivet om benämningar påtextilier är de konventionella återvinnings- faktorerna som följer: kardull17,. polyamid , bomull . Även oblekt bomull uppvisar cnviktföriust på efter förbehandling med pctroleumcter och . 10,30 X (1-H ",.0 + 0.0 ) P,% (ull)----------------------------------- i----- '00 '------------------------ X 100 = 10,97 10,30 X ( 1 -h '".0 + O.Ol + 50,00 X f 1 -H L2UlA2V -H 39,70 X ( 1 -H 8,5 -I- M\ \ 100 I \ 100 I \ 100 I 50,00 X (I -K 6,S + 0,0) Pj»%(polyamid) = ---- !------- 12-- i x 100 = 48,37 PjA% (bomull) = 100 - (10,97 + 48,37) = 40,66 Gamets sammansättning är därför som följer: Tag fallet med en fiberblandning som vid den kvalitativaanalysen visade sig innehålla följande komponenter: kardull, vi.skos, oblektbomull. Antag att följande resultat erhålls när variant 4 används,dvs. man avlägsnar tvä komponenter i följd från fiberblandningen i en enstakaprovkropp: 1.Provkroppenstorrvikt efter förbehandling (m,) = 1,6000 m 2.Återstodenslorrvikt efter den första behandlingen med alkalisk natriumhypoklorit (viskos -t- bomull) (r,) = 1,4166 g Återstodens torrvikt efter den andra behandlingen avåterstoden r, med xinkklorid/myrsyra (bomull) (rj) = 0,6630 g Behandling mecl alkalisk natriumhypoklorit medför ingenviktföriust för viskos medan oblekt bomull förlorar , därför är d, = 1,0 ochdj = 1,03. Som ell resultat av behandling med zinkklorid/myrsyra ökarbomulls vikt sä att dj = (1,03 X 0,96) = 0,9888, avrundat till 0,99, (där d, ärkorrektionsfaktom för den tredje komponentens viktförlust respektive viktökningi den första oeh andra reagensen). Omde värden som erhållits genom kemisk analys och korreklionsfaktorerna byts ut iformiema i punkt 1.8.1.4 i bilaga 1 får man fram följande resultat: Pjfo (viskos) = 1,0 X 1,4166 X 100 _ _L2 X 40,98 = 48,1,6000 1,03 P,% (bomull) = 0,99 X 0,6630 joq= 41,1,6000 P,% (ull) = 100 - (48,75 -H 41,02) = 10, 373L0044/S PP" 1992/93:33 NrL83/16 Europeiska gemen.skapernasofficiella tidning 30.3.73 Som redan angeils i variant 1 måste dessa procentandelarjusteras med hjälp av formiema i punkt 1.8.2 i bilaga 1. 10,23 X (l + ILO+AS) P,%(ull) = !------- 22------ !------------------------------ X 100 = 10, 10,23 X ( I -H 17.0 + 0.0| + 75 ( i -h '3 + 0,0 \ + 41,02 X / 1 + 8AJlA2\ \ 100 / \ 100 / \ 100 ; 48,75 X ( 1 -I- '3 + 0,0 1 PjaÄ (viskos) = ---- !--------- 122-- ! X 100 = 48, PjA%(bomull) = 100 - (10,57 + 48,65) = 40, Gamets sammansättning är därför som följer: 373L0044/SEuropeiska gemenskapernas officiella tidning Prop.1992/93:33 Bilaga 5 NrL 83/17 'j '.i Jrf "g ■> É NrL 83/18 373L0044/S Europeiska gemenskapernas officiella tidning Prop.1992/93:33 Bilaga 5 9 (koldlsulfid/aceton 55,5/44,5 m/m) oeh 4 (myrsyra m/m) 8. i =