prop · GF0392 · 1992-01-01 00:00:00 — Varje sparare får bara ha ett konto för premiegrundande allemanssparande. Detta är motiverat främst av tekniska skäl. Härigenom underlättas kontrollen av att spararen uppfyller villkoren för detta sparande. Vidare underlättas ad- ministrationen i samband med överföringen av sparpremien. Andra stycket En förutsättning för deltagande i den nya sparformen är att spararen själv tar initiativ och anmäler sig till det fondbolag som administrerar den allemansfond i vilken han vill spara. Detta krävs med hänsyn till de administrativa rutiner som måste finnas hos fondbolaget och , bl.a. kontroll av att spararen uppfyller villkoren för att erhålla en premie. Fondbolaget skall därefter underrätta om i vilken fond sparandet skall ske. Anmälan måste ske senast då sparandet påbörjas. Detta betyder att den absolut för anmälan, och insättning av det första månadsbeloppet, är , varefter spararen måste spara genomsnittligt . ; sparkravet på . och tolv månadsinsättningar är då uppfyllt. Lagen ställer upp det formella kravet att anmälan skall ske till det fondbolag som administrerar den allemansfond i vilken sparandet skall ske. I praktiken torde det gå till så att spararen vänder sig till en bank eller annat institut som erbjuder denna sparform. Banken eller institutet svarar sedan för att anmälan kommer till fondbolaget. Sparande kan bara ske i allemansfonder som förvaltas av fondbolag vilka har en överenskommelse med om förmedling av premiegrundande allemanssparande. Detta förklaras av kontrollskäl. måste ha rutiner för t.ex. rapportering från fondbolagen om det premiegrundande allemanssparandet. Samma skäl ligger bakom regeln om att fondbolaget genast skall underrätta om anmälan från en sparare. 3 § Första stycket Sparandet får ske som är definierad i 1 §. För att sparpremie skall kunna erhållas krävs att det premie- grundande sparandet uppgår till sammanlagt . och att det är fördelat på minst tolv månadsinsättningar . Detta innebär att spararen inte är tvungen att påbörja det premiegrundande sparandet vid sparperiodens början, utan detta kan ske . Den senaste tidpunkten att påbörja sparandet är dock , eftersom spararen annars inte har möjlighet att uppfylla kravet på minst tolv månadsinsättningar. Den som deltar i det premiegrundande sparandet har givetvis möjlighet att sätta in ett större belopp än . Det högsta möjliga sparbeloppet regleras av bestämmelserna i lagen om allemanssparande. Där framgår att varje sparare får sätta in högst . i allemanssparandet och att spararens totala nettoinsättningar i allemanssparandet inte får överstiga . Dessa bestämmelser ändras nu så att högsta tillåtna månadsinsättning höjs till . och maximigränsen för de totala nettoinsättningarna slopas. Andra stycket Här framgår de två fall då en sparare får överföra behållningen i det premiegrundande allemanssparandet till en annan allemansfond. Första fallet är om fonden av någon anledning skulle upphöra. Det är självklart att spararen i så fall måste få tillfälle att fortsätta sparandet. Skulle en fond upphöra torde i praktiken finansinspektionen, som är tillsynsmyndighet för fondbolagen, på ett eller annat sätt se till att alla berörda blir underrättade. Det andra fallet är om spararen till följd av att hans anställning i ett visst bolag eller inom en viss koncern upphör saknar möjlighet att fullfölja sparandet i en företagsanknuten allemansfond. Enligt reglerna om företagsanknutna allemans- fonder får bara anställda i bolaget eller inom koncernen dit fonden hör spara i en sådan fond (19 § lagen om allemanssparande). Den bestämmelsen ändras nu så att den som slutar sin anställning genom pensionering får möjlighet att fortsätta sparandet i en företagsanknuten allemansfond, men regeln i förevarande paragraf behövs när anställningen upphör av något annat skäl. I båda de angivna fallen ankommer det på spararen att göra anmälan till ett nytt fondbolag som förvaltar en allemansfond i vilken det fortsatta sparandet kan ske. Det nya fondbolaget skall genast underrätta om överföringen. 4 § Första stycket Vid sparperiodens slut, dvs. vid utgången av , skall fondandelarna på det premiegrundande kontot uppgå till minst det antal som svarar mot det lägsta tillåtna sparbeloppet, dvs. Detta är inte detsamma som att behållningen på kontot skall uppgå till . Kravet på en minsta kontobehållning vid sparperiodens slut skall gälla med hänsyn tagen till de förändringar av fondtillgångarnas värde som sker . Den minsta tillåtna kontobehållningen kan därför komma att vara större eller . beroende på om värdet av kontohavarens andelar i fonden har ökat eller minskat . Beräkningen av det antal fondandelar som skall finnas på det premiegrundande kontot vid sparperiodens slut, skall ske med ledning av den genomsnittliga anskaffningskostnaden för de andelar som spararen har förvärvat . Det spelar härvid ingen roll om spararen köpt eller sålt fondandelar utöver vad som krävs i det premie- grundande allemanssparandet, eftersom såväl köp som försäljning av fondandelar alltid sker till rådande andelsvärde. Beräkningen sker genom att talet 2 400 divideras med den genomsnittliga anskaffningskostnaden för samtliga andelar som anskaffats . Ett villkor för att sparpremien skall utgå är således att spararen har ett visst minsta antal fondandelar på det premiegrundande kontot vid sparperiodens slut. Andra stycket Här anges ytterligare ett villkor för att sparpremien skall kunna erhållas. Det antal fondandelar som vid sparperiodens slut skall finnas på kontot enligt första stycket måste kvarstå på kontot fr.o.m. till den tidpunkt då premien tillförs kontot. Uttag från det premiegrundande kontot , som medför att antalet fondandelar kommer att understiga det minsta tillåtna antalet enligt första stycket, innebär att premie inte kan erhållas. Första stycket Av denna bestämmelse framgår att alla som uppfyller villkoren för det premiegrundande allemanssparandet skall erhålla en sparpremie. Premien har fastställts till . Till spararens konto skall föras det antal andelar som motsvarar detta belopp. Det gällande andelsvärdet avgör hur många andelar som tillförs kontot. Härigenom kommer antalet andelar i fonden att öka men eftersom fonden, enligt andra stycket, tillförs tillgångar av motsvarande värde, så kommer andelsvärdet att vara oförändrat. Sparpremien skall tillföras kontot . Det har ansetts nödvändigt att visst tidsutrymme skapas efter sparperiodens slut för att möjliggöra kontroll av att samtliga villkor är uppfyllda och för att räkna ut hur mycket fonden skall erhålla enligt andra stycket. Andra stycket som andelarna tillförs kontot skall allemansfonden erhålla tillgångar av motsvarande värde ur de förutvarande löntagarfondernas tillgångar. Dessa tillgångar förvaltas av Fond 92-94 (avvecklingsstyrelsen) enligt övergångsbestämmelserna till lagen (1991:1857) om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden. De tillgångar som allemansfonden skall erhålla kan komma att bestå av värdepapper eller likvida medel. Fond 92-94 kommer före denna utskiftning att ha en uppfattning om hur många sparare som är berättigade till premie. Enligt uppgift från Fond 92-94 har den för avsikt att anpassa sitt värdepappersinnehav inför utskiftningen. Sammansättningen av de tillgångar som utskiftas till resp. fond är betydelsefull eftersom en fond, om den får "för mycket" värdepapper av ett visst slag, kan komma i konflikt med grunderna för sin placeringsinriktning eller med de för allemansfonderna gällande placeringsbestämmelserna i lagen om allemanssparande och lagen om värdepappersfonder. Fond 92-94 avser därför att erbjuda samtliga allemansfonder möjlighet att inom vissa ramar välja bland befintliga tillgångar som Fond 92-94 förvaltar. Den slutliga tilldelningen till allemansfonderna skall dock bestämmas av Fond 92-94. Om särskilda skäl föreligger kan finansinspektionen enligt lagen om allemanssparande medge undantag från vissa av lagens placeringsbestämmelser. Sådana skäl får anses föreligga vid tilldelningen av tillgångar enligt denna lag. Vad gäller övriga placeringsbestämmelser liksom en fonds egen placeringsinriktning kan erinras om skyldigheten för en fond att under skäligt hänsynstagande till fondandelsägarnas intressen omfördela sitt tillgångsinnehav så att detta kommer i överensstämmelse med givna bestämmelser. Första stycket I denna paragraf finns bestämmelser om en uttagsspärr. Det innebär att en viss minsta behållning på spararens konto "spärras" , dvs. fondandelar motsvarande sparat belopp på . och sparpremien på . Den tidsperiod under vilken den spärrade behållningen skall finnas på spararens konto är avsedd att vara räknat från den tidpunkt då sparpremien tillförs kontot. Av administrativa skäl skall spärrperioden upphöra vid en i förväg bestämd tidpunkt, . Om sparpremien tillförts det premiegrundande kontot än , kan således spärrtiden bli något längre än . Uttagsspärren hindrar inte att spararen vid behov skaffar sig likvid för sitt tillgodohavande genom att överlåta detta eller lägga det som säkerhet för ett lån. Enligt 8 § lagen om allemanssparande medför en överlåtelse att spararens tillgodohavande skall betalas ut. kommer emellertid uttagsspärren i förevarande paragraf att ta över bestämmelsen i lagen om allemanssparande (1 § tredje stycket förevarande lag). Ett exempel - där det förutsätts att fondandelarnas värde är - kan belysa reglernas innebörd. En sparare har efter tilldelning av sparpremien ett tillgodohavande värt . i en allemansfond. Han överlåter hela tillgodohavandet till en annan person. Fondbolaget skall då genast betala ut . till förvärvaren, medan spärrbeloppet . betalas ut efter spärrtidens utgång. Regeringens möjlighet att föreskriva att uttagsspärren skall upphöra har behandlats i allmänmotiveringen (avsnitt 2.6). Andra stycket Uttag från kontot inklusive sparpremien, får dock ske med anledning av kontohavarens död. Det har ansetts rimligt att delägarna i ett dödsbo, som ett led i avvecklingen av boet, skall kunna slutligt förfoga över behållningen på kontot utan att avvakta spärrtidens utgång. 8.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1983:890) om allemanssparande 4 § Ändringen innebär att högsta tillåtna månadsinsättning i allemanssparandet höjs från . och att maximigränsen för de samlade nettoinsättningarna slopas (se avsnitt 3.1). Vidare har bestämmelser om extra insättningar under vissa bestämda perioder tagits bort eftersom de är aktuella. 12, 14, 16 och 23 §§ Ändringarna är föranledda av att bankinspektionen numera är sam- manslagen med försäkringsinspektionen till en ny myndighet, finansinspektionen. 1991/92:113 om ny börslagstiftning m.m. föreslås motsvarande ändring i 15 §. 19 § Ändringen har behandlats i allmänmotiveringen (avsnitt 3.3). 8.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:847) om skattelättnader för allemanssparande och ungdomsbosparande 1 § I bestämmelsen har skett en följdändring. Paragrafen har kompletterats med bestämmelser om befrielse från inkomstskatt för sparpremien (avsnitt 2.9). De föreslagna lagändringarna bör träda i kraft , alltså det pensionsanknutna premiegrundande sparandet påbörjas. 10 Hemställan Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår att anta förslagen till 1. lag om pensionsanknutet premiegrundande allemanssparande, 2. lag om ändring i lagen (1983:890) om allemanssparande, 3. lag om ändring i lagen (1988:847) om skattelättnader för al- lemanssparande och ungdomsbosparande. Bilaga 2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträdet Anmälan till proposition om utskiftning av löntagarfondernas tillgångar m.m. Forskning för långsiktig kompetensutveckling 1 Inledning gör i förhållande till landets storlek betydande insatser inom forskning och utvecklingsarbete (FoU). Mätt i relativa tal - som andel av bruttonationalprodukten - är de svenska FoU-insatserna fortfarande bland de högsta i världen även om de inte längre intar en absolut topposition. I absoluta tal är dock givetvis de svenska FoU-insatserna blygsamma i ett internationellt perspektiv. Liksom i flertalet andra är det i närings- livet som svarar för huvuddelen av FoU-insatserna. I det närmaste två tredjedelar av svensk FoU finansieras således av näringslivet. Den helt övervägande delen av näringslivets FoU avser utvecklingsarbete. Näringslivets FoU-insatser har i det närmaste fördubblats . Denna gynnsamma utveckling har emellertid nu brutits. Enligt uppgifter från har näringslivets FoU-insatser minskat . Minskningen är mest påtaglig inom maskinindustrin, vars FoU- volym minskat med en tredjedel . Men minskningar noteras också för flertalet andra branscher med undantag av läkemedelsindustrin. I ett befolkningsmässigt litet och i förhållande till de stora marknaderna avlägset land som är det nödvändigt att satsa på utveckling av kunskap och kvalitet. I detta avseende skärps också kraven ytterligare vid den förestående integreringen i det europeiska samarbetet. Regeringen har i regeringsförklaringen och i andra sammanhang markerat sin strävan att förstärka kapaciteten inom forskning och högre utbildning. 1991/92:36 om avveckling av löntagarfonderna aviserade regeringen att medel bör avsättas för att främja forskning och utbildning vid främst universitet och högskolor på områden som bidrar till en varaktig ekonomisk tillväxt, bl.a. till miljöstrategisk och medicinsk forskning. I årets budgetproposition har regeringen lagt fram utbyggnads- planer innebärande en väsentlig ökning av antalet utbildningsplatser inom den I fråga om forskarutbildningen förordas en fördubbling av examinationen . Förberedelser pågår för att till 1992/lägga fram dels en samlad forskningsproposition avseende treårsperioden /94 - 1995/96, dels en proposition om högre utbildning avseende i första hand . Regeringen kommer vidare att lägga fram förslag till organisatoriska förändringar inom högskolan i syfte att avsevärt öka de enskilda universitetens och högskolornas frihet. Genom de möjligheter till snabbare och bättre anpassning till förutsättningar och behov som härigenom bl.a. kommer att öppnas kommer resurserna för högre utbildning och forskning att kunna utnyttjas på ett mer effektivt sätt. Det är angeläget att dessa långsiktiga generellt verkande åtgärder kan kompletteras med särskilda insatser inom kunskaps- områden av särskild relevans för internationella konkurrenskraft. 2 Dagens forskningsfinansiering Forskning och utvecklingsarbete inom tekniska och andra kunskapsområden av betydelse för näringslivets utveckling finansieras huvudsakligen på två sätt. Med statliga medel, fakultets- och forskningsrådsanslag, där prioriteringarna görs utifrån inomvetenskapliga kriterier, finansieras grundforskning och forskarutbildning. Av näringslivet finansieras framför allt utvecklingsarbete - och i begränsad utsträckning främst tillämpad forskning. Här görs prioriteringarna utifrån relevansen för verksamheten i de berörda företagen. Den nuvarande strukturen fungerar i många avseenden bra. är det uppenbart att vissa behov, just på grund av själva finansieringsstrukturen, är svåra att tillgodose. Behoven inom näringslivet, de må vara långsiktiga eller kortsiktiga, ligger således inte till grund för beslut om den närmare inriktningen av verksamheten när det gäller grundforskning och forskarutbildning. De insatser, som prioriteras utifrån näringslivskriterier, har direkt anknytning till just nu aktiva branscher och företag. Det är inte säkert att de bästa utvecklingsmöjligheterna kommer att finnas inom just dessa områden. 3 Val av insatsområden Det är av strategisk betydelse att resurser kan avsättas för långsiktigt kunskapssökande genom grundforskning och forskarrekrytering inom områden som utväljs utifrån bedömningar av den relevans de kan ha för utvecklingen av framtida konkurrenskraft. De resurser, som frigörs genom avvecklingen av löntagarfonderna, bör i stor utsträckning användas för detta ändamål. Jag vill i detta sammanhang understryka att internationella konkurrenskraft, förutom av specifika forskningsinsatser, är beroende av en god tillgång till arbetskraft med internationell utblick. Språkkunskaper är i detta sammanhang av särskild betydelse. Det är väsentligt att de resurser som frigörs genom löntagarfondsavvecklingen i betydande utsträckning koncentreras till kraftfulla insatser inom ett begränsat antal områden. Hit hör den miljöstrategiska och medicinska forskningen. Vidare bör avgränsningen av områdena göras så att den stimulerar samarbetet internationellt. Självfallet måste samma höga krav på veten- skaplig kvalitet ställas på insatser i detta sammanhang som gäller för den verksamhet som finansieras främst av forskningsråd. För att insatserna skall vara effektiva och motivera att resurser avsätts för ändamålet måste det röra sig om forskning på högsta internationella nivå. Jag vill också understryka den betydelse som rekryteringen av goda forskare har för vår långsiktiga utvecklingskraft. Löntagarfondsmedlen bör användas så att tillgången på kvalificerade forskare i landet ökas väsentligt. Det bör också vara möjligt att, i de fall så bedöms lämpligt, bedriva viss kvalificerad högskoleutbildning i anslutning till forsknings- och forskarutbildningsinsatserna. Det är en utomordentligt grannlaga uppgift att välja ut de kunskapsområden och de insatser i övrigt som bör finansieras genom medel från löntagarfonderna. Såväl beredning som beslut måste ske stegvis. Ett mycket nära samarbete bör ske med företrädare för vetenskapssamhället. Bl.a. avser jag be de socialvetenskapliga, humanistisk- samhällsvetenskapliga, medicinska, naturvetenskapliga och teknikvetenskapliga forskningsråden samt skogs- och jordbrukets forskningsråd att redovisa bedömningar av förutsättningarna för utbyggnad av forskningsverksamheten inom relevanta områden. På motsvarande sätt kommer företrädare för näringslivet att beredas tillfälle att redovisa behov och möjligheter att ta tillvara ökade forskningsinsatser. Stödet till de valda områdena bör avse en väsentligt än nuvarande planeringsperioder för forskning. Under loppet av den kommande beredningen kommer även lämpligheten av att utnyttja del av kapitalet vid eventuellt bildande av universitetsstiftelser att belysas. 4 Organisation med de nya forskningsresurserna kommer att skilja sig från såväl vad som gäller för t.ex. forskningsrådens och universiteten som vad som normalt gäller för näringslivets FoU. Det är därför, enligt min mening, sannolikt att särskilda organisatoriska former behöver skapas. Stiftelser kan vara en sådan form som ger möjligheter till flexibel verksamhet med stor rörelsefrihet för dem som skall arbeta direkt inom berörda områden. Verksamheten bör bedrivas i nära anknytning till universitet och högskolor. Det ger möjligheter till kontakt och samverkan med vetenskapligt högtstående och kreativa forskningsmiljöer. Verksamhet inom visst kunskapsområde bör ske vid minst en, normalt flera högskoleenheter. De organisatoriska formerna för verksamheten bör kunna variera beroende på de närmare omständigheterna i varje enskilt fall. De praktiska lösningarna måste konkretiseras i anslutning till arbetet med att precisera insatsområdena. 5 Kostnader och genomförande Regeringens samlade förslag i fråga om användningen av löntagarfondernas tillgångar innebär att för forskning kommer att kunna disponeras ett kapital som ungefärligen uppgår till ca . Omfattningen av forskningsstödet blir ytterst beroende på värdetillväxt och avkastning och om delar av fondkapitalet förbrukas. Det forskningsarbete som skall finansieras bör kunna planeras långsiktigt och inte kontinuerligt behöva anpassas till kortsiktiga fluktuationer i kapitalavkastningen. Beroende på skillnader mellan de kunskapsområden som kommer att bli aktuella kommer sannolikt olika stora belopp att behöva avsättas för vart och ett. Fördelningen av resurserna för de områden som blir aktuella för insatser måste givetvis preciseras i det fortsatta planeringsarbetet och då med beaktande av såväl verksamhetsområdenas karaktär som vilka resurser som redan nu finns inom områdena i fråga. Arbetet med att närmare precisera insatsområden, verksamhetsformer, riktlinjer för medelsanvändning och kostnader inleds . Arbetet skall bedrivas skyndsamt. Jag räknar med att på grundval av detta arbete kunna föreslå regeringen att för lägga fram närmare förslag om användningen av löntagarfondernas tillgångar till den del de skall avse forskningsändamål. 6 Hemställan Jag hemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört om forskning för långsiktig kompetensutveckling. Sammanfattning av innehållet i promemorian (Ds 1991:85) Premiegrundande allemanssparande Denna promemoria har utarbetats inom . Förslagen i promemorian har utformats i enlighet med vad som anförs i prop. 1991/92:36 om avveckling av löntagarfonderna och i riksdagsmotionen 1990/91:Fi213. I promemorian föreslås att ett premiegrundande allemanssparande införs. Den som är folkbokförd i har rätt att ansluta sig till detta sparande. Sparandet, som endast kan ske i allemansfond, är förenat med en sparpremie. För att erhålla premien krävs att sparandet uppgår till . och att det är fördelat på minst tolv månadsinsättningar - . Vidare krävs vid spar- periodens slut en viss minsta behållning på det konto på vilket det premiegrundande sparandet har skett. Antalet fondandelar på detta konto skall då minst svara mot det lägsta tillåtna sparbeloppet. Sparpremien skall enligt förslaget tillgodoföras spararens konto . Premien utgörs av en andel av de förutvarande löntagarfondernas sammanlagda tillgångar. Detta innebär att en viss del av dessa tillgångar, vilka fr.o.m. förvaltas av en avvecklingsstyrelse, skall utskiftas till allemansfonderna . Sparpremiens storlek beräknas genom att värdet av de tillgångar som förvaltas av avvecklingsstyrelsen divideras med det antal personer som är berättigade att ansluta sig till det premiegrundande sparandet. Premiens värde får dock uppgå till högst . I promemorian föreslås vidare att det av spararen skall krävas att han, från det att han tillgodoförs sparpremien t.o.m. , avstår från att göra uttag från sitt konto så att antalet fondandelar på kontot kommer att understiga summan av det antal andelar som svarar mot det lägsta tillåtna sparbeloppet och det antal som erhållits genom premien. Uttag i strid mot vad som angivits skall medföra att spararen få betala en avgift till staten. Avgiften föreslås uppgå till ett belopp motsvarande värdet av de fondandelar som erhållits genom sparpremien. I promemorian föreslås slutligen att den högsta tillåtna månadsinsättningen i allemanssparandet höjs från . till , att maximigränsen för de samlade nettoinsättningar i allemanssparandet slopas samt att gränsen för högsta tillåtna antal andelsägare i en allemansfond tas bort. Remitterade lagförslag 1 Förslag till Lag om premiegrundande allemanssparande 1 § Med premiegrundande allemanssparande förstås sådant sparande i allemansfond för vilket en premie kan erhållas enligt denna lag. I fråga om premiegrundande allemanssparande gäller vad som föreskrivs i lagen (1983:890) om allemanssparande med de avvikelser som följer av denna lag. 2 § Premiegrundande allemanssparande skall ske - (sparperioden). Sparandet skall uppgå till sammanlagt (sparbeloppet). Sparbeloppet skall vara fördelat på minst tolv månadsinsättningar. 3 § När någon anmäler sig till premiegrundande allemanssparande skall fondbolaget underrätta om i vilken allemansfond sparandet skall ske (premiegrundande konto). Om fonden upphör eller om spararen till följd av att hans anställning i ett visst bolag eller inom en viss koncern upphör saknar möjlighet att fullfölja sparandet i en företagsanknuten allemansfond, får spararen överföra behållningen på kontot till en annan allemansfond och där fortsätta sparandet. Det nya fondbolaget skall genast underrätta om överföringen.