prop · GG03180 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93:180 Om riktlinjer för en kretsloppsanpassad °S", Regeringenförelägger vad som har togits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokoUet for de åtgärder och det ändamål somfiramgår av föredragandens hemställan. Ipropositionen föreslås riktUnjer för en kretsloppsanpassad samhäUsutveckling.I syfte att åstodkomma en sådan utveckUng presenteras också en rad förslag tiUåtgärder. Enutgångspunkt för propositionen är att mUjöproblemen under det senaste decenniethar ändrat karaktär. De lokala mUjöproblemen har minskat kraftigt men ersattsav regionala och globala. De tydUga punktutsläppen frän industrier ochenergianläggningar överskuggas aUtmer av difiiisa utsläpp knutna tiU människorsrörUghet, varors Uvscykel och de areeUa näringamas rationaUsering ochprcxluktionskrav. Effektema uppträder ofto med lång fördröjning och sambanden mellandirekto och indirekto skador av olika verksamheter är komplexa. Likaså kan ansvaretför uppkomna mUjöproblem ofta vara svårt att härleda. Ettgmndläggande problem är att samhäUets materialhantering är enkelriktad -från utvinning av råvara tiU deponering av av&U. Att i snabb takt förbrukaicke fömybara resurser, att slösaktigt konsumera fömybara resurser och sedanslänga aUt avfeU är mte håUbart. om mUjö och utveckling (UNCED)i lade fåst målet om en håUbar utveckling. För en håUbarutveckling krävs en mera cykUsk materialhantering - ett kretsIoppssamhäUe. StotensroU är att ange mål och riktlinjer samt att skapa det regelsystem mom vUket deoUka aktörema skaU verka. 1 1992/93 1 samL Nr 180 punkt är en sådan ordningatt föredra som umebär att marknaden själv- Prop. 1992/93:180 mänt utformaroch tillämpar system som leder tiU de uppsatto målen. StotUg detaljregleringskaU helst mte behöva tiUgripas. Ipropositionen har föreslagits riktlinjer för en kretsloppsanpassadsamhäUsutveckling på en rad olika områden. GenereUt skaU för mUjö-poUtUcen gäUaatt alla beslut skaU vara mriktode mot ett kretsIoppssamhäUe. Besluten skaUskapa fömtsättningar för en mer effektiv resurshushållning inom allasamhäUsområden. E>etto kan ske genom övergång tiU fömybara resurser ochanvändning av energisnåla processer samt återanvändning och återvinning. £)ettoär särskUt vUctigt mom den industtieUa sektom. Olikaåtgärder inom jord- och skogsbmket, i transportsektom, inom energiförsörjningenoch i mdustrin skaU vara inriktode mot ett kretsIoppssamhäUe.Kretsloppsprincipen bör även fä genomslag i kommunernas arbete för att bl.a.omsatte och konkretisera handlingsprogram i lokalaprogram. Vidare skaU som riktlinjer gäUa att ekonomiska styrmedel i ökadomfattning utvecklas och används i mUjöpoUtiken och mUjökrav skaU i ökadutsträckning kunna ställas vid offentUg upphandling. Somriktlinjer skaU också gälla att arbetet med nya standarder skaU bedrivas medinriktningen att standardema skaU vara analyserade med avseende på sinamUjökonsekvenser. Principen för en kretsloppsanpassad samhäUsutveckling böräven gälla för kemikaUekontroUen. YtterUgare planer for riskbegränsning avhälso- och mUjöskadUga änmen bör tos fram. För det fortsatta arbetet för enkretsloppsanpassad samhällsutveckling skaU gälla att nya prcxluktgmpper ochvamområden successivt anges för prcxlucentansvar. För plaster bör bättrehushållning ske med sådant plastmaterial som framställs ur ändUga naturresursergenom ökad återanvändning och återvinning. SärskUt mUjöbelastade plastmaterialbör undvikas helt. DetgäUer nu att gå vidare med att ange strategi, konkreto mål och tidtobeU förtillämpningen av producentansvar på nya vamområden.Om-råden som bör bU akmeUainom kort är byggnadsmaterial, bilar, skrotdäck, elektroniska och elektriskaprodukter. Arbetet bör inledningsvis drivas på och samordnas av en särskUdkretsloppsdelegation som knyts tiU regeringen. Ipropositionen föreslås ändringar i renhållningslagen (1979:596). EnUgtförslaget får regeringen eUer den myndighet som regeringen bestämmer föreskrivaom skyldighet för den som yrkesmässigt tiUverkar, importerar eUer försäljer envara eUer en förpackning eUer den som i sm yrkesmässiga verksamhet ger upphovtiU avM att se tUl att avfåUet bortforslas, återanvänds, återvmns eUeromhändertas på sätt som kan krävas för en mUjömässigt godtogbar avMshantering. Ilagen (1970:244) om allmänna vatten- och avloppsanläggningar före slås krav på att en allmän va-anläggning skaU utföras och drivas så att också niUjöskyddsinO"esset tiUgodoses. Dessutom mförs ett förbud mot att anläggningen bmkas på ett sätt som försvårar tiUgodoseendet av nuljö- och hälsoskyddsintressena i va-verksamheten. Lagen (1991:336) om vissadryckesförpackningar föreslås ändras så Prop. 1992/93:180 ett retursystemfor PET-flaskor fär omfatta både återanvändning och återvinning. Plan-och bygglagen (1987:10) ändras så att det klart firamgår att dess bestämmelsersyftar tiU att främja en gcxl cxh långsiktigt håUbar UvsmUjö. Berördabranschorganisationer har gjort ett åtogande om särskUda insatser för att uppnåinsamlingsmålet för förbrukade nickel-kadmiumbatterier. Propositionens lagförslag Prop. Lag om ändring i renhållningslagen (1979:596) Härigenomföreskrivs i fråga om renhållningslagen (1979:596) debatt 4, 5, 7 och 24 §§ skall ha följande lydelse, delsatt det i lagen skaU införas tre nya paragrafer, 6 a, 6 b och 17 a §§, samtnärmast före 6 a och 7 §§ två nya mbriker av följande lydelse. 4§' Varje kommun skaU svara för Varje kommun skaU, om inte att hushåUsavfeU inom kommunen annat föreskrivs med stöd av forslas tiU behandUngsanläggnmg i 6 b , svara for att hushåUsavfeU den utsträckning som behövs för mom kommunen forslas tiU att tiUgodose såväl hälsoskydds- behandlingsanläggning i den och mUjövårdskrav som enskUda utsträckning som behövs fÖr att inttessen. tiUgodose såväl hälsoskydds- och inttessen.När kommunen planlägger cxh beslutar hur skyldigheten erUigt förste stycketskaU ftiUgöias, skaU hänsyn tos tiU festighetsinnehavamas möjUgheter att självato hand om avfeUet på ett firån hälsoskydds- och nuljövårdssynpunkt godtogbartsätt. Kommunen skaU vidare beakto att bortforsUngen anpassas tiU behovet förolUca slag av bebyggelse. Kommunenär skyldig att se tiU Kommunen är, om inte annat att hushåUsavfeU från kommunen föreskrivs med stöd av 6 b %, skyl- slutUgt omhändertas. dig att se tiU att hushåUsavfeU från ' Senaste lydelse 1983:301. Senaste lydelse 1990:235. Nuvarande tydebe Föreslagen tydebe Prop. Med producent avses i denna lag den som yrkesmässigt tillverkar,importerar eller försäljer en vara eller en förpackning. Med producent avsesäven den som i sin yrkesmässiga verksamhet fi-am-bringar ayfaU som fordrarsärskilda åtgärder från renhållnings-eller miljövårdssynpunkt. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer för meddelaföreskrifter om skyldighet för producentema att se till att avfallet av devaror eller av de förpackningar som de tillverkar, importerar eller säljereller avfallet från sådan verksamhet som de bedriver bortforslas, återanvänds,återvinns eller omhärulertas på sätt som kan krävas för en miljömässigtgodtagbar avfallshantering. Föreskrifiema för även avse skyldighet att 1. märka en vara eller en förpackning, 2. lämna uppgifter om insamling, återanvändningsgrad,återvinningsgrad eller atuira förhållanden. NäravfeU skaU forslas bort genom kommunens försorg, får avfåUet inte grävas ned,komposteras eUer på annat sätt slutUgt omhändertas av festighetsinne-havaren. SkaU avfeU forslas bortgenom kommunens forsorg får mte någon annan än den som kommunen anUtar förändamålet to befettning med bortforsUngen. När avfeU skaU forslasbort genom kommunens eller en producents försorg, fär avfeUet inte grävasned, komposteras eUer på annat sätt slutUgt omhändertas avfestighetsinnehavaren. SkaU avfeU forslas bortgenom kommunens eller en producents försorg fär inte någon annan än den somkommunen eller producenten anUtar för ändamålet to befettning medbortforsUngen. Regeringeneller, efter regeringens bemyndigande, kommuner eller en myndighet får meddelaföreskrifter om att avgift för bortforsling och slutligt omhändertagandegenom kommunens försorg av avfall som avses i 6 b % får tas lä av producenten.Avgiften skall betalas till kommuner eller till den myruiighet som regeringenbestämmer. TiU böter eUer fängelse ihögst skaU den dömas som med uppsåt eUer av oaktsamhet 1. brytermot 7 § försto stycket, 2. bryter mot 7 § andrastycket genom att yrkesnässigt eUer TiU böter eUer fängelse ihögst skaU den dömas som med uppsåt eUer av oaktsamhet 1. brytermot 7 § förste stycket, 2. bryter mot 7 § andrastycket genom att yrkesmässigt eUer Senaste lydelse 1990:235. annars i större omfettning samla in och forsla bort avfeU, 3. mte fiiUgör vad som åUgger honom enhgt föreskrift som meddelats med stöd av 9 a §. annarsi större omfettning samla in (xh forsla bort avfeU, 3. intefuUgör vad som åUgger honom enUgt föreskrift som med delats med stöd av 9 a §, 4. brytermot föreskrift som meddelats med stöd av 6 b . Iringa faU döms inte tiU ansvar. TiU ansvar för gämingendöms inte om ansvar kan ådömas enUgt . Den som överträttvitesföreläggande eUer vitesförbud döms mte tUl ansvar enUgt denna feg förgäming som omfettos av föreläggandet eUer förbudet. Dennafeg träder i kraft . 2 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1970:244) om allmänna vatten- ochavloppsanläggningar Härigenomföreskrivs att 12 och 21 §§ fegen (1970:244) om allmänna vatten- ochavloppsanläggningar skaU ha följande lydelse. Allmänva-anläggning skaU utfö- En allmän va-anläggning skaU ras så att hälsoskyddets intresse utforas och drivas så att den upp- tiUgcxloses. Den skaU vara försedd jyller de krav som från miljö- och med de anordningar som kräves häboskyddssynpunkt skaU tillgodo- för att den skaU fyUa sitt ändamål ses. Den skaU vara försedd med och tiUgodose skäUga anspråk på de anordningar som krävs for att säkerhet. Behövs för viss den skaU fyUa sitt ändamål och bebyggelse anordningar endast för tiUgcxiose skäUga anspråk pä vattenförsörjning eUer endast for säkerhet. Om for viss bebyggelse avlopp, skall anläggningen anordningar behövs encfest för avpassas efter detto. vattenförsörjning eUer för avlopp, skaUanläggningen avpassas efter detta. Enallmän va-anläggning fär mte inrättas i strid mot detaljplan, områdesbestämmelsereUer andra bestämmelser för markens bebyggande eUer så att ändamålsenUgbebyggelse eUer lämpUg planläggning försvåras. Om syftet med planen eUerbestämmelserna inte motverkas, får dock niindre avvikelse göras. Sålänge allmän va-anläggning Så länge en allmän va-anlägg- behövs skaU huvudmannen under- ning behövs skaU huvudmannen hålfe anläggningen och i övrigt underhåUa anläggningen och i sörja för att den på tiUfiredsstäU- övrigt se till att den på tUlfreds- ande sätt fyUer sitt ändamål. ställande sätt fyUer sitt ändamål. ' Senaste lydelse 1987:134. 21 § Allmän va-anläggning skaU bmkas så att olägenhet for huvudmannen och annan såvitt möjUgt undvikes. Enallmän va-anläggning skaU bnUcas så att det inte uppkommer olägenhet forhuvudmannen eller arman samt så att det inte uppstår svårigheter förhuvudmannen att uppfylla kraven från miljö- och hälsoskyddssynpunkt eller att iövrigt uppfyUa sirut åligganden enligt lag eller annan författning eller enligtavtal. Dennafeg trädet i kraft den I juh 1993. Senaste lydelse 1976:842. 3 Förslagtill Prop. Lag om ändring i lagen (1991:336) om vissa dryckesförpackningar Härigenomföreskrivs att 2, 3 och 5 §§ fegen (1991:336) om vissa dryckesförpackningarskaU ha följande lydelse. 2§ För yrkesmässig överlåtelse av För yrkesmässig överlåtelse av en konsumtionsfardig dryck på en konsumtionsfärdig dryck på krävs ett särskUt han- krävs ett särskUt han- teringstiUstånd fÖr den som toppar teringstiUstånd för den som toppar drycken på flaska. eller importerar drycken på flaska.Frågor om hanteringstiUstånd prövas av regeringen eUer den myndighet somregeringen bestämmer. 3§ För hanteringstiUstånd krävs att För hanteringstiUstånd krävs att mgår i ett retursys- mgår i ett rehirsys- tem. tem för återanvändning eller 5§Ett beslut om hanteringstiUstånd skaU förenas med de villkor som behövs medhänsyn tiU mUjön och resurshushållningen. Som ett vilUcor skaU gälla att konsumenten när en PET-flaskaåterlämnas får ersättning med ett pantbelopp. Dennalag i kraft den 1 juh 1993. Lag om ändring i (1987:10) Härigenomföreskrivs att 1 kap. 1 § plan- och byggfegen (1987:10)' skaU ha följandelydelse. Denna lag innehåUerbestämmelser om planläggning av mark txh vatten och om byggande. Bestämmelsemasyftar tUl att med beaktonde av den enskilda människans frihet firämja ensamhäUsutveckling med jämUka och goda sociafe levnadsförhållanden förmänniskoma i cfegens samhäUe och för kommande generationer. Denna feg innehåUerbestämmelser om planfeggning av mark och vatten cxh om byggande. Bestämmelsernasyftar tiU att med beaktonde av den enskilda människans frihet främja ensamhäUsutveckling med jämlika och goda scxiafe levnadsförhållanden och en godoch långsiktigt hållbar livsmiljö för människoma i dagens samhäUe och förkommande generationer. Denna lag träder ikraft den 1 juU 1993. ' Lagen omtiyckt 1992:1769. Utdragur protokoU vid regeringssammanttäde den 18 febmari 1993 Närvarande:stotsministem BUdt, ordförande, och stotsråden B. , ,, , , , , , , Thurdm,HeUsvUc, , , , , , P. , Proposition om riktlinjer för en kretsloppsanpassadsamhällsutveckling MUjöproblemenhar ändrat karaktär. Ett gmndläggande problem äratt samhäUets materiaUiantering offest är enkelrikted - från utvinning avråvara tiU slutUgt omhändertagande av avfeU. om mUjö ochutveckUng (UNCED) i slog bl.a. låst att det mtelängre är håUbart att i snabb takt förbmka icke fömybara resurser, attslösaktigt konsumera fömybara resurser och sedan slänga aUt avfeU. För attuppnå en långsiktigt håUbar utveckling fordras en effljktivareresurshushållning, bl.a. genom en övergång tiU cykUsk materialhantering.KretsloppssamhäUet syftar tiU ökad resurssnålhet, minskad mUjöbefestning ochbevarande av den biologiska mångfelden. StotsmaktemasroU är att ange mål och riktlmjer samt att skapa det regelsystem mom vilket deolika aktörema skaU verka. Detto är en ordning som innebär att marknadensjälvmant utformar och tiUämpar system som leder tiU de uppsatto målen. StotUgdetaljreglering skaU helst mte behöva tiiUgripas. Riksdagenhar i olika propositioner lagt fest principer för producenternas ansvar bettäffandeavfåU (prop. 1975:32, bet. 1975: JoUl O, rskr. 1975:161, prop. 1989/90:100 bU.16, bet. 1989/90:JoU16, rskr. 1989/90:241). Huvuddelenav de produkter och förpackningar som blir avfåU om händertas av kommunema. I vissa feU som for bl.a. aluminiumburkar och blybatterier finns system som administteras och finansieras av marknadens aktörer.Myndighetema anger där målen och övervakar att Prop. 1992/93:180 dessa nås. Redani beslut om återvinning och omhändertogande av avfeU slogsfest bl.a. att ansvaret för att avfåU kan tos omhand på ett från mUjö- ochresurssynpunkt riktigt sätt i försto hand åvUar producenten. Industrinoch distributörerna har dock endast i undantogsfeU arbetot efter den principsom angavs rikdagsbeslut. Kraven på kommunema ochavfåUsproducentema har skärpts successivt , bl.a. genom nya kravpå sortering av avfeU firån . Sverigehar ansökt om medlemskap i den Europeiska Gemenskapen. harijuni 1992 presenterat ett förslag tiU direktiv om förpackningar ochförpackningsavfåU i syfte att harmonisera nationeUa åtgärder för att undvUcastörningar av den inre marknaden, handelshinder och konkurrensbegränsningar.Även inom och pågår arbete i syfte att anpassa det intemationeUahandelsregelverket tUl de växande mUjökraven. Förpackningsuttedningen(Dir. 1990:39) hade i uppdrag att utteda och lämna förslag tiU sådana åtgärderinom förpackningsområdet som syftar tiU att främja retursystem. Uttedningenfick genom tiUäggsdUektiv (Dir. 1991:17) i uppdrag att utarbeto ett förslag oms.k. Förpacknmgsuttedningens slutbetänkande (SOU 1991:76 ochSOU 1991:77) MUjön och förpackningama överlämnades tiU regeringen den 27september 1991. Befenkandet har remissbehandlats. En förteckning överremissmstansema bör fogas tiU protokoUet i detto ärende som bilaga 1. Ensammanställning av remissyttrandena finns tiUgängUg i MUjö- ochnaturresursdepartementet (dnr M91/2100/6). Ijuni1992 upprättodes inom MUjö- och naturresursdepartementet promemorian (Ds1992:59) Producentansvar för avfåU. I promemorian föreslås bl.a. att regeringenges möjUghet att föreskriva om producentens återtognings- och hanteringsansvarför det avfåU som uppstår genom uttjänto varor m.m. En förteckning över remissmstansema bör fogas tiU protokoUeti detto ärende som bilaga 2. En sammanställning av remissyttrandena finnstiUgängUg i MUjö- och namrresursdepartementet (dnr M92/2173/6). 1juni 1992 presenterade en arbetsgmpp inom regeringskansUet ett befenkande (Ds1992:58) Varor som feror med förslag tiU en strategi för att lösa problemen medmUjöpåverkan från varor. En ofiFentUg "hearing" med anledning avbetänkandet höUs . En sammanställning från"hearingen" samt dokumentotion i övrigt finns tiUgängUg i MUjö- ochnaturresursdepartementet (dnr M92/2174/6). har i en rapport Vägen tiU ett renare slam lämnat förslag tiU ändringar i lagen (1970:244) om aU männa vatten- och avloppsanläggningar i syfte att bl.a. stärka huvud mannens möjUgheter att uppfyUa de mUjö- och hälsoskyddsmttessen som skaU tiUgodoses. Vidare föreslås åtgärder för att nå bl.a. nunskat metalUnnehåU i slam. Rapporten belyser också vilka slamkvaUteter som är möjUga att uppnå i olika tidsperspektiv. Rapporten har remissbehand- 13 En förteckning överremissinstansema bör fogas tiU protokoUet i dettaärende som bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tiUgängUg iMUjö- och naturresursdepartementet (dnr M92/2378/6). Ettstort antal skrivelser från enskUda personer, företog och organisationer harkommit in tiU MUjö- och naturresursdepartementet rörande de olUca frågor sombehandlas i propositionen. Uppvaktningar har också ägt mm. Regeringenbeslutode att mhämto lagrådets ytttande över förslag tiUvissa ändringar i renhållningslagen (1979:596), lagen (1990:1332) om avgifterför mUjöfarUga batterier, lagen (1970:244) om allmänna vatten- och avloppsanläggningarsamt lagen (1991:336) om vissa dryckesförpackningar. De tUl lagrådetremitterade lagförslagen bör fogas tiU protokoUet i detto ärende som bilaga 4. Lagrådet har den 15januari 1993 ytttat sig över förslagen. Ytttandet bör fogas tiU protokoUet idetto ärende som bilaga 5. Lagrådetsyttrande behandlas i samband med de enskUda lagförslagen. Jag kan emeUertidredan nu säga att jag med ett tiUägg godtar Lagrådets förslag tiU ändringar.Lagrådets granskning har också lett tiU vissa redaktioneUa ändringar. 2 Kretslopp för en hållbar utveckling Jaglämnar i det följande en rad förslag med utgångspunkt i principen om slutnamaterialflöden - kretsloppsprincipen. Vad som utvmns ur namren skaU på ettuthålUgt sätt kunna användas, återanvändas, återvinnas eller slutUgtomhändertas med minsto möjhga resursförbmkning och utan att naturen skadas. EttsamhäUe som tiUämpar kretsloppsprincipen kan kaUas ett kretsloppssamhälle. 2.1Att göra rätt från början Mitt förslag: SomriktUnjer för mUjöpoUtUcen skaU gäUa att aUa beslut skaU vara inriktode mot atteffektivisera resurshushållningen och främja kretsloppssamhäUet. Skälen för mitt forslag:För att uppnå en långsiktigt håUbar utveckling behöver samhäUet förändras frånett förbmkande och belastande samhäUe tiU ett kretsIoppssamhäUe. Omställningenkommer att to tid och måste därför börja . AUa samhäUssektorer berörs.MUjöpoUtiken måste utgå från vad naturen långsUctigt tål. Att skydda ochförbättra nuljön är en framtidsuttnaning i aUas mttesse. En huvuduppgift förregeringen är att skapa fömtsätöiingar för och underlätto en långsUctigt håUbarutveckling mot ett samhäUe med frisk luft och rent vatten, levande hav, sjöaroch skogar. För att klara denna uppgift måste förbmk- Prop. 1992/93:180 ningen avändUga naturresurser och anrikningen av i många feU mUjöferUga restprodukteroch kemiska substanser i naturen kraftigt begränsas. Vägen tiU detto går vfeett mer efiektivt och äterhåUsamt resursutnyttjande, återanvändning ochåtervinning. Jag förslår i det följande en rad konkreto åtgärder för att inledaen sådan utveckling. Etteöisktivt resursutnyttjande, återanvändning och återvinning är nyckel tiU enhåUbar utveckling. Det avfåU som ttots aUt uppkommer skall behandlas så attråvaror återanvänds, återvmns eUer omhändertas på det sätt som kan krävas fören mUjömässigt godtogbar avfaUshantering, exempelvis energiutvinning ursorterade avfåUsfraktioner. Fortsatt utveckling av fömybara energikäUor ochökad användning av detto är nödvändigt. Detto synsätt måste bU förebUden forsamhäUsbyggandet. SkaU vi kurma åstodkomma en långsUctigt uthåUig utvecklingkrävs att produktionen inte tär på naturen. Denekonomiska och tekniska utvecklingen skapar goda möjUgheter för omställning tiUmindre resurskrävande och mUjöbelastande produktions-, energi- ochttansportsystem. Ett mUjöanpassat jord- och skogsbmk har en nyckehoU somproducent av biologiska råvaror och bioenergi. Vikan konstotera en ökad mUjömedvetenhet hos allmänhet och näringsUv. Fåifrågasätter nödvändigheten av att to hänsyn tiU nuljön. Kunskapen ommUjöproblemen ökar ständigt. Människans sätt att umyttja naturresursema äravgörande för utvecklingen av tiUståndet i mUjön. Dessafrågor togs upp redan av den tiUsatta Naturresurs- och mUjökommittén i befenkandet (SOU 1983:56) Naturresursers nyttjande och hävd. Kommittén anförde bl.a.: "Vi måste därför sttäva efter att förvalto de fömybara och flödande naturresursema så att deras lång siktiga produktionsförmåga bibehåUs eUer förstärks. Målet för utnyttjan de av de icke fömybara resursema måste vara att varje uttog används så effektivt som möjUgt for att uppnå samhäUets skUda mål. Dess utom bör produktion av håUbara och återvinningsbara produkter åtmins tone inte förhindras av olika samhäUeUga ingrepp utan snarare främjas i den mån detto fektiskt innebär en minskad användning av naturre surser. " MUjöfrågomasattes i centmm för världens uppmärksamhet vid om nuljö och utveckling(UNCED) ijuni 1992. En utarmning av naturresursema äger mm i olika delar avvärlden. De globala mUjöproblemen såsom uttunningen av ozonskiktet och riskenför kUmatförändringar orsakas framför aUt av de rika ländema. Dessa bär därmedockså huvudansvaret för att vidto åtgärder på dessa områden. Svensktbistånd tiU fettigare länder har flera mål och ett är att stimulera enlångsUctigt håUbar utveckling. För att vi från svensk sida med ttovärdighetskaU kunna hävda detto krävs att vi har en egen ambitiös mUjöpoUtik. Sverigeoch aUa andra länder har en mUjöskuld. Den kan definieras som kosttiaden för att återstäUa skadad mUjö och storleken av det kapi- 15 talsom erfordras för att betala återkommande "reparationsuisatser". MUjöskulden är resultotet avden konsumtion som sker på kommande Prop. 1992/93:180 generationers bekostnad. Om samhäUet inte förändrar inriktning kommer mUjöskulden att fortsätto öka. MUjöpoUtiken bör därför inriktas motatt minska nuljöskulden. KretsloppssamhäUetär ett långsiktigt mer håUbart samhäUe än dagens. NaturvetenskapUga lagar angerfömtsättningar för aUt Uv, även mänskUgt Uv. Materien är oförstörbar ochkretsloppen i naturen drivs av energi från solen. På samma sätt som det momsamhäUsekonomin krävs en balans meUan konsumtion och produktion, krävs det enlångsiktig balans meUan nedbrytande och uppbyggande processer for att inteskapa en utarmning av resurser och ett överflöd av oanvändbart material, avfaU.Att nå en total balans är en utopi, men vi kan göra mycket för attefiFektivisera och minska resursutnyttjandet så att världens samladenaturtiUgångar räcker längre. Genom forskning och utveckling kan ändUganaturresurser efter hand ersättos med material baserade på fömybara resurser.Detto räcker dock mte. Också användningen av skadUga eUer ferUga ämnen måsteminskas. Det krävs aUtså både avgiftning av kretsloppen och recirkulation.