prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Statenskulturråd har i den fördjupade anslagsframställningen för de olikakonstområdena redovisat resultat-, framtids- och resursanalyser samt lämnatförslag till ett handlingsprogram för den kommande treårsperioden. Här görs enkort sammanfattning av anslagsframställningen för konstområdena inomKulwrverksamheten. Litteramr- och tidskriftsområdena kommer att behandlas underMassmedier m.m. Sammanställningar av de statsbidrag som ges till resp.konstområde inleder sammanfatiningama. 1 Teaterområdet Prop. 1.1 Anslag i'- Följandestatsbidrag till teaterverksamhet anvisas /93 underKulturdepartementets huvudtitel. Bidrag till regionala och lokala teater-ochdansinstitutioner Bidrag till förförestäUningsverksam heten vid Drottningsholmsteaiem Bidrag till teaierprojekt från kulturrådetsutvecklingsanslag 1 Avser1991/92 Medel för teaterändamål anvisas även under bl.a.Utrikes- och Utbildningsdepartementens huvudtitiar. Av1974 års kulturpoliuska mål, som lades fast i prop. 1974:28 om den statligakulturpolitiken (bet. 1974:KrU15, rskr. 1974:248), är följande av särskildbetydelse för teaterpoliliken: -att medverka till att skyddayttrandefriheten och skapa reeUa fömtsättningar för att denna frihet skaU kunnaumyttjas, -att främja en decentraliseringav verksamhet och beslutsfunktioner, -att i ökad utsträckning tahänsyn till eftersatta gmppers erfarenheter och behov, -att möjliggöra konstnärligfömyelse, -att främja ett utbyte averfarenheter och idéer inom kulturområdet över Kulturrådetredovisar i sin fördjupade anslagsframställning en övergri- Prop.1992/93:100 pande resultatredovisning för teaterområdet utifrån uppställda mål.Kullurrå- gjj 12 det drar följande allmänna slutsatser från sinresultatanalys. Teaterområdet har utvecklats starkt . Genom utbyggnaden av länsteati-ar finns det nu eninfrastmktur med professionell produktion spridd i hela landet. Utbyggnaden avde regionala tea-terinstitutionema har också inneburit att väsentligt flermänniskor utanför storstadsområdena än har kommit i kontakt med denlevande teatem. bedömer att de statliga bidragssystemeni gmnden fungerar tillfredsställande men att tiden nu är mogen för vissajusteringar i syfte att främja rörlighet inom teateras arbetsmarknad,konstnärlig fömyelse och vidgat deltagande. En förändring inom teateriivet har skett mot färrefasta gmpper, tydligare projektinrikming och nya samarbetsformer meUan friagmpper och instimtioner. Nya samarbetsformer är under utveckling, vilket kaninnebära ett intensivare samarbete mellan professionella och amatörer,folkrönslser m.m. Personalrörligheten inom teaterområdet (mellaninstitutionema och mellan institutioner/fria gmpper) är dockotillfredsställande låg, viUcet motverkar den konsmäriiga fömyelsen. Arrangörssituationen inom teaterområdet har blivitmer problematisk, dels till följd av försämrad ekonomi hos dem som arrangerareller beställer föreställningar, dels till följd av kommundelsreformen ochskolans decentraUsering, förändringar som splittrat resursema och minskatkompetensen hos be-ställama. Inte minst har bam- och ungdomsteatem drabbats avdetta. Statsunderstödda teaterinstitutioner har i ettlångsiktigt perspektiv förlorat besökare, men bara delvis som en följd av ettminskat utbud av föreställningar. Stigande produktions- ochdistributionskosmader för teatrama kan inte helt förklara den minskadepubliktillsti-ömningen. rekryterar amatörteaiem i landet nyabesökare. Del finns ett behov av att ytterUgare stimuleraamatörteaiem genom att ge institutioner och fria gmpper kompletlerande friamedel för samarbetsprojekt med amatörorganisationer. 1.3Kulturrådets förslag till handlingsprogram Kulturrådetpresenterar i sin anslagsframställning förslag tiU handlingsprogram förteaterområdet föreslår att de statiiga insatsema för den kommandetteårsperioden inriktas på att -främja konsmärUg fömyelse ochökad rörlighet inom hela teaterområdet, -förstärka den regionalateaterprodukuonen, -öka det intemationella utbytet -förbättta villkoren för bam-och ungdomsteatem. -förbättra arbetsvillkoren förde fria teatergmppema, -verka för en siörre publik ochen förbättrad arrangörssituation, -främja en administrativkompetensutveckling och nya samverkansformer. 17 2 1992/93. 2 Dansområdet Prop. Detär svårt att ange exakt hur stort det statliga stödet till dans är eftersom deti flera fall ingår i teateranslag. Detta gäller t.ex. bidragen till Operan iStockholm, Stora teatem i , , Östgötateatem i Norrköpingoch Svenska riksteatem, som samtliga inkluderar balettensemblema inom sinaresp. De största statiiga bidragen till dans fmns inom dessa anslag.Nedan ges en översikt över andra staUiga bidrag till dans underKulmrdepartementets huvudtitel /93. Bidrag tiU friadansgmpper/koreografer Bidrag tUl dagUg u-äningför frilansdansare Bidrag till anställning av koreografer vidregionala teater- och dansinstitutioner Bidrag till intemationeUt kultumtbyte samt vissaprojektbidrag 1Avser 1991/92 Medel för dansändamål anvisas även under bl.a.Utbildningsdepartementets huvudtitel. Isamband med au den statiiga kulturpolitiken växte fram på 1970-lalet behandladesdansområdet i anslutning till målen för teaterpolitiken. Någon särskilddanspolitik formulerades inte. De kulturpoliuska mål som framför allt ärrelevanta på dansområdet är de mål som rör decentralisering, eftersatta gmpperoch konsmärUg utveckling. redovisar i sin fördjupadeanslagsframställning en övergripande resultatredovisning för dansområdet. Medutgångspunkt i den drar följande slutsatser. Kulturtådet framhåller att danskonsten befinner sigi ett expansivt skede -intresset för att se dans ökar lUcsom intresset för attsjälv utöva dans, särskilt bland bam och ungdom. Tillkomsten av harhaft en positiv inverkan på utvecklingen inom dansen. konstaterar att den professionelladansen i hög grad är en Prop. 1992/93-100 storstadsföreteelse. Fyrainstitutioner har fast anställda ensembler - Operan, gjj |2 Stora teatem iGöteborg, och Östgötateatem i . Dessutom tillkommerRiksteatem med , som är ett mmerande kompani. Norr om ingen stationär dansensemble. Decentraliseringsmålet när det gäller danshar inte resulterat i en utbyggnad av instimtioner vilket varit fallet inomteater- och musikområdena. Däremot har det funnits en tydlig sttävan att öka defrilansande gmppemas möjligheter att verka och mmera över landet Det statliga stödet utgör den övervägande delen avdansens totala sam-hällsbidrag och kommer inom överskådlig tid sannolikt attfortsätta vara av direkt avgörande betydelse. De statliga satsningama har ocksåsyftat till att möjUggöra ett konsmärUgt utvecklingsarbete. Det största hindretför spridning av danskonsten är dess svaga förankring ute i landet. Det finnsinga särskilda dansarrangörer, viUcet försvårar marknadsföring och försäljningav dans. En kraftig ökning av antalet dansare, koreografer och pedagoger harskett men framför allt de försmämnda yrkesgmppemas försörjningsförmågaär mycket begränsad. Generellt är dansen den konstiTorm som är minstetablerad hos en bred publik och specieUt hos den unga publUcen.Dansföreställningar av instittitioner och fria gmpper som vänder sig tiU bamoch ungdom förekommer i alltför liten omfatming. En av de vUctigaste åtgärdemanär det gäller att vidga intresset för dans är den satsning som under några århar gjorts på projektet i skolan. 2.3Kulturrådets förslag till handlingsprogram Kulturrådetföreslår att de statiiga insatsema inomdansområdet inriktas på att -verka för att frilansandedansare och koreografer ges bättre möjligheter att arbeta inom sina yrken, -stärka dansen regionalt, -stimulera ett konsmärligtutveckUngsarbete bland koreografer och dansare, -öka möjligheten tillturnéverksamhet och medverka till ett förstärkt arrangörsnäl och förbättratmarknadsförings- och pubUkarbete, -förbättra bams och ungdomarsmöjlighet att dansa och uppleva dansföre-stälhungar, -stimulera och utvecklaamatörverksamheten inom dansområdet -öka möjUghetema tiUintemationellt gästspelsutbyte. 3 Musikområdet Prop. Statensstöd till musUcområdet omfattar i första hand konsertverksamhet som bedrivs avstatiiga och statsunderstödda musikinsitutioner samt stöd till tonkonstnäreroch fria musikgmpper. Under huvudtitel anvisas följandestatsbidrag tiU musik /93. Svenskarikskonserter 71 526 000 Regional musikverksamhet 218 510 000 BidragtUl regionala och lokala musUdnstitutioner 90 500 000 Bidragtill fria musikgmpper och arrangerandemusikföreningar 18 417 000 Bidragtill fonogram produktioner 4 980 000 BidragtiU fonogramdisttibution 1 082 000 kultumtbytesamt vissa projektbidrag 2 500 000 11 329 (XX)l Centralaamatörorganisationer (musUc) 3 322 000 MusUccenöTim 1 491 000 MusikaliskaAkademien inkl. Musica Sveciae m.m. 3 473 000 /Svensk Musik 1842 000 Summa(exkl. musUcteater) 428 972 000 Medel för musikverksamhet anvisas även under bl.a.Utrikes-, Försvars-och Utbildningsdepartementens huvudtitiar. Huvuddelen av det statiiga stödet, , gårtill institutioner på musikområdet. av stödet är direkt riktat tillfrUansartister och arrangörs-föreningar. Kulturrådethar gjort en omfattande analys av utveckUngen inom musikområdet under desenaste åren. Här redovisas de slutsatser som har dragit utifrånsin resultatanalys. Uppgifter om utvecklingen inom enskilda delområdenredovisas under resp. anslag. sammanfattar på följande sätt målen förstatens insatser på musikområdet såsom de har utvecklats sedan 1974 årskulturpoUtiska beslut Insatsema bör inriktas på att stimulera mångfaldoch variation, ge reella möjUgheter att sprida musik i såväl levande form somvia medier och därigenom komplettera utbudet på marknaden, stimulera musikeroch upphovsmän att pröva nya musUtformer och utveckla sin särart, ge människormöjUghet att uppleva levande musik oavsett var de bor, öka insatsema för bamoch ung- dom och andra eftersattagmpper, ge svenska tonsättare möjlighet att skapa /93:100 musikoch få den uppförd samt underlätta för det intemationella kultumtbytet gjjj2 anser att resursförstärkningarna tillmusikområdet har varit små . Merparten av destatiiga pengama på musUcområdet går tUl institutioner med fast anställdamusUcer, huvudsakligen inom genreområdet västerländsk konstmusik. Musiker ochensembler som verkar utanför institutionema har svårt att hävda sig ikonkurrens med instimtionemas ofta högt subventionerade utbud. Intresset för musik ökar, främst bland ungdomar.UtveckUngen av musik i medier har inte hämmat lyssnandet på levande musUc.PublUcsiffroma stiger. Även utövandet av musik är omfattande, särskilt blandungdomar i de lägre tonåren, främst tack vare den kommunala . Antalet orkesterinstitutioner torde nu motsvara detbehov av fasta orkesterresurser som är motiverat i ett land av Sverigesstorlek om man också i bedömningen tar med de resurser som finns inomlänsmusiken och musik-tealrama. Det är emellertid av stor vikt att orkesttarnaunder den kommande perioden får tUlräckliga resurser för att bedriva enändamålsenUg verksamhet Länsmusiken, som tillkom med landstingensom huvudmän, fungerar mycket olika, såväl vad gäller musikalisk kvalitet ochinrikming som förankring i det regionala rnusikUvet Allmänt kan konstateras attantalet konserter och andra musikarrangemang i länsmusUcens regi är mindre år1991 jämfört med . Intresset för västerländsk konstmusik ärfortfarande i hög grad beroende av var i landet man bor. Detsamma gällerintresset för jazzmusUc. Det lokala arrangörsnätet inom framför allt jazz, rockoch kammarmusUc riskerar att starkt försvagas, dels genom att kommunema skärned på kulturanslagen, dels genom att bidragen till studieförbunden reduceras. Satsningama på målgmppsinriktat publikarbete måsteytterligare utvecklas och förstärkas. Inte minst de fria musikgmppema har genomsin större rörlighet och anpassningsbarhet till skilda situationer godafömtsätmingar för att rekrytera nya publikgmpper till musUcen. Insatsema för bam och ungdom på musUcområdet ärojämnt fördelade bland de statiiga och statsunderstödda institutionema. Allmäntkan sägas att det stora intresset för musik bland ungdomar tas till vara imycket liten omfatming av dessa institutioner. Det som görs riktar sig iförsta hand till förskolebam och skolbarn i de lägre åldrama. 3.3Kulturrådets fiirslag till handlingsprogram Kulturrådetföreslår att de statiiga insatsema inom musikområdet inriktas på att -främja den konsmärUgakvaliteten och öka möjlighetema tUl konsmäriig utveckUng och fömyelse, -förbättra arbetsvillkoren förfrilansmusiker, särskUt inom genreområden där möjlighetema tiU fastaanställningar helt saknas, -slutföra den påbörjadeutbyggnadsreformen av orkesterinstitutionema och geökade möjUgheter tUl utvecklingsverksamhet inom dessa, 21 -stimulera ökade satsningar påbam och ungdom, /93-100 -imderlätta ett ökatintemationeUt utbyte på musikområdet, gjj j 2 -utvärdera den regionalamusikreformen och förändra det statiiga bidragssystemet till länsmusiken, -utveckla stödet tiU den svenskafonogramutgivningen samt till utgivning av noter, -stärka amatörmusikens stäUning. UnderKulturdepartementets huvudtitel har medel för museiändamål för budgetåret1992/93 anvisats under följande anslag: Bidrag tUl utvecklingsverksamhet inom kulturområdetm.m., anslagsposten 2Lomsamlingama för fastighetsunderhåll Centrala museer: Vissa kosmader för utstäUningaroch samlingar m.m. Forsknings- och utveckUngsinsatser påkulturområdet, anslagsposten Ansvarsmuseema Hämtöver fördelar projektstöd förmuseiändamål bl.a. från rådets dispositionsmedel för utvecklingsverksamhet För har /93 anvisats över Försvarsdepartementetshuvudtitel. Medel för museiändamål har även anvisats bl.a. överUtbildningsdepartementets huvudtitel och huvudtiteln för Hovet och de kungligaslotten. Kulturrådethar gjort en övergripande resultatanalys avseende verksamheten vid de centralaoch regionala museema inom Kulmrdepartementets anslag mot bakgmnd av 1974 årskulturpolitiska mål och syftet med de museipolitiska beslut som fattats under1970- och 1980-talen. Analysen har lett rådet fram till bl.a. följandeslutsatser. Genom den särskilda ansvarsmuseifunktion som ålagtsfem av de centtala museema och genom de senaste årens satsning på gemensamma utvecklings projekt har samarbetet ökat meUan centtalmuseema och museer ute i landet 22 Utvecklingenav ny informationsteknik har skapat nya möjligheter till prop. 1992/93-100 samverkan på museiområdet gjj J2 Den snabba tekniska utvecklingen och nyaintemationella rön på museiområdet har medfört ett stort behov av fort- ochvidareutbildning för olika personalkategorier. Betydande investeringar i uppmstning ochnybyggnader av museer har gjorts såväl inom den slatliga som den regionala ochkommunala sektom. har museemas totala publik ökat,men inte markant. En viss nyrekrytering har skett av besökargmpper som tidigarevarit underrepresenterade, tex. Bam- och ungdomsverksamheten varierar i kvalitetoch omfattning. Kontakten mellan skola och museum har totalt sett försämrats.Det gäller särskilt länsmuseeraa. Det finns en förväntan hos museeraa ute ilandet på de centtala museema vad gäller stöd och samarbete rörande bam- ochungdomsverksamhet. Över huvud taget är museema en undemmyttjad resurs i bildningssamhället Dokumentation, konservering och övrig föremålsvårdär eftersatta områden hos centtalmuseema, medan länsmuseeraa har ökat sinasatsningar på dessa områden . Antalet anställda har sammantaget ökat , även om stor skillnad råder mellan olUca museer. Dettagäller såväl centrala museer som länsmuseer. Andelen lönebidragsanställda är hög vid museema.Den ligger kring en tredjedel vid de centtala museema och ca en fjärdedel vidlänsmuseeraa. Även här är fördelmngen mycket ojämn mellan museema. Kulturtådet har särskilt analyseratcenttalmuseernas intäkts- och kostnadsutveckling. Museeraa har kunnat bygga utverksamheten, främst vad gäUer den utåtriktade delen, genom ökade intäkter frånandra källor än statsanslagen. Bevakningskosmadema uppgick /91 till igenomsnitt till av årskosmadema, för vissa museer dock till betydligtstörre andel. Personalkosmadema utgjorde och lokalkosmadema avårskosmaderaa. Vissa museer utanför huvudstadsregionen uppvisarsamlingar av sådanl nationellt inttesse, att särskilda former av samarbete börutvecklas meUan dem och berörda centtala museer. Länsmuseerna har i ökande grad knutitinteraationella kontakter . Kontaktema har ofta gäUt Baltikumeller afrikanska stater. 4.3Kulturrådets förslag till handlingsprogram Motbakgmnd av den gjorda resultatanalysen finner Kulmrtådet att de statiigainsatsema på museiområdet bör inriktas på att -öka möjlighetema tUlkvaUficerade utstäUningar utanför genom an främja tilUcomstenav samverkansavtal meUan centtala museer och samUngar av riksintresse ute ilandet -stödja verksamhet som syftartill att göra museerna till en bättre utnyttjad resursinom skola, högskola och folkbildning, 23 -främja museemas samverkan kringstörre utvecklingsprojekt, -konsolidera basverksamheten vidcentrala och regionala museer. Prop.1992/93:100 Bil. Följande statsbidragtUl ändamål inom bildkonstområdet anvisas för /93. Bidrag uU organisationer inom bUd-ochformkonstområdet Visningsersätming åt bUd- och formkonsmärer Bidrag tiU bUd- ochformkonsmärer Förvärv av konst förstatens byggnader m.ra. Utställningar av nutidasvensk konst i utiandet Bidrag tiU /Ucademien förde fria konstem 56 785 000 5 186 000 Till bild- och formkonständamål utgår också medelur bidraget till Centmm bildningar på kulturområdet från medlen för Särskildainsatser för enskilda konsmärers deltagande i intemationellt kultumtbyte samtur anslaget Inkomslgarantier för konstnärer m.m. DärtUl fördelar Statenskulturtåd medel för olUca UtveckUngsprojekt och samverkan inom konst ochkonstbildning. Helteller delvis statUgt finansierade verksamheter inom konstområdet är slutligenStatens konstmuseer som ansvarsmuseum. Riksutställningar, Thielska gallerietoch samt de länsmuseer som har konstsamlingar. Bildkonstområdetvisar en stor bredd och spridning när det gäUer innehåll och verksamhetsformer.Det omfattar bOdkonst, konsthantverk, formgivning och mUjö liksom detkonsipedagogiska och konstbildande arbetet. Ett flertal institutioner ochorganisationer med olika former för fmansiering är engagerade inom området Härfinns museer och konsthallar med statiigt kommunalt eller regionalthuvudmannaskap. Det förekommer en folkrörelseanknuten föreningsdrivenverksamhet främst genom nära tvåtusen konstföreningar på arbetsplatserna ochgenom studieförbunden. Enskilda konstnärer och konst-gmpper lUcsom konsthallaroch museer svarar för utställningar och förmedling av konst Kommersiellaföretag, som gallerier, mässor och auktionsfirmor svarar för en betydande delav verksamheten. Media som TV, dagstidningar och tidskrifter följer genomnyhetsbevakning och egna presentationer konst-, design- och utställningsliv.Allt detta bäddar för pluralism och bredd när det gäUer utU7cksformer,konstriktningar och konstarter. är bUdkonstens närvaro inte alltidsjälvklar sett från geografiska /93-100 och socialautgångspunkter. Det saknas konst och konsmäriig formgivning i gjj 2 mångaoffentiiga mUjöer och i bostadsområden. Andelen av befolkningen som går påkonstutställningar i museer, gallerier och andra särskilda utställningslokalerhar inte ökat under 1980-lalet och har på minskat. Det fmns dockinget som tyder på att inttesset för bUdkonst genereUt skulle ha minskat menatt konstutställningen som miljö för kontakt med konsten kan vara på väg attförlora något av sin betydelse i förhållande till andra medier och miljöer.Detta gäller särskilt bland ungdomar. ändrar utställningama karaktärgenom en ny generation konstnärer. Detta kan leda till ett nyvaknat konstintt-esse. Genom ökade anslag till bildkonsmärsfondhar en viss ekonomisk förbättring för bildkonsmärema kunnat uppnås, bl.a. enhöjd visningsersätming samt fler stipendier för studieresor utomlands.Samtidigt har dock inköpen av konst minskat både på denprivata marknaden och i samband med besparingar i kommuner och landsting.Effektema av nedskämingama drabbar såväl konstbildningens målgmpper som deenskilda konsmärema. 5.3Kulturrådets forslag tiU handlingsprogram Kulturtådetpresenterar i sin anslagsframställning förslag till handlingspro-. Kulturtådet riktar sina insatser främst mot de organisationerrådet har ett bidragsansvar för och ej till den enskilde konsmä-ren. Det stödrådet ger syftar till att stärka organisationemas basfunktioner samt tiU attstödja olUca projekt och initiativ av utvecklings- och samverkanskaraktär.Kulturtådet föreslår att de statiiga insatsema för den kommande tteårsperiodeninriktas mot följande mål: -att verka förutvecklingsresurser för konstbUdningsarbetö, -att stimulera initiativ somvill öka bams och ungdomars möte med bildkonsten, -att finna nya vägar för attföra fram bUdkonst och formgivning i offentiig miljö, -att underlätta ett ökatinternationellt utbyte på bildkonst- och konstbild-ningsorarådet. 6 Biblioteksområdet Prop. 6.1 Anslag i'- Följandestatsbidrag tUl folkbibliotekens verksamhet anvisas under /93. Regionalbiblioteksverksamhet 34 364 000 Bidrag till arbetsplatsbibUotek 3 630 000 Bidrag för metodutveckling 2 000 000 Vissagemensamma ändamäl i ■ Summa 41 112 000 Härtill kommer anslag tiU Talboks- ochpunktskriftsbiblioteket om samt ersätming åt författare m.fl. förutlåning av deras verk genom bibliotek m.m. ca . Kulturrådetkonstaterar i sin fördjupade anslagsframstäUning att foUcbibliote-ken har enmycket bred och väl förankrad verksamhet och att de utgör den vikugaste ickekommersiella distributionskanalen för kvalitetsUtteramr. Folkbiblioteken ärvidare den mest besökta kulturinstitutionen i landet. Antalet bibUoteksbesökareär medan antalet boklån har minskat något . Ansvaretför foUcbiblioteken ligger på kommunema och landets 286 kommuner förfogartillsammans över ca 1 900 utiåningsstäUen vilka har öppet närmare 37 000 timmarper vecka. Bibliotekens årUga nyförvärv av böcker har växlatunder med ett lägsta antal på 2,2 mUjoner och ett högstaantal på 2,5 miljoner. Det samlade mediebeståndet har ökat med 19 %under 1980-talet. Den personalökning som ägde mm vid folkbiblioteken undersamma period förefaller nu ha avstannat Antalet hela årsverken redovisarKulmrtådet uppgå till 6 000. Den totala driftskosmaden förfolkbibUoteken anges vara . En viss utjämning av standardskUlnadema påfoUcbibUotekområdet meUan kommunema har skett. Nya arbetsformer och nyverksamhet prövas. finns dock vissa skillnader, särskiltbettäffande de mindre kommunema. Bidraget till arbetsplatsbibliotek har medfört attantalet sådana bibliotek har ökat i snabb takt. Efterfrågan på detta bidrag hardock minskat krafiigt Kulturtådet bedömer att dennaminskning sammanhänger med att kommunema är mindre benägna att vilja starta nyverksamhet i det rådande ekonomiska läget Kulturtådet föreslår att avbidraget till arbetsplatsbibliotek förs över till Kulturtådetsdispositionsanslag för utvecklingsverksamhet för att där användas förutveckling av folkbiblioteksverk- Uppkommandebehov av att starta eller utveckla arbetsplatsbiblio- /93-100 tek kan i fortsättningen prövas inom ramen för detta anslag. Biblioteksväsendeti bygger på samverkan mellan ohka slag av bibliotek. Statens stöd tilldenna verksamhet utgörs av bidraget till regional biblioteksverksamhet viUcetgår tUl länsbibliotek, lånecenttaler och depåverksamhet. Målsättningen fördenna verksamhet är att att stödja de lokala biblioteken samt att arbeta fören standardutjämning meUan kommunema på bibUo-teksområdet Länsbibliotekensregionala roll är här närmast av kompletlerande karaktär. Huvuddelen av detekonomiska ansvaret för länsbiblioteken åvUar landstingen. Kulturtådetpekar på några faktorer som bedöms göra folkbibliotekens utveckling någotosäker. Hit hör att inköpsanslagen i likhet med bokutiåningen har minskat attfiUalbibliotek och bokbussar läggs ned, att omorganisation av den kommunalaverksamheten förefaller kunna leda till spUtttade resurser för bibUoteken samtatt de fria boklånen ifrågasätts.