prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Inom lantbruksfunktionen medför förändringar pårådgivningsområdet att ansfegsnivån kan minskas med 8 mUjoner kronor.Rädgivningsutred-ningens betänkande (SOU 1992:99) Rådgivning inom jordbmket ochttädgårdsnäringen bereds inom regeringskansUet. Regeringenavser att återkomma tiU frågan . ÄtskilUga länsstyrelser harfört fram förslag om att den särskUda delramen för lantbmksverksamheten skaUslopas. Jag är inte beredd att nu biträcfe dessa förslag. Liksom för övriga förvaltningsmyndigheter bör ettaUmänt ratiortaliseringskrav ställas på länsstyrelsema. Ansfegsnivån bör därförminskas med 2 prcxent. innnebär en anslagsminskning med 31 mUjonerkronor. För innevarande budgetår finns under anslaget 32,8mUjoner kronor uppförda pä en särskild rampost för utvecklingsåtgärder ochgemensamma ändamål. Stöne delen av beloppet, 17,5 mUjoner kronor, har använtsför utvecklingsåtgärder inom det ekonomiadministrativa området. Jag förväntarmig att länsstyrelsema inom ramen för sina ordmarie resurser fortsätter detteutvecklingsarbete under /94. Jag räknar med att återsfeende 9miljoner kronor av besparingsbeloppet får feckas genom en nedräkning av dennarampost. I övrigt räknar jag med att stöne delen av denna rampost /94 måste användas för att finansiera engångsanvisningar sombidrag tiU att fecka awecklingskosmader hos länsstyrelsema. Jag gör nämUgen denbedömningen att de redovisade minskningarna av arbetsuppgifter cxh anslagkan lecfe tiU uppsägning av personal inom länsstyrelsema. För innevarande budgetår finns under anslaget 2,1miljoner kronor uppförda på en särskild rampost för att fecka kosöiader förawecklingen av (). Jag har tidigareredovisat verksamheten inom Utvecklingsgmppen för länsstyrelsefrågor. Motsvarandeverksamhet bör fr.o.m. /94 bedrivas inom ramen förCivUdepartementets verksamhet. För att finansiera denna verksamhet har jagtidigare beräknat en ökning av anslaget A 1. med 2,5 mUjonerkronor. Denna ökning motsvaras av en minskning av länsstyrelseanslaget med 2,5mUjoner kronor, dvs. i huvudsak bortfaUet av den särskUda ramposten för . är utbetalningsmyndighet i ärenden omstatlig lönegaranti vid konkurs. Antalet konkurser Ugger fortfarande på en högnivå. För innevarande budgetår har stäUts tiU länsstyrelsemasförfogande ur lönegarantifonden för att de skaU upprätthåUa en god service motenskUda i dessa ärenden. Chefen för har föreslagit att 12 mUjoner kronor stäUs tiU länsstyrelsernas förfogande urlönegarantifonden för /94. Detankommer på regeringen att beslufe om anslagets fördelning meUan länsstyrelsema. För kännedom och för att underlätta länsstyrel semas verksamhetsplanering redovisar jag i det följande den fördelning 75 somjag - om godtar medelsberäkningen under anslaget - senare avser föreslå regeringenatt besluto om. Jag har engångsvis inom ramen Prop. 1992/93:100 för anslagetberäknat medel för ledningsövningar cxh awecklingskost- BU. Deytterligare awecklingskosmader som kan bU aktueUa fär länsstyrelsema feckainom sina egna ramar. Genom anslagskrediten har de möjlighet att fördelafinansieringen över flera budgetår. EventueUa avvecklingskostnader pålantbmksområdet fär feckas inom delramen för lantbmk. Jag vill slutUgen erinra om ätt regeringen senarefär anledning att återkomma tiU resursfrågorna i samband med behandlingen avfrågan om överföring av uppgifter på bostodsfinansieringsområdet frånlänsbostods-nämndema tiU länsstyrelsema. Prop.1992/93:100 BU. r~OvrovoinQ-ifSvoo .I o ov .I ts H I ro o m _ro-ooc3vov-*vo ■ fS «S -H -< .1 .Io o vo Tt (S _ H CS - OvOvf»'I"iVOOOOvO - - cs ro »-I OvroooOvTj-OvcovomvOcOOrooooovOv-"*~voovöts-esrsinror~voovoor-vo r- m r- oo cS'-HTtTtcorocoinTfovinovr~csovTtTrininvoin ro vo vo 00 oo -vointov-mcs r~csino-fstsoovTrroQ minrorcsovorom Sov - m cs ■3-Ov TT ro Q o ro-Ov-HTj-vo--tSroin_00v£iv0O'v0-00tSOvr~ Trvovo-*tsO'>tovTtovvocs covoo\ininvovot~Tl-inoovooooor-iTj- 00 m Tt -- v.. vo t> rt ro Ov cs fN inTtm'froOTtvoro cinintminroTrvo ovr~0\csinTf\o-ooovfot-~-oom-r~csovcs-tsvoootor~voTrmOvor~-*vooocsvDroTi-m S-VOrOtSrOrOOVT*ioooOT*-CSr~OvOTi-roTrvoOinot-~invovoinvov£it-inr-oo ra lä :0 .i a :i3 C 2 K U :< C > O Jag hemstäUer att regeringen föreslär rikscfegen att 1. godkänna den inriktning avlänsstyrelsemas verksamhet som jag förordat under mbriken Slutsatser i respektive avsnitt, 2. tiU Länsstyrebema m.m. /94 anvisa ett ramansfeg på I . Kammarkollegiet' Prop. 14 KammarkoUegiet är central förvaltningsmyndighet meduppgift att handfegga ftågor om sfetUg cxh kyrkUg egendom samt riketsindelning. Vidare har koUegiet tiU uppgift att i vissa ärenden bevaka sfetensrätt och aUmänna mtressen, svara för medels- och fondförvaltning samt geadmiiustrativ service tiU små och medelstora myndigheter. KoUegiet fuUgörkansUgöromål för , Fideikommissnämn-den. Ansvarsnämndenför biskopar, samt Sfetens fond för fukt- och mögelskador. KammarkoUegiets verksamhet finansieras dels medansfeg, dels med avgifter. Den anslagsfinansierade verksamheten består avhandfeggning av mål och ärenden som myndigheten volymmässigt inte kan påverka.Den avgiftsfinansierade verksaniheten omfattar bl.a. fondförvalttiing ochadministrativ service tiU olUca myndigheter och är efterfrågestyrd. KammarkoUegietsinkomster var /92 ca 37 mUjoner kronor. KammarkoUegiet har lämnat en fördjupadanslagsframställning för perioden /94 - 1995/96. Mot bakgmnd av slutsatsemai resultetanalysen och de bedömningar som koUegiet kunnat göra i sinomvärlds-orienterade framtidsanalys har KammarkoUegiet redovisat en strategiför myndigheten med sUcte på framtida arbetsuppgifter samt verksamhetsidé ochverksamhetsmål. EnUgt koUegiet bör myndigheten svara för myndighetsutövninginom specifika områden, företräcfe steten och andra allmänna intressen i måloch ärenden, svara för fondförvaltning samt StetUg aktie- och lånehantering ochbisfe andra myndigheter med service inom det juridiska samt ekonomi- ochpersonafedministrativa onuådet. KoUegiet har föresfegit bl.a. en nyanslagskonstmktion. EnUgt koUegiet bör verksamhet som avser myndighetsuppgifterfinansieras över ett ramanslag. Den avgiftsfinansierade verksamheten medfondförvaltning, administrativ service, bevakning av Allmänna arvsfondens rättetc. bör redovisas över ett 1 000-kronorsanslag. Jag tiUstyrker koUegietsförslag om nyanslagskonstruktion och disponerar mitt anförande i det följande enUgt den stmkturen. 1991/92 Utgift 18 408 605 1992/93 Anslag 19 689 000 1993/94 Förslag 19 100 000 Frånanslaget finansieras KammarkoUegiets myndighetsuppgifter, som avser bl.a.frågor om stetUg och kyrkUg egendom, rikets indehiing samt i vissa faUbevakning av stetens rätt och andra allmänna inttessen. 1992/93:100 BU. Förden kommande treårspericxlen skaU de övergrip)ande målen för verksamheten medmyndighetsuppgifter vara konsekvent rättstiUämpning, snabb cxh konekthandläggning samt en lämplig awägning av resursinsatser. skaU koUegiet - i deärendegmpper där kollegiet själv kan styra verksamhetens omfattning - inrikteinsatsema pä ärenden som har särskUd betydelse från allmän synpunkt eUer är avprincipieU betydelse. Ärenden där koUegiet inte själv kan styra tUlströmningenskaU handläggas snabbt cxh omloppstiden tiU den del den är beroende avkoUegiets åtgärder bör normalt inte överstiga tte månader. Resurser:Ramanslag 1993/94 KammarkoUegiet har isin fördjupade anslagsframstäUning redovisat ett genomgripandeförändringsarbete inom verksamhetsområdet myndighetsutövning txh visar, enligtmin mening, att verksaniheten numera bedrivs med en sådan inriktning att deverksamhetsmål som funnits uppsatte har nåtts. KammarkoUegiet har redovisatkosmader för oUka delområden cxh föreslagit skilda åtgärder säsom förenkladeadmmistrativa mtiner, teknisk UtveckUng och utveckUng av ekonomiadministrativasystem som bör lecfe till en ökad produktivitet. Jag bedömer att de redovisadeåtgärdema kommer att leda tiU ett bättre resursumyttjande. Motbakgmnd av den fördjupade prövningen som jag har gjort av verksamheten drarjag följande slutsatser. Deövergripande målen för Kammarkollegiets verksamhet med myndighetsuppgifterskall vara konsekvent rättstiUämpning, snabb och konekt handläggning samt enlämplig awägning av resursinsatser. Det är viktigt att KammarkoUegiet fuUföljersitt reform- och utvecklingsarbete som koUegiet redovisat i den fördjupadeanslagsframstälhiingen. KammarkoUegietsroU på det vattenrättsliga området förändras fr.o.m. den 1 januari 1994.MöjUgheten att ompröva viUkoren för äldre vatten- företegtiU förmån för aUmänna intressen vidgas avsevärt. Ansökan om Prop. 1992/93:100omprövning skall göras av KammarkoUegiet som också har att föra talan. 14Enligt min bedömning är det angeläget att Kammarkollegiet i förste hand ägnaruppmärksamhet åt vattenföreteg som har särskUd betydelse från allmän synpunkteUer är av principiellt intresse. KoUegiet bör vidare disponera sina resursersä att korte handläggningstider uppnås inom de verksamhetsgrenar där kollegietinte själv kan påverka volymema. TiU den del kollegiet kan påverka omloppstidenbör denna normalt inte överstiga . I de faU koUegiet i sin prövrungär beroende av andra myndigheter, institutioner eller enskilda rättssubjektskaU koUegiet genom en aktiv ärendehandläggning och bevakning minimerahandläggningstidema. Planeringsramen för perioden /94 - 1995/96 harmot denna bakgmnd beräknats till 19,1 mUjoner kronor per budgetår. Underanslaget har jag även beräknat kosmader för ochResegarantinämnden (). Vidare har jag beräknat för utt-edningari indelningsärenden. Chefen för har tidigare i dagredovisat ett förslag om generell räntebeläggning av stetiiga medelsflöden samtpresenterat den modeU som bör tUlämpas. Kammarkollegiet kommer /94 att tillämpa denna mcxlell. KammarkoUegiet kommer därför atttilldelas ett räntekonto med kredit i RUcsgäldskontoret (RGK) cxh medlen underanslaget Kammarkollegiet: Myndighetsuppgifter förs tiU detfe konto. Anslaget för KammarkoUegiets myndighetsuppgifterhar budgeterats utan hänsyn till de tekniska justeringar som måste göras tillföljd av ändringen av nivån på lönekostnadspålägget, den ändradefinansiereringsformen för Stetshälsan, övergången till lån i RGK samt de nyaprincipema för budgeteringen av anslagen. Riktiinjema för dessa förändringarhar tidigare denna dag redovisats av chefen för (bilaga 1,Stetsbudgeten och särskilda frågor, avsnitt 2.2). Det belopp som kommer attStäUas tiU Kammarkollegiets disposition kommer slutiigt faststäUas enligt deredovisade riktiinjema och kan därför avvika från det budgeterade beloppet. JaghemstäUer att regeringen föreslår att 1.godkänna att den övergripandemålsättningen för verksamheten inom KammarkoUegiet: Myndighetsuppgifter skaUvara i enUghet med vad jag har förorcfet i avsnittet Slutsatser, 2.tiU Kammarkollegiet:Myndighetsuppgifter för /94 anvisa ett ramansfeg på 19 100 000kr. 6 1992/93. Kammarkollegiet: Uppdragsverksamhet Nytt anslag (försfeg) 1 000 Underanslaget redovisas kostnader för medels- och fondförvaltning, administrativservice tiU andra myndigheter, bevakning av AUmänna arvsfondens rätt m.m.Kostnadema för verksamheten betalas med avgifter enligt principen om fuUkosmadsfeckning. Kammarkollegiet,som har kvaUficerad juridisk kompetens, har föreslagit att myndighetensstödverksamhet inom det administrativa området skall utökas till att avse ävendet juridiska området. Vidare har kollegiet föreslagit att vissaserviceuppgifter, som Kammarkollegiet har utfört åt andra myndigheter,avgiftsbeläggs. Det gäUer t.ex. bevakning cxh inkasso av andra myndighetersfordringar samt uttedningar pä begäran av stetUg eller kyrklig myndighet omfastighetsrättsliga förhållanden. Prop.1992/93:100 BU. Kapitalförvaltningenskall bedrivas med inrikming på att tillgodose kundens krav på god avkasmingcxh värdebeständighet samt god redovisning cxh information. Serviceverksamheten skaU bedrivas så att den gerfrämst små cxh medelstora myndigheter tillgång till god kompetens iadministrativa cxh juridiska frågor. Aweckling av dödsbon, som har tUlfaUit Allmännaarvsfonden, skall ske i syfte att tillföra fonden så stort kapital som möjligt. Underde har inom verksamhetsområdet kapitalförvaltning bedrivits ettgenomgripande förnyelsearbete. Placerings- och redovisningsfunktionerna harförstärkts cxh blivit mer professionella. ADB-system som avsevärt förbättrarmöjlighetema tiill uppföljning och analys har införts. Kosmadema förförstärkningen av förvalttungen cxh den utökade servicen till kundema harhålUts inom principen oförändrad taxenivå. Vid en marknadsjämförelse framstårförvaltningens prissätttiing som mycket attraktiv. Kammarkollegiethar tUlbaka en väl utbyggd funktion som bistår små cxhmedelstora myndigheter med adnunistrativt stöd. Dessa myndigheter saknar ofteresurser för att bygga upp egna specialistftink-tioner mom det administrativaområdet cxh kan också ha svårt att effektivt nyttja det utbud som finns på denprivate marknaden. Efterfrågan på denna typ av service bedöms som fortsattgcxl. Chefenför har (bUaga 8) anmält principema förstöd tiU myndigheter. Som jag tidigare nämnt har koUegiet en väl fungerandeadministrativ stödverksamhet tiU små och medelstora myndigheter som inte harspecialistkompetens inom den egna organisationen. Denna myndighetsgmpp har ivissa faU även behov av juridiskt stöd. Kammarkollegiet kan erbjuda stödrörande bl.a. fordringsbevakning, aUmän konttaktsrätt och förvaltaingsrätt.EnUgt min bedömning har Kammarkollegiets administrativa stöd tiU små ochmedelstora myndigheter en lämplig inrikming cxh bör kompletteras med stöd pådet juridiska området. En utbyggd stödverksamhet mom det rättsliga området börges en sådan profil att avgränsningsproblem gentemot andra myndighetersverksamhet mte uppkommer. Chefen för har denna dag(bUaga 5) anmält att Försvarets civilförvalttiing (FCF) skall läggas ned den 30juni 1994 och att delar av FCF:s juridiska enhet senast nämnda dag skaUinordnas i Kammarkollegiet. Det gäller främst den skaderegleringsverksamhetsom bedrivs enligt förordnmgen (FFS 1991:10) om skadereglering inomförsvarsmakten m.m. cxh trafikskadelagen (1975:1410). Chefen förFinansdepartementet har (bilaga I, Sfetsbudgeten cxh särskilcfefrågor, avsnitt 2.6) redovisat sina förslag rörande risk- och skadehanteringeni stetiig verksamhet cxh därvid föresfegit att varje myndighet själv skaU fåvälja system för sin riskfinansiering. Varje myndighet skall dessutom varaskyldig att genomföra riskanalyser. Ansvaret för stöd i myndighetemas arbetemed risk-och skadehantering föreslås läggas på Kammarkollegiet. Det bör därvidankomma på Kammarkollegiet att utarbete allmänna råd för myndighetema i dettearbete. KoUegiets stödjande arbete bör påbörjas under /94.Vidare föreslås att alla anställda och uppdragsfegare hos sfeten skaU få ettförsäkringsskydd eller motsvarande skydd vid tjänsteresor. Chefema förFörsvars- och Finansdepartementen har samrått med mig beträffande denföreslagna organisatoriska lösningen. Jag anser att den försäkringsliknandeverksamheten har åtskiUiga beröringspunkter med den ekononusk/juridiskavericsamhet som Kammarkollegiet bedriver. 1991/92:100 bil.l anges atten effektivisering av stetUga myndigheters fordringsbevakning bör genomföras.AvsUcten är att myndighetema skaU ges ett ökat ansvar att själva bevaka ochdriva in fordringar. Regeringen förbereder en förordning rörandefordringsbevakning som bl.a. kommer att reglera myndighetemas möjUghet attanUto KammarkoUegiet för stöd i detto avseende. I den juridiska verksanihetenvid FCF ingår bl.a. bevakning cxh indrivning av fordringar för vissaförsvarsmyndigheter. Chefen för har tidigare i dagförslagit att myndigheten mte i egen regi behöver bedrivaverksamhet med bevakning cxh indrivning av sina fordringar. Tjänsten bör istäUet på gmndval av ett långsiktigt avtal kunna köpas av KammarkoUegiet. EnUgtmin bedömning kan Kammarkollegiet erbjuda en gcxl mUjö för den verksamhet somFCF bedriver på skadereglerings- cxh fordringsbevakningsom-rådet. Jag instämmeri chefemas för Försvars- och Finansdepartementen förslag att FCF:s verksamhet ide delar jag berört skall inordnas iKammarkollegiet. Verksamheten bör även i fortsätmingen Prop. 1992/93:100vara lokaliserad i . Beträffande vissa organisatoriska frågor åter- Bil. 14 kommer jag till regeringen. Kammarkollegiet har föreslagit att vissa tjänstersom myndigheten utför åt andra myndigheter txh som är av servicekaraktär färavgiftsbeläggas. Det gäller till exempel bevakning av andra myndighetersfordringar cxh fastighetsrättsliga utredningar. Antalet ärenden rörandefastighetsrättsUga utredningar förväntas under /93 bli relativtstort som en följd av bl.a. bolagiseringen av . Efterfrågadinformation om fastighetsrättsliga förhållanden kan i många faU hämtas urmaterial som finns på Kammarkollegiet men räcker inte dette måste informationennumera hämtas ur arkiv som förvaras i . Tjänsten har varit enmyndighetsuppgift på Kammarkollegiet cxh den har därmed utförts utan kosmad förden som begärt utredningen. I cxh med att de äldre delama av Kammarkollegietsarkiv numera flyttets över tiU är det inte lika naturligt attuppgiften är en myndighetsuppgift för kollegiet. KammarkoUegiets kostaader fördessa arldvutredningar kan komma att bli oskäligt stora och leda tiU att annanangelägen verksamhet vid myndigheten måste prioriteras ned. Jag anser därföratt uppgiften att utföra fastighetsrättsUga arkivutredningar böravgiftsbeläggas. Gmndema för förslaget att te ut avgifter är i övrigt att densom beslutar om en åtgärd också skaU svara för kostnadema för den. Jag föreslåratt Kammarkollegiet bemyndigas att beslute om avgiftens storlek och attKammarkollegiet fär disponera inkomstema från verksamheten. Regeringen börinhämte bemyndigande att avgiftsbelägga servicetjänster som Kammarkollegietutför åt andra och meddela föreskrifter om dette i enlighet med vad jag nuanfört. JaghemstäUer att regeringen föreslår att 1, bemyndiga regeringen att beslute föreskrifter omavgifter för servicetjänster i enUghet med vad jag förorcfet i det föregående samt medge att regeringen överlåter åt förvaltningsmyndighet att meddefe bestämmelser om sådana avgifter, 2, gocUcänna att den övergripande målsättningen förverksam heten inom KammarkoUegiet: Uppdragsverksamhet skaU vara i enUghet med vad jag förordat i avsnittet Slutsatser, 3, tiU Kamnmrkollegiet: Uppdragsverksamhet /94 anvisa ett anslag på . , tiU ekumenisk verksamhet och tiU resteurering av äldredomkyrkor m.m. anvisas /93 under ansfegen C I. m.m. och C 2. Bidrag tUI åtempp-byggnaden av kyrka.Sisöiänmda ansfeg är ett engångsansfeg för /93. Prop.1992/93:100 BU. 1991/92 UtgUit 71 122 000' Reservation 1992/93 Ansfeg 92 007 OOO" 1993/94 Försfeg 70 000 000 'Anslagen G 1. Bidrag till ttossamfund, G 2. Bidrag till ekumenisk verksainhetoch G 3. Bidrag till restaurering av äldre dorakyrkor m.m. Varav20 engångsanvisning for att stimulera sysselsättningen. Beräknadändring 1993/94 52 260 000 34 486 000 -22 006 000 ' I 000 -22 007 000 ' Varav 20 000 000 krbortfall av engångsanvisning. Från ansfeget betafesstetsbidrag tiU andra trossamfund än för reUgiös verksainhet(verksamhetsbidrag), lokaler för sädan verksamhet (lokalbidrag) och teologiskaseminarier m.m. (utbUdningsbidrag). Föreskrifter om dessa stetsbidrag finns iförordnmgen (1989:271, ändrad 1989:688 och 786) om stetsbidrag tiU andrab-ossam-ftmd än . I förordningen anges vilka trossamfund som harbedömts vara berättigade tiU stetsbidrag enUgt de gmnder som harbeslutet (prop. 1988/89:100 bU. 15, bet. 1988/89:KrU10, rskr. 1988/89:111) ochtiU vUka utbUdnuigar bidrag får bevUjas. UrspmngUgen betafedes stetsbidragendast tiU församlingar som var anslutaa tiU frikyrkoråd. Bidrag betalas numera också tiU Estniska evangeUsk-lutherska kyrkan, de islamiska . 1992/93: IOOförsamlingama i , de judiska församlingarna i , de orto- Bil.14 doxa och österländska kyrkoma, i cxh Ungerskaprotestantiska kyrkan. Frågor om bidrag till de i förordningen angivnasamfimden prövas av tiU trossamfiind. Nämndenbestår av företrädare för alfe dessa samfund. Ledamöterna i samarbetsnämndenutses av regeringen efter förslag från samfimden. tiU trossamfimdyrkar att ansfeget räknas upp enUgt följande. Verksamhetsbidrag -I- 11 540 000 Lokalbidrag + 11 514 000 UtbUdnmgsbidrag + 920 000 framhåUer att tiUkomsten av nyabidragsberättigade samfimd och ökat antal betjänade personer samt kostnademaför att genomföra fuU paritet meUan samfimden kräver en reeU uppräkning avverksamhetsbidraget. erinrar också om att riksdagenskultumtskott (bet. I991/92:KrU13) uttafet att den ansfegsuppräk-ning sompåbörjades /92 bör fortsatte under kommande budgetår. Riksdagenhar som sin mening givit regeringen tiU känna vad utskottet anfört (rskr.1991/92:148). I fråga om lokalbidraget redovisar samarbetsnämndenatt den för /93 har att behandla 150 ansökningar motsvarande ensammanlagd byggkostaad på 513 mUjoner kronor. Nämnden räknar vidare med ettpreliminärt bidragsbehov om 10,2 mUjoner kronor för inventarier. Dessutom finnsett medelsbehov på ca 8 mUjoner kronor för tidigare preliminärt beslutedebidrag. För /94 räknar samarbetsnämnden med en byggnadsvolymmotsvarande genomsnittet och ett medelsbehov på 46nuljoner kronor. Den begärcfe uppräkningen av utbUdningsbidragetmotiveras bl.a. med att anliäUit att äter bUstetsbidragsberättigad. Ur ansfegsposten TiU regeringens dispositionbetafes stetsbidrag tiU de norska och danska församlingarna i , tiUekumenisk verksamhet och tiU resteurering av äldre domkyrkor m.m. Innevarandebudgetår har stetsbidrag anvisats tiU arbeten på Sbångnäs domkyrka och Vadstenaklosterkyrka. För /94 har domkapitiet i Sttängnäs an-håUit omstetsbidrag med 5 680 (KK) kr för resteureringsarbeten på domkyrka.Vidare har kyrkUga samfäUighet anhåUit om stetsbidrag till arbeten för på . Pågmnd av det ansträngda stetsfinansieUa feget fiimer jag det inte möjUgt att ibudgetförsfeget för näsfe budgetär tiUgcxiose rikscfegens önskemål om enfortsatt uppräkning av bidragen tiU trossamfund. De besparingskrav som ställtspå CivUdepartementet har gjort det nödvän- digtatt begränsa kostnaderna även i fråga om stödet tiU trossamfund. Beträffandeverksamhetsbidraget föreslår jag ett oförändrat ansfeg. viUdärvid erinra om att trossamfundens kosttiader minskar genom den Bidrag tiU de frfe trossamfunden betalas fömtomur förevarande ansfeg bl.a. ur Allmänna arvsfonden samt ur de StetUgaansfegen tiU bam- cxh ungdomsverksamhet, foUaörelser cxh foUcbUdning.I samband med utredningsarbetet rörande framticfeställning kommer möjUghetema att stödja trossamfunden även på andra sätt än genomdirekte ekonomiska bidrag att prövas. I mnevarande års ansfeg till lokalbidrag mgår ettengångsansfeg pä 20 nuljoner kronor som anvisats av arbetsmarknadspoUtiskaskäl. ansfeg har gjort det möjUgt att tidigarefegga 46 byggnadsprojektmed en beräknad sammanfegd produktionskosbiad på ca 176 mUjoner kronor och ensysselsättningseffekt motsvarande ca 150 årsarbeten. Tidigarefeg-gandet avdessa projekt gör att medelsbehovet för lokalbidrag minskar näste budgetär. Med hänvisning tiU sammanställningen föreslår jagatt anslaget förs upp med . Inom ramen för lokalbidraget bör minst 3 mUjonerkronor reserveras för handUcappanpassning. Från utbUdningsbidraget bör enUgt regeringensbestämmande medel kunna få anvisas också för enstaka utbUdnings- ochfortbUdningsinsatser för funktionärer inom invandrarsamftmd som saknar egnautbUdningsinstitutioner i . JaghemstäUer att regeringen föreslår att tiU Stöd till trossamfund m.m. för budgetåret1993/94 anvisa ett reservationsansfeg på . D. Konsumentfrågor Prop. 14 D 1. 1991/92 Utgift 75 166 000 1992/93 Ansfeg 73 319 000 1993/94 Förslag 75 100 000 Konsumentverketär central förvalöiingsmyndighet för konsumentfrågor med uppgift att stödjahushåUen i deras strävan att effektivt utayttja sina resurser samt att stärkakonsumentemas ställning pä marknaden. I anslutning tiU dette ftiUgörs deuppgifter som ankommer på () enUgt fegen (1971:112) omavtalsviUkor i konsumentförhåUanden, marknadsföringsfegen (1975:1418) cxhprodiJctsäker-hetsfegen (1988:1604).