prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Inom de ramar dessa resursöverföringar ger kanRiksarkivet planera för och långsiktigt bygga ut depåverksamheten alltefter debehov som föreligger. Det är angeläget att denna planering sker pä ettstrategiskt särt, detta särskilt med hänsyn till den av organisationskommitténgjorda bedömningen att nybildade arkiv i form av pappershandlingar successivtkommer att minska i omfattning till följd av den ökade användningen avteknUcberoende medier (/VDB, mUcrofUm m.m.). innebär detla att behovetav nya traditioneUa arkivdepåer minskar medan del i stället uppstår behov avsärskilda s.k. klimatarkiv som dessa medier erfordrar. Jag vUl erinra om att och landsarkivenshuvuddepåer - med ett undantag - nu förs över till den nya fastighetskonceraen,för att där förvaltas efter mera marknadsmässiga principer (prop. 1991/92:44,bet. 199I/92:FiU8, rskr. 1991/92:107 och prop. 1992/93:37, bet I992/93:FiU8,rskr. 1992/93:123). I uppgifter koraraer därvid att ingå ativerkaför att den långsiktiga arkivförvaringen genoraförs på mest kosmadseffektivasätt De behov av ökade arkivdepäutryramen ra.m., sora jag bedömer föreliggaför och landsarkiven, ställer med de nya riktiinjeraa för statiigfastighetsförvalming nya krav pä planeringsverksamhet på detta område. Enutgångspunkt bör därvid vara att genom ett aktivt agerande pä hyresmarknadensöka uppnå kostnadseffektiva lösningar vid utökningen av arkivensdepåkapacitet Prop.1992/93:100 Bil. Minbedömning: Förhandlingar bör inledas med för att kunna geStockholms stadsarkiv uppgiften att vara landsarkiv i . FörhandUngar bör också upptas med kommun omatt stadsarkiv skall upphöra att ha landsarkivfunktion i komraun.Det statiiga arkivmaterialet som förvaras i Malraö stadsarkiv bör vara kvar därinom ramen för den mera begränsade funktionen för stadsarkivet att vara lokaldepå inom Lunds landsarkivdistrikt. Lunds landsarkiv blir därmed statiigarkivmyndighet för hela . Frågan om ytterligare förändringar avlandsarkivorganisationen, i samverkan med lokala och regionala intressenter,bör prövas ytterligare. Kommitténsbedömning: Överenstämmer med min. Remissinstansema:Delar tiU övervägande del komraittens uppfatming. Skälenför min bedömning: Den nuvarande indelningen av landet i landsarkivdistrikt ärhistoriskt framvuxen och uppvisar en splittrad bUd med mycket stora skillnaderi underlaget för verksamheten. landsarkiv-distrikt omfattar således idet närmaste sex län. För och kommuner gäller att resp.stadsarkiv har landsarkivfunktion inom den egna kommunen. I övrigt bestårlandsarkivorganisationen av fyra landsarkiv raed distrikt omfattande fyra länsamt av två landsarkiv som omfattar ett län. I det föregående har jag redovisat vissastälhiingstaganden tiU planeringsansvar för den fortsattautbyggnaden av arkivdepåer m.m. i förhållande till de behov som föreligger.Med detta följer också ett ansvar för de behov av organisatoriska förändringaren sådan utbyggnad kan föranleda. /Idvmyndighetemas förmåga att möta de kravsom ställs på depåkapacitet tUlsynsverksamhet och service anpassas i enlighetmed de behov sora föreligger. Vidsidan av detta utökade, mera långsiktiga, planeringsansvar som harbedömer jag det redan nu vara lämpligt att föreslå vissa smärte justeringar avlandsarkivorganisationen. Den prövning jag därvid gör kännetecknas av en merabegränsad arabition i syfte att anpassa nätverket av landsarkiv i enlighet medredan konstaterade behov av strukturförändringar. Uppsalalandsarkivdistrikl är enbgt min uppfattning alltför stort för att det""- ' skall kunna vara helt rationellt. Flertalet remissinstanserdelar denna uppfattning. bör därför brytas ut stadsarkiv,som har landsarkivfunktion för statiiga myndigheter i Stockholras kommun,bör fä tiU uppgift att fimgera som statiig arkivmyndighet för hela länet. Detär ocksä en uppfattning som delas av . , som redani dag erhåller ett ärligt statsbidrag för att arkivet fullgör en uppgift inomdet statiiga arkivväsendet, bör givetvis kompenseras ytterUgare om dennauppgifi nu utvidgas på det sätt som jag förordar. De arkivhandlingar som förvaras i Uppsalalandsarkiv och sora här-stamraar från myndigheter i bör, i denraån de enkelt kan identifieras och urskiljas, överföras till Stockholrasstadsarkiv. Detta blir en icke obetydlig förbättring för lokalhistorisktorienterade forskare och andra i vilka härigenora får tillgångtill källmaterial direkt i . En samlad lösning för ärmotiverad inte endast pä gmnd av den särställning länet intar i kraft av sinbefolkningsstorlek. Statiiga arkivmyndigheter bör enligt min uppfattning haminst hela län som upptagningsområde. Detta gäller särskilt i ett läge som nudä regionala myndigheter i stor utsttäckning förvandlas och till sig knytertidigare självständiga lokala enheter. Jag tänker här främst pä denorganisatoriska utveckling som skett hos skatte- och kronofogdemyndigheter.Konsekvensema för arkiven av en sådan utveckling talar för attarkivmyndighetsfunktionen i såväl Stockhohns län som i bör omfattaresp. Den avlasming som landsarkiv på sUct får, när Stockholmsstadsarkiv kan bereda utrymme för de arkiv som skall överföras, möjliggör förlandsarkivet att i sina depåer ta emot ytterUgare arkiv. Malmöstadsarkiv är en väl integrerad del i landsarkivorganisationen. Den StaUigaarkivverksamheten i Malraö kommun är dock av en så pass begränsad omfatming attdet finns anledning överväga om den verkligen motiverar en egenlandsarkivfunkiion. Min bedömning blir därvid art kommun bör inlemmas iLunds landsarkivdistrikt I denna bedömning ingår - i samklang med vad bl.a.Riksarkivet anför - som en utgängspurdct att de siatiiga arkivhandlingamarörande Malraö koraraun ej bör flyttas från . Stadsarkiv bör därförkvarstå med en depåfunktion inom Lunds landsarkiv-disttikt Jag bedömer även attdet kan finnas möjligheter till samverkan i ett samarbete mellan Lundslandsarkiv och stadsarkivet. Man borde därvid kunna umyttja den erfarenhet ochkompetens som stadsarkiv besitter i förhällande till de statiigamyndighetema i kommunen. kommun bör ges ekonomisk kompensation för dessaåtaganden. Det bör ankomma på att förhandla medberörda parter om de avtal som behövs för att genoraföra de åtgärder jagföreslagit beträffande Organisationskommitténföreslår även att andra förändringar av landsarkiv- ''- '■■ organisationen skall genomföras med viss förtur.För det första föreslås att den landstingskommunala institutionenVärmlandsarkiv i ges landsarkivs uppgift för . För detandra menar kommitten att starka skäl talar för att och länbör brytas ut ur landsarkivdistrikt samt ur Lundslandsarkivdistrikt. Härigenom skapas utiymme för att etablera ett landsarkiv isydöstta . Ett landsarkiv för dessa län skulle få en lämpUg storlek ochmedföra en avlasming för landsarkiven i och . Vid en sådanutbyggnad bör man, enligt kommittén, kunna väga in de fördelar som kan finnas ien samverkan utöver de mera ttaditioneUa gränsema för huvudmannaskap ioffentiig arkivverksamhet. Jag avser att återkomma till regeringen i fråga omden fortsatta utvecklingen av landsarkivorganisationen när harredovisat det underlag som erfordras för ett ställningstagande.Organisationskommittén gör i fråga om prioriteringar, vid en utbyggnad avlandsarkivorganisattonen, den bedöraningen att frägan om en utbyggnad avVadstena landsarkiv inte kan avgöras förtän ställning tagits tiU humvida enetablering av ett landsarkiv för sydöstta skall ske. Jag delar denbedömningen. föreslår dessutom en allmänutbyggnad av arkiv-depåema inom nuvarande landsarkivdisuikt samt anskaffning aven ny störte depå för - eventuellt samordnad med en depå förStockholms stadsarkiv. Detta utbyggnadsbehov bedömer jag ligga inom ramen förden långsiktiga planeringen för depåförsörjningen som ansvarar för. har i en skrivelse den 20 oktober1992 till regeringen föreslagit en om- och tUlbyggnad av landsarkivet iHämösand. Det ankommer på alt pröva humvida derma om- och utbyggnadligger i linje med och kan finansieras genom de leveranser som planeras förlandsarkivets i Hämösand vidkommande. Den Stegvisa utveckling av organisationen sora härredovisats passar väl in i den raodell av resursöverföringar vid leverans avarkiv som jag tidigare presenterat. uppgift som sektorsansvarigmyndighet bör härvid vara att samlat överbUcka och analysera effektema av deförändringar som över tiden kan komma att antyda nya behov inomlandsarkivorganisationen. Det ligger i arkivmyndigheteraas roll att, sommottagare av arkiv, anpassa sin verksamhet och stmktur efter densamhällsutveckling man, om än raed vis eftersläpning, speglar. Det finns, merallmänt, anledning till stor flexibilitet vid bedömningen av hur en fortsattutbyggnad av arkivorganisationen bör ske. En avgörande faktor är här inte minstden utveckling informationsteknologin genomgår och vUka speciella behov somdärmed uppstår bettäffande långsUctigt bevarande av arkiv. Riksarkivetsförhandlingar med och kommuner rörande "'i- 1- deorganisatoriska lösningar som jag har förordat bör för vidkommandeske inom en given, maximerad, kosmadsram. Jag noterar därvid, att verket nu disponerar ettbelopp om för att ersätta stadsarkiv för dess nuvarandeuppgifter som statiig arkivmyndighet. Jag har beräknat, på grundval av under handinhämtad information om faktiska kosmader för förvaring och hantering av detakmeUa arkivmaterialet, att de resurser som dämtöver bör stå till verketsförfogande i relation till berörda parter under nästa budgetår inte fär överstiga5 miljoner Icronor, varav högst hälften får utgöra årligt driftsstöd och minsthälften utgöra ett engångsbelopp för ttansporter, inredning m.m. Den totalaresurs som således nästa budgetår bör ställas till disposition,för att verket skall kunna agera i enlighet med de riktiinjer som jag här harförordat, bör uppgå tiU sammanlagt högst , inkl. det nuvarandestatsbidraget till stadsarkiv, varav minst 2,5 mUjoner kronor skallutgöra ett engångsbelopp. Det bör i övrigt ankomraa på att, inorade ramar som och landsarkiven totalt sett disponerar för att lösasina uppgifter, göra de överväganden sora organisationsförändringen kanföranleda. Jag räknar med att återkomma till regeringen medett förslag tUl uppdrag till att föra de förhandlingar som behövsoch i övrigt vidta de åtgärder som erfordras. Jag utgår ifrån att isamband med budgetförslaget för /95 skall informeras om deåtgärder som har vidtagits med anledning av vad jag här har redovisat Jag utgår givetvis ifrån att landsarkiv,som kommer att flytta in i nya lokaler, som en följd avomstruktureringen i ökad omfattning skall kunna ta eraot arkivleveranser fränsitt rainskade upptagningsområde och därigenom reducera det uppdämdaleveransbehov som i särskih hög grad föreligger i landsarkivdistrikt. Vid min senare anmälan av anslaget till Riksarkivetoch landsarkiven återkommer jag till anslagsbehoven för de kosmadsberäkningarsom jag här redovisat Jaghemställer att regeringen bereder tillfäUe att ta del av vad jag anfört om arkivtillväxt ochleveransbehov, arkivmikrofilmning, resursöverföring vid leverans av arkiv samtutbyggnad av arkivdepåer. B 24.Riksarkivet och landsarkiven Prop. 1991/92 Utgift 122 237 0861 Bil. 1992/93 /*mslag 126 500 000 1993/94 Förslag 183 842 000 lAnvisatunder åttonde huvudtiteln, anslaget G 23 Målen för den statiiga arkivverksamheten finns angivnai arkivlagen (SFS 1990:782, prop. 1989/90:72, bet. I989/90:KrU29, rskr.1989/90:307) och kan sammanfattas så att myndighelemas arkiv uvgör en del avdel nationella kulmrarvet och att dessa arkiv skaU hanteras så att detUlgodoser: - rätten att ta del avaUmänna handlingar, - behovet av mformationför rättsskipningen och förvalmingen, - forskningens behov. och landsarkiven är statiigaarkivmyndigheter med det särskUda ansvar för den statiiga arkivverksamhetenoch för arkivvården i landet som framgåi av arkivlagen, arkivförordningen(1991:446) samt av förordningen (1991:731) med instmktion för ochlandsarkiven. I de statiiga arkivmyndighetemas uppgifter ingår att varaarkivdepåer, att främja forskning och att på begäran ge kommunala myndigheteroch enskilda råd i arkivfrågor. De sju landsarkiven i , , ,, , och är regionala arkivmyndigheter. InomStockholm fullgörs landsarkivfunktionen av stadsarkiv och i avMalmö stadsarkiv. Riksarkivethar i sin fördjupade anslagsframställning redovisat sin verksamhet undersakområdena All arbeta för en god arkivhantering. Bevara och värda.Tillhandahällande av arkiv samt Levandegörande av arkiv. För de olika sakområdenaredovisas följande. redovisar på sakområdet Alt arbeta fören god arkivhantering de förändringar som inträtt genom införandet avarkivlagen (1990:782). Myndighetema ges i och med lagen ett tydligare egetansvar för sina arkiv viUcet ökar insikten om värdet av en rationeUarkivhantering. Arkivmyndighetema får därmed en mera övergripande roll medtonvikt pä service och utvecklingsarbete. I sin fördjupadeanslagsfraraställning uppmärksammar inom detta sakområde även dearkiveffekter privatiseringen av tidigare offentUg verksamhet medför. På sakområdet Bevara och vårda redovisas balanservad gäller ordnande av arkiv som man i mycket Uten utsträckning förnärvarande kan ta emot yrteriigare arkiv på gmnd av bristen på depäuttymme. Sakområdena TUlhandahållande och Levandegörande avarkiv känneteck nas av en fortsatt hög efterfrågan pä arkivens tjänster. Svensk arkivinforma tion i (SVAR), som är en byrå i , har härvid genom att i ,2 tillhandahåUa arkivmateriali mikrokortform nästan fördubblat tUlhandahållan- Prop. 1992/93: IOO det avfrekvent efterfrågad arkivinformation. Denna verksamhet bidrar där- gjj 12med på ett avgörande sätt till att förslitningen av kyrkoarkivens originalhandlingarrainskar. bedriver verksarahet i frägor omutvecklande av standarder och annan teknisk utveckling vad gällerarkivlagringsmetoder. I dessa frågor, men även i frågor om /VDB-hantering avarkiv med hänsyn tagen tUl integritetsaspekter, bedrivs ett orafattande arbetebl.a. med hänsyn till pågående europeiskt integrationsarbete. redovisar i en särsidld undersökningutvecklingen av basresurser hos de statiiga arkivmyndigheteraa. Riksarkivetanför art, vid en internationell jämförelse, framför allt landsarkivensbasresurser är underdimen-sionerade. påtalar i sin fördjupadeanslagsframställning de svärigheter som den stora andelen lönebidragsanställdpersonal vid arkiven medför när systemet med flexibla lönebidrag införts.Riksarkivet konstaterar att samtiiga sakområden utsätts för problera som ettresultat av denna förändring. avser att under /93lägga om sin intema redovisningsmetodik för att bl.a. kunna formulera ertantal resultatkrav. Riksarkivetföreslär i sin fördjupade anslagsframställning för budgetåren 1993/94-1995/96följande. 1.Myndigheten undantas frånbesparingar . Ett uttag av besparingskravet kommer enligtRiksarkivet att innebära en kraftig perso-nalramsknmg viUcet drabbar samtiigaverksamhetsgrenar. 2.Riksarkivets anslag slås sammantill ett ramanslag och ett särskilt bidragsanslag införs. 3.Riksarkivet tillförs raedel somkompensation för ökade kostnader i samband med lönebidragsanställningar. 4.Riksarkivet tiUförs resurserlUl följd av leveranser av arkiv tUl Riks- och landsarkiv samt för utökadedriftskostnader i samband med landsarkivs nybyggnad. 5.RUcsarkivet ges utökade anslagför att medge en utökad verksamhet avseende -ordnande av arkiv ochskyddsfilmning av arkiv, -arbete inom modem arkivbildningoch uppsökande verksamhet, -utökat stöd till enskildaarkiv, -anpassning av tiU EG-förhållanden, -inrättande av en funktion förnäringslivsarkiv samt bidrag till föreständar- \ löner vidföretagsarkiv. 6.Riksarkivet och landarkiventiUförs medel för tjänster som arkivlektorer vid landsarkiven samt för enekonomiadrainistrativ tjänst till vardera och SVAR. 7.Medel tiUförs myndigheten förforsknings- och utvecklingsverksamhet. Riksarkivetföreslår vidare att besliit fattas om utforraningen av landsarkiv- Pron 1992/93 -1 (X) organisationen samt ora anskaffande av ytterligarearkivlokaler för Riksar- gjj 12 kivet och flera av landsarkiven. Arkivverksamhetenkan delas upp i tvä övergripande arbetsområden, att bevara arkiven förframtiden och att göra dem tillgängliga. I bevarandet av arkiv ingår att gearkiven goda förvaringsbetingelser men även att verka för att arkiv skapas påett sådanl sätt att de går att bevara föi: framtiden. Hit hör även att verkaför en rationell arkivgallring. I tillgängliggörandet ingär att skapa godasökmöjligheter i arkiven och att sprida kunskap om dem och levandegöra derasinnehåll genora tex. publicerings-, utställnings- och serainarie-verksarahet Avcenttal betydelse är här även att och landsarkiven i sinaforskarsalar ger forskare och allmänhet så goda möjligheter soih möjligt att tadel av arkivhandUngama. anför i sin fördjupadeanslagsframslällning att en viss obalans råder mellan vissa sakområden. Orsakentill detta anges vara för smä ekonomiska resurser. Någon egentlig omprövningav befintiig verksamhet som skulle kunna leda till att dessa obalanseråtgärdades redovisas dock inte. För att en rimlig avvägning mellan olikaresursbehov skall kunna ske krävs, utifrån en sammanhållen analys av mål ochmedel, en kontinuerlig prövning av verksamheten så att inte varje förändringalltid fömtsätter ytterUgare resurstiU-skott Det rambudgeteringssystem soraRiksarkivet och landsarkiven nu går in i fömtsätter en beredskap attomprioritera resurser för att nå bättte resultat. fördjupade anslagsframställning visari övrigt att verksamheten bedrivs på ett rationellt sätt i förhållande tillangivna raål. Resultattedovisningen pekar pä att bevarandemålen väl uppfyllsgenom bl.a. en omfattande tUlsynsverksamhet samt genom särskilda insatser påinformationsteknologiområdet. redovisning av de positivaeffekteraa av denna verksamhet och att dessa effekter förstärks genomarkivlagens införande Slämraer väl överens med min bedömning av simationen. redogör vidare för de effekterprivatiseringen av tidigare offentiig verksamhet har i arkivhänseende. Dennafråga utgör ett stort och viktigt arbetsområde för säväl statiiga sorakoraraunala arkivrayndigheter. Inora bedrivs för närvarandeett utredningsarbete av arkiv- och insynsfrägor i detla sammanhang. Endepartementspromemoria avses bU remissbehandlad . Vad gäller tillgängliggörandet av arkiv redovisasen fortsatt hög efterfrågan på arkivens tjänster. Den satsning som skett påkonvertering till mUcrokort av frärast raikrofilraade kyrkoarkiv har visat sigge goda resultat. Jag instämmer i värdering av vikten av attumyttja ny teknik för att ylterligare öka arkivinformationens tiUgängUghet Frågorkring utformning av landsarkivorganisationen, depåutbyggnad och prop.1992/93:100 finansiering av arkivdepåer ra.m. har jag behandlat tidigare isaraband med gjj 12 redovisningen av arkivdepåkommittens betänkande. Minbedömning är att nu har goda fömtsätmingar att bygga upp denkompetens som erfordras för att kunna planera för och genomföra den successivautbyggnad av depåkapaciteten som erfordras. De svårigheter Riksarkivetredovisat beträffande fömtsätmingama för att överta arkiv från myndigheter ochaffärsverk anserjag nu vara möjliga att komma uU rätta med. Detta dels genomatt myndighetema själva, enUgt arkivlagen, har givits ett tydligare ansvar föratt hålla sina arkiv i ordnat skick och dels genom införande av deleveransprinciper jag redovisat tidigare i min föredragning. Min bedömning ärdärför att nu har möjlighet att mer långsiktigt planera ochgenomföra mottagandet av arkiv med den flexibiUtet som erfordras utifrån bl.a.kosmadseffektivi-tetssynpunkt I bedömning bör även kulmrpoUtiskamotiv vägas in. Jag finner det angeläget att framhålla att arkivensom väsentiiga delar av vårt nationeUa kulturarv görs tiUgängUga för en störteallmänhet. Åtgärder på gmnd av de särskilda svårighetema förRiksarkivet och landsarkiven tiU följd av införandet av flexibla lönebidraghar jag behandlat tidigare i min framstäUning. Jag återkommer till denna frågaunder avsnittet Anslagsberäkningar. Frågor om forskning och utveckling inomarkivområdet behandlas i särskild ordning i den kommande propositionen om denframtida forskningspolitiken. Minbedömning av och landsarkivens vericsamhet leder mig fram tillföljande slutsatser. Den första svenska arkivlagen ttädde i kraft den Ijuli 1991 (SFS 1990:782). Statsmakteraa har som ett resultat av ett omfattandeuttedningsarbete därmed lagt fast de övergripande raålen förarkivverksamheten. Det finns ingen anledning att ompröva dessamål. uppgift som sektorsansvarig myndighet är nu att fullföljadessa raål och att fortsatt bedriva utvecklingsarbete inom området Som jag udigare redogjort för i samband medbehandlingen av arkivdepå-koraraittens betänkande är genoraförandet av dennödvändiga utbyggnaden av och landsarkivens depåkapacitet encentral uppgift. har här att inom ramen för sin leveransplaneringverka för en successiv uppbyggnad av denna utider iakttagande av störstamöjliga kosmadseffektivitet och beaktande av bl.a. de tillgänglighetsaspektersom de kulturpolitiska ambitionema uppstäUer. Medeltill och landsarkiven anvisas under förslagsanslagetRiksarkivet och landsarkiven och reservationsanslaget StatUga arkiv: Vissa kosmader församUngar och materiel m.m., anslagsposten 1. /93-100 Dämtöver gesmedel för forsknings- och utvecklingsinsatser under ett särskUt gjj j2anslag. De två försmämnda anslagen bör nu föras samman till ett gemensamtramanslag. Som jag tidigare i min inledning tiUkulturavsnittei har redovisat bör och landsarkiven i princip gesraöjlighet alt i oförändrad omfatming anställa arbetshandikappade personer. Jagberäknar därvid för och landsarkivens ersätming tilllänsarbetsnämnderna för flexibla lönebidrag. Regeringen uppdrog åtRiksskatteverket att i samråd med planera för samt låta ombesörja mikrofilraning och överfö ring till landsarkiven av de kyrkobokföringsarkiv sora bildats fram till tid punkten för överförande av folkbokföringsverksamheten tUl skattemyndighet Efter samråd med chefen för gör jag nu bedömingen att det är rimligt att övertar ansvaret för denna verksamhet. Detta torde även underiätta planeringsarbete för de behov av ytterUgare arkivdepäer m.m. som uppstår hos landsarkiven i samband med arkivlever ansema. Jag beräknar för detta ändamål . I kommande anslags framställnmgar och årsredovisningar bör redovisa planerad resp. genomförd verksamhet på detta område. Jag har tidigare i min föredragning under avsnittetUtbyggnad av arkivdepåer redogjort för mina slutsatser om behoven av enutbyggnad av lands-arkivorganisationen. Under förevarande anslag har jag därförberäknat att till disposition för nästa budgetår skall ställas ettbelopp ora , omfattande också det bidrag som enligt avtal skallutgå till stadsarkiv för dess nuvarande landsarkivfunktion, för att- på grundval av det uppdrag som jag räknar med att regeringen senare skall meddela- åstadkomma den förordade strukturförändringen av landsarkivorganisationen.Av beloppet skall minst 2,5 raUjoner kronor utgöra ett engångsbelopp för atttäcka uppkomna kosmader för ttansporter, inredning m.ra. i sarh-' band raed enuppgörelse. För utökade driftskostnader vid landsarkiv,i samband med inflyttningen i nya arkivlokaler i , beräknarjag 255 000kr. Vid min beräkning av anslaget har jag tagit hänsyntill pris- och löneutvecklingen. Dämtöver har kosmadema för verksamhetsanknumaombyggnadsåtgärder inräknats i anslaget Chefen för har tidigare i dagredovisat ett förslag om generell räntebeläggning av statUga medelsflöden samtpresenterat den modeU som bör tillämpas. och landsarkiven kommerfr.o.m. /94 att tiUärapa denna modell. ochlandsarkiven komraer därför att ulldelas ett räntekonto med kredit iRiksgäldskontoret och medlen under anslaget B 24. och landsarkivenförs tiU detta konto. Samtiiga myndigheter övergår tUl deredovisningskrav enligt bokföringsförordningen (1991:1026) som utgör enfömtsätming för lån i för finansiering av investeringar ianläggningstillgångar. Riksarkivetsoch landsarkivens behov av låneram under /94 uppgår till ,varav avser investeringar i ADB prop.