prop · GG0388 · 1992-12-31 00:00:00 — Värdet av en upphandlingskall beräknas med utgångspunkt i den Prop. 1992/93:88 uppskattode totolaersättningen till leverantören. 5 § Om ett tjänsteupphandlingskontrakt delas upp iflera mindre delar skall varje delvärde ingå i beräkningen av upphandlingensvärde. Upphandlande enhet behöver dock inte fe med delkontrakt tmder 80 000 ecuvid tillämpning av 4 §, under föratsättning att summan av delkontrakten inteöverstiger av upphandlingens totola värde. 6 § I förfrågningsunderlaget får den upphandlandeenheten begära att anbudsgivaren redovisar vilka delar avupphandlingskontraktet sora han avser att lägga ut på någon annan (tredje man). 7 § För upphandlingskontrakt som inte anger någottofelpris skall värdet beräknas till det fulla värdet av tjänsteraa underkontraktets löptid om denna är högst 48 raånader och till månadsvärdetmultiplicerat raed felet 48, ora löptiden är längre eller ora kontraktet löperpå obesfemd tid. Förupphandlingskontrakt som skall förayas inora skall värdet berälcnasraed hänsyn antingen till kostnaden för raotsvarande upphandlingskontrakt, somden upphandlande enheten avslutot under det föregående räkenskapsåret eller denföregående , eller till den uppskattode kostnaden efter tjänstemas påbörjande eller under upphandlingskontraktetslöptid om den är . Options-och förlängningsklausuler skall beaktas sora om de utayttjats. 8 § En upphandling av tjänster får inte delas upp isyfte att tröskelvärdet skall underskridas. 9 § Vid beräkning av värdet av ettupphandlingskontrakt skall hänsyn tos även till värdet av det material och denutrastning som tillhandahålls av den upphandlande enheten och är nödvändiga föratt tjänsteraa skall kunna utföras. 10 §Vid upphandling av försäkringstjänster skall värdet av upphand lingskontraktet beräknas raed utgångspunkt i premiens belopp. För banktjänster och andra fmansiella tjänster skall motsvarande beräkning göras raed utgångspunkt i summan av arvoden, provisioner, ränfe och andra forraer av ersättning. För arkitekttjänster och liknande tjänster skall beräkningen göras med utgångspunkt i arvcxlen och provisioner. Upphandlingav tjänster som avses i avdelning A i bilagan Annonsering 11 §En upphandlande enhet skall för varje budgetår genom förhands annonsering informera om upphandlingar av tjänster enligt avdelning A i bilagan över 750 000 ecu sora enheten planerat. I annonsen skall det beräknadevärdet av varje tjänstekategori anges. Om förhandsannonsering Prop.1992/93:88 gäller 1 kap. 8-10 §§. 12 § En upphandlande enhet skall annonsera sinupphandling om inte annat följer av 17 eller 19 §. 13 § En upphandlande enhet skall raom fråndet att begäran kommit in lärana upplysningar till varje anbudssökande elleranbudsgivare som så begär ora varför hans ansökan eller anbud förkasfets. Denvars anbud förkastots skall på begäran få veto vem som fick upphandlingen. Omenheten beslufet att inte avslufe en annonserad upphandling eller att göra omupphandlingen skall enheten på begäran lämna upplysningar till anbudsgivareeller anbudssökande om skälen för sitt beslut. Enheten skall underrätto Byrån förEuropeiska gemenskaperaas officiella publikationer om sitt beslut. 14 § Öppen eller selektiv upphandling skall användasom inte annat följer av 16 eller 17 §. 15 § Om en upphandlande enhet väljer att användaselektiv upphandling får den i annonsen ange hur många leverantörer den avseratt inbjucfe att lämna anbud. Anfelet leverantörer skall avvägas med hänsyntill arten av de tjänster som skall utföras raen raåste uppgå till minst fem. 16 § Förhandlad upphandling med föregående annonseringfår användas om 1. i särskilda fall arten av tjänsteraa eller därmedförknippade risker av särskilda skäl inte medger en förhandsvärdering, 2. de tjänster som skall upphandlas är av den artenatt förfrågnings-underlaget inte kan upprätfes med tillräcklig precision föratt medge att val kan göras av det bästo anbudet enligt regleraa för öppeteller selektivt förfarande. 17 §Förhandlad upphandling får användas utan föregående annonsering om 1. tjänsteraa av tekniska eller konstnärliga skäleller på grand av ensamrätt kan utföras av endast en viss leverantör, 2. det är nödvändigt att genomföra upphandlingen, mensynnerlig brådska orsakad av omständigheter som inte kunnat föratses och inteheller kan hänföras till den upphandlande enheten gör det omöjligt att hållatidsfristeraa vid öppen eller selektiv upphandling, 3. upphandlingen gäller tilläggstjänster från denursprangliga leverantören som inte omfettos av det först avsedcfe projektetmen sora på grand av oföratsedda omstiindigheter blivit nödvändiga för projektet,under föratsättning att tilläggstjänsteraa inte utan tekniska eller ekonomiskaolägenheter kan skiljas från det ursprangliga upphandlingskontraktet eller atttilläggstjänsteraa är nödvändiga för att därpå följande tjänster skall Prop.1992/93:88 kurma utföras, 4.upphandlingen gäller nya tjänster som består enbart av en upprepning avtjänster ingående i ett projekt som varit föreinål för öppen ellerselektiv upphandling och tjänsteraa tilldelas sararaa leverantör som tidigarefått upphandlingskontraktet, om dessa nya tjänster beställs efterdet att det ursprangliga kontraktet slöts och värdet av de nya tjänsteraaingått i tröskelvärdeberäkningen och annonserats i samband raed detursprungliga projektet. Bestämmelseraai försfe stycket 3 tillärapas endast ora värdet av tilläggstjänsterna inteöverstiger hälften av det ursprangliga upphandlingskontraktets värde. 18 §Ora en upphandlande enhet väljer förhandlad upphandling utan föregående annonsering skall antolet anbudsgivare i förhandlingen inte vara inindre än tre, föratsatt att det fmns ett tillräckligt antol lämpliga anbudsgivare. 19 §En upphandlande enhet får, under föratsättning att de i förfrågnings underlaget ursprangligen angivna kontraktsvillkoren inte väsentligt ändrats, övergå från öppen eller selektiv upphandling till förhandlad upphandling ora 1. anbudsom lämnats vid öppen eller selektiv upphandling inte motsvarar underlaget och inte kan nollsfellas enligt 1 kap. 21 §, 2. detvid öppen eller selektiv upphandling inte lämnats några anbud eller inte lämnats några lämpliga anbud och en rapport lämnas till EFTA:s övervakningsmyndighet på dess begäran. Omden förhandlade upphandlingen enligt försfe stycket 1 inte omfettor samtligakorrekt lämnade anbud från det föregående upphandlingsförfe-randet, skall denupphandlande enheten annonsera att den övergår till förhandlad upphandling. 20 §Vid öppen upphandling skall tiden för motfegande av anbud vara minst från den cfeg cfe annonsen ora upphandling avsändes. den upphandlande enheten förhandsannonserat enligt 11 § får förkorfes . Enupphandlande enhet skall lärana ut förfrågningsunderiaget till en leverantörinom från det att underlaget har begärts. Ytterligare informationskall lämnas senast sex cfegar före anbudstidens utgång, om så har begärts irimlig tid. 21 §Vid selektiv och förhandlad upphandling skall tiden för motfegande av ansökningar om att få lämna anbud vara minst 37 cfegar från den cfeg då annonsen om upphandling avsändes. Vidselektiv upphandling skall en upphandlande enhet vid ett och samma tillfälletill samtliga utvalda delfegare skicka ut både skriftlig inbjudanatt lärana anbud och förfrågningsunderlaget. Tiden för raot- Prop.1992/93:88 togande av anbud skall vara rainst 40 (fegar från den dag inbjudanavsändes eller ora den upphandlande enheten har förhandsannonseratenligt 11 §. Ytterligareinformation ora upphandlingen skall lämnas senast före anbudstidensutgång, om så har begärts i rimlig tid. 22 §Ora de enligt 21 § angivna tidsfristeraa inte kan tillärapas på grand av brådska får tidsfristema förkortas, den i 21 § försfe stycket , den i 21 § andra stycket till 10 cfegar och den i 21 § tredje stycket till fyra cfegar (påskyncfet förferande). 23 § förfrågningsunderlaget är alltför omfettandeför att kunna skickas till anbudsgivare eller anbudssökande eller omanbudsgivning av något annat skäl måste föregås av besök på platsen förleveransen eller hos den upphandlande enheten, skall tidsfristema i 20 och 21§§ förlängas i skälig utsträckning. 24 § Såväl ansökan från anbudssökande som inbjudan attläinna anbud skall i det påskyndade förferandet skickas på snabbast möjligasätt. En ansökan eller inbjudan sora görs genora telegrara, telex, telefex,telefon eller elektronisk överföring skall bekräftas genom en egenhändigtundertecknad handling sora avsänts före tidsfristens utgång enligt 21 och 22§§. 25 §Om det i annonsen ora upphandling angetts att det anbud koraraer att anfes sora är det ekonomiskt mest fördelaktiga med hänsyn till samtliga omständigheter, får en upphandlande enhet även pröva anbud sora innehåller ett alteraativt utförande. En föratsättning är att enheten i annonsen upplyst ora att den koramer att pröva anbud som innehåller alteraativa utföranden och om de minimikrav som alteraativa utföranden måste uppfylla. Ettalteraativt utförande får inte förkasfes endast av det skälet att det ärutformat enligt europeiska tekniska specifikationer eller enligt svenskstandard som i huvudsak ansluter till europeiskt godfegen tekniskspecifikation. 26 §Om anbudsgivare eller anbudssökande bedriver verksamhet i ett EES-land i en företagsform som är tillåten i det landet får anbud eller ansökningar om att få lämna anbud inte förkasfes encfest av det skälet att svensk lag föreskriver en annan företegsform för verksamheten i fråga. UpphandUngav tjänster som avses i avdelning B i bilagan 27 §För upphandling av tjänster som avses i avdelning B i bilagan gäller inte 1 kap. 7-11 och 17-25 §§. Senast efterdet att upphandlingen avslufets skall den Prop. 1992/93:88 upphandlandeenheten skicka ett meddelande cferom till publUcationer. 1 raeddelandet skall anges ora den upphandlande enheten godkänner att meddelandet publiceras. Överprövning, skadestånd m.m. 1 §En leverantör som anser att han lidit eller kan komma att lida skada enligt 2 § får i en framstälhiing till länsrätten ansöka om åtgärder enligt nämnda paragraf. Enansökan enligt försfe stycket får inte prövas efter den tidpunkt då beslut omleverantör har fettots. 2 §Om den upphandlande enheten har bratit mot 1 kap. 4 § eller nägon annan bestäraraelse i denna lag och detfe har medfört att leverantören lidit eller kan komma att lida skada, skall länsrätten beslufe att upphandlingen skall göras om eller att den får avslutas först sedan rättelse gjorts. Om det är fråga om en upphandling som avses i 4 kap., får länsrätten vid vite förbjuda den upphandlande enheten att fortsätfe upphandlingen utan att avhjälpa bristeraa. Länsrättenfår avslå ansökan om åtgärd enligt försfe stycket om den skada eller olägenhetsom åtgärden skulle medföra kan bedömas vara större än skadan för leverantören. Länsrättenfår beslufe om åtgärd enligt försfe stycket försfe meningen attgälla till dess något annat har beslufets. 3 § Ett mål, som avser åtgärder enligt 2 §, får inteavgöras slutiigt så länge medlingsförferande enligt 10 och 11 §§ pågår. 4 § En ansökan enligt 1 § skall göras hos denlänsrätt i vars domkrets den upphandlande enheten har sitt hemvist. 5 §Ett beslut på viUcet denna lag är tilläraplig får inte överklagas raed stöd av 10 kap. komraunallagen (1991:900) eller 22 kap. kyrkolagen (1992:300). 6 § En upphandlande enhet som inte följtbestäraraelsema i denna lag skall ersätfe därigenom uppkommen skada förleverantör. 7 § Anbudsgivare eller anbudssökande som deltegit i enupphandling enligt 4 kap. är berättigad till ersättning för kostnader för attförberecfe anbud och i övrigt delto i upphandlingen, om åsidosättandet avbesfem- melsemai denna lag raenligt har påverkat hans raöjligheter att tilldelas Prop.1992/93: upphandlingen. 8 §Talan ora skadestånd skall väckas vid allraän dorastol inora från den dag då beslut ora leverantör fetfets. Väcks mte telan , är rätten till skadestånd förlorad. 9 skall på begäran av en upp handlande enhet utse en oberoende granskningsman sora skall granska enhetens ratiner för upphandling enligt 4 kap. i syfte att bedöraa ora ratineraa sferaraer överens raed denna lag. Närandens beslut får mte överklagas. Granskningsmannenskall, om han försäkrat sig om att eventuella brister rätfets till, utfärda ettintyg om resulfetet av granskningen. Kostnaderaaför granskningen skall befelas av den upphandlande enheten. 10 § Utan hinder av att ansökan enligt 1 § har gjortsfår en anbudsgivare eller anbudssökande som anser att han lidit eller kan kommaatt lida skada på grund av att en upphandlande enhet tmder pågående upphandlinginte följer bestäraraelseraa i 4 kap. begära medlmg hos . Framstälhiing ora raedlrag kan också riktas till Nämndenför offentlig upphandling, sora oraedelbart skall överlärana frarasfellningentill övervakningsrayndigheten. 11 § Den upphandlande enheten skall meddela om den vill delfe i raedlmgsförferandet och dessutom oranågon ansökan har gjorts enligt 1 § eller tolan ora skadestånd väckts. 12 § Om inte annat avtolas skall deltogaraa i ettmedlingsförfarande bära sina egna kostnader och i lUca delar bära övrigakostnader för förferandet. Tjänstersom avses i 5 kap. 1 Underhåll och reparation av motorfordon, hushållsartiklar och maskinutrastning 2 Landtransport, inkl. säkerhetstransporter, kurir-oeh taxitransport, utom postbefordran 3Lufttransport, utom postbefordran Prop. 4Postbefordran till lands och i luften,utom sådana tjänster som avses i avdelning B 18 bBank- och förvaltningstjänster raot avgifter, provision, ränfe och andraforraer av ersättningar** 7Datotjänster och cferraed anknutnatjänster 8Tjänster för forskning och utveckling,sora endast gäller den egna verksamheten och helt fmansieras av denupphandlande enheten 9Redovisning, revision och bokföring 10 Marknadsundersökningar, inkl. opinionsmätningar 11 Konsulttjänster för administration och organisationav förefeg Ingenjörs-och konstraktörstjänster, stodsplanering cx;h landskapsarkitektur och anknutnavetenskapliga och tekniska kon-.sulttjänster 13 Tjänster avseende annonsering (reklam) 14 , inkl. sfedning och löpandeunderhåll 15 Förlags- och tryckeritjänster, som utförs motersättning 16 Tjänster för avloppsrening, sophantering, sanering och liknande verksamhet 17 Hotell- och restourangtjänster 19 Sjötransport och annan vattenburen transport 20 Stuveritjänster, godshantering i terminal, påflygplats, eller i hamnar 21 Juridiska tjänster'*' 22 Arbetsförmedling, till personalvård anknutnatjänster 23 Säkerhets- och bevakningstjänster, utomsäkerhetstransporter 24 Utbildning, inkl. yrkesutbildning utom telefoni, telex, radiotelefoni, personsökning ochsatcllinjänster utom tjänster i samband med utgivning eller omsättning avvärdepapper och andra fmansiella instrument, förvaltning av statsskuldenoch sådana tjänster som utförs av riksbank utom skiljemanna- ochförlikningsuppdrag 25 Hälso- och sjukvård samt socialtjänst Prop. 26 Tjänster inom kultur, fritids- ochidrottsverksamhet Dennalag träder i kraft den dag regeringen besfemmer. Lagen gäller inte förupphandlingar som påbörjats före ikraftträdandet. Lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna Härigenom föreskrivs att 14 § lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar' skall ha följande lydelse. 1. mål enligt skatte-, taxerings-, uppbörds-,folkbokförings- och bilregisterförfettningaraa samt lagen (1989:479) omersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt, ra. i den utsträckningsom är föreskrivet i dessa förfettningar, 2. raål enligt socialtjänstiagen (1980:620), lagen(1990:52) med särskilda besfemmelser om vård av imga, lagen (1988:870) om vårdav missbrakare i vissa fall, lagen (1988:153) om bistånd åt asylsökande ra.fl.,lagen (1985:568) ora särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m. fl.,lagen (1985:569) om införande av lagen (1985:568) om särskilda omsorger ompsykiskt utvecklingsstörda m. fl., lagen (1991:1128) ora psykiatrisktvångsvård, lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, smittskyddslagen(1988:1472), karantänslagen (1989:290), lagen (1970:375) orautläraningtiUDanmark, , eller för verksfellighet av beslut om vård ellerbehandling, körkortslagen (1977:477) och lagen (1989:14) om erkännande ochverksfellighet av utländska vårdnadsavgöranden m. m. och ora överflyttning avbam, allt i den utsträckning som är föreskrivet i dessa lagar samt mål enligt 6kap. 21 § och 21 kap. föräldrabaUcen, 3. mål som avses i 24 § lagen (1984:3) om kämtekniskverksarahet, 4. mål som avses i 6 § försto stycket lagen (1985:206)om viten, 5. mål som överklagas från allmän försäkringskassa iden utsträckning som är särskilt föreskrivet. 6.mål som avses i 6 kap. 1-4 lagen (1993:000) om offentlig upphandling. Målsom överklagas från med tillämpning av 20 kap. 11 § lagen(1962:381) om allmän försäkring prövas av länsrätten i . Länsrätteni prövar mål enligt luftfertsfegen (1957:297) i denutsträckning som är föreskrivet i den lagen. ' Lagen omtryckt 1981:1323. Senaste lydelse 1991:1132. 1992/93:88 Nuvarande lydelse Föreslagen lydebe Förekommervid mer än en länsrätt flera raål enligt skatte-, toxerings-elleruppbördsförfettningaraa som har nära saraband med varandra, får målenhandläggas vid en av länsrätterna, om det kan ske utan avsevärd olägenhet förnågon enskild. Närmare föreskrifter ora överlämnande av mål mellan länsrätterraeddelas av regeringen. Dennalag träder i kraft den cfeg regeringen besfemmer. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:stotsministera Bildt, ordförande, och stotsråden B. , ,, , , , Thurdin, HeUsvUc, , , ,, , P. , Proposition om offentlig upphandling Avtoletora Europeiska ekonoraiska samarbetsområdet (EES-avtolet) presenteras ipropositionen 1991/92:170 ora Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES).Avtolet är mycket orafattande och berör i stort sett samtliga delar av Sverigesekonorai. Det behandlar också den offentliga upphandlingen. Jag avser att nu närmarefe upp den frågan. VadEES-avfelet syffer till och innebär för svensk del i fråga om offentligupphandling redovisas i EES-propositionen enligt följande. 1 Inledningen (bil. 1, s. 32), 2 Avsnitt 14, Ytterligare lagstiftningsfrågor (bil.1, s. 155), 3 bilaga (bil. 6, s. 1-3) och 4 EES-avtolet (bil. Ihuvudavtolet behandlas offentlig upphandling i artikel 65 (bil. 14, s. 26).Artikeln hänvisar till bilaga XVI till EES-avtolet. Den bilagan återfmns ipropositionens bilaga 14, s. 604-633. EES-propositionenbehandlas av rikscfegen. Jag hänvisar därför till deöverväganden som stotsrådet redovisar i bilagatill propositionen. Eraellertid vill jag göra några kompletteringar av bilagan.I avsnitt 2.2 nämns att direktiv ora tjänsteupphandling skallbeslutes imder . Så har skett genora beslut den 18 juni 1992.Direktivet har beteckningen 92/50/EEG. I avsnitt 2.4 Införlivningsarbetet nämnsatt en arbetsgrapp inom har avlämnat endepartementspromeraoria. Ds 1992:4 Offentiig upphandling och EES - ettlagförslag. Vidare närans att arbetsgrappen har fortsatt sitt arbete raed enandra efepp i syfte att presentera ett sammanhängande förslag tillförfettningsreglering av hela upphandlingsområdet. Arbetsgrappen har numeraavlämnat sin andra Ds 1992:62Offentiig upphandling och EES - del II, Prop. 1992/93:88tjänsteupphandling m.ra. Bådapromeraorioma har remissbehandlats. En förteckning över remissinstenseraa börfogas till protokollet i dette ärende som bilaga 1. En saramanställning avremissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Fi 462/92respektive Fi 3627/92). Regeringenbeslutede att inhämte Lagrådets yttrande över inoraFinansdepartementet upprättede förslag till 1. lagom offentlig upphandling, 2. lagom ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdom stolar. Lagförslagenbör fogas till protokollet i dette ärende sora bilaga 2. Lagrådethar yttrat sig över lagförslagen. Lagrådets yttrande börfogas till protokollet i detfe ärende som bilaga 3. Lagrådetsgenomgång av förslaget till lag om offentlig upphandling har lett tillomdisponering och omformulering av lagtexten på åtskilliga punkter i syfte attgöra den mera överskådlig och bringa orcfelydelsen i bättre samklang med deEG-direktiv som är i fråga. Jag delar Lagrådets bedömningar. Lagrådethar i sitt yttrande anmärkt att den föreslagna lagen har fått en omfattning ochdeteljeringsnivå sora allmänt sett inte är önskvärd och som får anses stridamot den i normalt tillämpade lagstiftningstekniken. Lagrådet har dockvidare anmärkt att regleraa för normgivningsmakten inte ger stort utryrame förbesferaraelser på orarådet av lägre valör än lag. Lagrådets bedömningar i dessahänseenden återkommer jag till (avsnitt 2.1 respektive 2.3). Lagrådefsbedömningar i övrigt som föranleder särskilcfe kommentorer behandlar jag iförfattningskoramenferen. Regelverketinom den stetliga upphandlingen besfer av upphandlings-förordningen (1986:366),som gäller för stetliga myndigheter. Till denna förordning franstillämpningsföreskrifter utgivna av (). Inomkommunsektora tillämpas det kommunala upphandlingsreglementet. Dettereglemente har godtegits av nästan samtliga kommuner och av samtliga landsting.Det tillämpas även på det kyrkokommunala orarådet. Påden stetliga sidan gäller även förordningen (1980:849) om tillämpning avGATT-överenskommelsen om stotlig upphandling. Den förordningen gäller endastför vissa förtecknade stotiiga myndigheter och deras regionala och lokalaenheter. Detkommunala upphandlingsreglementet överenssfemmer i allt väsentligt medupphandlingsförordningen. Enligt den förordningen skall upphandling ske raedutnyttjande av de konkurrensmöjligheter sora finns, med iaktfegande avaffärsmässighet och objektivitet. Motsvarande gäller enligt det kommunalaupphandlingsregleraentet. 3 1992/93. Inledningsviskan nämnas att regler för de sfetiiga myndigheteraas upphandling har funnitsunder hela 1900-felet. Gällande regler i början av århundradet avsåg atttillgodose den tidens krav på affärsmässighet och avsåg att garanteraoffentlighet och rättssäkerhet. Vidare angavs en viss preferensordning: svenskvara skulle i princip få företräde fraraför utländsk. Sora huvudregel angavs att svensk varaskulle äga företräde om den var av erforderlig beskaffenhet. Det var här alltsåmöjligt att avväga sin upphandling med utgångspunkt också i kvalitet. Kungl.Maj:t kunde medge imdanfeg från huvudregeln. Vidupphandlingen skulle myndigheteraa särskilt beakto betydelsen av den inhemskaproduktionen. Senareskärptes preferensordningen ytterligare. Myndigheteraa skulle to särskildhänsyn till behovet av att bevara viss näring inom landet eller av attförhindra arbetslöshet. Om tvekan uppstod skulle frågan under-sfeUas Kungl.Maj:t. I1952 års upphandlingskungörelse skärptes kravet på affärsmässighet. Detto högrekrav innebar att preferensen för svensk vara bröts, bl.a. föreskrevs attsysselsättningssituationen inte fick inverka på myndigheternas beslut. Ar1968 tillkallades en utredning om stotlig upphanclling m.m. Utredningenredovisade sina överväganden i betänkandet (SOU 1971:88) Offentlig upphandling.Koramittén ansåg att upphandlingsregler borde finnas även i fortsättningen,raen att myndigheteraa borde få en ökad grad av självständighet. Kommitténbetonade att föreskrifteraa syftode till att stoten skulle fä en så fördelaktigupphandling som raöjligt. Avsteg från föreskrifterna skulle alltjärat varamöjliga. Det skulle vara Kungl. Maj:t förbehållet att besluto om avsteg. Kommitténlade fram ett försfeg till ny upphandlingskungörelse. Regeringen redovisadesina överväganden i frågan för i prop. 1973:73 där regeringenpresenterade riktlinjeraa för den sfetiiga upphandlingen på grandval avkommitténs betänkande. Sedanriksdagen beslufet godfe de sålun(fe presenterade riktlinjema (bet. 1973:FiU27,rskr. 1973:190) utfärdade regeringen upphandlingskungörelsen (1973:600),varigenom upphandlingskungörelse upphävdes. Upphandlingsregleraaskulle nu omfetto även upphandling av tjänster. Fr.o.m.den 1 juli 1986 gäller upphandlingsförordningen (1986:366). förordninginnebär i huvudsak en omredigering och modernisering av kungörelse,raed anledning av författningsreforraen.