prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Ansökningarna om studiemedel för utlandsstudierhar sexdubblats uniler perioden. Den stiirsla volymökningen har dock skelt pååterbeialningssidan. Efterfrågan på service från allmänheten har ökaldrastiskt. CSN visar hur man genom personalutbildning, utvecklande av ny teknikoch decentralisering av arbetsuppgifter från huvudkontoret tilllokal/regionalkontoren (tidigare nämnderna) har lyckats omdisponera resurserlill de områden som krävt förstärkning. har man klarat av sinabesparingskrav. CSN redovisarproiluktivileisutvecklingen för sina olika ansvarsområden för femårsperioden.Uttryckt som en produkt av sammanvägd prestationsvolym och resursförbrukning i1988 års prisnivå har en ökning skett eller engenomsnittlig ökning . Produktiviteten redovisas endasl utifrånprestationen behandlade ärenden. CSN är medveten om alt detla är en brist ochhar därför under budgetårel 1991/92 tagit fram kompletterande mål och mått somäven försöker mäta kvalitén i verksamhelen. CSN:s helhetsbedömning är attverksamhelen i allt väsenlligt kunnat göras |)å avsett säll även om myckelstora oplanerade åtgärder har tvingats fram till följd av regelförändringaroch kundernas krav. CSN:sresursanalys för kommande treårsperiod Prop. Bil 9 CSN redovisar förbudgetaret 1991/92 ett överskott motsvarande ca Myndighetens ekonomi inför kommandeplaneringsperiod är således i god balans. För kommande planeringsperiodförutses dock vissa ekonomiska påfrestningar genom att kostnadsutvecklingeninom vissa strategiska kostnadsslag är oroväckande hög. Volymökningarnaberäknas uppgå till i genomsnitt . CSN:s ambition är attklara dessa volymer inom oförändrad medelsram, vilket innebär ökade krav påproduktivitet. CSN beräknar besparingskraven från regeringens och riksdagensida till totalt . Det totalaeffeklivilelskravel på myndigheten för perioden beräknar CSN till 78 miljonerkronor. CSN.s framtidsanalys för kommande treårsperiod CSN förväntar väsentUga förändringar iregelverken för både beviljning och återbetalning av studiestöd. Dendecentraliserade högskolan och den förändrade gymnasieskolan kan antas medförakrav på en vidgad decentralisering av CSN:s verksamhet liksom på en ökadfiexibilitet i studiestöden och dess administration. CSN prognostiserar ettfortsalt ökat ärendeantal inom beviljningsområdet. Volymökningen beräknas tillca . Inom ålerbelalningsområdet tillkommer ca 300000 nya låntagare, vilket motsvarar en 25-procentig volymtillväxt.Utlandsverksamheten beräknas fortsätta att öka. Även servicekraven frånallmänheten torde öka. Det administrativa och organisatoriska arbetet kommer attinriktas på att klara av besparingskrav, allmänhetens servicekrav och skapautrymme för erforderliga långsiktiga investeringar. Den stora förändringenunder perioden blir moderniseringen av ADB-systemet. I det nya systemet, STIS2000, kommer man att få goda möjligheter att ta emot data från både studerandeoch skolor på olika tekniska media. CSN avser även alt söka reducera olikakostnader inom områdena distribution, samordning av massulskick, autogirorulin,syslem för anstånds- och avskrivningsärenden och upphandlingsavtal. Avsiklenär även alt försöka förhandla fram långsiktiga hyresavtal |)å lägre nivå ännuvarande. CSN avser att utvecklahuvudkontoret lill en ledningsorganisation. All operativ verksamhet skalldecentraliseras lill lokalkontoren. Möjligheterna till samverkan mellan CSN:slokalkontor och högskolor på samma ort kommer att utredas. CSN strävar efter att ytterligareförbättra sin service gentemot allmänheten och höja tillgängligheten. Ändraderutiner inom återbetalnings-området kommer att medföra att antalet utskick tillvarje kund kommer alt begränsas. Bättre informationsmaterial kommer allutarbetas som bör leda till att kundernas kontaktbehov medmyndigheten kom- Prop. 1992/93:100 mer att minimeras. Mål för verksamheten för den kommande treårsperioden Mot bakgrund av slutsatserna i resultatanalysen och debedömningar som nämnden gjort i sin framlids- och resursanalys föreslår CSNföljande målsättningar för sin verksamhet för den kommande treårsperioden -att höjakvalitén i sin verksamhet i syfte att garantera stor rättssäkerhet för denenskilde, -att förbättrasin verksamhet så att kunderna ges en, utifrån deras utgångspunkt,tillfredsställande service, -att förbättrasin medelshantering och därigenom nedbringa statens räntekostnader, -att fortsätta ökaproduktiviteten för hela organisationen, -att ökainsatserna på det personaladministrativa området för att bla. -att förbättrajämställdheten genom att bl.a. stimulera kvinnor till att söka chefstjänsterinom organisationen, -att förbättrakoslnadseffeklivitelen inom ADB-området. CSN begär medel för sin administration för budgetåren1993/94-1995/96 enligt huvudalternativet, vilket innebär alt ramanslaget skallminskas eller för CSN.s del med 12,5miljoner kronor. Minskningen bör ske med och med det tredje. CSN föreslår att nuvarandeaviseringsavgift ändras beteckningsmässigl till expeditionsavgift och attnuvarande påminnelseavgift ändras beteckningsmässigl till förseningsavgift.Avgifterna bör vara oförändrade, resp. . CSN föreslår även attbestämmelser införs om krav efter påminnelse och att det för sådant krav fårtas ut en kravavgift med . Prop.1992/93:100 Bil. För den kommande treårsperioden skall nu gällande övergripandemål fortsätta alt gälla. Resurser:Ramanslag för /94 Planeringsram: 1993/94 159 610 000 1994/95 159 610 000 1995/96 159 610 000 Övrigt: En uppläggningsavgift för studielån tas ul. CSN:s fördjupade anslagsframställning visar, enligt minmening, all verksamheten bedrivs med en sådan inriktning att de verksamhetsmålsom hitills funnits uppsatta har nåtts. CSN:s resultatanalys visar att verksamheten ökat kraftigt både på beviljnings- ochåterbeialningssidan. Likaså har allmänheten, kundema, ställt alltmer ökadekrav på service från CSN. Produktiviteten redovisad utifrån prestationenbehandlade ärenden visar på en genomsnittlig årlig höjning . Enligt min bedömning har CSN:sarbete varit framgångsrikt. Del ökade kravetpå myndigheten har på etl föredömligt sätt klarats av genom att organisationenanpassats till nya förutsättningar och genom omdisponering av tillgängligaresurser. Jag har i det föregående tämligeningående redovisat vilken inriktning på sin verksamhet CSN avser att ha för denkommande treårsperioden. Jag har ingenting alt erinra mot den av CSN angivnainriktningen. Den bör således läggas fast. Mol ylterligare ell område bör dockCSN inrikta sill arbete. Om någon uppburit studiestöd obehörigen eller med förhögt belopp och har han insett eller bort insett detta, kan vad för myckelutgått genast återkrävas. Av CSN:s långtidsbedömning framgår all del finns enslor balans på sådana fordringar, som ännu inle behandlats av CSN. Ökadeinsatser från CSN:s sida bör därför göras för alt återkräva förhögt utbetalda studiestöd. De övergripande målen för CSN är -all varaförvaltningsmyndighet för sludiesociala frågor, -att följa uppoch ulvärdera de skilda studieslödssysiemen. -att ta framunderlag och förslag för utveckling av det studiesociala Prop. 1992/93:100området. -att på ettrationellt och ekonomiskt ansvarsfullt sätt svara för hanteringen avbeviljning och ålerbelalning av studiestöd, -att fullgörauppgifter enligt förordningen (1990:1361) om lån till hemutrustning förflyktingar och vissa andra utlänningar. Mot bakgrund av den fördjupadeprövning som jag har gjort av verksamheten finner jag ingen anledning att göranågon ändring av de övergripande mål som gäller för CSN:s verksamhet. Debör därför gälla även för kommande treårsperiod. Jag har inte någon erinran mot denverksamhetsinriktning och de mål för verksamhelen som CSN redovisat inför denkommande treårsperioden. Den bör dock, som tidigare redovisats, kompletterasmed en ökad satsning på återkravsverksamhet. Jag bedömer det vara ett realistisktkrav att CSN under nästa budgetår minskar de utestående fordringarna med minst20 mer av det studiestöd som uppburits obehörigt eller med förhögt belopp. Vilka krav som bör ställas på CSN i delta avseende för de tvååterstående budgetåren avser jag all återkomma till i kommande årsbudgetproposition. Under anslaget har jag gjort löneomräkning med hänsyn tillträffade avtal samt sedvanlig prisomräkning med sammanlagt . Jag har minskat anslaget med som motsvarar det rationaliseringskrav som är ställt på myndigheten. CSN har i sin fördjupadeanslagsframställning utifrån de myndighels-specifika direktiv som regeringenmeddelat lämnat en redogörelse för vilka möjligheter som finns all ytterligareavgiftsbelägga sin verksamhet. CSN finner del därvid vara möjligt att ta ut enuppläggningsavgift för studielån om exempelvis per termin eller 300 krper läsår. CSN bedömer dock att en sådan avgift bör införas först i samband medatt etl nytt studiestödssystem införs. Enligt min mening bör den av CSNangivna uppläggningsavgifien införas redan fr.o.m. /94. Jagföreslår därför alt det i 9 kap. sludieslödslagen (1973:349) tas in enföreskrift om alt CSN i samband med beviljande av studielån får la ul avgifterför sina administrativa kostnader enligt föreskrifter som regeringen meddelar.För information vill jag nämna att uppläggningsavgiften enligt minmening bör sättas lill per kalenderhalvår eller per kalenderår.Den som endast tar ul bidragsdelen skall givelvis inle belastas meduppläggningsavgift. Utifrån del antal studerande som beräknas lyfta studielånunder nästa budgetår beräknar jag intäkterna lill 47 miljoner kronor.Intäkterna skall föras till . För kännedom vill jagnämna all CSN i sin fördjupade anslagsframställning utifrån givnamyndighetsspecifika direktiv har redovi- sat enanalys av möjUga effektivitetsvinster i kassahållningen. CSN anger Prop.1992/93:100 därvid följande. Ändring av utbetalning avstudiemedel från lill utbetalning i förskottskulle ge en räntevinst. Antalet inbelal-ningstillfällen vid återbetalning avstudielån är fyra . Genom all flytta inbetalningslillfället per den 31mars till samt inbetalningstillfället per den 30 septembertill skulle också en räntevinsl uppstå. CSN bedömer att statengenom att minska antalet utbetalningstilirailen av studiestöd från fem gångerper vecka till ett enda tillfälle skulle få en kassamässig vinst. I nuvarandeavtal med sparbankerna har CSN en clearingtid uppgående . Genomatt minska lill skulle ävenledes en kassamässig vinstmöjliggöras. Den sammanlagda kassamässiga vinsten genom dessa ål-gärder är ca55 . Det ankommer på CSN att besluta i dessa frågor. Enligt vadjag har erfarit avser CSN att genomföra dessa förändringar /94. Enligt 8 kap. 1 § sludieslödslagen(1973:349) får i samband med återbetalning av studielån las ul avgifter föradministrativa kostnader enligt föreskrifter som regeringen meddelar. I 8 kap.1 § studiestödsförordningen (1973:418) föreskrivs all avgifter föradministrativa kostnader skall tas ut vid avisering av årsbelopp och vidpåminnelse om förfallna årsbelopp. Enligt samma paragraf är aviseringsavgiften18 kr för varje avisering och påminnelseavgiften för varje påminnelse.Motsvarande avgifter tas också ul vid ålerbelalning av studielån tagna föreden . Bestämmelser om dessa avgifter finns dels i övergångsbestämmelsernatill sludieslödslagen, dels i 8 kap. sludieslödslagen i dess lydelse före den 1januari 1989. Enligt 9 kap. 2 § studiestödslagen får avgift för avisering ocksåtas ut i samband med återkrav av studiestöd. För att förbättra möjligheternalill en effektiv administration och utveckling av rutinema bör enligt CSNaviseringsavgiften frikopplas från den direkta aviseringen. CSN föreslår därföratt avgiften benämns expeditionsavgift, att den fastställs på årsbasis och las ul vid lämpligt tillfälle med hänsyn till rulinuppbyggnaden. Jagbilräder CSN:s förslag i den delen. Förslaget medföi all del iövergångsbestämmelsema lill lagen (1988:877) om ändring i sludieslödslagen in en bestämmelse av inneböid all del i samband med debitering avpreliminär och kvarstående avgift skall utgå en expeditionsavgift med beloppsom regeringen bestämmer. F:n motsvarande ändring bör göras i punkt 6 iövergångsbestämmelserna lill sludieslödslagen. Förslaget medför också enändring i 9 kap. 2 S sludieslödslagen. Som nämnts tiiligare lar CSN ul enpåminnelseavgift om . Om den återbetalningsskyldige inte betalar efterden första påminnelsen utsänds yllerligare en påminnelse som också är belagdmed en avgift om . Sker inle betalning då överlämnas ärendet normall lillkronofogdemyndigheten. CSN har föreslagit all avgiften för den första påminnelsenbetecknas förseningsavgift saml all en ylterligare avgift benämnd kravavgiftskall införas. Kravavgiften skulle uppgå till . att bytabeteckning till förseningsavgift är enligt CSN att det inte bör rå- Prop. 1992/93:100da någon oklarhet om huruvida avgiften för påminnelsen skall utgå el- Bil.9 ler inte och att tjänstemännens arbete i samband med kundförfrågningardärmed skulle förenklas. Till en början kan det enligt minmening inte råda något tvivel om att en låntagare är skyldig att betalapåminnelseavgift för en påminnelse som CSN varit berättigad all skicka ul. Närdet därefter gäller förslaget att införa en kravavgift har del beröringspunktermed föreskrifterna om inkassoverksamhet och kräver ytterligare överväganden.Mot den bakgrunden är jag inte beredd att biträda CSN:s förslagi dessa delar. Chefen för hartidigare redovisat ett förslag om generell ränlebeläggning av statligamedelsfiöden samt presenterat den modell som bör tillämpas. CSN kommer /94 att tillämpa denna modell. CSN kommer därför att tilldelasett räntekonto med kredit i () och medlen under anslagetF 1. m.m. föras lill detta konto. Anslaget för m.m. har budgeterats utan hänsyn till de tekniskajusteringar som måste göras till följd av ändringen av nivån pålönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen för Stalshälsan,övergången till lån i RGK samt de nya principerna för budgeteringen avanslagen. Riktlinjerna för dessa förändringar har tidigare denna dagredovisats av chefen för (bil. 1, Statsbudgeten ochsärskilda frågor). Det belopp som kommer att ställas till myndighetensdisposition kommer slulligl att fastställas enligt de redovisade riktUnjemaoch kan därför avvika från det nu budgeterade beloppet. Den sammanlagda belastningen påanslaget beräknar jag till , en ökning med . Mina förslag till lagändringarfinns samlade under anslaget F 8. Särskilt vuxenstudiestöd lill studerande vidvissa lärarutbildningar. Jag hemställer att regeringen föreslår att I. till m.m. för /94 anvisa ett ramanslag på159 . F 2.Centrala Prop.1992/93:100 1993/94 Nyttanslag 1 000 Kostnaderna för återbetalning avstudiestöd skall i princip täckas genom avgifter (prop. 1988/89:100 bil. 10,bet. 1988/89:SfU15, rskr. 1988/89:173). Bestämmelserna om avgifter föradministrativa kostnader finns angivna i 8 kap. 1 § studiestödslagen (1973:349)och i 8 kap. 1 § studiestödsförordningen (1973:418) samt i övergångsbestämmelsertill studiestödslagen. Under innevarande budgetår haravgifterna från återbetalningssystemet redovisats som inkomster under anslagetF 1. m.m. CSN:s kostnader för verksamheten hartagits upp som en utgift för förvaltningskostnader under samma anslag. Verksamheten bör fr.o.m. budgetåret1993/94 föras upp med ell formellt belopp under etl nytt obetecknat anslag F2. Centrala studieslöds-nämndens återbetalningsverksamhet. Jag hemställer att regeringen föreslår 2. att till återbeialningsverksam-het för /94 anvisa ettanslag på . 1991/92 Ulgift 2 756 323 969 1992/93 Anslag 2 396 335 000 1993/94 Förslag 2 086 780 000 Från anslaget betalas utgifterenligt 3 kap. sludieslödslagen (1973; 349) för studiehjälp i form avstudiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg samt enligt 3, 4 och 7kap. samma lag för studiehjälp, studiemedel och särskilt vuxenstudiestöd iform av resekostnadsersättning. Vidare betalas från anslaget enligt särskildförordning (CSNFS 1983:17) ersättning lill svenska elever utomlands fördagliga resor. I förra årets anslagsframslällning lämnade () förslag lill omfattande förändringar avstudiehjälpssyslemel. Förslagen byggde på den utvärdering av studiehjälpen somCSN genomfört på regeringens uppdrag. Utvärderingen och förslagen presenteradesi en särskild rapport ,som bifogades anslagsframställningen /93. Regeringen och har tagit ställning till endel av CSN:s Prop. 1992/93:100 förslag, medan de fiesta fortfarande beredsi . CSN upp- Bil. 9 repar nu de förslag som statsmakternaännu inte lagil ställning till. Under anslaget Studiemedel m.m.föreslår CSN ändrade regler för återkrav av studiestöd. Dessa förslag gälleräven för studiehjälpen. CSN beräknar utgiften underanslaget till 2 för /94. CSN har lämnat alternativa förslagom höjning av belopp och inkomstgränser för extra tillägg samt belopp iinackorderingstillägg i händelse av att inte CSN:s huvudförslag genomförs. Iså fall beräknas me-delsutfiödet för studiebidrag, extra tillägg samlinackorderingstillägg lill 2 . () budgelprognos 1 för budgetåret1992/93 tyder på alt anslaget är underbudgeteral med . Förklaringentill detta är främst att antalel elever i gymnasial utbildning med rätt lillstudiehjälp väsentligt överstiger vad som beräknats i föregående årsbudgetproposition och kompletteringsproposition. Kostnaderna för extra tilläggtorde även de vara för lågt budgeterade i förhållande till beräknatbudgetutfall. Rapporten studiehjälp lill ungdomsstudiebidrag () lämnade i samband medsin anslagsframställning för /93 en . I rapporten föreslogs vissa förändringar i detnuvarande studiehjälpssyslemel. Förslagen har redovisats utförligt i föregåendeårs budgelproposilion (prop. 1991/92:100 bil. Några av de förslagsom lades fram i rapporten har redan antagit (prop. 1991/92:100 bil.9, bet. 1991/92:SfU9, rskr. 1991/92:231). CSN hemställer nu att studiehjälpenförändras i enlighet med framlagda förslag i rapporten i de delar som förslageninte redan har genomförts. Förslaget om att det extratillägget i studiehjälpen skall avskaffas och att ett motsvarande stöd istället skall föras in i bostadsbidraget kan jag efter samråd med chefen förSocialdepartementet inle biträda. Bostadsbidragels konstruktion möjliggör inteen sådan åtgärd utan att stora nackdelar skulle uppstå inom detta system. Extratillägget bör således även fortsättningsvis hanteras av CSN och bekostas underdetta anslag. (Dir. 1991:62) har avlämnat sitt betänkande (SOU 1992:93) om Svensk skola ivärlden. Som tidigare anförts äravsikten att återkomma till regeringen med förslagtill en proposition till i de frågor som utredningen behandlat.CSN.s förslag om all studiebidrag skall kunna utgå studier på gym- nasialnivå utomlands kommer all behandlas i samband med beredning- Prop.1992/93:100 en av denna proposition. Vad CSN i övrigt föreslagit i sin raj)|)on är jag inleberedd att biträda. Studiebidragen är beloppsmässigt samordnat med delallmänna barnbidraget. Enligt nuvarande bestämmelser (3kap. 6 § studiestödsförordningen) lämnas studiebidrag 1.till enstuderande som uniler första kalenderhalvåret bedrivit siu-diehjälpsberättigadestudier , 2.lill enstuderande som bedrivit stu-diehjälpsberättigadestudier under minsl 3; månad. Detta innebär att studiebidrag istudiehjälpen utgår under förutsättning all villkorenunder 1 och 2 ovan är uppfyllda. Det statsfinansiella lägel möjUggör inte attdenna höga ambitionsnivå längre kan upprätthållas. Jag föreslår därför attstudiebidrag inom studiehjälpen får utgå . Detankommer på regeringen att utfärda närmare bestämmelser härom. Jag har vid mina beräkningar, ienlighet med CSN, beräknat kostnaderna utifrån 299 800 elever. Jag beräknarutgiften för studiebidrag till 1 under kommande budgetår. Av deunder anslaget upptagna kostnaderna svarar således studiebidraget för . Antalet elever med extra tillägg visar nu tecken på allöka. I föregående års budgetproposition räknade jag med att 8 000 elever skullefå sådant tillägg under innevarande budgetår. CSN bedömer alt anlalel eleverkommer alt uppgå till ca 10 000, vilket är samma antal som faktisk! uppburitextra tillägg under /92. CSN har som utgångspunkt för sinaberäkningar tagit upp samma antal elever för /94. Jag gör sammabedömning. Enligt nuvarande regler beviljasextra tillägg med 795, 530 resp. . I enlighet med CSN:salternativa förslag föreslår jag att extra tillägg beviljas med 825, 550 resp.275 kr . Förslaget kräver ändring av 3 kap 11 § studiestödslagen(1973:349). Vidare anser jag, lika.så ienlighet med CSN, all del ekonomiska underlaget bör höjas med . Oettaimiubär all maximall lillägg kommer att beviljas om del ekonomiska underlagetär lägre än , medan inget tillägg beviljas om underlaget överstiger120 . Det ankommer på regeringen att utfärda närmare bestämmelserom delta. Enligt 3 kap. 6 §studiestödsförordningen (1973:418) kan extra lillägg utgå för tid under vilkenen elev är berättigad till studiebidrag. Jag har i det föregående föreslagitatt studiebidrag skall utgå . Motsvarande böräven gälla för det extra tillägget. 7 1992/93. kommer påregeringen alt utfärda närmare bestämmelser under vilken Prop. 1992/93:100 tid extra tillägg skall utgå. Jag beräknar utgiften för extratillägg till under /94. har beslutat (prop. 1991/92:100 bil. 9, bet.1991/92:Snj9, rskr. 1991/92:231) att det statliga stödet till inackorderadeelever utanför det offentliga skolväsendel även fortsättningsvis skall hanterasav CSN. CSN återupprepar nu sitt förslag från föregående års anslagsframställningatt inackorderingstillägget till elever vid folkhögskola skall betalas uranslaget Bidrag lill folkbildningen och till elever vid fristående skolor ochriksinternatskolor ur anslaget Bidrag till driften av frislående skolor. Jaganser inle att något nytt framkommit som bör föranleda en ändring av nufastlagd ordning. Enligt nu gällande regler beviljasinackorderingstillägg med lägst och högst . I likhetmed CSN bedömer jag att en uppräkning till lägst I och högst 2 300 krper månad bör ske. Det lägsta beloppet motsvarar avrundat 1/30 av basbeloppet() för , dvs. samma belopp som enligt 5 kap. 33 §skollagen (1985:1100) lägst skall utgå till de elever i gymnasieskolan somuppbär kontant stöd. Förslaget kräver ändring av 3 kap. 13 § studiestödslagen. Totalt beräknar jag etl medelsbehovför inackorderingstillägg på . Jag räknar med att ca 3 000elever kommer att uppbära inackorderingstillägg under /94. Studiehjälp till studerande utomlands Jag beräknar utgiften för studiehjälp till studerandeutomlands till . I detta belopp har jag inräknat 1,3miljoner kronor till ersättning för dagliga resor till och från skolan förelever som har till skolan. Mina förslag till ändringar av studiestödslagen finnssamlade under anslaget F 8. Särskilt vuxenstudieslöd till studerande vid vissalärarutbildningar. Jag hemställer att regeringen föreslår 3. att till Studiehjälp m.m. /94 anvisa ett förslagsanslag på 2 . F 4.Studiemedel m.m. Prop. 4 651 031 885 4 686 000 000 6 130 000 000 Från anslaget betalas utgifter för studiebidrag enligt 4kap. och räntesubventioner för och avskrivning av studielån enligt 3, 4 och 7kap. studiestödslagen (1973:349). Återbetalning av studielån regleras i 8 kap. samma lag. Från anslaget betalas dessutom kostnader för avskrivningoch inlösen av vissa studielån med statlig kreditgaranti i enlighet medkungörelsen (1961:384) om avskrivning av lån för studier eller på grund av alllåntagaren avlidit eller varaktig belalningsoförmåga inträtt. Antalet studerande med studiemedel har ökal kraftigt undersenare år. () ulgår i beräkningarna /94att ökningen kommer att fortsätta. Orsaker till ökningen är dels fier utbildningsplatserinom högskolan, dels alt studiemedelssystemet blivit mer attraktivt efterreformeringen av systemet . Dessutom har antalel studerandemed studiemedel för utlandsstudier ökat kraftigt. I långtidsbedömningen lämnar CSN vissa synpukter på ettsamordnat och flexibelt studieslödssystem för vuxna som underlag för denöversyn av vissa frågor om studiemedel som pågår inomUtbildningsde|)arie-mentet. Med hänvisning lill översynsarbelet lämnar CSNförslag lill regeländringar enbart när del gäller återkrav av studiestöd.