prop · GF0396 · 1992-01-01 00:00:00 — Speciellt är det ett konsumentintresse att informationen blir allmänt tillgänglig. Detta torde också vara ett intresse som sammanfaller med de nya krav som en EG-anslutning skulle innebära. När det gäller statistik och registerdata för skördeskadeskyddets behov tolkar SCB situationen så, att det är ett statligt åtagande, i enlighet med beslut att överföra skyddet till en stiftelse inom LRF, att tillhandahålla information från LBR och normskördeberäkningar på låg regional nivå (skördeområden). Allmänt kan sägas att SCB:s kontakter med statistikanvändare visar att det föreligger större behov av skördestatistik med regional redovisning än som framgår av utredningen. -- -- -- Utredningen anser att man för att kunna följa reformens effekter behöver skördestatistik för i första hand spannmålsgrödorna. SCB anser att även skördestatistik för vall är viktig eftersom denna gröda i hög grad berörs av omställningsåtgärderna. SCB beräknar normskördar. -- -- -- En tidsserie med objektiv skördestatistik utgör underlag för beräkningarna. SCB:s normskördar används utöver för skördeskadeskyddet i många olika sammanhang, bl.a. som underlag vid rådgivning till lantbrukare, för driftsekonomiska beräkningar, av forskare och utredare samt vid värderingar och beräkningar av intrångsersättningar. -- -- -- Användningen av skördestatistiken är alltså vidare än den som utredningen redovisat. Skördeuppskattningarna är dimensionerade med hänsyn till de nu nämnda olika användningsområdena. Kraven från EG är -- -- -- höga och det är tveksamt om utredningen har beaktat detta. -- -- -- -- -- -- Enligt SCB är det olämpligt med väsentligare metodförändringar då stora förändringar kan väntas. Genom nuvarande erhålls prognoser, preliminär statistik och definitiv statistik för hektarskördar och totalskördar. Möjligheterna att tidigt ta fram totalskördar finns genom arealuppgifter från . Om upphör måste arealinventering ske på annat sätt. En metod kan då vara specialbearbetning av LBR, vilket medför en senare publicering. SCB tillstyrker att försöken med en utveckling av den danska modellen fortsätter . Utredaren utgår från att den danska modellen kommer att fungera och ge uppgifter av tillräckligt god kvalitet för att ersätta de objektiva skördeuppskattningarna och att en neddragning av dessa kan ske . Eftersom någon utvärdering av metoden inte ännu har gjorts anser SCB att det är för tidigt att dra dessa slutsatser. -- -- -- En ytterligare uttunning av urvalet i enligt Metod 1a minskar möjligheterna till avstämning av resultat enligt den danska modellen mot objektiva mätningar. Beslut om omfattning och organisation av skördeuppskattning måste tas års försök med den danska modellen har hunnit utvärderas. En reducering av urvalet försämrar möjligheterna att koppla den av utredaren föreslagna gödselmedelsundersökningen till -- -- --. SCB är tveksam till en väsentlig metodändring mitt , innan ändrade metoder och konsekvenser av dessa har hunnit utredas. Av nu nämnda skäl föreslår SCB att genomförs i samma omfattning som . -- -- -- Utredaren har i sin kostnadskalkyl beräknat en minskning av anslaget med 7 milj.kr. enligt Metod 1a. Målsättningen för SCB är att skördestatistikens kostnader skall kunna minskas med minst detta belopp års skörd. En preciserad kostnadskalkyl i det aktuella intervallet 2--3 milj.kr. kommer att göras i den fortsatta utredningen av hur ett skördestatistiskt system bör utformas, inkl. försöksverksamheten med den danska modellen. Det bör i sammanhanget påpekas att gödselmedelsundersökningen skulle fördyras med 1--2 milj.kr. om reduceras enligt Metod 1a, som föreslås i utredningen. 3.6 anser att förslagen om en mindre kostsam skördestatistik är en konsekvent följd av den nya livsmedelspolitiken. vill endast uppmärksamma att de nuvarande objektiva skördeuppskattningarna är ett utmärkt instrument för att göra specialstudier av olika slag. Detta har varit mycket viktigt för att följa användningen av gödselmedel och bekämpningsmedel och för specialstudier om betesmarker. Behovet av sådana specialstudier kommer att bli än större . Med en övergång till den metod för statistikinhämtande som utredningen föreslår kommer ett betydande behov av särskilda resurser att uppkomma för att kunna genomföra dessa. -- -- -- 3.8 menar att systematiska och tillfälliga fel hos den danska metoden är svåra att uppskatta. Därför skulle de pågående försöken att utvärdera den danska metoden underlättas avsevärt om genomfördes oförändrat även . 3.9 : I fråga om utredningens detaljförslag till ändringar i nuvarande statistikproduktion har samarbetsnämnden inte funnit anledning till särskilt ställningstagande. Före omläggningen av skördestatistiken bör dock överläggningar ske med huvudmannen för skördeskadeskyddet. 3.16 : Inom området produktionsstatistik täcks behovet för NR i huvudsak av uppgifter från företag och organisationer. Beräkningarna görs inom SJV och skörden beräknas via leveransuppgifter (från t.ex. kvarnar) och utrikeshandelsstatistik. En neddragning av insatserna för direktberäkningar av skörden innebär inte någon allvarlig försämring av underlaget för nationalräkenskaper och konjunkturanalys. Enligt utredningen behövs skördeuppskattningar i någon form som komplement till internationella organ, till forskning och till uppföljning av reformens effekter. Det förefaller uppenbart att nuvarande objektiva skördeuppskattningar är nästan helt utformade för skördeskadeskyddets behov. Beräkningsmetodiken torde kunna ändras i riktning mot den danska modellen och ändock ge tillräckliga uppskattningar av skördar för övriga ändamål. Det pågående försöket med denna modell torde snart ge ett svar på denna punkt. 3.26 Konsumentberedningen: Utredningens förslag inom rubricerade område innebär inga större förändringar gentemot nuvarande statistik, utom förslaget att pröva den s.k. danska modellen för skördestatistiken. KoB har inget att invända mot att denna modell testas och efter utvärdering eventuellt får ersätta nuvarande objektiva skördeuppskattning. 3.28 i : Den höga ambitionsnivån %[avseende skördeuppskattningar%] medför att kostnaderna blir höga. Det är därför motiverat att utvecklingsarbete påbörjas för att tillskapa en ny metod som är väsentligt mindre resurskrävande. Utredningen har föreslagit den s.k. danska modellen som bygger på att skördestatistik tas fram genom uppgifter från jordbrukarna själva. Övergångstiden har bedömts till och modellen föreslås införas . Det är tveksamt om metoden kan anpassas till svenska förhållanden på så . Svårigheterna ligger främst i att få en godtagbar uppskattning av vallskördarnas storlek. Den gamla metoden bör bibehållas tills man är säker på att den nya metoden kan ge ett tillfredsställande resultat. 3.29 i vill, i enlighet med särskilda yttrande, peka på att det ingenstans i utredningen finns belägg för den danska metodens tillförlitlighet. Inte ens i har man presenterat några studier av metodens statistiska säkerhet. anser vidare att man vid en utvärdering av den danska modellen också bör ta hänsyn till tidsaspekten. Statistikredovisningen med den danska metoden sker betydligt senare än med nuvarande metod. Genom en vidareutveckling och fortsatta jämförelser mellan ``Objektiv skördeuppskattning`` och den danska modellen bör man komma fram till en modell som ger statistisk säkerhet till en lägre kostnad än de 19 milj.kr. som undersökningarna kostar med nuvarande metod. Det är också rimligt att kostnaderna för skördeuppskattningarna minskar eftersom en del användningsområden för statistiken försvinner i samband med avregleringen av jordbruket. -- -- --För en så viktig del för landets försörjning som de båda utgör, är skörderesultat på skördeområden en nödvändighet %[enligt lantbruksenheten vid %]. har %[enheten%] tack vare normskördar för skördeområden kunnat serva bl.a. enskilda jordbruksföretag, organisationer, kommuner, televerk och militära myndigheter med regional statistik för varierande behov. Även den lokala rådgivningsverksamheten är i stort behov av produktionsstatistik. 3.30 i : Nya kommer att ha viktiga arbetsuppgifter för den framtida landsbygdsutvecklingen där jordbruksnäringen är en viktig del. För att med effektivitet kunna genomföra detta arbete krävs det en bra områdesstatistik på så små områden (mindre än län) som möjligt. Utredarens förslag innebär en alltför grov indelning. För att också jordbrukets omställning skall kunna belysas med säkerhet bör därför såväl lantbruksregistret som objektiva skördeuppskattningarna behållas i nuvarande omfattning tills vidare. Utredningens förslag om införande av skördeuppskattningar enligt den ``danska metoden`` kan inte tillstyrkas av . Metoden har enligt uppfattning många svagheter och är inte utvärderad för svenska förhållanden. Om metoden införs kommer den att äventyra uppföljningen av jordbrukets omställning. tillstyrker dock att metoden testas och utvärderas jämsides med nuvarande skördeuppskattningar. Enligt uppfattning krävs det områdesvisa data (mindre än län) även för produktionsstatistik för bl.a. forskning, utbildning, uppföljning och stimulering av landsbygdsutveckling, samt för att uppfylla statens ansvar för krisdrabbade företag. Dessutom kommer kostnaderna för tilläggsundersökningar att bli mycket höga om tillgången på basstatistik med regionala data försvinner. En stor del av uppgifterna för tilläggsundersökningar samlas in till marginalkostnader genom objektiva skördeuppskattningarna . -- -- -- Med regional produktionsstatistik anser -- -- -- att skördestatistik även i fortsättningen måste kunna redovisas på minst nuvarande nivå (106 skördeområden) annars blir statistiken en enda stor ``medelkaka``. För att följa effekten av jordbrukets omställning anger utredaren att skördestatistik i första hand behövs endast för spannmålsgrödor. anser att det även för vall som är den största grödan i länet, behövs årlig skördestatistik då grödan påverkas i hög grad av omställningen. Vallskördens storlek måste kunna bedömas eftersom detta påverkar behovet av spannmål och kraftfoder. 3.31 i län delar inte utredningens synpunkter att företag och organisationer kan täcka behovet av produktionsstatistik. Det är därför olämpligt att avskaffa objektiva skördeuppskattningar () med anställda provtagare. Besparingar skall göras genom att förenkla olika arbetsmoment i . erfarenheter visar att fel uppstår i statistiken om det sker subjektivt. Med låg insats av medel kan preliminära skördesiffror (s.k. snabbstatistik) produceras. Det blir också lätt att framställa målinriktade undersökningar, t.ex. bekämpningsmedelsundersökning. Dessutom ställer forskning, rådgivning och undervisning större krav på bra statistik. Utöver skördeuppgifter inhämtas växtodlingsdata, t.ex. såtid, sortval m.m. Utredningen föreslår att den danska modellen genomförs helt . ser mycket allvarligt på detta förslag och tycker att metoden är mycket tveksam. Risken är stor att det blir värdelös statistik. föreslår att den danska modellen prövas för att sedan kunna utvärderas. föreslår att en översyn av nuvarande områdesindelning görs för att passa ett avreglerat lantbruk. I utredningen har ej beaktats den enskilde lantbrukarens behov av statistik för att kunna fatta bra beslut för omställning till ett marknadsanpassat lantbruk samt även efter . 3.32 i anser att man beträffande produktionsstatistiken bör avvakta med ändringar och vid en eventuell ändring direkt inrikta sig på en anpassning till EG-nivå. Det måste anses vara ett allmänt intresse att jordbrukarkåren förses med behövlig statistik. De har själva ingen möjlighet att enskilt eller gemensamt samla den statistik de har behov av på områdesnivå. Avkastningsnivåerna kan variera mycket inom samma län. Försämrad redovisning till lägst länsnivå blir värdelös vid regional statistikanvändning och planering. Den ``danska modellen`` är redan tidigare prövad i vårt land (på 1970- talet). Metoden förkastades eftersom den inte passade de förhållanden som råder i , vilka påtagligt skiljer sig från de som råder i . I Norrlandslänen liksom i är en mycket stor och viktig del av växtodlingen, eftersom flertalet djurhållare är inriktade på mjölkproduktion. Vallskörden måste kunna bedömas, eftersom vallskördens storlek påverkar förbrukningen av spannmål och kraftfoder. I den danska modellen är det särskilt svårt att bedöma sannolik vallskörd. När omställningsperioden är över finns det stor risk att intresset att lämna uppgifter för statistik hos de enskilda lantbrukarna mattas betydligt, om de inte kan se någon direkt nytta av det annat än i stora sammanhang. -- -- -- Det måste anses olämpligt att byta statistikmetod under pågående omställning -- -- --. Genom förenklingar i bl.a. fältarbetet borde det vara möjligt att skörda samma mängd provytor som till avsevärt lägre kostnad. Det borde då vara möjligt att med i stort sett bibehållen kvalitet på produktionsstatistiken kunna avvakta med större förändringar tills omställningsperioden är över och EG:s krav klarnat. 3.33 i : -- -- -- En neddragning av objektiva skördeskadeskyddet till förmån för en metod som bygger på uppgifter från jordbrukarna själva anses %[av utredningen%] vara tillfyllest. Sannolikt är detta en alltför optimistisk inställning. -- -- -- Att motivera neddragning av statistikinnehållet med enbart anpassning till EG:s minimikrav kan inte vara hållbart eller acceptabelt vare sig från näringens eller samhällets sida. Däremot bör ansträngningar göras att i så stor utsträckning som möjligt göra den svenska statistiken jämförbar med den i EG utan att därför göra för stort avkall på kontinuiteten. Skördeskadeskyddets behov måste utvärderas ytterligare. Att som i betänkandet utelämna en analys av skyddets behov med hänvisning till att det bör tillgodoses av branschen anser vi är tveksamt. -- -- --En omläggning enligt betänkandet kommer att försvåra utvärdering, uppföljning och forskning på området. Det är särskilt allvarligt för del då man i betänkandet föreslår att produktionsstatistiken för slåttervall skall avskaffas. Det är -- -- -- odlingen av slåttervall och skörden därav som i alla aspekter är viktigast och har betydelse för . En indragning av produktionsstatistiken för slåttervall innebär i praktiken att länet blir utan produktionsstatistik. Samma förhållanden råder i stort för hela . 3.34 i bedömer det angeläget att även fortsättningsvis upprätta objektiv skördestatistik för grödorna vall, potatis och spannmål. Objektiv skördestatistik bör bygga på uppgifter som insamlas genom mätning och vägning. Att ett antal lantbrukare får i uppgift att bedöma skördens storlek uppfyller ej rimliga krav. -- -- -- I vårt län är skördestatistik mest angelägen för grödorna vall och potatis. Det föreligger behov av att objektivt påvisa vilka skördenivåer som uppnås i olika delar av länet. Det är mellan gårdar vid södra resp. norra länsgränsen och från kustnära gårdar till gårdar i länets inland. Det är uppenbart att ett länsmedeltal på subjektivt insamlade uppgifter under våra förhållanden ej har något statistikvärde. -- -- ---- -- -- Att det insamlas objektiv skördestatistik för vall och potatis är för oss viktigare än uppgiften om spannmålsskördens storlek. anser att en kombination av nuvarande statistikinsamling och den s.k. danska modellen kan vara en lösning som ger tillfredsställande statistik och sänkta kostnader. Utlottning av gårdar kan exempelvis begränsas till en del av nuvarande skördeområden och nuvarande antal gårdar. Övriga delar av skördeområdet kompletteras med enkätuppgifter enligt den s.k. danska modellen. Nästa skördeår utlottas gårdarna inom en annan del av skördeområdet. Skördeprovtagarna kom på detta sätt att arbeta inom ett mer begränsat geografiskt område med mindre tidsåtgång och resekostnad för insamling av skördeprover. -- -- -- Kanske att en sådan metod på försök kunde genomföras för delar av landet . Dessutom har den objektiva skördeuppskattningen stort värde vid beräkningar av Norrlandsstödet. Normskördarna utgör även hjälpmedel vid beräkning av ren- och älgskador. -- -- -- Att även få fram medelskörden av olika potatissorter vore en värdefull uppgift. Rätt uppbyggd statistik med uppgifter om sortandel och sorternas avkastning i praktiken i resp. område ger basunderlag för lantbrukare och rådgivare att förändra sortval m.m. så att optimalt resultat erhålls. -- -- -- Vi finner det olyckligt om man mitt i pågående omställningsprogram helt skulle byta statistikmetod. Omställningens komplicerade karaktär kräver en uppföljning och utvärdering. 3.39 : Omprövningen av skördeuppskattningarna sker i ett skede när kravet på kontinuitet och jämförbarhet över tiden är särskilt stort. -- -- -- LRF anser att möjligheterna bör kunna prövas att övergå till en mindre kostnadskrävande metod för skördeuppskattningarna. Det är dock ett oeftergivligt krav att en grundlig utvärdering görs av den nya metoden innan slutlig ställning tas i frågan. Utredningen torde ha underskattat de metodproblem och andra svårigheter som sammanhänger med en omläggning av denna statistik. Vad gäller övrig produktionsstatistik vill LRF peka på vikten av den statistik som erhålls från företag ooch organisationer. Förutsättningarna för denna uppgiftsinsamling torde komma att förändras, bl.a. vid ett EG-medlemskap. LRF utgår från att överläggningar vid behov tas upp med näringens organisationer. Enligt LRF:s mening borde utredningen klart ha redovisat att staten iklätt sig ansvaret för statistikunderlaget till skördeskadeskyddet. -- -- --Om ytterligare minskningar görs av lantbruksregistret och skördeuppskattningarna och dessa inte är acceptabla från Skördeskadeskyddets synpunkt ändras de ekonomiska förutsättningarna för uppgörelsen mellan LRF och staten. Vid behov bör dessa frågor tas upp i en förhandling mellan Skördeskadeskyddet och staten. 4 Ekonomisk statistik 4.1 : En enda samordnad lantbruksekonomisk undersökning hade varit att föredra men med tanke på att den s.k. deklarationsundersökningen (DU) försämras i och med förenklingen av deklarationsblanketterna och med vetskap om att EG kommer att kräva detaljerade bokföringsundersökningar anser SJV att den föreslagna metoden är den bästa framkomliga vägen. Förslaget innebär klara begränsningar i möjligheterna att använda statistiken. Detta gäller t.ex. möjligheten att ta fram regional statistik och för jämförelser . Neddragningen av DU påverkar dessutom vissa delar av NR-kalkylerna varför alternativa beräkningsmetoder kommer att behöva tas fram. Detta gäller främst kapitalkostnaderna. Med tanke på EG-kraven kan undersökningarna behöva utvidgas och förändras. Utredningen föreslår att DU skall utföras i samma omfattning som i stödområdena i norra . SJV vill påpeka att det fortsatta arbetet med att utveckla den s.k. norrlandsmodellen kan innebära att ytterligare krav kommer att ställas på statistisk information. För att följa reformens effekter kan det vara värdefullt att få fram snabbstatistik. Om ett fördjupat samarbete med kan ge detta resultat är det angeläget att gå vidare med det. Trots begränsningarna stöder SJV det redovisade förslaget som sammantaget innebär en minskning av den ekonomiska statistiken. 4.4 delar i stort den bedömning utredningen gör om behovet av statistik för att belysa jordbruksföretagens ekonomiska förhållanden. Emellertid anser SCB att de inskränkningar i DU och JEU och omfattning som utredningen föreslår i alltför hög grad begränsar möjligheterna att följa den livsmedelspolitiska reformens effekter i den omfattning som angetts i utredningsdirektiven. -- -- -- -- -- -- Enligt SCB:s bedömning, som närmast synes vara i överensstämmelse med utredningsdirektiven, bör den ekonomiska utvecklingen, i varje fall för något inkomstår, följas upp för hela jordbruket under och efter omställningsperioden (och inte enbart för vissa speciellt intressanta driftsinriktningar under en del av omställningsperioden som utredaren föreslår). Underlaget till sektorkalkylerna bör -- -- -- i möjligaste mån hålla minst samma kvalitet som . -- -- -- SCB anser det därför lämpligt att åtminstone genomföra DU med ungefär hittillsvarande omfattning. Ett lämpligt år för detta torde vara , eftersom resultaten då kan utnyttjas i den utvärdering som skall ske av den livsmedelspolitiska reformen. Om DU behöver genomföras i full skala blir i första hand beroende av när utökade bokföringsundersökningar enligt EG:s krav kommer till stånd och hur dessa utformas. Utredningen föreslår att den företagsekonomiska analysen skall ske med hjälp av modelljordbruksansatsen (MJA), vilket innebär en mycket stark koncentration till vissa grupper av företag. SCB har inget att erinra mot denna uppläggning men -- -- -- anser att analysen bör utsträckas till att även omfatta inkomståren 1993 och 1994, vilket medför att en begränsad DU (med omfattning som utredningen föreslagit ) bör genomföras även för inkomståren 1993 och 1994. kundmaterial som av utredningen föreslås utgöra ett av tre möjliga alternativ som underlag för företagsekonomiska analyser kan enligt SCB endast betraktas som ett supplementärt material på grund av dess bristande representativitet. I samband med den ovan föreslagna utökningen av DU 1992 bör det även vara möjligt att göra enklare företagsekonomiska analyser av de grupper av företag som inte omfattas av MJA. SCB anser att det finns behov av att bl.a. belysa de ekonomiska förhållandena för deltidsjordbruket. Vidare bör utökningen utnyttjas för att i övrigt belysa skattereformens effekter varvid jämförelse i första hand bör göras med DU 1990. -- -- -- Den samordning av DU och JEU som utredningen förordar har inletts av SCB i samarbete med SJV redan vid planeringen av DU avseende . Anpassningen av DU till de företagsgrupper som ingår i JEU innebär att de kommande resultaten från DU 1991 inte kan jämföras med resultaten från tidigare års DU. Vill man göra tidsserier måste nya bearbetningar av de äldre årgångarna göras för att i görligaste mån överföra dem till JEU:s mer begränsade population. Det är dessutom så att samordningen av urvalen medför att JEU i viss utsträckning påverkar det underlag som erhållits från DU till MJA, genom att i JEU inte ingår registrerade handelsbolag samt att jordbrukare i åldern 62--är underrepresenterade. SCB har inga erinringar mot utredningens förslag om utvidgning av den lantbruksekonomiska statistiken för stödområdena och bedömer de föreslagna åtgärderna från statistisk synpunkt acceptabla. SCB är beredd att medverka till att snabbstatistik tas fram på basis av kundmaterial i kombination med annat material som täcker hela populationen. En hel del utvecklingsarbete torde dock återstå bl.a. beroende på de förändringar som på grund av skattereformen har gjorts i kontoplaner m.m. . SCB delar utredningens uppfattning att det liksom tidigare är lämpligt att belysa jordbrukarfamiljernas inkomstsammansättning genom en samkörning mellan DU/LBR och Inkomst- och förmögenhetsregistret (IoF), även om skattereformen kommer att försvåra jämförelser bakåt i tiden. Till skillnad från utredningen anser SCB att denna sambearbetning inte bör begränsas till inkomståren 1991 och 1992 utan göras även följande år tills EG-anpassningen av den lantbruksekonomiska statistiken genomförts. -- -- -- För att klara kostnadsnedskärningen %[avseende JEU%] krävs förenklingar utöver att ta bort arbetskraftsredovisningen. -- -- -- Det föreslagna anslaget för /93 ligger därför på grund av planerade och delvis redan igångsatta åtgärder ca . för lågt (i 1990/priser). -- -- -- 4.8 instämmer i utredningens synpunkter att stor vikt bör läggas på möjligheterna att i ekonomisk statistik på företags- och sektornivå kunna följa och studera effekterna av den omläggning jordbruket nu genomgår. Det är självfallet också angeläget att en anpassning sker till de krav en eventuell anslutning till EG kräver.