prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — Inom t.ex.EG-området har den varit ca 2 1/under Bilaga 1.1 Mot den bakgranden är en långsiktig tillväxt på ett Om svensk ekonomi till följd av de reformer som genomförts ochplaneras kommer att fungera bättre än tidigare borde det därförfinnas föratsättningar för en högre potentiell Omden potentiella tillväxten istället för antagna skulle uppgå till 2 1/perår räknat innebär detta, givet att halva gapet gentemot potentiellproduktion kan hämtas in, att tillväxten kan uppgåtill Ipolitiska reformer har hänsynen till samhällsekonomin traditionellt varit enrestriktion på vilken omfattning och inriktning reformema kunnat få. Under desenasie åren har emellertid genomförts och aviserats en rad reformer därsamhällsekonomiska överväganden varit en viktig utgångspunkt och etthuvudsyfte varit att förbättra ekonomins funktionssätt. Genom att stimuleraarbete, sparande och investeringar och att genom bättre fungerande marknadereffektivisera allokeringen av resurser, skulle det skapas föratsättningar fören högre tillväxt. Flera av dessa reformer har effekt redan nu eller kommer attfå effekt . Skattereformen1990-91 innebar en omfattande omläggning av beskattningen. Den innehöll tvåhuvudsakliga element, dels breddades skattebaseraa och i gengäld sänktesskattesatseraa, dels gjordes beskattningen mer likformig mellan olika slagsinkomster, konsumtion och investeringar. Skaltereformeninnebar en påtaglig förbättring av de ekonomiska incitamenten för arbete.Ersättningen efter skatt för yllerligare arbetsinsatser ökade relativt settmycket kraftigt. Detta skedde med ett i stort sett oförändrat totalt skatteuttagpå hushållens inkomster, varför den arbetsslimulerande effekten renodlades.Dessa förändringar i beskattningen av arbetsinkomster har potentiellt mycketstora effekter på arbetsutbudet. Studier i anslutning till reformen tydde påatt arbetsutbudet på lång sikt skulle stiga med till följd av reformen. (Detta enbart reformeffekteraa, andra faktorer kan verka i motsatt riktning.) Denpositiva effekten på arbetsutbudet har helt dolts av lågkonjunkturen. Densvaga efterfrågan på arbetskraft har hållit tillbaka arbetsutbudet, somistället minskat med . Med den fortsatt höga arbetslösheteni huvudkalkylen sker det en relativt måttlig ökning av arbetsutbudet underresten av 1990-talel, en uppgång med drygt 1 1/räknat i arbetstimmar framtill 1998. Om effekterna av skattereformen är korrekt bedömda kommer det under1990-talet således att finnas ett stort potentiellt arbetsutbud. Detta harbetydelse för den ekonomiska tillväxten. Även om det sker en viss permanentningav arbetslösheten (hysteresis-effekt) finns del likväl en potential för snabbsysselsättningstiUväxt. Därmed hålls också inflationstendenserna tillbaka. Delfinns ur arbetsmarknadssynvinkel utrymme för en snabb efterfråge- Prop.1992/93:150 tillväxt. Skattereformeninnebar också stora förändringar i företagsbeskattningen som bl.a. innebar allintera och extern finansiering fick mer likartade skattevillkor och attskattesystemets snedvridande effekter mellan olika typer av investeringarreducerades. Även efter skallereformen har genomförts en rad ytterligareskattesänkningar med syfte att minska skattebelastningen för förelagande, bl.a.har förmögenhetsskatten på arbetande kapital slopats. De ekonomiska effektemaav reformerad företagsbeskattning är mycket svåra att bedöma. Det kan dockkonstateras att beskattningen på investeringar i nu är lägre än imånga andra länder I takt med att den intemationella integrationen på kapitalmarknadenvidareutvecklas kan della få en stor betydelse för den svenskainvesleringsulvecklingen. Konkurrensförbättrar tillväxtföratsätlningaraa på flera olika säll. För det förstainnebär konkurrens att pris- och marknadsmekanismen får större genomslag ochdärmed en mer effektiv resursallokering i ekonomin. För det andra pressarkonkurrens till en effektivare resursanvändning. Resurser frigörs som kankomma till användning på annat håll. För det tredje leder konkurrens tillförnyelse genom att kraven på anpassning till konsumenten och att ta tillvarainnovationer skärps. Föratsättningamaför större konkurrens har förbättrats i flera avseenden. Ett flertal marknaderhar eller kommer all avregleras och därmed öppnas för konkurrens. flyget, post- och telekommunikationer och elmarknaden.Konkurrenslagstiftningen skärps i och med den nya konkurrenslagen som införsfrån . Den iimebär bl.a. att flera konkurrenshämmande åtgärder blirdirekt förbjudna. EES-avlalet kommer att medföra att en större del av ekonominöppnas för internationell konkurrens. Formema för offentlig upphandlingförändras, så alt derma i ökad utsträckning måste ske i konkurrens. Dekortsiktiga effekterna av ökad konkurrens är svårbedömda, eftersomeffektiviseringen till viss del uppvägs av en utslagning och omstrakturering.På är effektema entydigt positiva. Studier bl.a. förproduklivilelsdelegationen visade all marknader som är utsatta för hög grad avkonkurrens har en påtagligt högre produktivitetstillväxt än mer skyddademarknader Investeringamai infrastruktur har reducerats . Den andel av BNPsom sätts av lill investeringar i främst kommunikationer har varit nästanhälften så stor som i andra länder En effektiv infrastraktur innebär lägretransportkostnader, vilket i sin tur möjliggör att utnyttja skalfördelar ochkompensera för naturliga lägesnackdelar Infrastrakturinvesteringartenderar också att stimulera till innovationer 1en proposition till har regeringen föreslagit elt omfattande programför infrastrakturinvesteringar under resterande del av . Detta kankomma att få både direkta och indirekta lillväxlstimule-rande effekter Socialförsäkringamahar förändrats i viktiga avseenden och är föremål Prop. 1992/93:150 förfortsalt översyn. Den allmänna inriktningen på dessa reformer är att Bilaga 1.1ersättningsnivåema reduceras och sambandet mellan socialförsäkringsavgifteroch förmåner stärks. Det ger ökade incitament för arbete. Skalteinnehållet iavgiften reduceras och därmed också skattekilen för arbetsinkomster Detekonomiska utfallet av arbete förbättras jämfört med ersättning frånförsäkringen. Reformeringenav socialförsäkringama är också en viktig del i saneringen av statsfinansema.Så länge det råder osäkerhet huravida den långsiktiga budgetutvecklingen ärunder kontroll påverkar detta räntenivån och därmed investeringarna.Nedskärningar inom socialförsäkringaraa bidrar till att öka förtroendet förden svenska valutan och möjliggör en lägre räntenivå. Elt ökat företroende idetta avseende för den svenska ekonomin kan därför ses som ett bidrag lill enhögre potentiell tillväxt genom att skapa ett bättre investeringsklimat. Ihuvudkalkylen är nu beslutade förändringar beaktade, liksom aviseradebesparingar Fortsatta reformer av pensionssystem, sjuk- och föräldraförsäkringkan dock innebära att det långsiktiga strakturella budgetunderskottetreduceras mer än vad kalkylen indikerar och därmed bidrar till att ytterligarestärka förtroendet för den svenska ekonomin. Hurreformeraa verkar på lång sikt återstår att se, men de skapar en potential förhögre tillväxt. Hur stor denna är går inte att säga. Om analysen av ochkritiken mot tidigare regleringar, skattesystem m.m. var korrekt kan denpotentialen vara myckel slor De mycket kraftiga, och ofta underskattade,anpassningseffektema av reformeraa som visar sig tyder på att ekonomiskafaktorer spelar en stor roll för hushållens och företagens beslutsfattande. Deförhållandevis kraftiga förändringar som skelt av de ekonomiskafömtsättningarna bör därför ha stor betydelse för tillväxten.Osäkerheten gäller främst om dessa effekter hinner påverka utvecklingen under1990-talet. 51 52 55 56 77 77 79 80 83 85 1:2 Den svenska ekonomin i ett medelfristigt perpektiv 3:1 Export och import 3:2 Bytesbalans 8 Hushållensekonomi och privat konsumtion 8.2Privat konsumtion och sparande 10.1 Den konsoliderade offentliga sektom 10.5Konjunkturjustering av den offenfliga sektoms sparande 96 1992/93:150 Bilaga1.1 11.1 IntemationeU ränte- och valutautveckling 11.2 Den svenska ränte- och valutakursutvecklingen 11.4 Utvecklingen på aktiemarknaden 100 101 103 106 111 12 UtveckUngenav svensk ekonomi i ett medelfristigt Prop.1992/93:150 perpektiv 114 Bilaga 1.1 12:2Föratsättningar och antaganden 115 12:4En kalkyl för 117 13 Hotmot en balanserad utveckling av svensk ekonomi 138 13:1En sämre internationell utveckling 138 13:2 Utdragna anpassningsprocesser på de finansiella 13:3En sämre fungerande arbetsmarknad 150 13:4Kan K-sektorn expandera tillräckligt? 14 MöjUghetertill högre tillväxt 165 14:1Svensk export kan öka snabbare än beräknat 165 14:2Strakturreformer kan ge högre tillväxt 168 1:2 Löneroch priser 6 1:4 Bidraglill BNP-tillväxlen 9 1:7 Försörjningsbalansenoch vissa nyckeltal 15 1:8 FinansieUtsparande 1992-1998 17 2:1 Brattonationalproduktensutveckling i vissa 18 2:2 Denkonsoliderade offentliga sektoms finansiella sparande 20 2:3 Konsumentprisernasutveckling i vissa 22 3:1 Exportmarknadstillväxt,relativa priser, marknadsandelar ochexport av bearbetade varor 32 3:2 Importvägdefterfrågan på bearbetade varor 34 3:3 Exportoch import av varor 35 4:1 Nyckeltalför industrin 40 4:2 Industrinsrörliga kostnader och produktpriser per produceradenhet, marginaler samt brattoöverskottsandel 44 5:1 Utrikeshandelmed tjänster netto 48 6:2 Produktionoch sysselsättning i limmar 54 6:3 Relativaarbetskraftstal för olika åldersgrapper 55 6:4 Procentuellförändring av arbelskraflsutbudet 56 6:5 Relativarbetslöshet i olika åldrar 57 6:6 Antalpersoner i arbetsmarknadspolitiska åtgärder 59 7:1 Timlöneroch arbetskraftskostnader 61 7:3 "Underliggande"inflationstakt 67 8:1 Hushållssektomsdisponibla inkomster, konsumtion och 8:3 Inkomstöverföringarfrån offentlig sektor till hushåll 71 9:1 Bratioinvesteringarefter näringsgren 77 9:2 Bratioinvesteringari näringslivet 78 10:1 Denoffenlliga sektorns inkomster och utgifter 89 10:3 Realförändring av den offentliga sektoras inkomster och 10:4 Statensinkomster och utgifter 93 10:5 Socialförsäkringssektorasinkomster och utgifter 94 10:6 Kommunernasinkomster och utgifter 95 10:7 Den offenfliga sektorns finanser, konjunkturjusterat 97 Prop. 10:8 Den offenfliga sektorns finansiella sparande 97 Bilaga 1.1 12:1 Utvecklingen i 1992-1998 118 12:2 Försörjningsbalansenoch vissa nyckeltal 120 12:3 Industrin ochutrikeshandeln 123 12:6 Arbetskraftens produktivitet 129 12:8 Hushållensdisponibla inkomster, konsumtion och 12:9 Företagens inkomster 134 12:10 Den offenfliga sektoms inkomster och utgifter 135 13:2 Produktionens andel av del totala förädlingsvärdet 159 13:3 Produktionen, kapitalstocken och kapacitetsutnytljandet iindustrin 160 13:4 Investeringsbehovet i industrin vid olika nivåer på 13:5 Avkastning på arbetande kapital i näringslivet 163 14:1 Exportmarknadstillväxt, relativpris, marknadsandel och exportav bearbetade varor tUl 14 168 1:1 K-respektive S-sektorns produktion 1981-1994 2 : effektiv växelkurs 1980-1992 4 1:3 BNP och produktiviteten i 1981-1994 9 1:4 Finansiellt sparande i privat- och offentlig sektor samtbytesbalans som andel av BNP 1980-1994 11 1:5Faktisk och potentiell BNP i 1985-1994 12 3:1 varaexport lill några viktiga marknader 1988-1992 30 3:2 Marknadsandel och relativpris för export avbearbetade varor lill 14 33 3:3 bytesbalans uppdelad på handels- och tjänstebalanssamt netto av transfereringar totalt somandel av BNP 37 4:1Produktion och kapacitetsutnyttjande i industrin 39 4:2 Industrins arbetskostnad per producerad enhet i 4:3Industrins brattomarginal 1980-1994 43 5:1 Arbetade timmar i privat tjänstesektor. 5:2 Varsel omuppsägning inom privat tjänstesektor 50 6:1Anlal varsel samt anlal nyanmälda lediga platser 51 6:2 Öppet arbetslösa samt personer i konjunkturberoende 7:1NomineU limlön inom industrin 62 7:2 Hushållens prisförväntningar de konunande 12 månadema 64 7:4 Prisutvecklingen iSverige 66 8:1Privatkonsumtion 72 8:2 Hushållens skuldkvot utgiflsräntor i relation till disponibelinkomst 73 8:3 Hushållens nettoförmögenhet i relation till disponibel 8:4Hushållens sparkvot 76 9:1 Procentuell förändring av investeringar och produktion inäringslivet 79 9:2 Antal outhyrda lägenheter respektive antal påbörjade 9:4 Byggnadsinvesteringar per sektor 1970-1994 84 9:5 BNP-utveckling ochlagerbidrag 86 10:1 Den offentliga sektoras finansiella sparande 1970-1994 88 10:2 Den offentliga sektoras finansiella nettoställning 90 11:1 6-månaders Euromarknadsräntor 1991-1993 101 11:2 10-åriga obligationsräntor 1991-1993 102 11:4 Växelkurser i kronor 1991-1993 105 11:5 Bankeraaskreditförluster och resultat 106 Prop. 11:6 Utlåningsvolym1986-1993 108 Bilaga 1.1 12:1 Sverigesexport, jämförelse 1980-lalel och 122 12:2 K ochS-sektom till 1998 124 12:3 BNP-tillväxtenoch dess användning 1982-1998 125 12:4 Invesleringskvolsamt bratlosparande 1970-1998 126 12:5 Bratioinvesteringar(LP) samt brattoinvesteringar exklusivebostäder (FP) 127 12:6 BNP-tillväxtenoch arbetslöshet 130 12:7 Hushållenssparkvot 1980-1998 133 12:8 Denoffentliga sektorns finansiella nettoställning 136 12:9 Finansielltsparande 1980-1998 137 13:1 Prisutvecklingpå olika fastighelslyper 142 13:2 Ickefinansiella förelags skulder saml reala och finansiellatillgångar i relation lill BNP 145 13:3 Ickefinansiella företags ränteutgiftsnetto i relation tillrörelse- resultat efter avskrivningar 146 13:4 Hushållensnettoförmögenhet i relation till disponibel 13:5 Hushållensnettosparkvot i olika länder 149 13:6 Arbetslösheteni olika länder 149 13:7 Arbetslöshels-och löneutveckling i 151 13:8 Arbetslöshetinom EG 1972-1991 153 13:9 Industrinsbrattoinvesteringar 1980-1998 163 14:1 RelativULC uppdelad på delkomponenter 166 gotab 43617, Slockholm 1993 178 Långsiktig konsekvenskalkyl för perioden /94 1997/98 1 1992/93. Nr 150 Bil. Långsiktig konsekvenskalkyl för SSaT''"" perioden /94 - 1997/98 Denlångsiktiga konsekvenskaUcylen (LK) for perioden /94 -1997/98 som härpresenteras består av två delar, dels en huvudtext dels en appendixdeL Ihuvudtexten redovisas en samlad konsekvensberäkning av den offentliga sektomsinkomster och utgifter utifrån vissa antaganden om den ekononuska utvecklingen.Huvudtexten är uppdelad i separata kapitel for respektive del i offentligsektors redovisning dvs. statsbudgeten, övriga staten, AP-fonden och kommunema.I kapitel 6 görs även en redovisning av statens samlade utgifter på olikaområden. I appendixdelen redovisas utgiftsutvecklingen på respektivefäckdepartement. LK:nsinriktning varierar år i syfte att belysa och analysera aktuellafrågeställningar. Ett viktigt syfte med LK:n är att tjäna som imderlag införbeslut som rör den offentliga sektoms utveckling. Framställningenbygger på material från feckdepartement, olika verk och institutioner.Finansdepartementets ekonomiska avdelning svarar för de bedömningar av denekonomiska utvecklingen som ligger till grund för LK-beräkningama. LK:n harutarbetats inom . Innehåll: Prop. Långsiktig konsekvenskalkyl för perioden /94 - 1997/98 1 Denlångsiktiga konsekvenskalkylen 1993/94-1997/98 ... 8 1.1 Inledning ............................................ 8 1.2 Beräkningsmetod ................................. 9 1.3 Samhällsekonomisk bakgrund..................... 10 2 Statsbudgetensutveckling............................ 15 2.1 Budgetsaido........................................... 15 2.1.2Konjimktunensat saldot.................... 17 2.2 Statsbudgetensinkomster /87-1997/98 18 2.2.1 Inkomstutveckling för budgetåren 1986/87-1993/94 19 2.2.2 Utveckling 1993/94-1997/98, LK-perioden ... 20 2.2.3 Konjimkturrensad inkomstnivå............. 24 2.3 Utgiftsutvecklignför budgetåren 1986/87-1997/98 . . 26 2.3.2 Historisk utveckling........................... 26 2.3.3 LK-perioden /94-1997/98............. 27 2.3.4 Utgiftsstyrande fektorer.................... 29 2.3.5 Utgifteraa fördelade på realekonomiska kategorier 30 2.3.6 Konsumtion..................................... 32 2.3.7 Investeringar................................... 32 2.3.8 Transfereringar................................ 32 2.3.9 Den konjunkturrensade utgiftsnivån . 3 Statensinkomster och utgifter utanför statsbudgeten exkl.AP-fonden imder LK-perioden ............... 35 3.1 Arbetsmarknadsfonden............................. 36 3.2 Delpensionsfonden................................... 37 3.3 Arbetsgivaravgifter ............................... 38 4 Statenstillgångar och skulder ..................... 39 4.1 Statenslånebehov och skuld..................... 39 4.1.1Statsskuldens utveckling .. 40 4.2 Förmögenhetsutveckling........................... 42 5 AP-fonden................................................. 46 6 Statensutgifter fördelade på områdoi......... 47 Bilaga 1.2 6.1 Ålderspensioner................................... 49 6.2 Arbetsmarknadspolitik.......................... 51 6.3 Sjukförsäkring, arbetsskadeförsäkring och 6.4 Bidrag från staten till kommimsektom.... 57 6.5 Barafemiljer ....................................... 60 6.6 Utbildning och forskning........................ 63 6.7 Försvar ............................................. 67 6.8 Bostadsförsörjning............................... 69 6.9 Rättsväsendet inkl. skatt och tull m.m.... 70 6.11 Interaationellt bistånd......................... 75 6.12 Invandring.......................................... 77 6.13 Näringsliv och jordbruk ..................... 79 6.14 Vård och omsoig................................. 81 6.15 Central förvaltning.............................. 82 6.16 Fritidsverksamhet och kultur................ 83 6.17 och internationell samverkan ... 84 6.18 Samhällsplanering och regionalutveckling 87 6.19 Miljöskydd, naturvård och energi.......... 88 6.20 Övriga utgifter.................................... 90 7Budgeteffekter av EG-medlemskap............. 91 8Den kommunala sektom............................ 93 8.1........................................................... Finansielltsparande åren 1993/94-1997/98 93 8.1.1Inkomster och utgifter ... 94 8.2.1 Skatteinkomster............................ 95 8.2.2 Statsbidrag................................... 96 8.2.3 Inkomster åien 1993/94-1997/98... 97 8.3.1Utgifter åren 1993/94-1997/98 .. 99 8.4 Strukturella och konjimkturbetingade underskott.... 100 8.5 Tillgångar och skulder........................... 101 9Offentliga sektoms finansiellasparande ... 103 Appendix,departementens verksamhetsområden 110 Långsiktig konsekvenskalkyl för perioden /94-1997/98 Beräkningamai årets långsiktiga konsekvenskalkyl (LK) omfettar perioden /94 - 1997/98och är på sedvanligt sett gjorda utifrån vissa antaganden om den ekonomiskautvecklingen. Utgångspunkten för antagandena är att den svenska ekonominbefinner sig mitt i efterkrigstidens djupaste lågkonjunktur och att det skeren kraftig uppgång i den svenska ekonomin under hela LK-perioden. Utvecklingbaserar sig på dels en uppgång i den interaationella ekonomin vilket gerdragkraft åt en inhemsk återhämtning , dels ökande marknadsandelarför svensk exportindustri bl.a. till följd av deprecieringen av den svenskakronan. Beräkningama i LK:n grundar sig därmed på en genomgående gynnsamekonomisk utveckling . Diagram 1 Utvecklingen av viktiga ekonomiska antaganden % 1992/93:150 Bilaga1.2 BNP-fillväxtenantas stiga från ca - 1992 till tmder perioden 1995-98.Antalet personer utanför den egentliga arbetsmarknaden sjunker långsamt, fråndrygt 1994 ner till 1998. Löne-och prisutvecklingstakten ligger påhistoriskt sett låga nivåer, resp. under slutet av perioden. Den privatakonsumtionen ökar med ca Den realaräntenivån antas sjunka men förblir hög jämfört med nivån tmder 70- och 80-tal.Realräntans betydelse för beräkningsresultaten är jämfört med tidigaie årsbetydligt högre eftersom statsskulden både i nivå och som andel av BNP äravsevärt större. För ekonomin som helhet har därmed betydelsen av en låg nivåpå realräntan ökat kraftigt, eftersom realräntan efter skatt är högre för denprivata sektom i det nya skattesystemet än i det gamla. Utgångspunkteni LK:n är att beräkna utgifter och inkomster till följd av fettade beslut ochgjorda åtaganden. På följande punkter bör det dock särskilt poängteras att ingaslutgiltiga beslut är fettade, men att effektema är beaktade i kalkylen. Dettagäller för förslagen i finansplanen om: - budgetförstärkningar på ca perbudgetår fr.o.m. /95, - realt oförändrade utgifter för offentligkonsumtion, Däratöverhar i beräkningama bl.a. fömtsätts att: - utgiftsökningar och inkomstbortfeU till följd avett eventuellt medlemsskap i EG finansieras inom ramen för befintligaresurser. - inga ytterligare utgifter uppstår för insatser idet finansiella systemet. För1993/94 beräknas statsbudgetens underskott uppgå till ca ellertill av BNP. kommer både det konjunkturrensade och detkonjunkturberoende underskottet att minska. Den sammantagna inkomst- ochutgiftsutvecklingen innebär att statsbudgetens underskott successivt minskartill ca vid slutet av perioden. Underskottet mätt som andel avBNP minskar till ca 3,. 1992/93:150 Bilaga1.2 Kr/innevånare O 1993/94 1994/95 1995/96 1996/97 Trotsantaganden om en mycket gynnsam ekonomisk utveckling är underskottet slutåretfortferande betydande och stotsbudgetens utgifter består till allt större delav ränteutgifter för stotsskulden. Detkonjunkturrensade saldot förbättras tmder LK-perioden framför allt genombesparingsprogrammet. Den konjunkturbetingade delen av underskottet minskarfrämst beroende på sjunkande arbetslöshet och en hög tillväxt i ekonomin. Statsbudgetens inkomster,netto ökar med ca , eller i genomsnitt 4,i löpande priser vilket motsvarar i festo priser.Ökningen förklaras av stigande inkomster från samtliga skatteområden.Inkomstema är i stort sett konstanto i förhållande till BNP. Stotsbudgetensskatteinkomster beräknade som andel av BNP, skattekvoten, stiger något från ca25 % till , vilket kan jämföras med /90då skattekvoten uppgick till . Att kvoten inte stiger snabbare förklarasfrämst av att tillväxten i är baserad på export och investeringar och intepå konsumtion vilket skulle öka stotens inkomster. 1992/93:150 Bilaga1.2 60000 50000 40000 30000 20000 10000 O Diagram3 Statsbudgetens utveckling /94 - 1997/98 500 400 300+ 200 lOOt O 1993/94 1994/95 1995/96 1996/97 1997/98 Statsbudgetensutgifter, netto inkl ränteutgifter minskar rmder LK-perioden med ca 45miljarder kronor, eller i genomsnitt i löpande priser vilketmotsvarar i festo priser. Nedgången beror främst på de besparingar somär aviserade i finansplanen och antogandet om minskade utgifter förarbetsmarknadspolitiska insatser. Nedgången beror även på att utgiftema förräntebidrag minskar till följd av anteganden om minskande bostedsbyggande ochsjunkande räntenivåer tmder perioden samt antoganden om minskade utgifter förasyl- och flyktingmottegning. Stetsbudgetens utgifter i feste priser exkl.stots-skuldräntor sjimker med i genomsnitt imder tidsperioden1993/94-1997/98. Ränteutgiftema för stotsskulden ökar dock med i genomsnitt 1,tmder LK-perioden. Den låga ökningstakten beror främst på antegandetom sjunkande räntenivå. Inkomsteroch uifter utanför statsbudgeten exkl AP-fonden Stetensinkomster och utgifter utanför stetsbudgeten exkl. AP-systemet går medbetydande underskott tmder hela LK-perioden. Underskottet beror främst på ettbetydande tmderskott i arbetsmarknadsfonden vilket är en konsekvens av detsvaga sambandet mellan inkomster och utgifter. Antegandet om en sjurikandearbetslöshet tmder LK-perioden gör att underskottet minskar men är trots detteslutåret fortferande mycket stort. /94 beräknasunderskottet för stetens inkomster och utgifter utanför stetsbudgeten exkl.AP-fonden uppgå till ca . eller till av BNP.Underskottet minskar något till ca 35 miljarder lo- vid slutet av LK-periodeneller som andel av BNP till . De ackumulerade underskotten i fondema ärbetydande. Gränsema mellan vad som belaster stotsbudgeten och vad som liggerutanför har varierat mellan budgetåren vilket gör en historisk analys svår. Stotsskuldensutveckling styrs av nivån på den stotiiga upplåningen.