prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Den byggnad som fårstöd mäste tUlförsäkras etl långsUctigt skydd, oavsett byggnadens värde, menskyddets omfattaing kan varieras. Föreningen anser att utredningens förslag ärogynnsamt för sora handläggande myndighet av stödet, och att detskulle göra förhandUng ora stöd tungrodd och otydUg för bygghertama. Förenmgenföreslär att lagen (1988:950) om kulturminnen ra.ra. (KML) ändras så att ävensärskUt värdefulla byggnader kan skyddas. I en bidragssituation skallfriviUighet föreUgga och som ett led i bidragsförhandlingen skall finnasmöjlighet att att utfärda det skydd som bör vara raotprestationen tillbidraget. Något tvång att skydda byggnaden bör dock inte föreligga. Anmälningspliktenligt 3 kap 6 § KML RAAställer sig tveksamt till förslaget om att förordnande enligt 3 kap 6 § KMLskall kunna umyttjas när en begränsad del av ett hus berörs, eftersombestäraraelsen närmast har tillkomrait sora en förberedelse för en byggnadsrainnesförklaring. i vill inte tUlstyrkaförslaget ora an använda förordnande enligt 3 kap 6 § KML när tveksarahet råderora en byggnad uppfyUer kriteriema för byggnadsrainnesförklaring. Länsstyrelsenanser däreraot att förordnandet bör användas vid störte stöd, raed avöverkostnadema, när en byggnadsminnesförklaring av olUca skäl inte kangenoraföras i saraband raed uppmsmingen. Det åligger sedanlänsstyrelsen att möjUgt genomföra förklaringen. Kompetenskrav inomprojektering och byggande Prop. Byggentreprenörerrtainstämmer i uttiedningens påpekande att frågor om kom- ""- petenskrav vid projektering och byggande mot bakgmnd av praxis inom EG börutredas. Stöd tUl fördjupade utbUdningsinsatser i saraband raed att projektgenoraförs bör övervägas. Länsstyreben i anser attfrågan bör studeras vidare, eftersom det otvivvelaktigt är så att mångaovarsamma orabyggnader kimnat undvikas och mycken tid - och därmed kostaader -kunnat sparats om ett system med korapetenskrav funnits. /Morgondagens Minnen föreslår att enviss undervisning i samband med restaurering, sora syftar till en praktisk ochteoretisk inblick i bebyggelsehistoria med äldre byggnadsteknik, bUrlånegmndande. På så sätt skuUe uttedningens förslag tUl auktorisation kunnauppnås. Delegeringav bidragsmedlen till länen Samfligasom ytttat sig ora möjligheten att delegera besluten om stöd från RAÄ tUllänsstyrelsema ställer sig positiva tiU förslaget. Den allmänna uppfattningenär att en delegering kommer att leda ttU en effektivisering av handläggningenoch att ett samarbete inom ram mellan kultarmiljö-enhetema ochlänsbostadsnämndema utgör granden och en föratsättning för detta. i anser att det blirsvårt att fördela stödet rättvist och ändaraålsenligt raellan länen. Man anseratt det bör finnas en raöjUghet att imder löpande period överföra raedel frånett län tiU etl annat ora mecUen av brist på projekt inte skulle förbrukas. Länsstyreben i anser attsyslera med tteåriga planeringsramar är en föratsättaing för en effektiv byggnadsvård.Stora ombyggnadsprojekt är en process . Dagens ibland storaosäkerhet är raycket arbetsara för aUa inblandade. anser att det är viktigtatt länsstyrelseraa vid en delegation får tillräckUga resurser så att denadrainisttativa hanteringen blir effektiv. Det är viktigt för de sökande attinte drabbas av onödigt administtativt krångel. Riksrevisionsverketanser an nya tjänster som tillför fastighetsekonoraisk kompetens på börtillskapas genora antingen oradisponering av RAÄ:s nuvarande resurser elleromflyttamg av föreslagna tjänster från . och anser attanser del är nödvändigt att fastighetsekonoraisk korapetens tUlförs. Effektivitetsvinster genomförenklad hantering Prop. Boverketfinner att länsstyrelseraa är väl skickade att handlägga ''" - ärendena raed det förslag sora finns alt länsstyrelsema inttegrerasinom . Sora komplettering till uttednmgens redogörelsevill RAÄ påpeka att kostnadema för kultarhistorisk expertraedverkan oftabesttids inora tilläggslånet Vid en oravandling av stödsysteraet till bidragmåste kostaader för kulturhistorisk expertmedverkan inräknas i bidragsramen. (x;hByggentreprenörerna anser det viktigt an del nuvarande krångUga systemetförenklas. Länsstyreben i fömtsätteratt de nya administrativa uppgiftema raed att ta in underlag för och betala utbidragen åtföljs av erforderliga resurser. i påpekar att närbidragen överförs till kommer det att innebära en del belastaingför administtationen. Föreningen anser att detviktigt för kulturrailjövårdens anseende att stödet inte bara adrainistt-erassnabbt och effektivt, utan (x;kså raed stor grad av rättssäkerhet och rättvisa.Vidare anser man del vara vUctigt med en kvaUficerad och omfattande ullsyn,bidraget skaU gå tiU antUc-variskt korrekta åtgärder, olika för varje byggnad.Föreningen anser att detta raedför en betydande raedarbete jämfört raedhandläggningen av tiUäggslånen och att det är viktigt att får enrimlig kostaadstäckning för detta arbete. Kommunförbundetpåpekar att byggnadsnämndemas möjlighet att påverka fastighetsägaraa att beaktavarsarahetskraven i saraband raed bygglovsansökan bUr betydUgt svårare i detnya systemet. Kommunemas rådgivande roll i samband raed räntebidragsansökningarkoraraer att försvinna . Kommunema komraer inte heUer alt berörasav lånebesiklningar i fraratiden. Bettäffande handläggningen anser att det ärnödvändigt att kopplingen tUl koraraunens lokalkännedora säkerställs även idet nya systemet FöreningenSveriges landscmtikvarier hävdar att eftersom bidraget är avsett att även kunnages till korapleraentbyggnader kan detta innebära att lokal sora används somtex. hantverkslokal i en rörelse i ansluming till bostaden kan komraa i frågaför bidrag. Sådana lokaler är avdragsgilla i rörelsen och varje bidrag sora gesraåste rimligtvis tas upp som inkomst, vilket innebär att bidraget i detta fallskulle kunna bli beskattat. Möjlighet till vissainsatser inom ramen för ftop 1992/93-100 ,, , Länsstyrelsema i , och ochVästemorrlands län samt Föreningen tUlstyrkerförslaget anser förslaget alltförbegränsat eftersom det enbart gäller "anpassningskosmader". avstyrker utredningens förslag i dennadel. anser att det inora det nya beslutade bostadssysteraet inte fmnsnågon möjUghet att mräkna sådana anpassningskosmader som uttedningen syftar pä,eftersom åtgärdema i sig själva inte är bidragsberättigade. Förslaget saknardärför praktisk betydelse. I stället viU raan föreslå att raan inora raraenför det nya bostadsstödet tar bort raaxgränsen på 120 kvra för dekulturhistoriskt värdefuUa bostadshusen, eftersora det sannolikt inte koraraeratt bli raöjligt att förtänta överkostnaden för stora lägenheter påraarknadsraässiga villkor. Utformningoch hantering av stöd till arkeologiska undersökningar vid bostadsbyggande Detär enligt raycket viktigt alt det finns klara kriterier för närRAÄ/skall kunna vägra bidrag när särskilda aniUcvariska värdenskadas. r... , . Lagom ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift Härigenora föreskrivs att 7 § lagen (1989:41) oraTV-avgift skall ha följande lydelse. TV-avgiftenär för TV-avgiften är för Den skall betalas i fyra poster . Den skall betalas i fyra poster ora . Varje post avser en avgiftsjjeriod om tre månaderoch skall betalas senast sista vardagen före avgiftsperiodens böijan. För mnehav av TV-mottagare före denförsta avgiftsperioden skall avgiften betalas med så stort belopp i förhåUandetill årsavgiften som motsvarar innehavstiden. Beloppet avrandas nedåt tilljämnt antal kronor. Dennalag ttäder i kraft . 'Senastelydelse 1992:826. Lag om fortsattgiltighet av lagen (1986:3) om Bilaga 12.11 Prop. 1992/93:100 Bil. Härigenora föreskrivs i fråga ora lagen (1986:3)ora mndradiosändning av finländska televisionsprogram dels att lagen, som gäller till utgången av år1993, skall fortsätta att gälla tUl utgången av , delsatt I § skall ha följande lydelse. Regeringenfår för tiden intill Regeringen får för tiden intill utgångenav raedge rätt till utgången av medge rätt till rundradiosändning från radiosän- mndradiosändning från radiosän dare av televisionsprogram i radio- dåre av televisionsprogram i radio- eUer ttådsändning från . eller ttådsändiung från . Med randradiosändning, radiosändning ochtrådsändning förstås detsamma som i radiolagen (1966:755). Dennalag ttäder i kraft den 1 jtUi 1993. 'Senastelydelse 1992:316. Fördelning av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män 1991/92:100 BiL 12 LUcsomföregående år redovisas här vissa uppgifter ora fördelningen av ekonomiskaresurser mellan kvinnor och män. Föregående års redovisning återfinns ipropositionen 1991/92:100, underbilaga 12.5. Den långsiktiga utvecklingen har gäll raot ökadekonoraisk jämställdhet meUan könen, bl.a. genora att kvinnors utbildning ochsysselsätming ökat och tUl följd av låglönesatsningar. Löneskillnaderna harrainskat frara till mitten av , men har därefter ökat något inom destora koUektiven. I tabell 1 redovisas kvmnors löner i förhållandetill raännens för fera stora avtalsoraråden. För de fyra orarådena däruppgifter finns , har skUlnaderaa minskat sedan delta år. Kringmitten av avstannade denna minskning och skillnaderna inom resp.oraråde har därefter varit oförändrade eller i vissa faU i stället ökat Kvirmomas lön i procent av männens , heltidsanställda 63 67 70 71 72 74 73 74 75 75 75 85 (90)* 87 (84)* »Lärarpersonalhar fr.o.m. kommunalt reglerade löner och redovisas blandprimärkommunalt anställda. Siffroma inom parentes är fiktiva tal som visarprocenlsiffran för kvinnors löner om jämfbrelsegrappen varit densamma somtidigare år. Källa:SCB, lönestatistiken. Ekonomiska resurser kan påvisas raed flera olikalöne- och inkorastraått, raen olikhetema kan till stor del förklaras avderaografiska faktorer och att kvinnor och raän fmns inom olUca delarbetsmarknaderoch i olUca positioner vad gäller yrkesområden och befattaingar. Årsinkomstensstorlek beror även på skiUnader i arbetad tid och arbetskraftsdeltagande. Lönespridningen uttryckt som den relativa skiUnadeni förhållande till Prop. 1992/93:100 medianen har ökat något inom respektivekoUektiv för både kvinnor och män. gjj 12 Lönespridningen har ökat mer förprivata tjänstemän än för LO-kollektivet och för den statiiga sektom. Ökadlönespridning har också raedfört att den utjämning av lönenivån meUan könensora pågått har avstannat. För grapper med liten lönespridning,t.ex, inom varahandel, är skillnaden meUan kvinnors och mäns lön liten. Veckoarbetstiden för en heltidsanställdprivattjänsteman skiljer inte mycket mellan kvinnor och män utan uppgår till39,/vecka. /Vndelen deltidsanställda kvinnor är järaförtmed för män. En deltidsanställd kvinnlig tjänsteman arbetar igenomsnitt /vecka, vilket medför att genorasnittet för hel- och deltidsanställdasjunker tiU ca 35 tira för kvinnor. KvinnUga arbetare inora varahandel, hotell-och restauranger är till deltidsanställda, inom statiig sektor ärandelen och inom landsting och primärkommuner är drygt 50 resp.drygt 55 procent av kvinnoma deltidsanställda jämfört med avmännen. Liksom för den relativa lönenivån kan man se enskillnad mellan kvinnor och män vad gäller storleken på arbetsinkomsten 1990för en heltids- och helårsanställd. Arbetsinkomsten omfattar fömtoraförvärvsinkomster även de tfansfereringar som är knuma till arbetet ochkompenserar för inkomstbortfall. Rettoaktiva utbetalningar faller på det årutbetalning sker. Lantbrukare och andra företagare ingår inte. Uppgiftema ärhämtade från inkomstfördelningsundersökningen och kan fördelas påsocioekonomisk gmpp. är ökningen för kvinnor och24 för män, vilket motsvarar 16,6 resp . Tjänstemän har enstörre ökning än genomsnittet Inom vardera av de tte socioekonomiska gmppemahar kvinnor en störte procentaeU ökning än män. Arbetsinkomstens storlek för anställda påverkas avde basbreddningar som införts i samband med skattereformens första steg(endagsttaktamenten, resekostaadsavdrag, bilförmän). Arbetsinkomst for helårs- och heltidsanstallda efter socioekonomiskgrupp 1989 och 1990, tkr Arbetare och lägre tjänstemän Arbetsinkomstutgör summan av lön, företagarinkomst, sjukpenning, föräldrapenning ochdagpenning vid utbildning eller tjänstgöring inom totalförsvaret. Källa: SCB Be 21 Föratt studera genomsnittsinkomster inkl. samtUga inkomstkällor får raan övergåull det uxeringsraässiga begreppet sammanräknad inkomst, viUcet fömtoraförändringar i arbeisinkorast även påverkas av förändring i arbetstid Lantbmkare och andra företagare ingår i detta Prop.1992/93'100 underlag.Inkorast av kapital, rörelse och andra inkorastslag ingår (se not gjj 12 Den samraanräknade inkomsten har ökat med för kvinnor ochca för män , viUcet innebär en ökning med för kvinnor och för raän, dvs. skillnaden i Icronor ökar ttotsungefär sarama procenlueUa Ökning. Ensamstående har nominellt haft en någotsvagare mkomstutveckUng jämfört raed samtaxerade och kvinnor har i huvudsakhaft en svagare utveckling än män. Sammanräknad inkomst för samtliga inkomsttagare, tkr, 1989 och 1990 Sammanräknad inkomst utgörsumman av de sex inkomstslagen inkomst av tjänst, kapital, atman fastighet,tillfällig förvärvsverksamhet, jordbmksfastighet samt rörelse. I inkomstsummornaingår också sociala förmåner så som sjukpenning, föräldrapenning,arbetslöshetsersättning. Anm: I totalsiffran ingär även personer som saknartaxeringskod. Källa:SCB Be 20 . Den sammanräknade inkomsten ökar raed stigandeålder och är sora störst i åldersgrappen 35-49 är. Inkomstökningen meUan 1989och 1990 är lUcartad för bäde kvinnor och män raed en större ökning ju äldreman är. För män är ökningen och för kvinnor . yngsta åldersgrappen ökade inkorasten raed . Inkomsten efter skattföljer sararaa raönster raed störte nettoinkorast med stigande ålder. Här skerdock en omfördelning så alt inkomstfördelningen blir jämnare. Ökningen blir för raän och för kvinnor järafört med föregåendeår. Åretsintjänade genomsnittliga ATP-pensionspoäng är något större 1990 än föregåendeår och är beroende av bäde löneutveckling, arbetskraftsdeltagande ochbasbelopp. För kvinnor ökade genomsnittet med 0,20 poäng och för män med 0,17poäng. Ökningen är 0,11 till 0,26 poäng i alla åldersgrapper raed undanlag av16-19 åringar och någol högre för kvinnor. Den största ökningen fmns hoskvinnor . Andelutan pensionspoäng har ökat något i flertalet åldersgrapper förraän medan andelen utan pensionspoäng för kvinnor har rainskat i samtiigaåldersgrapper . För 16-19 åringar ökar andelen för båda könen. Medelarbetstiden är oförändrat för mänraen har ökat raed någon 10-dels urarae i genorasnitt för kvinnorfrån 1989 tiU 1990. Minskning för de yngsta saml för kvinnor . Denhöga veckoarbetstiden för raän återspeglar att egna företagare ingår iunderlaget Inkomster, pensionspoäng och veckoarbetstid efter åldersgrupper 1990 Prop.1992/93:100 Bil.l2 89/90, % Sammanräknad inkomst (tkr), män därav sociala ersättningar (ticr) Sammanrälcnad inkomst (tkr), kvinnor därav sociala ersättningar (tkr) Inkomst efter skatt (tkr), män kvinnor Genomsnittlig pensionspoäng, män 101,7 75,4 4,23 2,92 122,6 86,5 4,91 3,46 114,1 80,9 4,80 3,37 96,5 69,2 4,37 3,11 84,7 60,5 4,20 2,91 Andel utan pensionspoäng, män kvinnor -2,5 Medelarbetstid , män kvinnor 1 Sammanräknad inkomst, se föregående tabell. Källa: SCB Be 20 (Inkomster), RFV (pensioner), SCBAKU grundtabeller (arbetstid). Könsfördelningen i statliga lekmannastyrelser Bilaga 12.13 Prop. 1992/93:100 Bil. harkönsfördelningen i statliga myndighetsstyrelser på centtal och regional nivåredovisats för att ge möjUghet att kunna följa UtveckUngen.Bakgmnden är de mål för kvinnorepresentationen i stadiga organ som föreslogs ipropositionen (1987/88:105, AU 17, rskr. 364) om järaställdhetspolitiken inför90-talet. Det första etappraålet sora angavs i propositionen ora kvinnorår 1992 är nu uppnått Den sammanlagda andelen kvinnor i de centtala ochregionala styrelsema är nu Jämfört raed redovisningen i förra åretsbudgetproposition har en del förändringar skett i departeraentsorganisationen.Några rayndigheter har upphört och andra har tUDcorarait Det totala antaletredovisade styrelser på central nivå är nu 119 järafört raed 118 och123 . Årets redovisning avser förhållanden per den 1 jiUi 1992. /delenkvinnor i siatiiga koraraittéer redovisas i koraraiitéberätielsen. Decentrala rayndigheter sora ingår i redovisningen har en styrelse raedbeslutsfurJctioner enligt verksförordningens (1987:1100) raodell. Detta för attåstadkomraa enhetiighet i redovisningen. Därtill redovisas även könsfördelningeni de affärsdrivande verken samt nägra myndigheter som har räd istället förstyrelse. Av tabell I och 2 nedan framgär att andelen kvinnorbland de ordinarie ledamöterna ökat med fera procentenheter sedan förta året Deuppgår nu till (raed ordinarie ledaraöter avses även ordförande). Högstandel kvinnliga ledamöter firms i styrelser under . Andelenkvinnliga ordföranden har ökat från till sedan förta året 7 av 15styrelser under har kvinnliga ordföranden. Tre departementhar inte utsett nägon kvinnlig ordförande i de redovisade styrelserna. Itabell 3-5 redovisas andelen kvinnor i 10 regionala myndighetsgrapper jämförtmed 12 förta året Studiemedelsnämnderaa och vuxenutbildnings-nämnderna med enttaditioneUt relativt hög andel kvinnor har upphört som regionala myndigheter.Försäkringskassor och utvecklingsfonder är ej regionala myndigheter men finnsraed i redovisningen eftersora de har vissa rayndighetsliknande uppgifier. Uppgiftemaomfattar samtiiga län och avser även här förhållanden per den 1 juli 1992.Redovisningen bygger på uppgUter som länsstyrelsema fått i uppgift att lärana. 22 1992/93. Kvinnoma utgjorde av de ordinarie ledamötema(inkl. ordförande). Motsvarande andel för var . Av tabell 3 framgåratt flest kvinnliga ledamöter återfinns i försäkringskassornas styrelser, . I länsarbetsnämndemas styrelser ökade kvinnorepresentationen med 7procentenheter från tUl . AMU-styrelsema däremot har kvinnor.Lägst andel kvinnor har skogsvårdsstyrelsema, . Tabell 4 visar hur de norainerande organisationemasrepresentanter i styrelsema fördelar sig på kön. Här avses således endast deledamöter som enUgt myndighetens insttuktion har att förettäda sin orgamsationi styrelsen. SamtUga andra ledamöter redovisas under övriga. /delen kvinnor bland de ledaraöter som nomineratsav en organisation har ökat med en procentenhet. Störst har ökningen varit förSACO, . Bland de politiska partiema har moderatasaralingspartiet, socialderaokratema och ökat andelen kvinnorbland de ledaraöter som dessa partier föreslagit i styrelsema. Centerpartietsandel är oförändrad och liberalernas andel har rainskat raed enprocentenhet För KDS finns sora nytt riksdagsparti ingen jämförelse. Nydemokrati har inga ledamöter i de regionala styrelsema, bl.a. beroende på attpartiet inte deltog i landstingsvalet ökning avser 2 kvmnorjärafört raed en kvmna förta året TabeU5 visar andelen kvinnor i de regionala styrelsema fördelade på län. Liksomtidigare år är variationen mellan länen stor. Högst andel kvinnliga ledamöterhar , vUket är en ökning järafört medföregående år. Lägst andel har som rainskat sin andel kvinnor från20 % till . I 15 län har kvinnomas andel ökat 7 län rainskade sinkvinnorepresentation. Könsfördelningen i centrala statliga lekmannastyreber fördelade pådepartement; ordinarie ledamöter exkl. personalföreträdare Prop.1992/93:100 Bil. *1991års siffror avser **siffror avserIndustridepartementet myndighet; ordinarie ledamöter exkl. Antal ledaraöter inkl. ordförande Överstyrelsen för civU beredskap Styrelsen för psykologiskt försvar Statens mstitut för psykosocial Antal ledamöter inkl. ordförande Statens väg- och ttafUdnstitat Prop.1992/93:100 Bil. 1992/93:100 Bil. Statens arbetsgivarverkStatens löne- och pensionsverk KungUgabibUoteket Arkivet för ljud (x;h bUd ManneSiegbahninstitatet för fysik Institatet för rymdfysik Statenspsykologisk-pedagogiska bibUotek 1992/93:100 BiL 12 riksmuseetStatens rauseer Folkens rauseura - emografiska ArkitekturmuseetStatens musiksaraUngar Talboks- och Dialekt- och ortsnamnsarkiven samt svenskt visarkiv Svenskt biografiskt lexikonStatens biografbyrå Tabell3 Andelen kvinnor i regionala myndigheters styreber; ordinarie ledamöter exklpersonalföreträdare (procent) Prop.1992/93:100 Bil. Försäkringskassor /\rbetslivsfonder -1-2 -4 -2 I änsstyrelser UtveckUngsfonder /MU-rayndigheter Skogsvårdsstyrelser 24 18 17 14 19 17 14 10 -t-3 -1-4 Tabell4 Andelen kvinnor i regionala myndigheters styreber fördelade efter nominerandeorganisation*; ordinarie ledamöter exkl. personalföreträdare (procent) Kvinnor % 1992 1991 s v** övriga***Samtliga -(-3 *Avserandelen kvinnor av de ledamöter som den nominerande organisationen föreslagit ienlighet med resp. myndigheters insmiktion. () har beslutat att inte längre föreslå ledamöter i bl.a. de regionalastatliga styrelsema. **Vänsterpamet har endast sammanlagt sju ledamöter i deregionala styrelsema. Av dessa är rvå kvinnor. ***Avser samtiiga övriga ledamöter i styrelserna. Häråterfinns således bl.a. ledamöter som nominerats av kommun- resp.landsUngsförbunden. Tabell5 Andelen kvirmor i regionala myruiigheters styreber fördelade på län;ordinarie ledamöter exkl. personalföreträdare (procent) Prop.1992/93:100 BiL 12 32 31 30 30 30 36 31 30 -2 + 1 -3 -l-l -1 -5 1992/93:100 BiL 12 [Jtiedningar m.m., ramanslag IntemationeUt samarbete m.ra.. B. Kulturverksamhet m.m. Statens kultartåd, ramanslag Bidrag till utveckluigsverksarahet inom kultarområdetra.ra., reservationsanslag 118 572 000 Bidrag tUl samisk kulttir, reservationsanslag 9 372 000 Stöd tiU icke-statiiga kultarlokaler, förslagsanslag 25 000 000 58 Ersätmingar och bidrag till konstnärer Visningsersättaingåt bild-och formkonstnärer 56 785 000 Bidragtill konstaärer, reiervarionsonj/fl 31624 000 64 7. Inkomslgarantier för konstaärer ra.m., förslagsansUig 21 467 000 66 8. Ersättning ål författare ra.fl. för utiåning av deras verkgenora bibUotek m.m., förslagsansUig 86 444 000 Ersättning tUl rättighetshavare på musikområdet 3 375 000 70 Teater,dans och musik Bidrag tiU Svenska riksteatem. Dramatiskateatem 609 185 000 Bidrag tiU Svenska rikskonserter, reservationsanslag 69 664 000 Täcknmg av vissa kostaader vid Svenslca rikskonsener,förslagsansUig 1 000 Bidrag tUl regional musUcverksarahet försUigsanslag 226 270 000 Bidrag tiU regionala och lokala teater-, dans- ochm\isil6insb.va.noner, förslagsanslag 370 5(K)000 Bidrag till fria teater-, dans- cx;h rausikgmpperra.ra., reservationsanslag 57 756 000 Bidrag tiU MusUcaUska akaderaien 3 424 000 89 Bibliotek Prop. Bidrag tiU regional bibUoieksverksarahet Bil.12 försUigsanslag 35 292 000 91 Bildkonst, konsthantverk rrurru Statens konsttåd, ramartig 5 041000 Förvärv av konst för statens byggnader m.m.,reservationsanslag 28 038 000 Bidrag för konstaärUg utsmyckning i bostads.område.n,förslagsanslag 3 000 000 Utställningar av nutida svensk konst i utiandetreservationsanslag I 520 000 Bidrag tiU/ademien för de fria konsteraa 1580 000 98 23. Frärajande av heraslöjden,_r5iag5anjiflg 15 742000 och landsarkiven,/-oma/w/a 183 842 000 svensktvisarkiv, förslagsanslag * 26 452 000 Svenskt biografiskt lexikon, roTwani/a 3 238 000 roffian/a 126 452 000 KultartnUjövård, reservarionjanjifl 70 213 000 Kulturstöd vid orabyggnad ra.ra., försUigsanslag 120 000 000 Centt-ala mn.seer Myndigheter, ramansUig Centtala museer: Stiftelser Bidrag tiU vissa rauseer m.m. Bidrag till regionala mn?e&r, förslagsanslag Inköp av vissa kaltixrfäremaX, förslagsanslag Forsknings- och utvecklingsinsatser inora * 30 855 000 Inredning och uttusming av lokaler för Summa littera B 3 Stöd till svensk filmproduktion ra.ra., reservationsansUig Stöd till fihnkultarell verksamhet reservationsansUig Stöd till fonogram och musUcaUer, reservationsansUig Presstödsnäranden och , ramanslag Driftsstöd tUl dagspressen, förslagsanslag Utvecklingsstöd tUl dagspressen, reservationsanslag Täckande av förluster vid statUg kreditgaranti tiU dagspressen, förslagsansUig Disttibutionsstöd till dagspressen, förslagsansUig Stöd tiU radio- och kassettidningar, förslagsanskig Stöd tiU kulmrtidskrifter, reservationsanslag Stöd tiU bokhandel, reservationsanslag