prop · GG0399 · 1992-12-31 00:00:00 — Likartedeutbildningsinsatser kan anpassas till de särskilda förhållandena som föreliggeri de olika ländema. Kostnadema för en sådan inledande utbildning har schablonmässigtberäknas till per land. Stödetbör bl.a. kunna ges tUl vissa projekt av demonstrationskaraktär, för att spridakunskap om miljöanpassad jordbmksteknik, t.ex. hantering av stallgödsel för attminimera avgång av ammoniak cxh utiakning av nitrat. Ett utbildningsprogram medsikte på hantering av handelsgödsel och bekämpningsmedel är angeläget. Vidarebör kunskap spridas som förbättrar balansen mellan djurhållning cxh växtcxlling. Projektenbör inriktas på småskalighet cxh samarbetsmöjligheter medHushållningssällskapen cxh bör undersökas. Det ärangeläget att erfarenheter och kunskaper om miljövänligt jordbmk kan spridassnabbt så att en utökad jordbraksproduktion inte leder till ökade utsläpp. Jaganser att bör användas för miljöförbättrande åtgärder inom jordbmketi de tte baltiska ländema samt i och . Iåtgärdsprogrammet för är ett mycket stort antal av de utpekade åtgärdsobjektenreningsverk. Kartläggningen visar att det föreligger mycket stora brister ireningsverken i ländema i Central- cxh . I många fall förekommerrening av avloppsvatten endast delvis, i andra faU förekommer ingen rening alls. I några fall har en utbyggnad av Prop.1992/93:99 avloppsverken påbörjats men avbmtits på gmnd av brist pä medel, iandra Bilaga 1 fall finns stora behov av utbyggnad. ICenttal- och är industrianläggningar ofte anslutna direkt tiU kommunalareningsverk. Industrin släpper ut sitt orenade avloppsvatten direkt till tetortemasreningsverk. Höga halter av industriella föroreningar kan allvarligt störa prcxessemai ett reningsverk med betydligt försämrad reningseffekt som följd. Föratt långsiktigt förbättra avloppsreningskapaciteten finns två altemativa tillvägagångssätt.Antingen kan man satsa på uppbyggnad av fosfor- och kväverening vid ett parstörre anläggningar eller kan man stegvis bygga ut reningskapaciteten merallmänt. Som jag har nämnt bör den medelsram jag nu föreslår som stödtill reningsverk begränsas till ett eller ett par anläggningar i något ellernågra av de baltiska ländema. Detta utesluter inte att det i ett senare skedekan bli aktuellt med en kombination av satsningar såväl på vissa mer avanceradeanläggningar för de större stodema som på stegvis införda insatser för mindre stoder. Viden satsning pä reningsverk bör ingå en bedömning av hefe avloppssystemet, dvs.ledningsnät, dagvatten samt anslutna industrier. Dessa frågor är av avgörandebetydelse vid t.ex. dimensionering av avloppsreningsverket, framtida drift,effektivitet samt slamproblem. Nedanges som exempel en beskrivning av tte större reningsverk i , som har upptegitssom prioriterade åtgärdsobjekt dvs. sådana som bör åtgärdas under den förste femårspericxlen. Estlandär det minste av de baltiska ländema, såväl ytmässigt som till befolkningen. Avde förtecknade ca 130 åtgärdsobjekten är ett tiotal belägna i Estiand. Av dessafinns t.ex. fem reningsverk upptegna som prioriterade åtgärdsobjekt iprogrammet. Motbakgmnd av den geografiska belägenheten samt de språkmässiga likheteraa ärFinland mycket engagerat i Estiand, men har koncentterat sinaaktiviteter till området kring . Pärau,som ligger vid , är en sted med 55 000 invånare. TUl reningsverket, somför närvarande fungerar mycket bristfälligt, är bl.a. åtte industrier anslutaa.För att fä ett bättte fungerande reningsverk krävs en förbättring avledningsnätet, förbehandling av industriellt avloppsvatten samt en ombyggnad avreningsverket. Uppskattedekostnader för dette projekt uppgår till 18 miljoner ecu, dvs. 135 miljonerkronor, varav den utiändska investeringskostnaden uppskattas till 105 miljonerkronor. Det lokala kostnadema har uppskattets till . Lettlandär något mindre än Lifeuen till yfe och har en befolkning på 2,7 miljonerinvånare. 1 ätgärdsprogrammet finns upptoget nio åtgärdsobjekt i Lettiand,varav tte är reningsverk. StedenLiq>aja, är en av de störste kommunala punktkälloma i Lettiand. Det finnsett reningsverk med 75-procentig anslutning, men det har stora brister. Ettnytt reningsverk har påbörjats för att komplettera det gamla men arbetet haravstannat i brist på finansiering. Extemfinansiering krävs med ett belopp på . beloppetingår såväl, uppmstning av befintiig anläggning, som ombyggnad cxh förbättringav nuvarande reningsanläggning och ledningsnät, slutförande av redan påbörjadearbeten med anslutning av t.ex. hamnområdet etc. Möjlighetema att stegvisinföra åtgärder bör beaktas. Hela projektet har kostnadsberäknats totalt till185 , varav den lokala finansieringen är . Lifeuenär det störste baltiska landet såväl till ytan som till befolkningen. Iåtgärdsprogrammet finns 16 åtgärdsobjekt upptegna i Liteuen, varav nio utgörsav kommunala reningsverk. Klaipecfeär en kuststed i Liteuen med ett antal industrier cxh över 200 0(X) invånare. FörhåUandenaär på sätt och vis ganska gcxfe med ett reningsverk som har 95-prcxentig anslutaing.Reningen är dcxk endast mekanisk. Det innebär att en utbyggnad av reningsverketär angelägen med kemisk och biologisk rening. Med den stora anslutningen tiUreningsverket skulle en sådan åtgärd ge en stor miljöeffekt, bl.a. en reduktionav kväve med cxh fosfor med . Totaltberäknas utbyggnaden koste ca , varav en extem finansieringbehövs med ca . En genomförandestudie, som samfinansieras avSverige och , har påbörjats . Detfinns sålunda ett omfettande åtgärdsbehov för att förbättra reningsverken. Menbehov av extem eller utiändsk finansiering är stora. För de ovan angivnaexemplen varierar behoven av utiändsk finansiering från i Liepajatill för . Omfattandesatsningar kräver i regel ett omfattande förberedelsearbete. Jag är emellertidangelägen om att snabbt fä till stånd ätgärder som både är konkrete och ger gcximiljöeffekt. Fömtsatt att inte några akutebehov uppstår bör användas för uppbyggnad av ett ellerflera avloppsreningsverk i . En noggrannare analys av vilket ellervilka reningsverk som kan komma i fråga bör ske , sä att dettekan redovisas vid finansieringskonferensen . Deföreslagna åtgärdema är inriktede på det akute behovet att minska miljöbelastningenpå . Idet nägot längre perspektivet är det angeläget att inrikte insatsema på att cxksäslute kretsloppet mellan sted cxh land, särskilt vad gäller närsalter som kvävecxh fosfor. 4 Kärnsäkerhets- och strålskyddssamarbete med de baltiska statemaoch med 1992/93:99 Bilaga1 Mittförsfeg: Det ekonomiska stödet till kämsäkerhets- cxh strålskyddssamarbete medde baltiska stetema cxh med för /93 ökas med 43,1miljoner kronor. Regeringenanslog sammanlagt för ett inledande kämsäkerhets- cxh strälskyddssamarbete i , Prop. 1992/93:99 särskilt med debaltiska stetema. Medlen togs i anspråk från ttedje Bilaga I huvudtitelnsanslag Bidrag till intemationella biståndsprogram, cxh ställdes tiU Stetens kämkraftinspektions(SKI) cxh Stetens strålskyddsinstitats (SSI) förfogande med syfte att initiera konkretesamarbetsprojekt. SKIcxh SSI redovisade de projekt som inletts och inkom samtidigtmed förslag till fortsatt samarbete för . Myndighetemalämnade cxkså en kostaadsuppskattning för svenska insatser i ett fortsattsamarbetsprogram. SKI:sförslag innebär insatser inom kärasäkerhetsområdet på tre prioriterade områden:stöd tiU säkerhetsmyndigheter, industri- cxh kraftverkssamarbete samtanläggningsspecifika projekt främst vid Ignalinareaktorema i Liteuen. SKI harför /93 beräknat kostaadema för dessa insatser tiU 25 miljonerkronor avseende kunskapsöverföring cxh till ytterligare 35 miljoner kronoravseende tekniska säkerhetsförbättringar i anläggningama. SSI:sförslag innebär insatser på strålskyddsområdet i framför allt Estiand, Lettiandoch Liteuen med prioritering för insatser för att höja beredskapen mot kämenergiolyckorsamt stöd till strälskyddsmyndigheter. SSI har för /93 beräknat kostnademaför strålskyddsinsatser till varav utgörkostnader för prioriterade insatser på myndighets- cxh beredskapsområdet. Jagdelar de bedömningar cxh prioriteringar som SKI cxh SSI gör bettäffande svenskainsatser i ett fortsatt samarbete på kämsäkerhets- och sttålskyddsområdet. Riksdagenanvisade (prop. 1991/92:100 bU. 4, bet. 1991/92: UU16, rskr.1991/92:233) sammanlagt för /93 under tredjehuvudtitelns anslag Samarbete med ländema i Central-och , för kämsäkerhets-och strålskyddssamarbete. arbete pågår med SKI och SSI som ansvariga cxhkoordinerande myndigheter. Jagförordar att ytterligare begärs av /93 för detta samarbete. Medlen bör anvisas över fjortondehuvudtitelns anslag Visst intemationellt samarbete i fråga om kämsäkerhet m.m. Denordiska ländema gjorde i samband med det s.k. Lissabon-mötet ettuttalande på ministemivå där man uppmanade till ett multilateralt initiativ på kämsäkerhetsområdet. VidG-7 ländemas möte i i juU inleddes arbetet med att skapa enmultilateral mekanism för att komplettera de bilaterala insatser som görs föratt förbättra kämsäkerheten. Mekanismen skall enligt deklarationen från mötetsyfte tiU att åtgärda omedelbara behov av insatser för att förbättia säkerhetenvid kämkraftverken i . Fonden fömtses koordineras av G-24cxh . Jaganser det angeläget att en multilateral fond för dette ändamål kommertill stånd. Genom en sådan fond kan akute säkerhetsbehov som faller utanförexisterande bilaterala stödprogram finansieras. Jag avser att återkomma tiUdenna fråga i samband med förslag till den långsiktiga användningen av de medelsom aviserades i samband med omläggningen av De investeringar sombedöms som nödvändiga för att snabbt höja säkerhetsnivån vid de central- cxhösteuropeiska kämkraftverken till en acceptebel nivå är mycket stora. Samlade intemationellainsatser är nödvändiga för att tocka dessa behov. Diskussionen kring dennärmare utformningen av fonden befinner sig ännu på ett preliminärt stodium.Jag följer aktivt detto arbete för att förbereda ett svenskt deltogande. Om denmultilaterala fonden skulle komma att inrättos redan i vår cxh behov av ettsvenskt ekonomiskt bidrag uppstå redan före /94 bör en del av demedel som här begärs av för bilaterala insatser under innevarandebudgetår omdisponeras för den nya fonden. Frågor om fortsattsamarbete med på kämsäkerhets- och strålskyddsområdetunder /94 bereds inom . 1992/93:99 Bilaga1 Mittförsfeg: Jag föreslår att begärs av för att utarbetoen vision för . Viden konferens i enades de deltogande ministrarna cxhövriga representanter för ländema mnt om att gemensamt utarbeto envision och strategier för fram . Varje land kommeratt bidra med nödvändiga nationella fysiska, ekonomiska cxh ekologiska planer.En särskild arbetsgmpp kommer att övervaka arbetet med planen som beräknas varaslutförd . Vid konferensen åtog sigSverige att bidra med nödvändiga sekretariatsfunktioner åt gmppen genom Östersjöinstituteti . Medelsbehov har beräknats till totalt förgenomförande av uppdraget. Jag föreslår att begärs avriksdagen för detto ändamål under /93. Medlen bör anvisas överfjortonde huvudtitelns anslag Bidrag till interaationellt samarbete kring denbyggda miljön. Prop.1992/93:99 Bilaga 1 Mittförsfeg: Miljö- cxh natarresursdepartementets uttedningsanslag utökas med 2,5miljoner kronor. Detär också angeläget att de svenska insatsema i koordineras medandra länders insatser cxh med pågående och planerade multilaterala program.Det finns gocfe erfarenheter av det konstmktiva arbete som har lett fram tillåtgärdsprogrammet för . Ländema har tillsammans med finansiellainstitutioner samverkat för att utarbeto ett gemensamt program varshuvudsakliga finansiering beräknas ske genom ett samspel av bilaterala ochmultilaterala insatser. Flerainteraationella organisationer har utvecklataktiviteter och program på miljöområdet med inriktning pä de central- och östeuropeiskaländeraas behov. ECE, i vars medlemskrets alla länder ingår cxh där ettmiljösamarbete har utvecklats , har härvidlag en särskild roll.Vidare pågår insatser inom , och inom ramen för det nordiskasamarbetet. Inom G-24:s miljögmpp söker man koordinera det bilaterala cxhmultilaterala biståndet. Inom ramen för den s.k. Environment forEuropé-processen som pågår inom ECE medverkar bl.a. cxh tillatt utarbeto ett förslag till ett aktionsprogram för Central- och Östeuropa.Även på energieffektiviserings-området bedrivs ett betydande intemationelltsamarbete och en rad initiativ har riktots mot de central- och östeuropeiskaländemas behov. Den europeiska energistodgan kan här bli betydelsefull. InomÖstersjöområdet pågår, fömtom uppföljningen av åtgärdsprogrammet för Östersjöninom HELCOM, ett flertal initiativ på olika nivåer för att stärka samarbetet bl.a.på miljöområdet. Ett viktigt exempel är arbetet med visionen om Östersjöområdetår 2010. InomVärldsbankens och ram förbereds omfattande insatser på miljöområdetsåväl i form av lån som i form av tekniskt bistånd. Dessa organisationer spelardessutom en viktig roll när det gäller att integrera miljöhänsyn i denekonomiska reformprocessen. Deförslag jag i det föregående redovisat innebär att det svenska miljöstödet tillCentral- och för att bl.a. följa upp åtgärdsprogrammet för Östersjönförstärkts betydligt. Anslaget för stöd till , under ttedjehuvudtiteln, har skapats för att möjliggöra sammanhållna och kostnadseffektivasvenska insatser till stöd för utvecklingen mot demokrati cxh marknadsekonomi iregionen. De allmänna principer för östsamarbetet som anges budgetproposition(1991/92:100 bil.4) är i väsentiiga delar tillämpliga också för stödinsatser inommiljöområdet. Regeringskanslietcxh en rad centrala myndigheter kommer att spela en viktig roU imiljösamarbetet med de central- och östeuropeiska ländema. har etobleratgcxfe kontakter med dessa länder såväl bilateralt på regerings- cxhmyndighetsnivå som i ett vidare intemationellt samarbete. De Prop.1992/93:99 bilaterala miljöavtalen med Estiand, Lettiand och Litouen kommer attutgöra Bilaga 1 en ram för ett förstärkt samarbete med dessa länder. Fömtsättningamaär mycket gocfe för ett brett engagemang från institutioner, organisationer,företog, utbildningsförbund m.fl. i det gemensamma miljösamarbetet genom direktokontakter med motparter i samarbetsländema. Det är angeläget att tillgängligaresurser kan samordnas och utayttjas effektivt. Svenska bilaterala insatser bördärför i störsto möjliga utsträckning samordnas med stöd från andra bilaterala cxhmultilaterala finansiärer. Jagkommer att verka för att åtgärdsarbetet genomförs skyndsamt. Jag fömtser vidareatt myndigheter som , , Kemikalieinspektionen, SKI, SSI,och var och en inom sitt ansvarsområde kommer att haen central roll när det gäller det myndighetsanknutna samarbetet. Utredningsverksamheteninom Miljö- cxh naturresursdepartementet beräknas öka som ett led igenomförandet av de åtgärder som här föreslagits. Vissa ytterligare kommitté-och uttedningsinsatser kan cxkså fömtses inför genomförandet av det stöd tillÖsteuropa som jag föreslagit liksom på klimatområdet samt för fastighetsfrågori . Jag föreslår därför att ytteriigare 2,5 miljoner för budgetåret1992/93 begärs av till Uttedningar m.m. under fjortonde huvudtiteln. Jaghemställer att regeringen föreslär att 1. tiU Utredningar m.m. på tilläggsbudget till stotsbudgeten för /93 under fjortonde huvudtiteln anvisa ett reserva tionsanslag på 2 5(X) (XX) kronor, 2.till Bidrag till miljöarbete påtilläggsbudget till stetsbudgeten för /93 under fjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag på , 3.till Visst intemationelltsamarbete i fråga om kämsäkerhet m.m. på tilläggsbudget till stetsbudgeten /93 under Qortonde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag på 43 1(X) 4.till Bidrag till intemationelltsamarbete kring den byggda miljön m.m. pä tilläggsbudget tiU stetsbudgeten /93 under fjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag på1 500 0(X) kronor. Bilaga2 Utdrag ur protokoU vid regeringssammanträde Anmälan till proposition om vissa åtgärder inomklimatområdet och i Insatser för ny energiteknik Detär angeläget att uppnä en svensk anslutning till EG:s program för utveckling avenergisystemet. Det gäller i förste hand de två eteblerade EG-programmen SAVEoch THERMIE samt det planerade ALTENER. SAVE syftar till att främja energieffektiviseringcxh bidra till att miljö- cxh klimatpolitiska målsättningar uppnås. THERMIElöper cxh syftar till att främja innovativateknologier för fömybara energislag och effektivare energianvändning.Programmet avser främst utvecklings- cxh spridningsprojekt inom dessa områden.ALTENER är EG:s planerade program för att främja användningen av fömybaraenergislag, främst biomassa, vindkraft och solvärme. Dessa program har en inriktaingoch en verksamhet som överenssfemmer med den svenska energiöverenskommelsen (prop.1990/91:88, bet. 1990/91 :NU40, rskr. 1990/91:373). De insatser som görs på detteområde i har i ett EG-pxrspektiv hög kvalitet. Det är därför sannoliktatt svenska institutioner för forskning cxh utveckling framgångsrikt kommer attkonkurrera om de projektmedel som finns tillgängliga i programmen. Huvuddelenav finansieringen av dessa kommer att ske genom omfördelningar inom de anslagsom finns för energiteknisk utveckling. Ett svenskt deltogande kommer att fåstor betydelse för att driva pä det europeiska arbetet med ett miljöanpassatenergisystem. motiverar att ytterligare böranvisas. Kostnademaför detto ändamål bör för innevarande budgetår betalas från anslaget Insatserför ny energiteknik. Ytterligare bör begäras av . Vidarebör investeringsstödet tiU vindkraft liksom till solvärmeanläggningar i bostoderhöjas från 25 tiU . Jag avser återkomma till regeringen med förslag omerforderliga ändringar i förordningen (1991:1099) om bidrag tUl vissainvesteringar inom energiområdet. Jag har beräknat att belastningen påanslagsposten för stöd till solvärmeanläggningar inom anslaget Insatser för nyenergiteknik kommer att öka med . För innevarandebudgetår bör anslaget utökas med för detto ändamål. 1992/93:99 HemstäUan Bilaga 2 Jaghemställer att regeringen föreslår atttiU Insatser för ny energiteknik på tilläggsbudget för stotsbudgeten /93 under tolfte huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag på16 (XX) . Regermgensproposition......................................... .... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåU ..................... .... 1 Utdrag ur protokoU vidregeringssammanträde 2 Bilaga 1 Miljö- och natarresursdepartementet ......... 3 1Inledning.......................................................... ... 3 2Miljöanpassat energisystem iBaltikum ................. .... 5 3Åtgärdsprogrammet för .......................... .... 6 4Kämsäkerhets- cxh strälskyddssamarbetemed de baltiska stoteraa cxhmed ............................................... .. 13 5Vision för Östersjöomrädet................................... 15 6Övriga frågor .................................................. 16 Bilaga2 ................................ .. 18 Insatser för nyenergiteknik.................................... .. 18 gotab 42222, 1992