prop · GG031 · 1992-12-31 00:00:00 — Instämmeri förslagen i SOU:n. De ekonomiska konsekvenserna i förslagen är inte belysta. Utvidgaddiskussion behövs om vad den minskade centrala styrningen och den ökade lokalafriheten innebär för utbildningen vid universitet och högskolor. Utformningenav de lokala föreskrifterna berörs bara indirekt. Hänvisar vidare till utredningen . Påpekar faran för beroendeställning gentemot universiteten.Bestämmelser av ramkaraktär måste finnas och ibland även detaljreglering föratt kunna bevara högskolans särart. "Allt som inte uttryckligen är tillåtet skaU vara förbjudet", ellertvärtom? 1992/93:1 Bilaga 3 Efterlyserallmänt mer diskussion kring och motiveringar för de förslag som förs fram. Grundutbildningoch forskning är intimt sammanbundna och kan inte utvecklas åtskilda.Förslagen kan innebära fara för beroendeställning gentemot universiteten.Nätverksuniversitet bör kunna skapas. Instämmeri att kvalitetsförstärkning behövs samt i att forskning och grundutbildningbör knytas fastare samman. Degrundläggande frågorna (frihet från vad, för vem, till vad) diskuteras inte.Motsättningar fitms mellan "den kritiska debattens frihet" och"konkurrensen och effektiviteten". En demokratisk stat kan ocksåutgöra skydd och garanti för en livaktig, kritisk och fri forskning. Instämmer.Viktigt att bevara rättssäkerhet och kostnadskontroll, nya direktiv börinföras som förhindrar att de nya friheterna missbrukas. Universiteten måste haett eget ekonomiskt ansvar och bära de ekonomiska konsekvenserna av de beslutsom fattas. Vidare måste universiteten befinna sig under ett konkurrenstryck,nationellt såväl som internationellt (detta ökar ofrånkomligt). Ett starkarekonkurrensläge gör det lättare att få bra doktorander och lärare, även Enskarp nationell konkurrens befrämjar internationell konkurrensförmåga även påuniversitetsområdet. 1992/93:1 Bilaga 3 JO Författningsförslagen har tillkommit i storhast och måste överarbetas grundligt. Förvaltningsrättslig kvalitet måste upprätthållasför att rättssäkerheten skall tillgodoses. Östergötlandsläns landsting Instämmer i förslagen (hänvisar till ULi:s remissvar.Hälsouniversitetets yttrande). Instämmer i förslagen. Effekterna för hälso- och sjukvården bör beaktas. Södermanlandsläns landsting Högskolan skall ha likartad regional kvalitetoch resursfördelning, som svarar mot de internationella kraven. Helhetssynenär viktig för samverkan mellan vårdutbildning och vårdverksamhet. Västernorrlandsläns landsting Samarbetet med den statliga högskolan och vårdhögskolani intensifieras, hälsovård och social omsorg kommer att utgöra enviktig del av ett framtida "nätverksuniversitet". Den landstingskommunalahögskoleverksamheten bör ges förutsättningar att utvecklas till en fullvärdighögskola med starkt samband mellan utbildning och forskning. Olyckligt att huvudmannaskapsutredningen inte hunnit lägga framsitt förslag. Det finns ett stort behov av vårdhögskolor även utanförstorstadsregionerna. Tillräckligt många måste utbildas för att täcka hälso- ochsjukvårdens behov av personal i hela landet. Instämmer i förslagen. Det strategiska målet är att, genom en långtgående alli- ansmellan högskoleenheterna i och /, redan underandra halvan av skapa ett universitet i mittsverige. Betonar regionalbalans samt likvärdiga arbets-och utvecklingsbetingelser. ,och Ökad samverkan mellan vårdhögskolor- na och mellan vårdhögskolor/statliga 1992/93:1 Bilaga 3 Högskoleutbildningen skallleva upp till hälso- och sjukvårdspolitiska mål, samt högskolepolitiska mål.Landstingen bör vara huvudmän. PM:ans innehåll ochintentioner bör även omfatta vårdhögskoleutbildningar. Professionellavårdhögskolor vill kunna erbjuda yrkes-, kandidat-, magister-, licentiat- ochdoktorsexamina. Fasta forskningsresurser behövs för detta. Ifrågasätter den särställning som tilldelas de kommunala högskolorna. Även om man nu avvecklaronödiga detaljregler, kommer det att ta innan några svenskauniversitet når en sådan stark egen finansiell bas att de egentligen står friafrån statsmakternas styrning och helt kan reagera på signaler från enutbildningsmarknad. Mekanismer behöver utformas som stimulerar till samverkanmellan industriföretag och högskoleinstitutioner. Bör prioritera industrinskompetensförsörjning. Renodla roll till att enbart omfatta ansvar förindustrins kompetensförsörjning via universitet, högskolor, institut och andrakanaler. Instämmer i förslagen.Anser sig själva vara ett exempel på ett sätt att framgångsrikt organisera enfri högskola. Instämmer i förslagen, mende nya författningstexterna bör utsättas för en grundlig översyn. Förordarflexibilitet och större utrymme för lokalt beslutsfattande för universitet ochhögskolor. Prop.1992/93:1 Bilaga 3 Högskolans inre arbete är för detaljreglerat. Utomordentligtbetydelsefullt för utvecklingen att några högskolor överföres i stiftelseform. Förutsätter ett långsiktigt och målinriktat arbete för att säkerställakvaliteten på forskning och grundutbildning. Saknar analys av konsekvenser för högskolan rättsligt och avtalsmässigtom vissa förhållanden blir oreglerade eller reglerade i annan författning. Instämmeri förslagen, men de nya författningsförslagen bör utsättas för en grundligöversyn. Instämmer i förslagen.Upphävande av specialregleringen innebär principiellt att den allmännaförvaltningsrätten blir generellt tillämplig på det statliga universitets- ochhögskoleväsendet vilket är föga lämpligt. Friheten får ej leda till utarmningav humanistiska och samhällsvetenskapliga småämnen och små-språk. Instämmeri förslagen, men administrativa och utbUdningsmässiga resursförstärkningarbehövs. Instämmer i förslagen, men kompetenskraven ökar inom personalområdet. Instämmer i förslagen. Harsärskilt intresse för stiftelseformen. SMH Instämmer i förslagen, men hänsyn tas Prop.1992/93:1 intetill de konstnärliga högskoleutbild- Bilaga 3 ningarnas särart. KF Efterlyser fortsatta diskussioner. ningsutkastenär exempel på en god tilllämpning av de nya, förenklade regler som börjarinföras i statsverksamheten. SOU:nkommer att utgöra en "pedagogisk uppslagsbok". HKs SOU:n kommer att utgöra en "pedago- Samordning av distansutbildning bör gmndas på en ämnesbaseradansvarsfördelning och samverkan mellan högskolorna. Inrättandet av ettsärskilt nationellt samordningsorgan avstyrkes dock. HS/H Instämmer i förslagen. närvarandemellan den utredande texten i Ds:n och de utkast till författningsförslag somföreligger, dessa måste harmoniseras. SOU:nkräver resurstillskott och det internationella perspektivet saknas. Nationelltsamordningsorgan för distansutbildningen behövs ej. HE/V Instämmer i förslagen, anses dock ej konsekvent.I vissa fall finns kvardröjande detaljreglering. HF/B Friheten skall också gälla gentemot nä- ringslivoch andra organisationer. HG/S Instämmer i förslagen. mansträvar efter måste ske på reellt lika villkor. De mindre högskolorna riskeraratt bli underleverantörer till universiteten. HLu Instämmer i förslagen. Endast rambestämmelser krävs. SOU:nkräver stort resurstillskott. Mindre högskolor får ej ä priori ha sämre förutsättningar förkonkurrens än stora enheter. För mycket detaljreglering. Betonar att det är viktigt att vetenskapen är tillgänglig för allmänheten.Anser att det måste vara möjligt för högskolan att inrätta assistent- ochamanuenstjänster. Föreslåratt staten skall ge frihet och ansvar och utvärdera kompetens och resultat.Efterlyser en mer flexibel högskola än i utredningsförslagen samt utrymme fören friare tjänstestruktur. Studiemedelssituationen måste ses över. Initiativ somNätverksuniversitetet i bör premieras. Näringslivet och samhället i övrigtengagerar sig helhjärtat i högskolans utveckling. Författningsförslagen måsterensas på inkonsekvenser och uppenbara sakfel. SOU:n tar ej upp jämställdhet t.ex. kvinnor iforskarutbildningen. Studielön skall införas. Resurser till distansutbildningbehövs, men inget distansuniversitet. 1992/93:1 Bilaga 3 UU, UL, HV och UG Understryker vikten av attsvensk bibliotekssamverkan understödes och sanktioneras centralt genom attden även framledes inskrives i högskoleförordningen (SFS 1988:1060, 16 kap.). Gemensamt för utbildningoch forskning: Fortbildnings- ochvidareutbildningsbehoven kommer att öka. Begreppetutvecklingsarbete är otydligt. 9Riksdagen 1992/93. UG Högskolans uppgifter bör omfatta forsk- Prop. ning och konstnärligt utvecklingsarbete. Bilaga 3utbildning på vetenskaplig och konstnärlig grund samt utvecklingsarbete. KTH Tveksam till att utvecklingsarbetehar gi- vits lika stor vikt som forskning och utbildning. Ökat utrymme bör ges för fortbildning ochvidareutbildning. Dessa aktiviteter bör uttryckligen ingå i högskolans uppgifter. konstnärlig kvalitet och "andli- ga" dimensioner. Begreppet konstnärligt utvecklingsarbete bör utvecklas ochförtjänar ett särskilt omnämnande i högskolelagen. SFS Tveksam till utvecklingsarbetesom en Detta är närmast inriktat på industriellatillämpningar. (Om detta inte är fallet bör det förklaras bättre.) CTH Utvecklingsarbete kan inte ingå ide tek- niska högskolornas verksamhet som en huvuduppgift. DH Utvecklingsarbetet skall syfta till att främja utvecklingen inom områden av konstnärlig ellerannan karaktär som berörs av utbildningen och forskningen. Den konstnärligakunskapstraditionen bör ges författningsmässigt erkännande i högskolelagen. NFR Uppgifterna bör vara forskning påeget programansvar, utbildning på vetenskaplig grund ochuppdragsforskning. Utvecklingsarbete kan tolkas som att högskolan skallöverta industrins traditionella roll. Detta bör inte betonas på bekostnad avden fria forskningen. KF Konstnärligt utvecklingsarbeteborde in- gå i den allmänna målbeskrivningen i högskolelagen. Inom detkonstnärliga utbildningsområdet skall vetenskapliga kriterier ersättas medkonstnärliga. Konsten bör nämnas vid sidan av vetenskapen; konstnärligtutvecklingsarbete bör likställas med forskning och konstnärlig skicklighet medvetenskaplig. Utbildning bör vila på vetenskaplig eller konstnärliggrund. Riksdag och regering skall ha det yttersta ansvaret föratt forskning, forskarutbildning och grundläggande högskoleutbildning harerforderlig omfattning och inriktning med hänsyn till samhällets behov ochresurser, vilket bör skrivas in i högskolelagen. Prop.1992/93:1 Bilaga 3 Forskning/utvecklingsarbete: Forskning och utvecklingskapacitet är nödvändiga förregional utveckling. Målen bör uttryckas i volym- och inriktningstermer,beslut bör tas om anslag och riktlinjer för skilda forskningsområden.Begreppet utvecklingsarbete bör utvecklas, inryms konstnärligt sådant ibegreppet? Forskare måste kunna sprida sin kunskap i tal och skrift och kunnadelta i vetenskaplig diskussion. Betydelsen av tillämpad forskning och uppdragsforskningbör betonas. Begreppetutvecklingsarbete bör vidgas till att avse även tekniskt sådant (). Högskolanskall inte syssla med utvecklingsarbete enligt definition. Landstingen i , och Västernorrlandslän Vill ha gemensamma mål för forskning och grundutbildning.Informationsutbytet på vetenskaplig nivå bör ske på både svenska och engelska. Personlig utveckling, internationell förståelse ocherfarenheter från yrkeslivet/ samhället skall tas med i högskolelagen. Rättentill avgiftsfri utbildning skall skrivas in i högskolelagen. Jämställdhet och det internationella perspektivet börföras in i högskolelagen. Målanalys och formuleringsförslag ter sig torftiga ochalltför onyanserade. Yrkesförberedelse och det internationella perspektivetbör föras in. I förslaget till den nya jämställdhetslagen anförde det ansvarigastatsrådet att skyldigheten att främja jämställdhet inom specifika verksamhetersåsom utbildningsområdet borde regleras i ifrågavarande speciallagstiftning. Jämställdhet och det internationella perspektivet börföras in. Nytt förslag till författningstext bör gå på remiss. Utbildningen bör ge möjlighet till personlighetsutvecklingsamt sättas in i ett internationellt sammanhang. All utbildning skall främja de studerandes personligautveckling samt att utbildningen skall främja förståelsen för andra länderoch intemationella förhållanden. Prop.1992/93:1 Bilaga 3 Demokratisktförhållningssätt, jämställdhet och miljöhänsyn, bör ingå i målen; annanlagstiftning är ej tillräcklig. Yrkesförberedelse bör vara ett mål. De yrkesförberedande ochpersonlighetsutvecklande målen, ett demokratiskt förhållningssätt,jämställdhetsperspektivet och den internationella förståelsen bör också tas medi målparagrafen. Jämställdhetbör skrivas in i högskolelagen. 1992/93:1 Bilaga 3 Understryker vikten av "jämUkoch likvärdig" utbildning. En friare högskola får ej leda till snedaresocial rekrytering (SF). Högskolanbör verka för demokrati, personlig utveckling och jämställdhet. Internationelltperspektiv och medvetenhet saknas i förslagen. Bör manifesteras i de allmännamålformuleringarna. Utvecklingen i bör beaktas. Bildningen (aUmänakademiskastudier) måste ha en plats i högskolan. Det är svårt att ange allmänna mål somgår att utvärdera. Rätten till avgiftsfri utbildning skall skrivas in ihögskolelagen. Kunskaper och färdigheter som har vunnits inom arbets- ochsamhällslivet i övrigt skall tas till vara. All grundutbildning skall ha sammamålparagraf Utbildningen skall vara av hög och likvärdig kvalitet. Kopplingentill samhället och mjuka mål som personlig utveckling, vetenskaplighet, god miljö,internationell förståelse och jämställdhet skall vara med (andra lagar gällerej alltid för högskoleområdet). Ävenfortbildning och vidareutbildning bör nämnas, samt jämställdhet. Det internationellaperspektivet bör föras in i högskolelagen. Internationaliseringsmålet bör kvarstå. Prop.1992/93:1 Bilaga 3 Utbildningenskall främja den studerandes personliga utveckling. Praktikenoch resurser för handledning i vården är av stor betydelse. Hakvar "förebereda för yrken och vidareutveckla studeranden inom de yrkende har", "ny kunskap och vetenskaplig grund för utbUdning och annanverksamhet", "Utvecklingsarbetet skall främja utvecklingen inomområden av konstnärlig eller annan karaktär som berörs" ihögskoleförordningen. Högskolansroll som utbildare och som resurs för utvecklingen av den praktiska hälso- ochsjukvården bör framhållas. LSF, CHF, ,, , UUm, HV, HLS och HH efteriyser en ökad satsning på studievägledningsamt ett tydliggörande av ansvarsfördelningen mellan högskolor ochgymnasieskolor när det gäller studievägledning. I förordning bör explicitanges att rektor beslutar om läsårets förläggning och om terminsindelning.Statsmakterna skall ta slutlig ställning till relationen mellan läsårets längd,ferier och eventuella insprängda lov. Kursplanen bör sammanfatta allaväsentliga föreskrifter, t.ex. betygsgrader och obligatorisk undervisning.Engelska examensbenämningar måste fastställas av regeringen i examensordningen.Examensbevisen måste ge full legitimitet såväl nationellt som internationellt. IntroduktiontiU högskolestudierna behövs. Vad som skall ingå i enkursplan skall kallas "del", ej moment. Nuvarande förslag tillexamensordning måste omarbetas/bearbetas. 1992/93:1 Bilaga 3 Kloch HT/U Målformuleringarna ningamaär otydliga. Specifika mål förutbildningen som grund för framtida yrkesverksamhet skall ingå. Begreppet"ämne" måste definieras. Förordar ökat inslag avkvalificerade projektarbeten i grundutbildningen. Nuvarandeförslag till examensbeskrivningar måste omarbetas/bearbetas, betydelsefullakomponenter för professionen skall beaktas. Ramar för påbyggnadsutbildningarskall faställas med samma poäng över hela landet, 40-50 p. Begreppen "ämne"och "ämnesmässig bredd" måste definieras. Engelska examensbenämningarmåste fastställas av regeringen i examensordningen. Frågan om var och när destuderande får ta ut examen bör regleras på ett tydligt sätt. AvskUjandenämndenbör hänskjutas till . Ansvarsfördelningen mellan centraloch lokal nivå, skola/högskola, vad gäller informationen till presumtivastuderande måste klargöras. Studiemedelssystemetleder till snedrekrytering, studielön om av basbeloppet skall införas. Examina ochexamensbenämningarna i en ny examensordning måste bli jämförbara medinternationella motsvarigheter. Information och vägledningtill presumtiva studerande ges med fördel av högskolans personal. Ettexamensbevis på engelska skall finnas för konstnärliga högskoleexamina. 1992/93:1 Bilaga 3 I kursplan skall ocksåanges betygsskala, kursens nivå och obligatorisk närvaro. Examensbevis skallutfärdas där studenten har gjort sin ämnesfördjupning eller där huvudelen avutbildningen har fullgjorts. Examensbevis skallutfärdas där studenten har gjort sin ämnesfördjupning. Informationen tillgymnasieskolan kan förbättras; direktkontakt mellan ochgymnasieskolan prövas. Högskolan måste gesrimliga förutsättningar att nå presumtiva studerande och dessa måste kunnainformera sig om aktuella utbildningar. Omfattande informationbehövs inför ansökningstillfället samt undervisning i studieteknik, både på ettcentralt och lokalt plan. HKs HK/R Begreppet"ämne" bör tolkas. Olikalängd och djup i studierna bör kunna betonas. Kraftinsats på syo-områ-detbehövs. Informationsansvaret skallflyttas från gymnasieskolan till högskolan, resurser bör tas frångymnasieskoleanslaget. Högskoleexamenskall vara minst 80 p och kandidatexamen skall ha minst 80 p fördjupning. Vetenskaplig grundkurskrav för kandidatexamen (140 p) och för magisterexamen (160 p). Examina skallinte innehålla några prefix. Avstyrkerförslag om högskoleexamen; ogripbar och intetsägande. Borde i stället vara ettkollektivt begrepp för examina i högskolan. Kortare utbildningar bör benämnasefter yrkes- eller studieområdet. Kandidat- och magisterexamina bör uppfyllakraven för särskild behörighet till forskarutbildning. Kraven för magister ärför snäva, både ämneskombinationer och professionell profil bör vara möjlig. Magisterexamenskall avslutas med ett självständigt arbete om 20 p. Lärarutbildningarsom omfattar skall vara likvärdiga med kandidatexamen, detsammagäller för sjuksköterskeexamen. 1992/93:1 Bilaga 3 Magisterexamen får inteinnebära att färre studenter bereds plats på högskolan. Ökade resurser tillhögskolan krävs för att detta ej skall inträffa. För kandidat-ochmagisterexamina skall forskarbehörighet krävas, eftersom det finns oklarheterom vad som är att betrakta som ett ämne . UU, UUm, US och UL ULi Västernorrlandsläns landsting och HE/V Avstyrkeratt högskoleexamen införs. Högskoleexamen kräver minst 80 p, i övrigt bör utbildningsbevis gälla. Högskoleexamenbör innehålla 80 p. Högskoleexamen skallendast utfärdas efter utbildning på kurser inom ett utbildningsprogram. IH Ämnet idrott skall utvecklas till 60 p ni- våför att ingå i högskole-, kandidat-och magisterexamen och det bör vara forskningsförberedande. SvenskaAkademien och HKs Otillfredsställande att en av examenstyperna benämns"högskoleexamen". 1992/93:1 Bilaga 3 Kandidatexamenbör bestå av minst 140 p med 60 p fördjupning och vetenskaplig grundkurs,magisterexamen minst 180 p med antingen 80 p fördjupning eller fördjupning itvå ämnen om 60 p vardera, kombinerat med 20 p vetenskaplig grundkurs. Villha en minst fyraårig utbildning som leder till magisterexamen med danspeda-gogiskinriktning. Avvisarbåde benämningen "högskoleexamen" och "konstnärlig högskoleexamen";intetsägande och provinsiella beteckningar. Föreslårekonomie kandidat och ekonomie magister. Kräverakademisk nivå och behörighet till forskningsutbildning för alla yrkes- En översättning på engelska skall finnas för alla yrkesexamina. Teologie kandidatexamenoch yrkesteknisk högskoleutbildning (YTH) skall vara generella utbildningar.Arbetsterapeutexamen skall införas. Det måste finnas en möjlighet att ta engenerell juristexamen (kandidat- respektive magisterexamen) bestående avjuridik i kombination med andra ämnen. Därför bör den juridiska yrkesexamen benäm- Enöversättning av examensbenämningen till engelska skall finnas, liksom enbeskrivning av utbildningens innehåll. Förslag måste lämnas på de yrkesexaminasom skall finnas vid SLU. Målbeskrivningarna skall ange vilka krav den somerhållit examen skall uppfylla, inte vad som skall ingå i olika kurser. (Förslag lämnas tUl nya målbeskrivningar.) 1992/93:1 Bilaga 3 Arbetsterapeut-, dietist-,bibliotekarie-och konservatorexamen bör finnas. (Förslag lämnas till nyamålbeskrivningar bland medlemsförbundens yttranden.) Yrkesexamina föreslås försociala omsorgslinjen, miljö- och hälsoskyddslinjen, hörselvårdslinjen, dietistlinjen,kost-ekonomutbildningen och laboratorieassistentutbildningen. Eventuellt ocksåför tandsköterskeutbUdningen. Det anses vara en fördelför näringslivet om civilekonomexamen får behållas. Hörselvårdsassistent-,laboratorieassistent- och arbetsterapeutexamen föreslås. Sociala omsorgslinjen ochlaboratorieassistentexamen föreslås. (lämnar förslagtill målbeskrivning.) Yrkesexamina föreslås försociala omsorgslinjen och påbyggnadslinjer. (Förslag lämnas till nyamålbeskrivningar.) Yrkesexamina föreslås försociala omsorgslinjen. Överarbetning behövs förstörre likformighet i strukturen för de olika exa- mensbeskrivningarna, bl.a. i fråga om Prop. Målformuleringama skall pånytt remitteras, då det fastställts vilka yrkesexamina som skall finnas. Konservator-, journalist-och dietistexamen föreslås. Miljö- ochhälsoskyddsexamen, bibliotekarieexamen och dietistexamen föreslås. Målformuleringama börremitteras på nytt. Ekonomexamen utöver kandidat-och magisterexamen medekonomisk profil föreslås. Laboratorieassistent- ocharbetsterapeut-examen föreslås. (Förslag lämnas till nya målbeskrivningar.) För ingenjörsexamen 120 pföreslås benämningen "Högskoleingenjör". Ingenjörsexamen 120 p ochekonomexamen föreslås. Examensbeskrivningarna förcivilingenjörs- och arkitektexamen är alltför allmänna och saknar ettvetenskapligt förhållningssätt. (Förslag lämnas till nya målbeskrivningar.) Driftteknikerexamen60 p och 120 p föreslås (. Kravet på något årsyrkesverksamhet för sjuksköterskor bör utgå (för samtliga medellångavårdutbildningar). Könsneutral yrkesbenämrung förordas. Sociala omsorgslinjenoch laboratorieassistentexamen föreslås. Det bör framgå att utbildningarna även skall förbereda de studerandeför ett livs- långt lärande, kritiskttänkande och deltagande i framtida utvecklings- och forskningsarbeten ivården. Väl inarbetade yrkesbenämningar bör få behålla yrkesexamen, t.ex. förutbildningar som sociala omsorgslinjen, laboratorieassistent-, arbetsterapeut-och socialpeda-gogutbildningar. Imålen för yrkesexamina t£is inte upp de förhållningssätt och den personliga mognadsom jrrket kräver. (Förslag till målbeskrivning lämnas.) Beskrivningen av barnmorskeexamen är onödigt lång. Samtligavårdhögskoleutbildningar bör ha examensbeskrivningar. 1992/93:1 Bilaga 3 Västernorrlandsläns landsting Distriktssköterskeutbildningen och alla påbyggnadsutbildningarbör leda till en yrkesexamen. Tandhygienistexamen ochsociala omsorgslinjen. (Förslag till målbeskrivning lämnas.) Beskrivningarna för examen inom vårdutbildningsområdet behöveromarbetas i samråd med företrädare för avnämarna, hälso- och sjukvården samttandvården. Naturligtatt utbildningarna även fortsättningsvis organiseras i program som leder tillyrkesexamina. Samtligamedellånga vårdutbildningar har karaktär av yrkesexamen och bör benämnas somsådana, t.ex. arbetsterapeututbildningen. Målet försjuksköterskeexamen skall vara att kunna arbeta kritiskt och utvecklande. 1992/93:1 Bilaga 3 Laboratorieassistentlinjenbör bli treårig och anpassas till den internationella ordningen med möjlighetatt erhålla kandidatexamen. Avstyrkerexamensbeskrivningen för juris kandidatexamen, den är för begränsad och böromarbetas. Yrkesexamen bör finnas föralla väl definierade yrken vars företrädare måste ha ett yrkesspecifiktkunnande inom socialtjänst, hälso- och sjukvård eller hälsoskydd. Dessautbildningar bör också kunna leda till högskole-, kandidat- respektivemagisterexamen. Förslagen bör omarbetas. Yrkesexamen föreslås för arbetsterapeut-,dietist- och optikerutbildningarna. Även för miljö- och hälso-skyddsinspektörsUnjenföreslås examen.