prop · GG03220 · 1992-12-31 00:00:00 — Vid integreras svenskan i yrkesämnet på de yrkesförberedandelinjerna. Den delen är omöjlig att jämföra med de studieförberedande linjernassvenskundervisning. Om målen inte skall sättas högre än att alla elever kanuppnå dem, då är av eleverna fullärda redan innan de börjargymnasieskolan. Härges många olika förslag till lörstärkning av ämrien, ofta utifrån särintressen.Bland ämnen som förslås tillkomma eller utökas märks idrott, företagsekonomi,datateknik:, ordbehandling inkl. tangentbordsteknik, miljökunskap, historia,filosofi, psykologi, konst- och musikhistoria, engelska, svenska som andraspråk,finska och samiska som modersmål, sexual- och samlevnadsundervisning samtpunktskrift för vuxenblinda. Västeråsoch kommuner samt SAF anser att man också bör se över tillgängligheten förövriga piraktiskt estetiska ämnen under utrymmet för tillval. De estetiskavalämnena inom individuella valets ram StäUs mot språkvalen. Detta innebär enklar försämring jämfört med tidigare vad avser valmöjligheterna och ingenförstärkning av språkens ställning. LOhävdar att utifrån den bildnings- och kunskapssyn som redovisats avLäroplanskommittén och som LO stöder, är det svårt att börja disku- tera"timmar hit och timmar dit" inom de olika ämnesområdena. En Prop.1992/93:220 helhetssyn på elevernas inlärning borde utgå ifrån att de professionella i Prop.1992/93:250 skolan själva gör en bedömning utifrån varje elevs behov. Läroplanskommitténföreslår att får i uppdrag att utveckla ett nytt kurssystem i B-ochC-språk i gymnasieskolan liknande det som skisserats för engelska. mening bör man uppmuntra försöksverksamhet med undervisning påfrämmande språk i andra ämnen (bilingual education). Däremot avvisar kommitténett återinförande av kravet på B-språksstudier i för de språk manönskar studera i de studieförberedande programmen. De flesta som uttalat sighar varit positiva till förstärkning av utrymmet för främmande språk. Manbetonar ofta vikten att se språken i ett 1-12-perspektiv, dvs. den gymnasiala kvaUtetsnivånär beroende av vad man uppnår i . Manär tveksam till vissa delfrågor, speciellt om gruppstorlekar och antal grupperi språk, eftersom eleverna kommer från både med många språk ochmed många nivåer, såväl organisatoriskt (B-och C-språk i olika antal år) somindividuellt. Kommer små kommuner i praktiken att kunna ge ett tillräckligtstort utbud av kurser i språk? Blandandra KTH ställer sig positiv till ökad tid för främmande språk. Som avnämaretill gymnasieskolan ser KTH helst att betoningen av främmande språk läggs påtyska och franska med minst tre årskurser i något av dessa språk i stället föratt erbjuda ett mycket varierande utbud av främmande språk: en civilingenjörbör kunna behärska minst två främmande språk. påpekar att garantitiden för kärnämnet engelskainnebär en minskning av timtalet och uttrycker oro för att svaga elever intekompenserar detta bortfall av språk. Liknande anmärkningar framförs avUniversitetet i , och kommun. srv anser det önskvärt att utrymmet för orientering om och studium avockså andra språk och kulturer hålls öppet. Utöver den nordiska aspekt som allsvensk undervisning bör kärmetecknas av finns goda skäl att stimulera intressetför t.ex. , de baltiska staternas och språk och kultur, vidareinvandrarnas språk och kulturområden, t.ex. arabiska. Den nordiska aspektenbetonas även av . och kommun tillstyrker utveckling av bilingualeducation där förutsättningarna är gynnsamma. En mer realististisk tanke ar iannat fall att man uppmuntrar till läsning av texter på tyska och franska ivissa kursavsnitt av andra ämnen. framhåller betydelsen av attelever läser engelskt material i alla ämnen. Svenska Språknämndenframhåller att det kan uppstå diskutabla kon- Prop. 1992/93:220 sekvenserav undervisning på engelska i andra ämnen: de enskilda ele- Prop.1992/93:250 vemas svenskkunskaper kan färsämras. Det finns också risk att välut- Bilaga 2 bildade svenska elever inte kan tala om teknik, ekonomi etc påsvenska, och att svenska språket utarmas och inte kan användas i sådana sammanhang.Man frågar sig ocksii hur det sociala umgänget påverkas och vem som utvärderaroch sprider information om dessa aspekter. Liknande synpunkter framförs ävenav . Högskolani Karbtad och Universitet i tycker att ett återinförande av kravet på B-språksstudierför de studieförberedande programmen bör övervägas. Arvikaoch kommuner hävdar att vissa av kommitténs förslag till förändringar iundervisningen av moderna språk är orealistiska för små skolor, t.ex.alternativkurser inom B- och C-språk, kraftiga inslag av programspecifikatexter och dubbla timtal i ett språk i stället för vanligt timtal i två språk.Först vid en skolstorlek på 6-8 paralleller kan kommitténs förslag blitillämpliga. Liknande åsikter framförs av som räknar med attförslagets konsekvenser kan bli att grupperna på olika nivåer blir så små attundervisningen ej kan komma till stånd. påpekar att finska språket har en särställning blandhemspråken. En minskning av hemspråksundervisning i finska kan åstadkommaökade kostnader på andra områden, t.ex. äldreomsorgen som kräver ökande andel tvåspråkigpersonal. Eftersombegreppet studiekontrakt har vissa nackdelar, föreslår istället termen "individuell studieplan". Kommittén föreslår vidareatt det läggs på rektors ansvar att varje elev i dialog med skolan gör upp enindividuell planering för sina studier. Den lokala skolan bör själv besluta omutformning och rutiner. Av dem som uttalat sig om studiekontrakt är nästan allapositiva. De flesta använder dock hellre uttrycket individuella studieplaner.Många betonar att studievägledning blir en mycket viktig uppgift för skolan isamband med elevernas studie planering i en kursutformad gymnasieskola.Tveksamhet gäller om svårigheter av organisatorisk och schemateknisk art. Allasom uttalar sig om syo gör det för att betona dess viktiga roll, dels förindividen, dels för ett optimalt utnyttjande av samhällets utbildningstjänster.Man påpekar oclcså behovet av information om internationellautbildningsmöjligheter. Några vill ändra benämningen till studie- ochyrkesvägledare. PositivatUl kommitténs förslag är bland andra RHS, och kommuner, CSNoch . Elevorganbationen i tycker att beteckningenindividuell studieplan är bra, däremot inte "studiekontrakt": det ärmycket viktigt att ömsesidigheten vid utfor- mandet av den individuellastudieplanen betonas. I och Prop. 1992/93:220 Karbtads kommuneranser man med tanke på den ekonomiska situation Prop. 1992/93:250 som råderi dag att förslaget bör utformas som en rekommendation i Bilaga 2 StäUetför att göras till ett åliggande för rektor. AMSframhåller att behovet av vägledning kommer att öka inte bara förgymnasieskolans elever utan även för personer i vuxen ålder och att det ärviktigt att se samhällets syo som en samlad resurs. En gemensam uppgift för vägledarnai skolan och på arbetsförmedlingarna är att gemensamt tydliggöra utvecklingeni arbetslivet och de förändringar som har betydelse för utbildnings- ochyrkesvalet. SAF,och /understryker att syo skallvara ett gemensamt ansvar för aUa som arbetar i skolan. Detta måste fåkonsekvenser för grundutbildning och fortbildning av lärare. För en vidgadintegration av arbetslivsinformation i alla ämnen ställs större krav pålärarnas kännedom om yrkeslivet utanför skolan. LOpåpekar att yrkesråden är en viktig kanal mellan skolan och arbetslivet. BådeSAF och LO anser att näringsliv och arbetsmarknadens parter bör ta på sig ettstörre ansvar för aktiv information. anser att den informationsom skolan skall ge om internationella utbildningsmöjligheter måste ökabetydligt. Umeåkommun efterlyser i läroplansförslaget något avsnitt om den extra riktaderådgivning som elever med långvariga sjukdomar och handikapp behöver(medicinsk syo) och som ges av skolhälsovården i samverkan med syokonsulenterna. Högskolanför lärarutbildning i och anser att nr 142om yrkesvägledning och yrkesutbildning vid utveckling av mänskliga resurserbör läggas till i bilaga 2, Internationella överenskommelser. Kommitténhar inte haft som specifikt uppdrag att lägga förslag om tidpunkt förikraftträdande, plan för genomförande eller för implementation och fortbildningmen lämnar ändå vissa synpunkter. Läroplanenoch övriga måldokument för gymnasieskolan och komvux hör naturligt samman medden pågående reformeringen av gymnasieskolan och vtixenutbildningen. Detsammagäller flertalet av de övriga förslag kommittén lägger med inriktning att höjakvaliteten på den gymnasiala utbildningen. Kommittén nämner den 1 juli 1993som datum för ikraftträdande. De förslag som berör är av en mer genomgripandekaraktär och berör större delen av organisation. Olika alternativför ikraftträdande och genomförande är tänkbara. Kommittén föreslår dock attden nya läroplanen i princip till-lämpas för hela från den 1 juli1994. De flesta som uttalar sig i frågan betonar behovet av en genomföranderesursoch en omfattande fortbUdning. Flera kommuner önskar ett successivt införande medangivande av en sista tidpunkt. Man framhål- Prop. 1992/93:220 ler också att det är viktigt med synkronisering mellan införande av pro- Prop.1992/93:250 gram och kursutformning sami mellan kursplaner och betygssystem. Deflesta som uttalat sig om behovet av fortbildning (se avsnittet om Centraltinitierad fortbildning) har också poängterat att kommunerna får ett stortansvar för att implementera tankegångarna i betänkandet och få dessa attpåverka verki;amheten i skolan. Många framhåller att genomförandet kräver storaresurser. , , , , Elevorganbationeni , Sociabtyreben och ett antal kommuner, t.ex. , ochÖstersund, uttalar sig med skärpa om att genomförandet står och faller medgrundlig fortbildning och lokalt förankringsarbete för att leda till den önskvärdakvalitativa förändringen. Ekumenbka skoldelegationen påpekar att också lärarutbildningenmåste få resurser till olika slag av utvecklingsarbete i anslutning till denya styrdokumenten. Remissinstansernauttalar sig i regel inte om något exakt datum för införande av läroplanen förgymnasieskolan och komvux. Beträffande kursutformning finns dock skillnadermellan remissinstansernas önskan om i vilken takt utvecklingen iskall gå.Norrköpings kommun exempelvis önskar gå direkt till en kursutformadgymnasieskola utan att ta omvägen över program. Andra remissinstanser, såsom ,vill att programgymnasiet först genomförs. Flerainstanser, t.ex. påpekar att det är angeläget med ensynkronisering vid införandet av den nya läroplanen av program och den kursutformadegymnasieskolan. Bland andra och vill ha entotal samordning som också innefattar det nya betygssystemet. Avde remissinstanser som kommenterat genomförandet av läroplan för grundskolanvill majoriteten senarelägga ikraftträdandet. Bland andra samtÖstersunds, , , och kommunerförordar att kommunerna själva skall få avgöra när den nya organisationen skallgälla, samt att detta knyts till en bestämmelse om sista tidpunkt förgenomförande. RHS vill också ha ett successivt införande för att ge rådrum förplanering och anpassning. ,kommun och anser att fortbildningsresursen skall gå öronmärkttill kommunerna för fördelning genom skolstyrelsen till skolorna. Dettahindrar inte att kan erbjuda informationsinsatser och stöd tillutvecklingsarbete. betonar att ett informationsuppdrag kommer att taen betydande del av samlade resurser i anspråk . Elevorganbationeni och kommun framhåller att eleverna skall få en ny roll medreellt inflytande och ansvar. Läroplaner och kursplaner skall ingå som ennaturlig del av undervisningen och ställer förändrade krav på såväl lärare somannan personal. Sammanfattningav Betygsberedningens pop- 1992/93:220 betänkande(SOU 1992:86) Ett nytt mtaT'' Betygsberedningenhar som utgångspunkt för sitt arbete att ge förslag till ett nytt betygssystemhaft dels de faststäUda direktiven, dels de tilläggsdirektivsom fastställdes . Dessa direktiv överensstämmer i detväsentligaste med varandra. Detta gäller främst den grundläggandeutgångspunkten, nämligen att "det nuvarande relativa betygssystemet skallavskaffas och ersättas med målrelaterade betyg" (dir. 1991:104). Beredningensuppgift att föreslå ett nytt betygssystem innebar att det var nödvändigt attutgå från att läraren vid betygsättningen måste kunna ange "hur elevernaskunskaper och färdigheter förhåller sig till uppstäUda mål" (dir.1990:62, s. 4). Beredningen kunde emellertid redan från början konstatera attviktiga utgångspunkter, t.ex. målen i läroplaner och kursplaner, saknades.Eftersom riktlinjer för arbete enligt planerna skulleföreligga först , skulle inte ens sådana utgångspunkterfinnas för beredningens arbete förrän . - Med utgångspunktfrån att beredningens uppdrag enligt direktiven skulle vara slutfört med junimånads utgång , beslöt beredningen att begära tillägdirektiv med avseendepå tiden. Genomtilläggsdirektiven, som fastställdes , samordnadesBetygsberedningens och uppdrag tidsmässigt. Avsikten varatt det därigenom också skulle vara möjligt för beredningen att arbeta fram enlösning av betygsfrågorna, vilken bygger på samma kunskapssyn som läroplanernaoch således överensstämmer med läroplanernas. För att bereda väg för ettsamarbete mellan de båda kommittéerna, fick beredningen uppdraget att varaparlamentarisk referensgrupp till . Itilläggsdirektiven från framhålls att huvudinriktningen idirektiven från "ligger fast - det nuvarande grupprelateradebetygssystemet skall avskaffas och ersättas med målrelaterade betyg". Deväsentliga ändringarna sammanfattas på följande sätt: "Jag föreslår nuatt betygsberedningens direktiv ändras så att en utgångspunkt skall vara attbetyg skall ges tidigare och i flera steg . Betyg skall också kunnakompletteras i efterhand." Beredningens uppgift vad gäller antalet stegskall vara att "analysera hur många nivåer som behövs i ett kvalitativtinriktat betygssystem" (s. 2). 1 dessa direktiv understryks också kravetpå samarbete med : "Det är angeläget att ett kunskaps-och målrelaterat betygssystem tas fram i nära samarbete med läroplanskommittén"(s. 1). Äveni Läroplanskommitténs nya direktiv (dir. 1991:117, ss. 5-6) påbjuds underhänvisning till Betygsberedningens olika direktiv samarbete mellan de bådakommittéerna: "Kursplaner resp. riktiinjer för sådana skall utformas såatt det blir möjligt att införa målrelaterad betygsätt- ning i en skala somomfattar mer än fem steg. Kommittén skall vad gäl- Prop. 1992/93:220 lergrundskolan också utgå från att betygsättning kommer att ske tidiga- Prop.1992/93:250 re än . Kommittén skall i denna del nära samråda med betygsbe- Bilaga 3 redningen" (dir. 1990:62, 1991:53 och 104)." Dessasamlade dokument järnte de uppdrag beredningen initierat, t.ex. "Läraruppdraget"samt uppdrag till expertgrupper, ger underlag för de beskrivningar, förslag,rekommendationer och bedömningar, vilka sammanfattas nedan. Tillbetänkandet har fogats en reservation av ledamoten samtsärskilda yttranden av ledamöterna . kort tillbakablick på betygen i ges i kapitel 2 en överblick övervad betyg relaterats till och hur betyg definierats under olika perioder t.o.m.i dag. Dessutom redovisas olika betygsutredningars ställningstaganden i dessafrågor . Skälen bakom införandet av betygsättning meds.k. avpassad målrelatering i redovisas i avsnittet Betyg i omvärlden. Ikapitel 3 redovisas hur olika betygsutredningar sett påbetygens olika uppgifter och hur väl betygen ansetts fylla sina uppgifter. I kapitel 4 föreslås i fråga om syn på kunskap och lärande attgrunden för betygssystemet skall vara att kunskapsutvecklingen betraktas som enprocess; den ser olika ut för olika individer och är relaterad tillämnesinnehåll i situationer och sammanhang. I skolan skall undervisningen ledatill att eleverna och genom erfarenhet omtolkar och omstrukturerarsitt kunnande mot allt större djup, relationen mellan mål och betygskriterier att betygskriterier skall vara ilcnutna till kursplanernas mål; att kriterierna -till skillnad från målens uppräkningar av moment - formuleras så, att de utgörett koncentrat av listade moment, där kvaliteten i det ämneskunnande som avsesframträder, tydliga kravgränser att betygskriterierna skall arbetas fram ämnesvis, i förhållande till elevernaskunskapsutveckling i ämnet och i samarbete med lärare, eftersom betygsnivåer kvaUtativtskall skilja sig från varandra, dvs. vara tydligt avgränsade, underlag förbetygsättning att elevers kunnande bedöms, och betygsätts utifrån de kvalitetereleverna visar upp i förhållande till de betygskriterier som betygsstegenrepresenterar, dvs. icke utifrån i förväg givna procentfördelningar,jämförbarhet attjämförbarheten i betygsättningen i första hand skal! upprätthåUas genom deämnesspecifika kriterierna för betygsnivåerna, eftersom de skall ange tydliga kravjpränserför varje betygpsteg, formulerade och förberörda parter kända kriterier Prop. att betygskriterierna skall vara formulerade och därmed från början Prop.1992/93:250 kända av elever, föräldrar och avnämare. antalbetygssteg, beteckning och benämning att ett betygssystem införs som omfattar sex betygssteg, varav fem steg avser godkändoch däröver. Beteckningarna utgör initialer i betygsstegens benämningar, vilkaär Ännu icke godkänd = ÄIGIIcke godkänd = IG Godkänd = G Väl godkänd = VGMycket väl godkänd = MVG Framstående = F Utmärkt = U, atteleven för betyget Godkänd skall ha för vardagligt samhällsliv/yrkeslivnödvändiga kunskaper om och/eller i ämnet och kunna visa detta i ord ochhandling. För betyg under Godkänd skall eU steg finnas. Två benämningar användsför detta, nämligen Ännu icke godkänd i de årskurser där betyg ges till och medhöstterminen i årskurs 9 och Icke godkänd från och med vårterminen i årskurs 9, atteftersom det föreslagna betygssystemet är uppbyggt utifrån en kunskapsprogressioni ämnet, endast de nivåer/steg skaU användas som rimligen kan vara aktuella,dvs. de nivåer som motsvarar sådana kvaliteter som eleverna faktiskt visarupp. Betygsstegen skall således inte användas så, att man vid alla tillfällenförsöker fördela alla steg inom en elevgrupp, eftersom systemet inte bygger pågrupprelatering med i förväg bestämda betygsfördelningar, att det nya betygssystemet införs successivt med början iårskurs 7 i och i årskurs 1 i gymnasieskolan och samordnas medinförandet av nya läroplaner. I kapitel 5 belyses förutsättningarna för attinföra någon form av betyg elleromdömen i ordning eller uppförande. att betyg i ordning och uppförande inte skaU ges men rekommenderarsamtalsinstitutionen som en modell för att lösa de problem som måste hanteras iskolans vardag, samt att information till hemmen ges i form av mycket välstrukturerade omdömen. 1 kapitel 6 föreslås i fråga om attbetyg - med utgångspunkt från nuvarande stadieindelning - skall sättasterminsvis från och med höstterminen i årskurs 7. Om förändring avstadieindelning införs i , bör frågan prövas på nytt, 5 1 saml. Nr 220, 250 bilagor behörighet förgymnasieskolans nationella program Prop. att eleven skall vara godkänd i alla ämnen i avgångsbetyget från Prop.1992/93:250 för generell behörighet för gymnasieskolans nationel- Bilaga 3 la program, attden avlämnande grundskiolan har ett särskilt ansvar för elever som i sittavgångsbetyg har betyget Icke godkänd i fler än ett par ämnen eller i något avämnena svenska, matematik och engelska. Detta ansvar innebär att skolan skall -utöver betyg - avge omdömen i de ämnen som markerats med Icke godkänd. Dessaomdömen skall innehålla en beskrivning av elevens kunskapsutveckling ochstödåtgärder som satts in i , attskolan skall ta ställning till om omdömen skall ges i stället för betyg tillelever som till följd av olika slag av handikapp har betyget Icke godkänd i ettflertal ämnen - trots individuellt inriktade stödåtgärder och egnaansträngningar, attarbetsprover och provperioder (t.ex. inom vårdutbildning) i kombination medintervjuer används - med eller utan användning av betyg - som urvalsgrund tillutbildningsprogram i gymnasieskolan; att hänsyn också skall tas tillverksamhet utöver , såvida denna är av värdc; för det söktautbildningsprogrammets inriktning eller elevens egen utveckling - i synnerhetom eleven visat intresse i form av upprepad ansökan; att beredningen förordaratt viktning av betyg används i vissa fall, nämligen i de fall då ytterligareurval mellan elever med jämngoda betyg behöver göras, attspecialarbetet i gymnasieskolan skall betyättas enligt samma betygsskala somövriga ämnen, attkomplettering får göras av avgångsbetyg från såväl komvux som gymnasieskolanoch , dock tidigast för avgångsbetyg från slutet avvårterminen ; att prövning för komplettering i största möjligautsträckning skall göras för behöriga lärare i skolan, såväl i komvux som igymnasieskolan och . Ikapitel 7 - "Förankringen av betygssystemet" - behandlar beredningendeb hur de olika beskrivningarna av betygskriterierna skall relateras tilloch föraiUiras i måldokumenten läroplaner, kursplaner och lokala arbetsplanersamt i nationella och lokala prov, deb hur betygssystemet bör förankras iskolan genom fortbildning av lärareoch i lärarutbildning. Sammanställningav remissyttranden över Pop-1992/93:220 Betygsberedningensbetänkande (SOU 1992:86) ZaT'' Ett nytt betygssystem ' Remissyttrandenhar kommit in från (), ,, (), (),i skolan (), Verket för högskoleservice(VHS), (JämO), , Tekniskahögskolan i , Högskolan för lärarutbildning i ,, i , ,/, /, ,, , ,, , , Universiteteti , . , iUmeå, , /, ,, , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , , ,, , , och kommuner, ,och läns landsting. , , , (),(), , (), Akademikers (),(), i (LO),(), , ,och Skola (RHS), i ,för vuxenstuderande (), (), (), Ekumeniska Skoldelegationen,(), (),, Ungdomar och Vuxna (FUB), /, och skrivsvårigheter (FMLS), Föräldrarför ordblinda barn. ,, Föreningen lärare i ekonomiska ämnen, Föreningen lärarei samhälls-och socialkunskap, Lärare i moderna språk (LMS). Dessutomhar yttranden kommit in från ett femtiotal sammanslutningar, föreningar etc.samt enskilda. 1 Allmänna synpunkter på beredningens förslag Prop. 1992/93:250 Betygsberedningen föreslai' att ett nytt kunskaps- och målrelaterat p.., . betygssystemskall införas, där elevens faktiska prestationer skall bedömas. Grunden förbetygssystemet skall vara att kunskapsutvecklingen betraktas som en process.Betygsstegen anger en progression inom respektive ämne från grundläggandekunskaper till ett avancerat kunnande, som i många fall inte nås förrän islutet av gymnasieskolan. Majoriteten av remissinstanserna hälsar medtillfredsställelse förslaget att avskaffa det relativa betygssystemet ochersätta det med ett mål- och kunskapsrelaterat betygssystem. De flesta ställersig även bakom beredningens allmänna utgångspunkter om kunskapsutveckling ochlärande. Trotsden lovvärda ansats som remissinstansema uppfattar i Betygsberedningensförslag ser sig de flesta tvungna att avvisa förslaget i dess nuvarande form,främst på grund fiv den föreslagna progressionen och de generella kriterier somutformats för de olika betygsstegen, men också på grund av den bristandeöverensstämmelsen med vad som sägs i förslag. Förslag;etuppfattas vidare som motsägelsefullt och svårt att förstå och därigenom svårgenomförbarti praktiken, samt långt ifrån färdigt. Därför anser många instanser att det ärangeläget att betygsfrågan utreds vidare. pekar på att det är särskilt angeläget att ett nyttbetygssystem blir så enkelt och lätt att förklara för lärare, elever ochallmänhet, att det inte genom felaktiga tolkningar och tillämpningargår samma öde till mötes som det relativa systemet. Sågott som samtliga remissinstanser vänder sig emot den progressionsuppbyggnadsom beredningen föreslår. Enligt den tolkning flertalet instanser gör avförslaget skulle resultatet bli att de högsta betygen inte blir aktuella attanvända förrän i årskurs 3 i gymnasieskolan, om ens då, vilket uppfattas sommeningslöst. Flertalet instanser förordar därför skolformsrelaterade betyg. Atthela betygsskalan skall kunna utnyttjas vid varje betygstillfälle understryksav bl.a. , och flera kommuner.