prop · GF0396 · 1992-01-01 00:00:00 — Det är på nuvarande stadium inte klarlagt vilken kvalitet som går att uppnå med den danska metoden. En provstudie genomförs i livsmedelsekonomiska samarbetsnämndens (LES) regi vilken kommer att utvärderas . I övrigt har jag studerat en metod som bygger på att skördeuppskattningar görs genom fältbesiktningar (s. k. visuell metod) samt en väderleksbaserad metod som tidigare använts för prognoser. Den senare metoden kan inte användas som fristående metod utan utgör endast ett prognosinstrument. Den visuella metoden har jag bedömt ge relativt osäkra resultat och har därför inte utretts närmare. När det gäller ekonomisk statistik har jag utgått från SCBs nuvarande ekonomiska undersökningar, nämligen den jordbruksekonomiska undersökningen (JEU), deklarationsundersökningen (DU) samt Inkomst- och förmögenhetsundersökningen (IoF). Jag har inte funnit det motiverat att utreda alternativ till dessa undersökningar utan endast bedömt hur de bör modifieras för att svara mot de behov som finns. I första hand har jag här beaktat behovet för uppföljning av reformens effekter, EG samt stödområdesstudier. Utöver () undersökningar har jag även studerat möjligheterna att använda (LFRk) resultatanalyser för att tillgodose behoven. Detta material tas fram av LRFk som en form av kundservice och är genom publicering även tillgängligt för bl. a. myndigheter och organisationer. När det gäller EG-behovet har jag inte mer än översiktligt kunnat bedöma hur de ekonomiska undersökningarna bör utformas för att tillgodose detta behov. Allmänt sett har jag bedömt det som otillräckligt att enbart lita till LRFks resultatanalyser. En form av bokföringsundersökning av den typ JEU representerar har jag därför sett som nödvändig att genomföra. Nuvarande utformning av JEU täcker dock inte EGs krav. a. måste sannolikt JEU-populationen utvidgas. fram till ett medlemskap bör JEU åtminstone i begränsad form finnas kvar för att bibehålla den kunskap som finns uppbyggd kring undersökningen. För uppföljning av reformens effekter är det svårt att exakt ange vilken form av ekonomisk statistik som kan bedömas som tillräcklig. Jag har här valt att arbeta med tre alternativ. I det från resurssynpunkt lägsta alternativet används endast LRFks material för att studera lönsamhetsförändringar och IoF för att studera förändringar i jordbrukarhushållens inkomstsammansättningar. Kostnaden för detta alternativ torde understiga 0,5 milj. kr. I medelalternativet studeras både den företagsekonomiska lönsamheten och jordbrukarhushållens inkomstsammansättningar genom att JEU bibehålls med vissa inskränkningar (för bl. a. arbetskraftsdelen) och DU fortsätter att genomföras men begränsas till JEUs företagsgrupper (utom vad avser riksområde tre). Kostnaden för detta alternativ har jag beräknat till ca 4,5 milj. kr. I det tredje alternativet utgår jag från att både DU och JEU genomförs som . Vissa nedbantningar av JEU skall dock göras på samma sätt som i alternativ 2. Stödområdena skall dessutom undantas. Kostnaden för alternativ 3 har jag beräknat till ca 6,5 milj. kr. Ett lämpligt förfarande för att studera den faktiska lönsamheten och jordbrukarnas hushållsinkomster för stödområdena i norra har jag bedömt vara att bibehålla JEU och DU (eventuellt något utvidgad) för dessa områden. Frågan om behov finns av sådant underlag förutsätter jag att den sittande s. k. Norrlandsgruppen tar ställning till. Inom området övrig statistik har jag särskilt uppmärksammat att nya metoder bör utarbetas för att undersöka gödsel- och bekämpningsmedelsanvändningen om den nuvarande OS-metoden för skördeuppskattningar ersätts av annan metod. finns en koppling mellan och undersökningen om gödsel- och bekämpningsmedelsanvändningen. Kostnaderna för dessa har grovt uppskattats, vilket jag återkommer till i det följande. När det gäller sysselsättningsundersökningar har jag inte sett det som aktuellt att gå över till annan metod än vad som tillämpats. Behovet av sysselsättningsundersökningar har jag som tidigare redovisat bedömt som mycket begränsat . På kan EG komma att ställa krav på sådana. På trädgårdsområdet har jag inte studerat andra metoder än de som fortlöpande tillämpas av SCB (de s. k. trädgårdsräkningarna och trädgårdsinventeringarna). 2.3 Överväganden och förslag I mina överväganden och förslag har jag inom området strukturstatistik/registeruppgifter sett det som lämpligt och möjligt att minska kostnaderna för den rena statistikproduktionen till ca 10 milj. kr. De administrativa behoven har inte beaktats i detta belopp. Mot bakgrund av den osäkerhet som råder angående behovet av administrativa register och vilka samordningsvinster m. m. som kan åstadkommas mellan sådana register och strukturundersökningar föreslår jag vidare att utredning på området görs. I avvaktan på resultatet från en sådan utredning bör LBR i sin nuvarande utformning bibehållas . När det gäller skördestatistik föreslår jag att den s. k. danska metoden skall vidareutvecklas med sikte på att ersätta nuvarande fr. o. m. skall nuvarande genomföras som tidigare och för föreslår jag att en begränsad genomförs vilket medför en kostnadssänkning med 6--7 milj. kr. Den danska metoden har jag kostnadsberäknat till ca 2 milj. kr. För att följa den livsmedelspolitiska reformens effekter föreslår jag på den ekonomiska statistikens område att resultat tas fram i DU t. o. m. för i stort sett de företagsgrupper som ingår i JEU, vilket innebär en begränsning av nuvarande DU. Jag föreslår vidare att JEU genomförs t. o. m. på i stort sett samma sätt som tidigare men med vissa begränsningar (bl. a. slopas arbetskraftsdelen). För stödområdena i norra bör DU och JEU finnas kvar så länge behov finns av faktiska ekonomiska uppgifter för stödområdena. Kostnaden för DU totalt beräknar jag kommer att uppgå till 2,4 milj. kr. för budgetåren 1992/93 och 1993/94 efter föreslagna förändringar. Motsvarande kostnader för JEU har jag beräknat till ca 4 milj. kr. resp. 3,5 milj. kr. För att studera jordbrukarhushållens inkomstsammansättningar föreslår jag att IoF genomförs i samma omfattning som tidigare vad avser jordbrukardelen. Kostnaden för detta har jag beräknat til 0,3 milj. kr vardera budgetåren 1992/93 och 1993/94. För att möta kommande EG-krav bedömer jag att fördjupade studier behöver göras över vilka krav som kommer att ställas på den svenska lantbruksekonomiska statistiken vid ett medlemskap. Den anpassning som jag nu kan bedöma behöver ske bör påverka den ekonomiska statistikens utformning fr. o. m. /95. Jag föreslår att prisstatistiken bibehålls i samma omfattning som . Jag föreslår att en fristående gödselmedelsundersökning görs under förutsättning at den s. k. danska metoden för skördeuppskattningar då har börjat användas. Motsvarande undersökningar för bekämpningsmedel bör genomföras . På bedömer jag det som möjligt att genomföra undersökningar över gödsel- och bekämpningsmedel med längre intermittens (vart 3--). bör undersökningarna göras som tidigare i anslutning till . Jag föreslår att en uppföljning av LES pågående studie över kombinationssysselsättningar genomförs /94 avseende . Mitt förslag förutsätter att den pågående studien visar sig ge tillförlitliga resultat. 3 Livsmedelsindustri, -handel och konsumtion 3.1 Inledning I delbetänkandet som jag överlämnade till regeringen lämnades inga förslag rörande livsmedelsindustrin, -handeln eller -konsumtionen. I delbetänkandet redovisades en första kartläggning av befintlig statistik på området samt pekades på vissa brister i denna statistik. Behovet av särskild statistik över de senare leden i livsmedelskedjan underströks och motiverades emellertid. Jag bad dock att efter ytterligare kartläggning och analys av statistikbehoven få återkomma i slutbetänkandet med förslag till önskvärda förändringar. I det forsatta utredningsarbetet efter delbetänkandet har jag således, med utgångspunkt från de brister i statistiken som redan i delbetänkandet kunde konstateras, dels lagt ner arbete på att komplettera den kartläggning som redovisades i delbetänkandet, dels genom ytterligare kontakter med sakkunniga, experter och olika användare försökt att identifiera behoven och nödvändiga förändringar/kompletteringar av statistikproduktionen. Statistiken rörande de senare leden i livsmedelskedjan är av något annorlunda karaktär än den för jordbruket. När det gäller jordbruksstatistik finns flera statistikprodukter som syftar till att enbart belysa jordbruket ur en eller annan synvinkel. Denna statistik har till stor del tillkommit som ett resultat av krav på underlag till följd av den förda jordbrukspolitiken. När det gäller statistik över de senare leden finns det däremot i stort sett ingen statistik som enbart syftar till att belysa livsmedelsindustrin eller -handeln. Uppgifter om livsmedelsindustrin m. m. erhålles i stället från större statistikprodukter som industri-, finans- och konsumentprisstatistiken. I dessa statistikprodukter ingår t. ex. uppgifter om livsmedelsindustrin och -handeln och matprisutvecklingen som en del. Detta förhållande har inneburit att jag ansett det ligga utanför denna utrednings uppgift att föreslå förändringar som omfattar t. ex. hela industristatistiken eftersom det skulle få konsekvenser för uppgiftsinsamling, resultat m. m. för hela området. Jag har emellertid noga undersökt de brister som påtalats och i vissa fall föreslår jag kompletterande undersökningar. I andra fall anser jag emellertid att eventuella problem i möjligaste mån bör försöka lösas genom nära kontakter mellan SCB och berörda myndigheter eller genom särskild utredning. Mot bakgrund härav är upplägget av den del i betänkandet som berör livsmedelsindustrin, -handeln och konsumtionen något annorlunda jämfört med den delen som rör jordbruket, såväl vad gäller angreppssätt som på vilket sätt analys och förslag redovisas. 3.2 Överväganden och förslag Mina utgångspunkter vid bedömningen av statistikbehoven och förslag till åtgärder avseende de senare leden har varit direktiven till utredningen, det livsmedelspolitiska beslutet samt de brister som sakkunniga, experter och olika användare av statistiken har påtalat. Min slutsats är härvid att det finns vissa icke tillgodosedda krav på statistik över de senare leden i livsmedelskedjan. I det följande sammanfattar jag mina slutsatser och förslag. Internationella prisjämförelser Förutom att följa och jämföra prisutvecklingen på livsmedel i olika länder finns det enligt min mening också ett behov av att kunna studera skillnader i prisnivån mellan olika länder och hur skillnader i prisnivåer utvecklar sig . Att göra internationella prisjämförelser är förknippat med många svårigheter. Jag har med såväl statens pris- och konkurrensverk (SPK) och SCB som med sakkunniga och experter inom utredningen diskuterat olika alternativ. Enligt min uppfattning är den s. k. köpkraftsparitetsmetoden den tillförlitligaste och billigaste metoden att göra internationella prisjämförelser. Jag föreslår att SCB tillförs . för att löpande () beräkna och sammanställa prisnivåindex avseende livsmedel för . Beräkningarna bör ske utifrån det underlag till som olika länder lämnar in inom ramen för det internationella projektet med köpkraftspariteter. Prisutvecklingen I såväl riksdagsbeslutet om livsmedelpolitiken som i direktiven understryks vikten av att effekterna av reformen, i form av en dämpad prisökningstakt, kommer konsumenterna till del. a. prisutvecklingen måste därför enligt riksdagsbeslutet följas noga. I direktiven pekas vidare särskilt på marginalmätningar som en metod att följa reformens effekter. Den rådande debatten om matpriserna understryker också behovet av prisstatistik. Man kan utgå från att SCB också fortsättningsvis kommer att beräkna och publicera konsumentprisutvecklingen (KPI). Jag förutsätter också att LES även kommer att beräkna och sammanställa prisutvecklingen i olika led i livsmedelskedjan. SPK följer under den s. k. omställningsperioden prisutvecklingen i olika led till följd av regeringsuppdrag. Vad gäller detaljhandeln följs också marginalutvecklingen. Jag föreslår att SPK också efter omställningsperioden ges i uppdrag att genomföra marginalmätningar i handeln. Härvid är det också viktigt att metoderna för marginalmätningarna utvecklas. Vidare föreslår jag att SCB tillförs . för att mäta prisutvecklingen i partiledet hos de största partihandelsföretagen inom livsmedelshandeln. KPI -- extraprisproblematiken m. m. I de diskussioner som jag haft såväl med sakkunniga och experter i utredningen som med andra företrädare för myndigheter inom livsmedelspolitikens område har tveksamheter i vissa avseenden redovisats kring sättet att beräkna KPI. Därvid har flera frågor uppmärksammats. Även tidigare utredningar om livsmedelspolitiken som jag har studerat har pekat på problemen med behandlingen av framför allt extrapriser vid beräkning av KPI. De problem som uppmärksammats är dels behandlingen av extrapriser, kuponger, rabatt- och bonussystem m. m. vid beräkning av KPI, dels huruvida KPI fångar upp effekterna av ett ändrat inköpsmönster avseende olika butiksformer (lågprisbutiker, stormarknader m. SCB har i sin anslagsframställning för /93 tagit upp bl. a. de problem som jag här peket på. Enligt SCB ökar kraven på utvecklingsarbete eftersom de förutsättningar som gällde då grunderna för indexberäkningarna lades fast kraftigt har förändrats. Enligt SCB är det nödvändigt att förstärka utredningsresurserna på SCB för att kunna minska bristerna och för att kunna garantera beräkningar med hög relevans och precision. Problemen gäller givetvis inte specifikt livsmedelsdetaljhandeln utan de förekommer inom i stort sett all detaljhandel. Utifrån mina utgångspunkter är det emellertid bara frågor kring prisutvecklingen på livsmedel som jag har anledning att uppmärksamma. Jag anser det angeläget att de av SCB begärda medlen tillförs SCB för ökat utredningsarbete om metodikfrågor avseende KPI-beräkningar. I detta utredningsarbete bör hanteringen av extrapriser, kuponger, olika rabatt- och bonussystem, ändrad butiksstruktur/inköpsmönster och olika rationaliseringsåtgärder inom handeln särskilt uppmärksammas. Arbetet bör resultera i ett beslutsunderlag som redovisar för- och nackdelar med olika metoder, dvs. hur olika metoder påverkar KPI. Livsmedelshandeln Brister i statistiken rörande livsmedelshandeln har påtalats av såväl livmedelskommitté (LMK) som livsmedelsutredning (LMU). Även vid de kontakter som utredningen haft med olika myndigheter har det framförts kritik mot den nuvarande officiella statistiken över livsmedelshandeln. Enligt min bedömning finns det behov av statistik som bättre belyser förhållandena inom livsmedelshandeln. Det saknas en väl avgränsad sådan statistik. Jag föreslår att SCB och SPK tillsammans tilldelas . /93 för att gemensamt utarbeta och genomföra en enkätundersökning riktad till livsmedelshandeln. SPK bör härvid komplettera resultaten med en analys. Efter utvärdering bör ställning tas till om undersökningen är ändamålsenlig vad gäller behovet av bra statistik för att kunna följa och analysera förhållandena i livsmedelshandeln. Ställning bör härvid tas till om undersökningen bör göras intermittent, t. ex. . Livsmedelsindustrin När det gäller statistik över livsmedelsindustrin har olika synpunkter framförts. a. har kritik riktats mot den klassificeringsmetod som tillämpas i industri- och finansstatistiken, det s. k. mestkriteriet. För vissa områden föreligger vidare brister i underlaget, t. ex. saknas för vissa produkter uppgifter om producerade kvantiteter. För några varor föreligger också problem att jämföra med annan statistik. saknas vidare uppgifter över livsmedelsindustrins råvaruförbrukning. Det kan således konstateras att brister finns i statistiken avseende livsmedelsindustrin. Jag bedömer dock inte bristerna vara av den karaktären att de föranleder särskilda eller kompletterande undersökningar. Redovisade problem bör i stället i möjligaste mån kunna lösas genom nära kontakter mellan SCB och berörda myndigheter. I det här sammanhanget ser jag LES som ett lämpligt forum. I ingår nämligen samtliga myndigheter inom livsmedelspolitikens område samt SCB. LES har också vissa ekonomiska resurser att stödja projekt om man, efter närmare diskussioner, finner motiv till särskilda åtgärder. Särskilda konsumtionsundersökningar En särskild undersökning om hushållen livsmedelsutgifter och kostvanor (HUL resp. HULK) skall enligt nu gällande planer göras i samarbete mellan SCB och livsmedelsverket (SLV). En första undersökning gjordes . Undersökningen totalt kostade 7--8 milj. kr., där SLVs del kostade ca 1 milj. kr. Enligt min uppfattning är det angeläget att en undersökning om livsmedelsutgifterna görs tätare än . Uppgifter om konsumtionen behövs som medger möjligheter till studier av; 1) fördelningspolitiska effekter, 2) konsumtionsförändringar, 3) skillnader i livsmedelskonsumtion mellan olika regioner, olika typer av hushåll, hushåll med olika ekonomisk bärkraft samt olika grupper av individer, 4) relationen mellan kostvanor och aktuella näringsrekommendationer samt 5) kvalitetsaspekter, t. ex. konsumtionen av alternativt odlade livsmedel. Studier av ovan nämnda slag bedömer jag som angelägna dels för att kunna följa upp effekter av politiska beslut som påverkar hushållsinkomsterna och -utgifterna dels för att kunna följa upp den livsmedelspolitiska reformens effekter på konsumtionen och kostvanorna samt för att kunna fånga upp effekter av samhällets olika åtgärder för en bättre folkhälsa (avseende kosten). Jag föreslår att SCB och SLV /93 tillförs 6 milj. kr. tillsammans för att i samråd med berörda myndigheter genomföra en undersökning av hushållens livsmedelsutgifter och kostvanor . Erfarenheterna från denna undersökning bör ligga till grund för hur framtida undersökningar på området bör utformas samt hur ofta. En samlad statistikproduktion för hela livsmedelssektorn Enligt direktiven har utvecklingen gått mot en mer samlad livsmedelspolitik som innefattar alla led i livsmedelskedjan samt kvalitets- och kost- och hälsafrågor. Enligt direktiven bör utredningen mot bakgrund härav överväga en samlad statistikproduktion för hela livsmedelssektorn. SCB har fått särskilda medel för att utveckla ett nytt statistikprogram för hela det livsmedelspolitiska området. Detta arbete pågår och planeras vara klart . Utredningen har fått tagit del av ett utkast till program. Inom främst SCB finns flera statistikprodukter som i sin helhet eller i vissa delar belyser något led i livsmedelskedjan. Enligt min uppfattning är det angeläget livsmedelstatistiken presenteras på ett mer samlat och ändamålenligt sätt. Jag föreslår att 1 milj. kr. tillförs SCB /93 för att kunna fullfölja arbetet med ett livsmedelsstatistiskt program. När programmet slutgiltigt är sammanställt bör SCB i sin anslagsframställning närmare redovisa det årliga resursbehovet. Arbetet bör resultera i en livsmedelsstatistisk årsbok. Bilaga 5 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (SOU 1991:99) Statistiken inom livsmedelssektorn -- förslag till förändringar Remissinstanserna Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av (), (), plan- och bostadsverket, statistiska centralbryån (SCB), statens pris- och konkurrensverk (SPK), (), kemikalieinspektionen (KemI), (), livsmedelsekonomiska samarbetsnämnden (LES), kommerskollegium, överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB), , generaltullstyrelsen, (), , (), , (), statskontoret, (), , , skogs- och jordbrukets forskningsråd (), Konsumentberedningen (KoB), länsstyrelserna i , , och , , , och , , handel, (), (), (), (), (), (). Vidare har yttrande inkommit från Företagens uppgiftslämnardelegation. 1 Allmänna synpunkter 1.1 : Omfattningen av jordbruksstatistiken har i stor utsträckning styrts av de statliga insatser som skett på området t.ex. i samband med prisregleringen, rationaliseringspolitiken, rådgivningen, m.m. Statistikens inriktning har successivt ändrats med hänsyn till ändrade behov. Med den stora förändring som sker inom jordbruksområdet (bl.a. avregleringen) är det enligt SJV:s uppfattning bra att en mer genomgripande översyn skett av statistikens innehåll, omfattning liksom sättet att producera den. Det är också rimligt att det -- med hänsyn till det minskade samhälleliga engagemang som avregleringen innebär -- sker en viss begränsning av statistikens omfattning. En sådan innebär naturligtvis vissa begränsningar i möjligheterna att använda statistiken. SJV anser att det är väsentligt att användarna får ett större inflytande över vilken statistik som tas fram. Genom ett ökat beställaransvar kan man i större utsträckning än nu koppla statistiken till användarnas behov. Enligt SJV:s uppfattning bör huvudanvändaren av statistiken också ha beställaransvaret för statistiken samt tilldelas resurser för att tillgodose behoven. I sammanhanget är det viktigt att skilja mellan de administrativa behoven och de behov som finns för ren statistikproduktion. Kostnaderna för att klara de administrativa behoven bör enligt SJV täckas av medel som tillförs för stöd och därmed bör också beställaren av statistiken (uppdragsgivaren) avgöra vilka uppgifter som bör samlas in. SJV stöder i stort den översyn och behovsprövning som görs i utredningen. kommer behovet av att följa upp reformens effekter att ställa stora krav på fortsatt bra statistikunderlag. En fortsatt anpassning av statistikens innehåll och omfattning efter dessa krav är därför angelägen. En -- -- -- osäker faktor är EG och vad en eventuell EG-anslutning kommer att innebära. Vid ett medlemskap i kommer krav att ställas avseende den statistik som skall tas fram. SJV anser det nödvändigt att statistiken väl tillgodoser de krav som EG kan komma att ställa vid ett eventuellt medlemskap. Det kommer också att finnas ett behov av att kunna göra internationella jämförelser och då främst med länder inom EG. 1.3 -- -- -- delar i stora drag utredarens behovsanalys av statistik inom livsmedelssektorn. -- -- -- För att statistik skall bli möjlig att utnyttja inom den fysiska planeringen fordras att den är geografiskt väl preciserad. Detta gäller i högsta grad för översiktlig planering. I utredningen sägs mycket lite om det framtida kommunala behovet av jordbruksstatistik. menar att kommunerna kommer att ha behov av jordbruksstatistik. Denna statistik kommer i flera fall att behöva vara uppdelad på församlingsnivå, och ibland på ännu mindre enheter. -- -- -- -- -- -- menar att det för att det skall gå att upprätta miljörelaterade nationalräkenskaper liksom miljöindex så behövs en rad jordbruksstatistiska uppgifter. Det är därför viktigt att förslagen i SOU 1991:38 Räkna med miljön beaktas vid fortsatt behovsanalys inför förändringen av statistiken inom livsmedelssektorn. ser det som angeläget att statistiken inom livsmedelssektorn får en sådan utformning att den kan jämföras med EG:s statistik i så många avseenden som möjligt. -- -- -- instämmer -- -- -- i den del av det särskilda yttrande som rör EG som avgivits av . delar i stort utredarens syn rörande förändringarna i livsmedelsstatistiken men vill dock varna för att alltför nitiskt behovsanpassa statistikproduktionen till dagslägets exakta behov. Jordbruksstatistiken har spelat en betydande roll för analysen av samhällets utvecklingsförlopp. T.ex. har det visat sig i en rad sammanhang att jordbruksstatistik insamlad spelat en avgörande roll i miljöhistoriska sammanhang. ser det därför som angeläget att de nedskärningar som kommer att föreslås underkastas en vetenskaplig miljöhistorisk bedömning. En sådan bedömning bör göras med hjälp av en särskild FoU- insats. 1.4 : Utredningen har enligt SCB:s mening varit alltför optimistisk både när det gäller möjligheterna att kraftigt skära ner anslagen till jordbruksstatistiken och när det gäller framtida anslagsnivå, efter genomförda anpassningar. Detta sammanhänger med att behovsanalysen i vissa delar är ofullständig och vissa väsentliga kvalitetsaspekter inte har beaktats i tillräcklig utsträckning.