prop · GG0313 · 1992-12-31 00:00:00 — f) Förstärkningav värderingar som stöder hållbar konsumtion 4.26 Regeringarnaoch organisationer från den privata sektorn bör främja mer positiva attityder till hållbar konsumtion genom utbildning, program för ökad medvetenhet hos allmänheten och genom andra medel, såsom positiv marknadsföring av produkter och tjänster som utnyttjar miljömässigt sunda teknikereller som främjar hållbara produktions- och konsumtionsmönster. Vid utvärdering avgenomförandet av bör vederbörlig uppmärk- Skr. 1992/93:13 samhetägnas bedömningen av framsteg som skett genom utvecklande av dessa nationellariktlinjer och strategier. 4.27Detta program behandlar främst förändringar av ohållbara konsumtions- (Khproduktionsmönster samt värderingar som främjar hållbara konsumtionsmönster(Kh livsstUar. Regeringarnas, konsumentemas och producentemas förenadeansträngningar är nödvändiga. Särskild uppmärksamhet bör ges den viktiga roUsom kvinnor och hushåll har i egenskap av konsumenter och den potentiellapåverkan deras kombinerade köpkraft kan ha pä ekonomin. Demografisk dynamik och hållbar utveckling 5.1 Dettakapitel innefattar följande programområden: Utveckling(Kh spridande av kunskap om kopplingama mellan demogra fiska trender och faktorer och hällbar utveckling. B. Utformningav integrerad nationell miljöpolitik (Kh utvecklingspolitik, med beaktande av demografiska trender och faktorer. C. Genomförandeav integrerade mUjö- (Kh utvecklingsprogram pä lokal nivå, med beaktande av demografiska trender och faktorer. Utveckling och spridande av kunskap om kopplingamamellan demografiska trender och faktorer och hållbar utveckling 5.2 Demografiska trender och faktorer och hållbarutveckling samverkar med förstärkande effekt. 5.3 ökningen av världens befolkning (Kh dess produktioni kombination med ohållbara konsumtionsmönster ger upphov till ökande och svårapåfrestningar på vår planets livsuppehållande kapacitet. Dessa processer samverkaroch påverkar nyttjandet av mark, vatten, luft, energi och andra resurser.Snabbt växande städer står inför allvarliga miljöproblem om de inte styrs väl.Ökningen av antalet städer och deras storlek gör det nödvändigt att riktastörre uppmärksamhet på frägor som har att göra med lokal styrelse och kommunalstyming. Det är avgörande att överväga de mänskliga dimensionerna inom dettasvårgenomträngliga nät av samband (Kh de bör vederbörligen beaktas i sambandmed heltäckande riktiinjer för en håUbar utveckling. Sådana riktlinjer bör varainriktade på kopplingarna mellan demografiska trender och faktorer,resursanvändning, lämplig teknologispridning, och utveckling.Befolkningspolitiken bör ocksä beakta den roll som spelas av människorna isamband med miljöproblem och utvecklingsproblem. Det finns ett behov av att ökamedvetenheten om denna fråga bland beslutsfattare på alla nivåer samt att skapabättre informationsunderlag för nationell (Kh internationell politik och enram inom vilken denna information kan tolkas. 5.4Det finns ett behov av attutveckla strategier för att mUdra både miljöns negativa påverkan pä mänskligverksamhet och miljöförändringars negativa påverkan på mänsklig befolkning.Världens befolkning väntas överstiga 8 miljarder är 2020. avvärldens befolkning lever redan nu i kustområden och sextiofem prcKcnt av allastäder med en befolkning över 2.2 miljoner ligger längs jordens kuster. Många av demligger redan nu vid eller under havsytans nivå. 5 1992/93. 5.5 Följandemål bör uppnås så fort det är praktiskt möjligt: a)Att införliva demografiskatrender och faktorer i den globala analysen av miljöfrågor ochutvecklingsfrågor, b)att utveckla en bättreförståelse av sambanden mellan demografisk dynamik, teknologi, kulturbeteende,naturresurser och livsuppehållande system, (Kh c)att bedöma mänsklig utsatthet iekologiskt känsliga områden och befolkningscentra för att göra en prioriteringpä alla nivåer, med fullt beaktande av samhällsdefinierade behov. Forskningom samspelet mellan demografiska trender och faktorer och hållbar utveckling 5.6 Berördaintemationella, regionala och nationella institutioner bör över väga att vidtaga följande åtgärder: a)Kartläggning av samspeletmellan demografiska processer, naturresurser och livsuppehållande system, medhänsyn till regionala och subregionala variationer som bland annat orsakas avskillnader i utvecklingsnivä, b)integration av demografiskatrender och faktorer i pågående forskning om miljöförändringar med användningav expertkunskap från internationella, regionala och nationellaforskningsnätverk och från lokala samhällen, i första hand för att studeramiljöförändringars mänskliga dimensioner och i andra hand för att kartläggautsatta områden, och c)kartläggning av högprioriteradeområden för åtgärdsstrategier, utvecklingsstrategier och program för attmildra miljöförändringars negativa inverkan på mänsklig befolkning, och viceversa. a) Finansieringoch kostnadsberäkning 5.7 Konferenssekretariatethar beräknat den årliga kostnaden (1993-2000) för att genomföra de i detta program angivna åtgärderna till joner dollar i bidrag och förmånliga krediter från det internationella samfun det. Det rör sig här om ungefärliga uppskattningar, som inte har granskats av regeringarna. De faktiska villkoren för kostnader och finansiering, inbe gripet icke-koncessionella vUlkor, beror bland annat på vilka strategier och program som regeringarna beslutar att genomföra. b) Förstärkningav forskningsprogram som integrerar befolkning, miljö och utveckling 5.8 Föratt integrera demografisk analys i ett vidare samhällsvetenskapligt perspektiv beträffande miljö och utveckling bör den tvärvetenskapliga forsk ningen ökas. Internationella institutioner och expertnätverk bör förbättra sin vetenskapliga kapacitet, med fullständigt beaktande av samhälleliga erfa- renheter(Kh kunskap, och bör sprida de erfarenheter som görs i samband Skr.1992/93:13 med övergripande arbete (Kh i samband med att teori förenas medhandling. 5.9 Bättreförmåga till utformning bör utvecklas för att kartlägga de resultat som nuvarande mänsklig verksamhet kan ge upphov till, särskilt den påver kan som är ett resultat av samspelet mellan demografiska trender CKh fakto rer, resursanvändning och välståndsfördelning per capita CKh även de stora migrationsflöden som kan förväntas som en följd av ökande klimatföränd ringar och kumulativa miljöförändringar vUka kan komma att omintetgöra människors lokala försörjningsmöjligheter. c) Utvecklmgav mformation och allmän medvetenhet 5.10Sociodemografisk informationbör tas fram sä att den går att samköra med fysiska, biologiska ochsocialekonomiska data. Man bör utveckla kompatibla rumsliga och tidsmässigaskalor, landövergripande information och information i form av tidsserier,såväl som globala beteendeindikatorer efter inhämtande av lokala samhällensuppfattningar och attityder. 5.11Medvetenheten bör ökas på allaniväer beträffande behovet av att optimera den hållbara resursanvändningengenom effektiv resurshantering, med beaktande av utvecklingsbehoven hosutvecklingsländernas befolkningar. 5.12Medvetenheten bör ökas om degrundläggande kopplingama mellan förbättring av kvinnans status och demografiskdynanuk, särskilt genom kvinnors tillgång till utbUdning, reproduktivahälsovårdsprogram, ekonomiskt oberoende och kvinnornas faktiska, jämställdadelaktighet i beslutsfattande på alla nivåer. .5.13Forskningsresultat beträffande frågor om hällbar utveckling bör spridas genomtekniska rapporter, vetenskapliga tidskrifter, massmedia, seminarier, foraeller genom andra kanaler så att informationen kan användas av beslutsfattarepä alla nivåer och därigenom höja den allmänna medvetenheten. d) Utvecklingochleller höjande av institutionell kapacitet och samarbete 5.14Samarbete ochinformationsutbyte bör ökas mellan forskningsinstitutioner (Kh internationella,regionala och nationella organ och alla andra sektorer (innefattande denprivata sektorn, lokala samhällen, icke-statliga organisationer (Khvetenskapliga institutioner) från både industrUänder (Kh utvecklingsländer,där så är lämpligt. 5.15Man bör intensifieraansträngningama att höja kapaciteten hos regeringar på nationell och lokalnivä, hos den privata sektorn och icke-statliga organisationer iutvecklingsländeraa för att kunna tillfredsställa de växande behoven avförbättrad förvaltning i snabbt växande områden. Utformning av integrerad nationell politik avseendemiljö Skr. 1992/93:13 och utveckling, med beaktande av demografiskatrender och faktorer 5.16 Tidigareplaner för hållbar utveckling har i allmänhet erkänt demogra fiska trender och faktorer som element med avgörande betydelse för kon sumtionsmönster, produktion, livsstilar och långsiktig hällbar utveckling. bör dock större uppmärksamhet ges dessa frägor vid utformning av allmän politik och utarbetande av utvecklingsplaner. För att göra detta bör alla länder förbättra kapaciteten för att bedöma påverkan på miljö och utveckling av demografiska trender och faktorer i det egna landet. De kom mer ocksä att behöva utforma och genomföra riktlinjer och handlingspro gram i förekommande fall. Riktlinjer bör utarbetas beträffande konsekven serna av befolkningstillväxt, och de bör inbegripa åtgärder för att skapa befolkningsövergång. De bör kombinera miljöproblem och befolk ningsfrågor i en helhetssyn pä en utveckling vars primära mål innefattar un danröjande av fattigdom, ttyggad försörjning, god hälsa, livskvalitet, för bättring av kvinnors status och inkomst och deras tillgång till utbildning och yrkesutbildning såväl som förverkligande av deras personliga ambitioner, samt individuellt inflytande och inflytande för lokalsamhällen. Oberoende av vUket troligt befolkningsscenario man än väljer, kommer stora ökningar av städernas storlek och antal i utvecklingsländerna att äga rum, och därför bör större uppmärksamhet ägnas åt i synnerhet kvinnors och barns behov av bättre och lokal styrelse. 5.17 Fullintegration av befolkningsfrågor i den nationella planeringen, poli tiken (Kh beslutsfattandet bör fortsätta. Befolkningspolitik och befolknings program, vilka helt erkänner kvinnors rättigheter, bör övervägas. 5.18 Regeringarnaoch andra berörda aktörer skulle bland annat kunna vid taga följande åtgärder, med vederbörligt stöd frän biståndsorgan, och avrap portera genomförandet till den Internationella befolknings- och utvecklings konferens som skall äga ram 1994, särskilt till dennas Befolknings- och mil jökommitté. a)Bedömning av nationella demografiska trenders och faktorers effekter 5.19Förhållandet mellandemografiska trender och faktorer och miljöförändring samt mellanmiljöförstöring och demografiska förändringsfaktorer bör analyseras. 5.20Forskning om hur miljöfaktorersamspelar med socialekonomiska faktorer orsakade av migration bör bedrivas. 5.21Kartläggning av utsattabefolkningsgrapper (såsom icke jordägande lantarbetare, etniskaminoriteter, flyktingar, migrerande, kvinnliga familje- Skr. 1992/93:13försörjare) vars demografiska strakturförändringar kan komma att särskiltpåverka en hållbar utveckling bör genomföras. 5.22En bedömning bör göras av deninverkan som befolkningens ålders-straktur har pä resursefterfrågan ochomsorgsbördor, från kostnaderna för de ungas utbUdning till hälsovård ochäldrestöd, samt på hushållens förvärvsförmåga. 5.23En bedömning bör ocksågenomföras av den nationella befolkningskapaciteten beträffande förmågan atttUlfredsstäUa mänskliga behov och uppnå hållbar utveckling, och särskUduppmärksamhet bör ägnas livsviktiga resurser, såsom vatten CKh mark, samtmiljöfaktorer, såsom ekosystemens hälsotillstånd och biologisk mångfald. 5.24Inverkan av nationeUademografiska trender och faktorer på ur-sprangsbefolkningars och lokalasamhällens traditionella förvärvssysslor, inklusive förändringar av dentraditionella markanvändningen på grand av internt befolkningsttyck börstuderas. b) Uppbyggnadoch stärkande av nationella informationsbaser 5.25Nationella databaserbeträffande demografiska trender och faktorer och mUjö bör byggas upp ellerstärkas, informationen bör spjälkas upp i ekologiska regioner(ekosystemtillämpning), och befolknings- och miljöprofiler bör upprättas för deolika regionerna. 5.26Metoder och instrument för attkartlägga områden där en hållbar utveckling är hotad eller kan komma att hotasav demografiska trenders och faktorers mUjöeffekter, med införlivande av bådeaktuell och prognostiserad demografisk information som är kopplad tillnaturliga miljöprocesser bör utvecklas. 5.27Fallstudier om hur olikagrapper på lokal nivå reagerar på demografisk dynamUc, särskUt i områden som ärutsatta för mUjöpåfrestningar och i tätorter stadda i förfall bör utvecklas. 5.28Befolkningsinformation börspjälkas upp i bland annat könstillhörighet (Kh ålder så att den effekt somarbetskraftens kön har för användningen och skötseln av naturresurser beaktas. c) Införlivandeav demografiska faktorer i politik och planer 5.29Vid utformning av mänskligbosättningspolitik bör hänsyn tas till resursbehov, avfallsproduktion ochekosystemens hälsotillstånd. 5.30Demografiska förändringarsdirekta (Kh indirekta effekter på miljöprogram och utvecklingsprogram bör iförekommande fall integreras, och en bedömning göras av dessas inverkan pådemografiska faktorer. 5.31Målsättningar och program inomnationell befolkningspolitUc som överensstämmer med nationella miljö- ochutvecklingsplaner för en hållbar utveckling (Kh medindividens frihet, värdighet (Kh personliga värderingar Skr. 1992/93:13 börutformas (Kh genomföras. 5.32Lämpliga scKialekonomiskapolicyåtgärder för de unga (Kh de äldre, både med avseende på familjestödssystemoch statliga stödsystem bör utvecklas. 5.33Riktlinjer och program förhandhavande av de olika former av folkomflyttningar som beror på, eUerframkallar, miljöstörningar, med särskilt beaktande av kvinnor och utsattagrupper bör utvecklas. 5.34Demografiskt angelägna frågor,inklusive sådana som rör personer som av miljöorsaker är migrerande eUerflyktingar, bör införlivas i berörda internationella och regionalainstitutioners program för en hållbar utveckling. 5.35Nationella utvärderingar börgöras. Dessutom bör nationella uppföljningar av integrationen avbefolkningspolitik i strategier för nationell utveckling och miljö göras. a) Finansieringoch kostruidsberäkning 5.36 Konferenssekretariatethar beräknat den årliga kostnaden (1993 - 2000) för att genomföra de i detta programområde angivna åtgärderaa tUl omkring 90 nuljoner doUar i bidrag eller förmånliga krediter från det inter- nationeUa samfundet. Det rör sig här endast om ungefärliga uppskattningar, som inte har granskats av regeringarna. De faktiska vUlkoren för kostnader och finansiering, inklusive icke-koncessionella villkor, beror bland annat på de strategier (Kh program som regeringama beslutar att genomföra. b) Ökandeav medvetenheten om samspelet mellan demografisk och håUbar utveckling 5.37 Förståelsenav samspelet mellan demografiska trender och faktorer och en hållbar utveckling bör ökas inom alla samhällssektorer. Vikten av lo kala och nationella ätgärder bör framhävas. UtbUdning om demografisk och hällbar utveckling bör samordnas och integreras i de formella och icke-for- mella sektorema. SärskUd vikt bör läggas vid alfabetiseringsprogram, sär skilt för kvinnor. Kopplingen mellan dessa program, primär mUjövård och primärvårdstjänster, bör särskilt understtykas. c) Stärkandeav institutioner 5.38 Nationella,regionala (Kh lokala strakturers kapacitet att handskas med frågor om demografiska trender och faktorer och en hållbar utveckling bör förbättras. Detta skulle innebära en förstärkning av de för befolknings frågor ansvariga organen så att de kan utarbeta riktlinjer som är i överens stämmelse med de nationella möjligheterna tUl en hällbar utveckling. arbetet för bedönming av problem (Kh utvärdering av rUctiinjer bör även för bättras inom regeringsorgan, nationella forskningsinstitutioner, icke-statliga q organisationer (Kh lokala samhällen. 5.39 Kapaciteten hosFörenta Nationernas berörda organ, organisationer Skr. 1992/93:13 och enheter, internationella och regionala mellanstatliga organ, icke-statliga organisationer och lokala samhällen bör, när så är lämpligt, höjas för att när såär lämpligt hjälpa länder att efter begäran härom utveckla en hållbar utvecklingspolitikoch i förekommande fall hjälpa personer som av miljöorsaker är migrerandeeller flyktingar. 5.40 Detsamordnade stödet frän olika organ för hållbar utvecklingspoUtUc och hållbara utvecklingsprogram bör genom en bättre samordning av befolk nings- och miljöåtgärder förbättras. d)Främjande av kunskapsutveckling 5.41 IntemationeUaoch regionala vetenskapliga institutioner bör, efter be gäran härom, biträda regeringama med införlivande av frågor om samspelet på global, ekosystem- och mikronivå i utbUdningen av demografer och be folknings- och miljöspecialister. I denna bör ingå forskning om kopplingar och metoder att utforma integrerade strategier. Genomförande av integrerade miljö- och utvecklingsprogram på lokal nivå, med beaktande avdemografiska trender och faktorer 5.42 Befolkningsprogramblir mer effektiva när de genomförs tiUsammans med lämpliga tvärsektoriella riktlinjer. För att uppnå en hållbar utveckling på lokal nivå behövs en ny ram som integrerar demografiska trender och fak torer med faktorer såsom ekosystemens hälsotUlstånd, teknologi och mänsk liga bosättningar samt med socialekonomiska stmkturer och tUlgång till re surser. Befolkningsprogram bör vara i samklang med socialekonomisk pla nering och miljöplanering. Integrerade program för hållbar utveckling bör noga samordna åtgärder beträffande demografiska trender cKh faktorer med resurshanteringsåtgärder och utvecklingsmål som svarar mot de berörda personernas behov. 5.43 Befolkningsprogrambör genomföras på lokal nivå parallellt med na turresurshantering och utvecklingsprogram vilka säkerställer hållbar natur resursanvändning, som höjer människornas livskvalitet CKh som höjer mil jökvaliteten. 5.44Regeringar och lokala samhällen, inklusive lokala kvinnoorganisatio ner och nationella ickestatliga organisationer, kan, i överensstämmelse med nationella planer, mål, strategier (Kh prioriteringar, bland annat åta sig atti förekommande fall vidta nedan angivna åtgärder med hjälp av och i samar- 71 bete med intemationellaorganisationer där så är lämpligt. 1992/93:13 skullekunna utbyta erfarenheter om genomförandet av i samband med denIntemationella befolknings- och utvecklingskonferensen som skall äga mm 1994,särskUt inom dennas Befolknings- och miljökonmiitté. a) Utvecklingav en handtingsram 5.45En effektiv rådfrägningsprocessbör inledas (Kh genomföras med berörda samhällsgmpper, i vUken utformningen avoch besluten om alla delar i programmen grandas på en nationellrådfrägningsprocess med utgångspunkt i lokala samhällsmöten eller regionalaoch nationella seminarier där så är lämpligt. Processen ifråga bör säkerställaatt kvinnors och mäns synpunkter på behov, möjligheter och hinder på lika sättåterspeglas i utformningen av programmen och att lösningama utgår frånkonkreta erfarenheter. De fattiga och underpriviUgierade bör prioriteras idenna process. 5.46Nationellt beslutade riktiinjerför integrerade och mångfasetterade program vilka lägger särskUd vikt vidkvinnor, fattiga bosatta i krisonu-åden och andra utsatta grapper börgenomföras för att säkerställa deltagande av gmpper med särskUdaföratsättningar för att agera aktivt för förändring och hållbar utveckling.Särskild vikt bör läggas vid sådana program vilkas mål är mångfaldiga, somfrämjar en hällbar ekonomisk utveckling, som minskar demografiska trenders ochfaktorers negativa inverkan och som på lång sUct inte ger upphov tiUmUjöskador. Ttyggad livsmedelstillgäng, tillgång tUl trygg besittningsrätt tUlmark, elementära bostadsbehov, grandläggande infrastraktur, UtbUdning,familjens välfärd, kvinnors reproduktiva hälsovård, kreditfaciliteter förfamiljer, skogsvärdsprogram, primär miljövård, kvinnors förvärssysselsättningbör, där så är lämpligt, ingå bland andra faktorer. 5.47En analysram bör utvecklas föratt kartlägga komplementära faktorer tUl riktiinjer för hällbar utveckling,liksom även nationella mekanismer för att bevaka (Kh utvärdera deras effekt päbefolkningsdynamiken. 5.48SärskUd vikt bör läggas vidkvinnornas avgörande roU i befolknings-och mUjöprogram (Kh för uppnåendet av enhållbar utveckling. Projekten bör tUlvarata möjligheter att koppla sammankvinnors och deras famUjers sociala, ekonomiska CKh mUjömässiga framsteg. Ökatinflytande för kvinnor är avgörande och bör säkras genom utbUdning,yrkesutbUdning och politik för att nå enighet om, och förbättra kvinnorsrättigheter (Kh rätt tiU egendom, mänskliga och medborgerliga rättigheter,arbetsbesparande ätgärder, arbetstUlfäUen och delaktighet i beslutsfattandet.Befolknings- och miljöprogram mäste möjliggöra för kvinnor att mobUisera sigsjälva för att lindra sina bördor och för att förbättra sin förmåga att deltagaoch bli delaktiga i den socialekonomiska utvecklingen. SärskUda åtgärder börvidtagas för att minska skUlnaden meUan mäns och kvinnorsläskunnigshetsutveckling. b) StödtiU program som främjar förändringar av demografiska ti-ender och faktorer i riktning mot en hållbar utveckling 5.49 Reproduktivahälsovårdsprogram (Kh tjänster bör i förekommande fall 72 utvecklas och förbättras för att minska alla former av mödra- och barnadöd- lighetoch bör möjliggöra för kvinnor och män att tillfredsställa sina person- Skr. 1992/93:13 liga önskemål beträffande famUjens storlek, överensstämmelsemed deras frihet, värdighet och personliga värderingar. 5.50Regeringarna bör vidtaga aktivaåtgärder för att i överensstämmelse med landspecifika föratsättningar ochrättsordningar skyndsamt säkerställa att kvinnor och män har lika rätt attunder frihet CKh ansvar besluta om hur många bam de skall ha och med vUkaintervaller, och att de har tillgång tUl den information och utbildning och demedel som krävs där så är lämpligt för att de skall kunna utöva denna rättigheti överensstämmelse med sin frihet, värdighet och personliga värderingar, medbeaktande av etiska och kulturella överväganden. 5.51Regeringar bör vidtaga aktivaåtgärder för att genomföra program för inrättande och stärkande av förebyggandeoch vårdande hälsovårdsfacilite-ter som inbegriper av kvinnor produceradekvinnoinriktade tjänster, säker (Kh effektiv reproduktiv hälsovård och där så ärlämpligt rmUigt prissatta och tillgängliga tjänster för en ansvarsfuU planeringav familjens storlek i överensstämmelse med individens frihet, värdighet ochpersonliga värderingar och med beaktande av etiska och kulturella överväganden.Programmen ifräga bör inriktas på heltäckande hälsovård, inklusiveprenatalvård, utbildning och ansvarsfullt föräldraskap och bör ge alla kvinnormöjlighet att amma åtminstone under de första fyra månadema efterförlossningen. Programmen bör fullt ut stödja kvinnans produktiva ochreproduktiva roll och välfärd och bör vara särskilt inriktade pä behovet att gealla bam en likvärdig och förbättrad hälsovård och på behovet att minska riskenför dödlighet och sjukdom hos mödrar och barn. 5.52I överensstämmelse mednationella prioriteringar bör kultureUt grandade informationsochutbildningsprogram utvecklas för att till män (Kh kvinnor spridalättförståelig information om reproduktiv hälsa. c)Skapande av ändamålsenliga institutionella förutsätmingar 5.53I förekommande faU bör stödgrapperoch institutionella fömtsättningar för underlättande av genomförandet avdemografiska åtgärder främjas. För detta krävs stöd (Kh engagemang frånpolitiska, religiösa och traditionella myndigheter samt ursprangsbefolkningensmyndigheter (Kh stöd från den privata sektorn och det nationellavetenskapssamhället. Vid utvecklingen av dessa ändamålsenliga institutioneUaföratsättningar bör länderna nära knyta an tUl nationellt etablerade strakturerför kvinnor.