prop · GF03140 · 1992-01-01 00:00:00 — Inför avtalsperioden ges också public service-företagen besked om vilka ekonomiska resurser som kan disponeras i värdesäkrade termer. ansvarar för övervakningen av att avtalen följs. Regeringen utser en del av styrelserna för programföretagen enligt de särskilda regler som jag redan berört och närmare återkommer till i följande avsnitt. Staten skall därutöver inte påverka public service-företagens verksamhet. Enligt min mening åstadkoms på detta vis tydliga spelregler för relationerna mellan staten och public service-företagen. Vad jag nu har anfört innebär heller inte några nyheter i sak i jämförelse med 10.4.1 Programföretagens styrelser Mitt förslag: Styrelserna i programföretagen skall vardera bestå av nio ledamöter. För samtliga skall gälla att regeringen utser ordföranden och tre ledamöter. Vidare utser ägarna på respektive bolagsstämma två ledamöter. Den verkställande direktören är självskriven ledamot. Hittillsvarande gränsdragning mellan å ena sidan ledning och å andra sidan löpande förvaltning inom programbolagen skall upprätthållas även i fortsättningen. Det innebär att det ankommer på styrelserna i de olika företagen att leda verksamheten medan de verkställande direktörerna skall svara för den löpande förvaltningen. Bakgrund: I propositionen 1990/91:149 om radio- och TV-frågor redovisade min företrädare hur ett ökat personsamband mellan programbolagens och moderbolagets styrelser skulle kunna uppnås. skulle bestå av sammanlagt femton personer, varav regeringen utser ordföranden och sex ledamöter. Respektive verkställande direktör är självskriven. Därtill kommer två ledamöter jämte suppleanter som personalen har rätt att utse. Denna ordning trädde i kraft i och med de bolagsstämmor som hölls . Skälen för mitt förslag: Styrelserna i programbolagen har det slutliga ansvaret för bolagens programverksamhet, bl.a. för att den står i överensstämmelse med det avtal som tecknas med staten. I likhet med vad som har anförts inför nu gällande avtalsperiod, bör det vara styrelserna som fastställer mål och långsiktiga planer samt beslutar om grundläggande prioriteringar, t.ex. beträffande avvägningen mellan olika programtyper. Till uppgifterna på det administrativa/ekonomiska området hör att besluta om respektive företags anslagsframställning, budget, planering samt viktigare utnämningar. Styrelserna skall emellertid inte ingripa i det löpande programarbetet på redaktionsnivå. Styrelsernas storlek bör bli något mindre än nu så att bättre förutsättningar ges för ett effektivt styrelsearbete. Styrelserna bör således bestå av ordförande och åtta ledamöter, av vilka den verkställande direktören och två personalrepresentanter är självskrivna. Styrelserna bör inte innehålla några andra suppleanter än de två lagstadgade suppleanterna för Ingen person bör sitta i flera av dessa styrelser. Regeringen bör i varje programbolag utse ordförande och tre övriga En sådan ordning för utseende av styrelsernas ledamöter bör uppnås genom föreskrifter i bolagsordningarna. Vid valet av personer till public service-företagens styrelser är det enligt min mening viktigt att ta hänsyn till personlig kompetens och integritet. En annan viktig aspekt är att det i styrelserna bör ingå personer med kunskaper och erfarenheter från olika sektorer av det svenska samhället och sammantaget representera den kunskap och erfarenhet som är relevant för verksamheten. Regeringen bör inför utseende av ledamöterna samråda med ledarna för samtliga i representerade partier. Återstående två styrelseledamöter utses på respektive bolagsstämma. Det är min förhoppning att ägarna vid sina val av ledamöter utgår från samma integritetskriterier m.m. som jag har anfört bör gälla vid regeringens val av styrelseledamöter. Staten bör såsom eventuell aktieägare normalt inte delta i valet av dessa styrelseledamöter. När det gäller gränsdragningen mellan ledning och löpande förvaltning ansluter jag till vad flera av mina företrädare har redovisat i denna fråga. Jag erinrar således om vad föredraganden anförde i proposition 1977/78:91 om radions och televisionens fortsatta verksamhet m.m. (s. 169 f.) rörande vikten av att gränsdragningen mellan ledning och löpande redaktionell verksamhet görs särskilt strikt i publicistiska företag. Detta hindrar givetvis inte att man inom styrelserna kan diskutera programverksamheten i stort och erfarenheterna av olika satsningar. Det som jag nu har anfört om en ordning för maktdelning och utseende av styrelseledamöter bör innebära ett hinder för otillbörlig styrning och en garanti för självständighet i programverksamheten. 10.5 Organisationen 10.5.1 Förutsättningar I linje med vad jag i övrigt föreslår om en enklare och tydligare organisation för public service-företagen bör staten begränsa detaljstyrningen av företagen. bör ta ställning endast till huvuddragen i den struktur som bör uppnås. Den interna företagsorganisationen bör i huvudsak bestämmas av det enskilda bolaget. Jag tar nu upp de strukturfrågor som är av sådan betydelse att staten bör ange vissa förutsättningar. 10.5.2 Public service-företagens struktur Mitt förslag: Public service-företagen utgörs under nästkommande avtalsperiod av , samt . Det sistnämnda programföretaget bildas genom en sammanslagning av Varje programbolag svarar för att verksamheten kan bedrivas självständigt i förhållande till staten, olika intresseorganisationer och andra maktgrupper i samhället. Det nuvarande moderbolaget, , skall upphöra . Eventuella tvister i fråga om placering av sändningstid får lösas Radiotjänst i ägs gemensamt av de tre programföretagen i relation till storleken på respektive programföretags Bakgrund: I propositionen 1990/91:149 om radio- och TV-frågor angavs följande riktlinjer inför den kommande avtalsperioden i fråga om Radio-koncernens organisation. Programverksamheten bör handhas av tre företag, förutom av Utbildningsradion, av ett programbolag för ljudradio och ett för TV. Detta innebär att Lokalradion och Riksradion förs samman till ett ljudradioföretag. Dessa organisatoriska förändringar bör, enligt föredraganden, genomföras så att förutsättningar skapas för att förstärka den regionala och lokala radio- och TV-produktionen. Vidare föreslogs att programverksamheten organiseras i en koncern med ett moderbolag. Moderbolaget bör ges ansvar för att - inge anslagsframställning till regeringen och fördela av staten tilldelade medel, - ansvara för fördelning och placering av sändningstid om programföretagen inte själva kan enas, - ansvara för beredskapsplanering, samt - vara ett organ där koncerngemensamma frågor bereds. Vidare föreslogs att dotterbolaget i skulle ha hand om avgiftsuppbörd och avgiftskontroll. gavs tillfälle att ta del av dessa riktlinjer. och anförde därvid (1990/91:KU 39, s. 58) att de redovisade riktlinjerna i allt väsentligt bör godtas. Min företrädare uppmanade i ett brev till moderbolaget och programföretagen inom , mot bakgrund av vad beslutat med anledning av propositionen 1990/91:149 om radio- och TV-frågor, dem att komma in med underlag inför den nya avtalsperioden. regeringen anser det vara värdefullt om det samlade underlaget från moderbolaget och programbolagen kommer att redovisa synpunkter på bl.a. uppdrag, användning av det totala resursutrymmet inkl. medelstillskottet, hur rationaliseringskravet kan uppnås, ägarförhållanden och företagsform, framtida organisation, utformning av SR-indexet samt hur ett ökat ansvar för byggnadsinvesteringar kan åstadkommas. I en gemensam skrivelse anför Radio-bolagen följande. Programverksamhetens självständighet och integritet är grundläggande för public service-verksamheten. Integriteten befästs av att programbolagen i fråga om programverksamheten har ett avtalsfäst ansvar i relation till staten (och en självständighet som är säkerställd i radiolagen) och i fråga om den ekonomiska förvaltningen har ett i aktiebolagslagen reglerat ansvar gentemot Genom detta dubbla ansvarsförhållande utesluts statligt inflytande genom ekonomisk styrning av verksamheten i programbolagen. Vidare anges hur bolagens inbördes anvarsförhållanden är utformade mot bakgrund av gällande lag och rättspraxis. Bolagens principiella inställning vad gäller utformningen av nya avtal präglas av en strävan mot mindre detaljreglering och en större företagsmässig självständighet för de enskilda bolagen och för koncernen som helhet. Moderbolaget har i en skrivelse redovisat ytterligare synpunkter inför den nya avtalsperioden. Innebörden av vad som där anförs är att moderbolaget bör ges en starkare ställning än vad som uttalades i proposition 1990/91:149 om radio- och TV-frågor. I skrivelser från Riksradion och Lokalradion samt från tar man avstånd från moderbolagets senare skrivelse. Skälen för mitt förslag: Organisationen av public service-företagen bör förenklas. Enligt min mening bör ansvarsförhållanden och befogenheter vara tydliga för att medge största möjliga rationalitet. Den nuvarande organisationen av - som går tillbaka till beslut - syftade till att bl.a. lyfta fram ljudradion ur televisionens skugga, att decentralisera och att lägga ut besluten närmare programproduktionen. Det bör också tas i beaktande att organisationen är resultatet av en Resultatet har blivit en oklar ansvarsfördelning och kontroverser som inte har varit fruktbara. Vid avtalsrevisionen gjordes ett försök att strama upp beslutsgångarna till förmån för moderbolaget. Resultatet av beredningen av frågan blev att pendeln återigen slog i riktningen mot ett försvagat moderbolag. De tidigare refererade skrivelserna vittnar om en förtroendeklyfta mellan moderbolag och programbolag. denna bakgrund föreslå en annan och enklare lösning. Först redovisar jag huvuddragen i mitt förslag, därefter närmare kommentarer och detaljer. För att åstadkomma klara och tydliga ansvarsförhållanden bör koncernmodellen överges. Allt ansvar bör innehas av de tre programföretagen , och Moderbolaget bör avvecklas fr.o.m. och dess uppgifter övertas av programbolagen. Det ansvar som moderbolaget har haft i fråga om att värna självständigheten i förhållande till omvärlden bör övertas av programföretagen. Varje programbolag svarar således för att verksamheten kan bedrivas självständigt i förhållande till staten, olika intresseorganisationer och andra maktgrupper i samhället. I konsekvens med denna strukturförändring bör fortsättningsvis besluta om medelstilldelning till vart och ett av de tre programföretagen. Vissa obligatoriska samverkansformer mellan de tre programbolagen bör finnas. Det gäller programbolagens gemensamma ansvar för uppbörd och kontroll av TV-avgifter och det därmed sammanhängande ägandet av Radiotjänst i samt vissa frågor om fördelning och placering av sändningstid. Dessa nödvändiga samverkansuppgifter är dock inte av så stor omfattning att de motiverar ett särskilt moderbolag eller de avvikelser i fråga om verksamhetsansvar mellan moderbolag och dotterbolag som har varit nödvändiga att göra i förhållande till normala förhållanden inom koncerner. I övrigt torde det finnas en rad områden där det kan vara rationellt med ett mer eller mindre långt gående frivilligt samarbete mellan programbolagen. Några särskilda föreskrifter om detta blir därför obehövliga. Härigenom minskar även statens detaljreglering av verksamheten. I detta sammanhang vill jag nämna att frågor om program om och för funktionshindrade, program på invandrar- och minoritetsspråk samt beredskapsplanering även behandlas i andra avsnitt. Jag övergår nu till att närmare kommentera några av delarna i det förslag jag redovisat. De tre programbolagen bör fortsättningsvis gemensamt äga Radiotjänst i vilket ägs av moderbolaget. I likhet med nu ligger det i programföretagens intresse att verksamheten med avgiftsuppbörd och avgiftskontroll bedrivs så effektivt som möjligt. Programföretagens ägarroll blir därför tydlig. Programbolagen bör äga Radiotjänst i relation till omfattningen av varje bolags medelstilldelning . Ägarna/programföretagen svarar för verksamhetens finansiering genom ägartillskott i proportion till ägarandelarnas storlek. modell för fördelning av ägarskapet är det naturligt att eventuella justeringar av ägaransvaret kan ske vid ingången av nästkommande avtalsperiod. Eventuell oenighet vid fördelning och placering av sändningstid bör lämpligen lösas genom två skiljenämnder; en och och en nämnd för Jag förutsätter att bolagen exempelvis kan utse varsin representant till en sådan skiljenämnd och därtill enas om en ordförande. Jag utgår från att sådana nämnder kan sammankallas om behov uppstår. En utgångspunkt för nämndernas ställningstagande bör vara den riktlinje jag har angivit i avsnittet 10.3.1 Programverksamhetens oberoende När det gäller bolagsfrågorna innebär mitt förslag att programföretaget bildas genom en sammanslagning av Riksradio och Lokalradio fr.o.m. . Förutsättningarna för sammanläggningen torde vara goda eftersom styrelserna för de båda bolagen sedan förra bolagsstämman har haft i huvudsak samma personsammansättning. Det bör ankomma på regeringen att besluta om bolagsordningarna för public service-företagen. Tiden efter det att har fattat beslut med anledning av regeringens förslag fram till kommande årsskifte bör vara tillräcklig för att planera och genomföra avvecklingen av Jag förutsätter att styrelserna därvid ser till att ingen viktig information går till spillo när ansvaret för olika funktioner förs över till programföretagen. som hänger samman med långsiktiga åtaganden som moderbolaget gjort får bäras gemensamt av public service-företagen. Vad jag tidigare föreslagit om ändrat ägarskap innebär att nuvarande ägare bör sälja sina aktier till staten i anslutning till Därvid bör nuvarande ägare erbjudas möjligheten att lösa in sitt aktieinnehav eller att växla det mot aktier i de tre programföretagen. Nya aktieägare förutsätts även kunna teckna aktier i detta sammanhang. Härigenom kan den beskrivna strukturen för public service-företagen åstadkommas. 0.5.2.1 Distriktsorganisationer och distriktsbaserad produktion Mitt förslag: Det skall även fortsättningsvis finnas en distriktsorganisation inom varje programföretag. organisation skall utformas så att förhållandena i olika delar av landet kan speglas. av allmänproduktionen i och rikssändningar skall produceras För skall även i fortsättningen gälla att distriktsproduktionen koncentreras till en kanal. Programbolagen bestämmer i övrigt om regional och lokal indelning av respektive organisation. Bakgrund: Statsmakterna har tidigare lagt stor vikt vid Radio-företagens organisation när det gäller utbyggnad av distriktsverksamhet m.m. Inför den nu gällande avtalsperioden anförde föredraganden att programstrukturen i TV är en så betydelsefull fråga att bör ta ställning till den. beslöt också i enlighet med förslaget om en modell för som innebär att distriktsverksamheten koncentreras till en kanal, den s.k. Sverigekanalen, (prop. 1985/86:99, KrU:21, rskr. Distriktsverksamheten inom programföretagen har byggts ut kraftigt. har uttalat sig om kvantitativa målsättningar för hur stor den regionala produktionen bör vara. Inför den avtalsperiod som inleddes angav den dåvarande föredraganden att av den produktion i radions och televisionens rikssändningar som rimligtvis kan utlokaliseras bör Motsvarande riktlinje angavs gälla även inför nuvarande avtalsperiod. (KrU 1985/86:25) konstaterade att det även i fortsättningen sjävfallet måste ankomma på att fördela resurserna på olika distrikt. Utskottet erinrade bl.a. om att utbudet både skall ta till vara och spegla det egna områdets särprägel och egenart och på ett mera allmänt sätt bidra till mångfalden i programmen. Härvidlag bör, enligt utskottet, gälla att radio och TV någorlunda likvärdigt bör kunna spegla förhållandena i olika delar av landet och att detta måste kunna ske utan alltför stora resursmässiga skillnader. Skälen för mitt förslag: Jag anser att det råder en tillfredsställande balans i fråga om ekonomiska resurser mellan distrikts- och Stockholmsbaserade verksamheter inom rikssänd radio och TV. Det är viktigt att programföretagen även i fortsättningen har distriktsorganisationer så att produktionen kan spegla förhållandena i olika delar av landet. Programföretagens respektive distriktsorganisationer bör utformas så att följande riktlinjer kan Det distriktsproducerade utbudet bör, liksom , både ta till vara och spegla det egna områdets särprägel och egenart och på ett mera allmänt sätt bidra till mångfalden i programmen i radio och TV. En viss specialisering på olika programområden i distrikten är rimlig. Risken för att specialiseringen kan leda till ensidighet i bevakningen bör dock uppmärksammas. Liksom tidigare bör det finnas riktlinjer för distriktsproduktionens andel av rikssändningarna i För att ansluta till tidigare riktlinjer bör gränsen under nästa avtalsperiod kunna sättas till . Distriktsproduktionen i bör även i fortsättningen koncentreras till en kanal. I övrigt anser jag att programföretagen bör bestämma om regional och lokal indelning av respektive organisation. 10.5.3 Ett publikråd inrättas Mitt förslag: Ett publikråd med inriktning mot public service-företagens programverksamhet skall inrättas med representanter från olika lyssnar- och tittargrupper. Rådet skall vara fristående från programföretagen och skall ha till uppgift att vara ett forum för diskussioner mellan publik och programföretag om hur programverksamheten motsvarar public Vidare skall rådet vara en väg för att ge synpunkter och komma in med önskemål på programverksamhetens omfattning och inriktning. Verksamheten finansieras med medel från rundradiokontot. Det får ankomma på regeringen att ange de närmare villkoren för verksamheten. Bakgrund: Någon särskild reglering av formerna för publikkontakter har inte gällt för programföretagen inom Programföretagen har på eget initiativ ordnat publikdagar, öppna hus, studiebesök, referensgrupper, direkta inbjudningar till tittare och lyssnare att per telefon eller brev lämna synpunkter på programverksamheten m.m. En särskild insats har bestått i aktieägarträffar med företrädare för ägarna till . Skälen för mitt förslag: Jag vill inledningsvis uttala min uppslutning kring den princip som tillämpats om att inte dryfta enskilda program i . Med stöd i den hittillsvarande ansvarsfördelningen har regeringen också avstått från att kommentera delarna i programutbudet. Det saknas således något organ där diskussioner om exempelvis innehållet i programutbudet kan föras utan att den publicistiska integriteten hotas. Jag bortser härvid från den efterhandsgranskning i domstolsliknande former som görs av radionämnden. 0.5.3.1 Rådets uppgifter Det bör således finnas ett forum där radio- och TV-publiken kan diskutera public service-verksamheten. Mitt förslag innebär att det som en försöksverksamhet under förestående avtalsperiod inrättas ett publikråd med representanter för olika lyssnar- och tittargrupper. Jag tänker då bl.a. på de folkrörelser som ingår i Radio-koncernens ägarkrets, men även på andra folkrörelser. Exempelvis bör föreningar som företräder funktionshindrade, invandrare samt språkliga och etniska minoriteter beredas plats. Det är även angeläget att det i rådet finns radiolyssnare och TV-tittare som inte i första hand representerar någon förening eller intresse, utan som utses på Deltagarna bör vidare hämtas från olika delar av landet. Jag utgår från att en lämplig storlek kan vara 30 - 40 personer. Syftet med publikrådet bör enligt min mening vara att det skall underlätta en dialog mellan företrädare för programföretagen och lyssnarna/tittarna om programverksamhetens omfattning och skulle kunna samlas och ta upp olika ämnen till diskussion. En viktig uppgift för publikrådet bör vara att inför varje ny avtalsperiod för public service-företagen ställa samman sina erfarenheter och redovisa dem för regering och riksdag. Givetvis bör erfarenheter från tidigare och pågående publikkontakter samt från våra nordiska grannländer även tas till vara. Rådet skall däremot inte ha något verksamhetsansvar eller ha några beslutsbefogenheter gentemot Det bör heller inte avkrävas åtaganden som förutsätter enighet. Rådet torde dock komma att i formell mening betraktas som en myndighet även om det inte skall utöva några Vad jag nu har anfört bör naturligtvis inte tas till intäkt för public service-företagen att dra ned på de etablerade formerna för Om programföretagen så önskar torde rådet även kunna fungera som referensgrupp i olika sammanhang. För klarhetens skull vill jag understryka att publikrådet på intet vis förutsätts ersätta det granskningsansvar som åvilar Jag avser att senare ange närmare villkor för hur denna verksamhet bör utformas. Därvid räknar jag exempelvis med att företrädare för programföretagen bör kunna åta sig att vid kallelse närvara vid diskussioner i publikrådet. Föreskrifter om det sistnämnda torde därför föras in i avtalen med företagen. Det finns avslutningsvis skäl att erinra om den öppenhet som måste råda i public service-företag. Det vore fel att betrakta publikrådets och programföretagens intressen som antagonistiska. I bästa fall kan ett forum av detta slag stärka och stimulera public service-företagen i en situation av hårdnande konkurrens. 0.5.3.2 Hur medlemmarna utses Det bör ankomma på regeringen att utse dem som skall ingå i publikrådet. Jag föreslår att regeringen inhämtar namnförslag från olika håll, bl.a. sådana folkrörelser som jag nämnt. Jag utgår från att publikrådet bör ha en ställning som är fristående från public service-företagen. Jag anser det inte vara befogat att etablera något särskilt sekretariat utan sådana funktioner bör kunna erhållas från någon av myndigheterna inom medieområdet. De förslag som kan bli aktuella med anledning av förslag från utredningen (U 1991:09) om myndighet för radio- och TV-sändningar till allmänheten kan också få konsekvenser för hur sekretariatsfunktionerna anordnas. verksamhet, dvs. i huvudsak kostnader för möten med rådet, bör bekostas med medel från rundradiokontot. Min kostnadsberäkning blir preliminär eftersom tidigare erfarenheter verksamhet beräknar jag kostnaden till högst . Det bör ankomma på , vilken i annat sammanhang ges ansvaret för förvaltningen av rundradiomedlen, att svara för den utbetalning av reseersättningar och dylikt i samband med rådets sammanträden. Det bör ankomma på regeringen att ange de närmare villkoren för publikrådets verksamhet, att besluta om instruktion för publikrådet m.m. 10.6 Ekonomiska förutsättningar Mitt förslag: Medelstilldelningen till public service-företagen skall liksom nu värdesäkras med utgångspunkt i ett index. För åren 1993- 1995 får public service-företagen tillsammans en reformram om 150 milj.kr. , sammanlagt 450 milj.kr. På public service-företagen ställs ett rationaliseringskrav om vardera 100 milj.kr. De medel som frigörs genom ytterligare rationaliseringar får behållas för Medelstilldelningen skall vara samlad och inte innehålla specialdestinerade belopp. Ansvaret för byggnadsinvesteringar och övriga lokalfrågor skall i fortsättningen ankomma på respektive programföretag. Programföretagen får inom tillgänglig ekonomisk ram göra de prioriteringar som krävs för att uppfylla målen med verksamheten. Bakgrund: års beslut redovisade min företrädare, som ett resultat av den överenskommelse som nåtts i TV-beredningen, en ambition om reformtillskott till på sammanlagt 600 milj.kr. samt ett rationaliseringskrav om totalt Beloppen angavs i det då aktuella prisläget, dvs. Vidare föreslogs att medelstilldelningen även fortsättningsvis skulle värdesäkras med utgångspunkt i ett index. hade inget att invända mot detta. erhöll ett reformtillskott om 150 milj.kr. Moderbolaget föreslår att vikterna inom SR-indexet ändras i förhållande till den nya kostnadsstruktur som uppstår när utsändningstjänster m.m. skall köpas. prisandelen och löneandelen bör ändras från 40/till 50/.