prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — - En förhandUngsman bör ges i uppdrag att upphandladenna flygtrafik. - Kostnaden skaU belasta anslaget Köp avinterregional persontrafik på jämväg för /94. Detsvenska inrikesflyget avreglerades den 1 juU 1992. I regeringsbeslut den 29april 1992 feststäUdes rikdinjer för bevUjande av trafiktillstånd. Dessainnebär bl.a. att någon ensamrätt inte skaU ges för flygbolag på mrikes linjer.Undantag från denna regel skaU dock kunna göras av regionalpoUtiska skäl. Iårets budgetproposition (prop. 1992/93:100 bU. 7) har regeringen uttalat att ettnationeUt flygnät har betydelse för att nå det av uppstäUda målet attsöka nå regional balans och en tiUfredsstäUande transportförsörjning och attsamhäUets infrastmktur fömtsätter flygförbindelser meUan vissa orter. Regeringenföreslog därför bl.a. att bidraget till kommunala flygplatser i skogslänentydUgare koncentreras tUl sådana flygplatser i inland som harsärskflt stor betydelse för trafikförsörjningen. Anslaget Bidrag tiU kommunalaflygplatser m.m. föreslås fr.o.m. /94 utgå som ett rentdriftstöd. Investeringar i kommunala flygplatser föreslås inrymmas ilänstrafikanläggningsanslaget. Ipropositionen konstaterades vidare att genom tidigare riksdagsbeslut fåtten särskild ställning i sjukvårdssystemet och att det därför ansågs angelägetatt fokusera det statUga intresset mot just trafiken Östersund-Umeå-Luleå. Ipropositionen aviserades också ett uppdrag tiU att bl.a.särskilt studera flygtrafikförsörjningen meUan dessa orter. Regeringengav den 11 febmari 1993 i uppdrag att i samråd med berördaintressenter studera effektema i inland av flygmarknadensavreglering. skaU dels redovisa hur en effektivflygtrafikförsörjning kan upprätthåUas mellan i första hand och ,dels redovisa effektema av avregleringen i Norr- landsinland och i som helhet. Den senare delen av uppdraget Prop.1992/93:150 skaU redovisas tiU regeringen senast den I juU 1993. Luftfartsverketinkom tiU regeringen med en redovisning av uppdragets förstadel. I korthet anser verket att avregleringen ännu inte medfört några påtagUgaförändringar i avseende på linjesträckningar och priser. Med hänvisning tiUmarknadssituationen och riksdagsmålen om trafik och regionalpoUtik anser verketatt kraven pä den särskflda trafiken inom tiU i motivera statUga insatser för enhetUg trafik frän Kimna, GälUvare, ,och SundsvaU tiU . Verket föreslår bl.a. att en sådan trafik börupphandlas i konkurrens i enUghet med inom området. Verket föreslårvidare att en viss del av anslaget Köp av interregional persontrafik på jämvägskaU finansiera upphandlingen av regionalpoUtiskt motiverad flygtrafik.Kostnaden för det av förordade flygnätet bedömer verket tiU istorleksordningen 25-50 nuljoner kronor. Synpunkterpå har under hand inhämtats från som understmkit de standardkrav somföreUgger vid sjukvårdsresor. Riksdagenhar som tidigare nämnts vid ett flertal tillfällen uttalat att staten har ettsärskUt ansvar för att snabba och bra kommunikationer meUan ochregionsjukhuset i kan säkerstäUas. Iårets budgetproposition har jag uttalat att den inomnorrländskatrafikförsörjningen i ett avseende har en särskild betydelse och det gäUertiUgången tiU samhäUeUg service. En fömtsättning för omläggningen av Jämtiandsläns regionsjukhustiUhörighet från i i var också att staten kunde säkerställa en godtrafikförsörjning meUan och . Jagbedömer att det med tanke på avståndet meUan och Östersundkrävs en direkt flygförbindelse. Trafiken på derma sträcka har med hänsyn tiUsjukvårdens organisation en särstäUning som motiverar särskflda insatser föratt trygga en flygförbindelse meUan och . Med utgångspunkt frånLuftfiulsverkets rapport bedömer jag att det kan bU nödvändigt att staten genomupphandling säkrar en fortsatt flygtrafik meUan och . En sådanupphandling skaU ske i konkurrens meUan olika flygoperatörer. Föratt säkerstäUa en god trafikförsörjning för patienter och övriga resenärer börriktlinjen vara ett utbud på lägst två dubbelturer per dag. Vid bedömning avantalet turer skaU hänsyn också tas tiU det befintUga trafikutbudet och dessförmåga att tiUfredsstäUa nämnda behov. Vad gäUer valet av flygplansstandardbör operatörer godkända av för linjetrafik ha möjUghetatt i sina anbud specificera de flygplanstyper och den eventueUaspecialutmstning som operatören avser utnyttja. En fortsatt dialog omtrafikstandard är emeUertid av intresse för aUa berörda intressenter.MöjUgheten att påverka trafikstandarden genom lokal eUer regional samverkan bör därför prövas i samband med Prop. 1992/93:150 upphandlingen. Detbör utses en förhandlare som ges bemyndigande att ansvara för och administreraupphandling av flygtrafiken på sträckan om denna inte kan drivaspå företagsekonomiska villkor. Jag avser att begära regeringensbemyndigande att tillkalla en sådan förhandlare vars förslag tiU trafiklösningskaU underställas regeringen för godkännande. Förhandlarens förslag tiUtrafiklösning bör så långt som möjUgt vara regionalt förankrade. Jaganser i likhet med att kostnaden för flygtrafikupphandlingen,i avvaktan på , bör belasta anslaget Köp avinterregional persontrafik på jämväg för /94. Beloppet bör medhänsyn tiU den föreslagna upphandlingen nu inte redovisas men kommer attunderstiga verkets kostnadsberäkning då mitt förslag endast omfettarupphandling av en delsträcka av det flygnät verket förordat. /94 har anslaget Köp av interregional persontrafik på jämväg ibudgetpropositionen föreslagits anvisat med . Anslaget harav naturUga skäl beräknats med utgångspunkt i behoven för nämnda jämvägstrafikoch skaU i första hand utnyttjas för dessa behov. Om flygtrafikupphandUngeninte kan rymmas inom anslaget bör regeringen återkomma tiU /94 i denna fråga. JaghemstäUer att regeringen föreslår att 1. godkäimavad jag har anfört om statens ansvar för flygtrafik mellan och , 2. godkännaatt sjätte huvudtitelns reservationsanslag Köp av interregional persontrafik på för /94 får disponeras även för kosöiader för upphandling av flygtrafik på sträckan . F. Kollektivtrafik m.m. Prop. IenUghet med förslag budgetproposition (bU. 7) kommunaUserasriksfärdtjänsten fr.o.m. årsskiftet 1993/94. Fram tiU den tidpunkten åvilarhuvudmannaskapet Styrelsen för riksfärdtjänst. E>egmndläggande målen för riksfardtjänsten Ugger fest. Det innebär att den som pågmnd av ett stort och varaktigt funktionshinder måste resa på ett särskfltkostsamt sätt bör vara berättigad tiU riksfärdtjänst och därmed kunna göralängre resor tiU normala kostnader. KommunaUseringenbör kunna leda tiU effektiviseringar av verksamheten genom bättre samordningmed andra samhäUsbetalda resor. Besparingar bör också uppstå genom samordningav upphandlingen av taxiresor. Iförslaget tiU lag om anges att kommunens beslut omriksfardtjänst skaU kunna överklagas hos länsrätten. Förförsta halvåret av /94 föreslås ett förslagsanslag på 72,5mUjoner kronor. av nämnda budgetår finansierasriksfärdtjänsten genom en ökning med av det StatUgautjämningsbidraget tiU kommuner. Därjämte föreslås att 20,5 nuljoner kronoranvisas för att täcka kosmader för avvecklingen av Styrelsen förriksfärdtjänst. 1.1 Syftet med riksfärdänsten, nuvarande organisation Riksfardtjänstenmrättades som en försöksverksamhet. Den permanentades varvidansvaret lades på . Efter det att avvecklats /92 Ugger ansvaret på ett tfllfalUgt inrättat organ. Syftetmed riksfärdtjänsten är att ge svårt funktionshindrade möjUghet att göra längreresor inom landet tiU normala kosmader. Riksfärdtjänstresorkan ske med flyg, tåg och andra allmänna kommunikationer samt med taxibUareUer specialfordon tiU ett pris för resenären som är anpassat tiU normalareskosmader med tåg i andra klass. Dåvarande hade i uppgift attutfärda föreskrifter, fördela medelsramar tiU kommunema, betala ersättning förgenomförda resor, informera och ge råd samt i vissa faU att träffa avtal medtrafikföretag. Uppgiftema har övertagits av Styrelsen för riksfardtjänst. Riksfardtjänstenbekostas med statUga medel som täcker resenärens reskosmader tiU den del deöverstiger den s.k. egenavgiften. Det är emeUertid kommunen som på gmndval avett statUgt regelverk beslutar om färdtjänsten. Besluten avser bl.a. utfärdandeav tiUstånd att anUta riksfärdtjänst, vflket färdmedel som får användas, omledsagare skaU få följa med utan kosmad, m.m. 1.2 Utveckling Prop. Resandetinom riksfardtjänsten har successivt ökat. stigitfirån 6 600 /82 tiU ca 22 500 /92. Totafe antaletresor har ökat ännu snabbare - från 10 600 tiU 49 300. Detta beror bl.a.på att resandet av ett förhållandevis Utet antal personer, som gör många resorper år, har ökat kraftigt. Däremot synes det inte längre ske någon ökning avdet antal resenärer som använder sig av riksfardtjänsten, tvärtom har antaletsuccessivt minskat mellan budgetåren 1989/90 och 1991/92. Närriksdagen är 1979 beslöt att mrätta en riksfardtjänst var avsikten attekonomiskt stödja resor på längre avstånd. En stor del av resoma sker emeUertidpå relativt korta avstånd. Sambandet med den kommunala färdtjänsten har därförbUvit aUt tydUgare. Entredjedel av resoma sker således på avstånd under 10 rrul. En Qärdedel avresoma sker uteslutande inom ett och samma län. sker en utvecklinginom den kommunala färdtjänsten som innebär att aUt fler resor företas överkommungränsema. I Stockhohns län är länet ett enda fardtjänstområde. finns en länsfärdtjänst somadministreras av trafikhuvudmannen. DeStatUga utgifteraa för riksfardtjänsten har ökat från 12,5 miljoner /82 tiU ca för /92. Riksdagenhar i enlighet med ett förslag budgetproposition beslutat om ettförslagsanslag på för /93. För budgetåret1993/94 har Styrelsen för riks-färdtjänst begärt ett anslag på 139 miljonerkronor. Tabell 1 Riksfärdtjänst1981/82 - 1991/92 Utveckling av bidrag och resefrekvens Prop.1992/93:150 Bilaga 5 Bidrag per resa kr Ärlig ändring av bidrag per resa, procent Resor per legitimerad för RFT -2,8 -1,6 Anm.Med resor avses i detta sanunanhang tur- och returresor Iregeringens proposition 1992/93:84 om organisationen av riksfardtjänsten finnsen omfattande beskrivning av behandling av tidigare förslag om enkommunalisering av riksfärdtjänsten. Vid inte mindre än tre olika tiUfäUen haderiksdagen då uttalat sig för att verksamheten bör kommunaUseras. Det organ somå statens vägnar skaU vara central myndighet för riksfardtjänsten har därförbara fått ett tiUfalUgt mandat. EnUgt beslut medanledning av regeringens proposition 1991/92:12 om vissa yrkestrafikfrågor ochom riksfärdtjänsten (bet. 1991/92:TU3, rskr. 1991/92:46) skuUe Styrelsen förriksfardtjänst vara i verksamhet endast fram tiU /93. Ifömmämnda proposition 1992/93:84 om organisationen av riksfärdtjänsten uttaladeföredragande statsrådet dock att en mera lämpUg tidpunkt var utgången av år1993. Orsaken var att en kommunaUsering kräver en ganska lång förberedelsetid.Avtal behöver således träffas med trafikföretagen. AnbudsupphandUngen avtaxitjänster tar också sin tid. Vidare behöver avtal träffas med dataföretagför hantering av de ekonomiska transaktioner som varje enskild resa medriksfardtjänsten ger upphov tiU. 1" 1992193. 1 samL Nr 150 BiL 5 har anslutit sigtiU förslaget att Styrelsen för riksfardtjänst SkaU finnas kvar ftm /94 (bet. 1992/93 :TU8, rskr. 1992/93:107). firamhöU isitt betänkande bl.a. att firågan om huvudmannaskapet för riksfärdtjänstenboide beredas med omsorg för att säkerstäUa att svårt handikappade ävenfortsättningsvis kan göra längre resor inom landet tiU normafe kostnadersamtidigt som möjUga effektiviseringsvinster tiUvaratas. Utskottet hade intenågot att erinra mot att tidpunkten för genomförandet av en kommunaUsering avriksfardtjänsten senarelades tiU /94. Mot den bakgmndenavstyrkte utskottet en motion om att Styrelsen för riksfardtjänst bordepermanentas. I 1993 årsbudgetproposition (bfl. 7) föreslås att riksfardtjänsten bör kommunaUseras /94. IDet anges också att närmare förslag om firamtidaregler och villkor för verksamheten skaU föreläggas . 1992/93:150 Bilaga 5 2 Överväganden och förslag 2.1 Huvudmannaskapet för riksfardtjänsten Sanunanfattningav föredragandens förslag: - De gmndläggande målen för riksfardtjänsten liggerfast. Det innebär att den som på gmnd av ett stort och varaktigt funktionshindermåste resa på ett särskilt kostsamt sätt skall vara berättigad tillriksfärdtjänst och därmed kunna göra längre resor till normala kostnader.Resoma skall avse rekreation, fritidsverksamhet eller annan enskildangelägenhet. - Styrelsen för riksfardtjänst awecklas vid utgångenav . - Riksfärdtjänsten kommunaliseras fr.o.m. den 1januari 1994. En ny lag införs om . -Kommunens beslut om riksfärdtjänstskall kunna överklagas hos länsrätten. Ett av de viktigaste målenför trafikpoUtiken är att en gmndläggande transportförsörjning skaU finnastiUgängUg för aUa i samhäUet. Det innebär att en tiUfredsstäUandetransportförsörjning skaU kunna erbjudas även de trafikanter som harfunktionshinder. Dessa skaU härigenom kunna delta i arbets- och samhäUsUv påsamma vUlkor som andra medborgare. Förfunktionshindrade och äldre är kommunikationemas utformning särskflt viktig förmöjUghetema att kunna delta i olika samhäUsaktiviteter. Funktionshindrade haremeUertid inte samma möjUgheter att resa trots att de kan ha samma behov av ochönskemål om detta som andra. För vissa gmpper,bestående av ett begränsat antal personer, kommer det inom överskådUg tid -trots den ökande handikappanpassningen inom koUektivtrafiken - inte att varamöjligt att göra längre resor med koUektiva färdmedel utanatt det uppstår merkostnader för resenären. 1992/93:150 Nuvarandehandikappanpassning har hittiUs i första hand varit inriktad på Bilaga 5åtgärder som är tiU nytta för stora gmpper av funktionshindrade, dvs. för denhelt övervägande majoriteten av den mfljon personer som är handUcappade iförflyttningssammanhang. Även om aUt fler funktionshindrade kommer att kunnafärdas med koUektiva färdmedel, bl.a. genom snabbtågens tillkomst, ökad användningav mUstolslyftar även i andra tåg än snabbtågen samt genom bussar med lågagolv, behövs dämtöver ocksä särskflda transportlösningar. Det gäUer framför aUtdem som har grava orienteringssvårigheter, svåra rörelsehinder eUer ärflerhandikappade och som därför har behov av enskfld service. Det kommer därförunder överskådUg tid att behövas särlösningar för dem som har mycket storafiinktionshinder vid resor. Tfll sådana nödvändiga lösningar hör riksfärdtjänsten. Degrundläggande målen fÖr riksfärdtjänsten bör enUgt min mening därför Ugga fest.Det innebär att följande mål bör gäUa: -Riksfärdtjänsten skaU vara tfll fördem som på gmnd av ett stort och varaktigt fiinktionshinder måste resa på ettsärskflt kostsamt sätt. -Riksfärdtjänsten skafl göra det möjligtför dessa personer att göra längre resor inom landet tiU normala kosmader. -Resoma skaU avse rekreation,fritidsverksamhet eUer annan enskfld angelägenhet. Mednormala reskosmader avses liksom hittiUs genomsnittskosmader för resa med tåg iandra klass inkl. sittplatsbfljett samt kosmader för anslutningsresor. Jagåterkommer längre firam tiU den närmare angivelsen av denna s.k. egenavgift. Riksfardtjänstenfår dock inte göra att handikappanpassning av de vanUga koUektiva färdmedlenframstår som mindre angelägen för trafikföretagen. Vidareskafl riksfardtjänsten fungera kosmadseffektivt. Som ett led i denna strävanlägger jag nu fram förslag om kommunaUsering av riksfärdtjänsten. EnUgtmin bedömning kan en sådan överflytming av ansvaret mycket väl förenas med attde övergripande målen för riksfärdtjänsten kan tiUgodoses. En viss kontroU avatt så blir faUet blir möjUg genom att överklagande av tiUståndsmyndighetensbeslut skaU kunna göras hos länsrätten. Jag återkommer senare tiU den frågan. Ilikhet med vad uttalat med anledning av förslag i 1991 årsbudgetproposition (prop. 1990/91:100 bU. 8, bet. 1990/91 :TU18, rskr.1990/91:176) finner jag att en fördel med en kommunaUsering av riksfärdtjänstenär att beslut och kosmadsansvar kan läggas på sainma organ. Förfunktionshindrade som söker tiUstånd tiU riksfärdtjänst kan detta innebära ettförenklat resande med färre inblandade. Detär utan tvekan så att det finns ett gmndläggande fel i nuvarande system, som innebär att kommunema beslutar om riksfärdtjänstresoma, medan staten står för den allra största delen av kosmadema. ferhågor , atten stor andel av riksfärdtjänsti-esoma skuUe utgöras av taxiresor harbesannats. av resoma sker Prop. 1992/93:150 således medtaxifordon eUer specialfordon vflket är en helt annorlunda Bilaga 5fördelning än vad som fömtsattes när riksfardtjänsten inrättades . TUlgmnd för detta sistnämnda riksdagsbeslut fenns ett antagande om att avresoma i stäUet skuUe ske med allmänna färdmedel. JagviU också hänvisa tiU att inte mindre än en Qärdedel av resoma medriksfardtjänsten sker inom länsgränsema. För denna del av resandet finns ettuppenbart samband inte bara med den kommunafe färdtjänsten utan ocksä medsjukresoma och den länsfärdtjänst som finns på några håU i landet. AUa dessaverksamheter syftar tifl att underlätta för handUcappade och äldre attförflytta sig men har hittiUs nästan aUtid varit organiserade var för sig påett sådant sätt att det som regel inte skett någon samåkning i fordonen eUerens några returtransporter, trots att resmålen kan vara desamma. Enmera övergripande och samordnande syn såväl på riks-, läns- och konmiunalfärdtjänst som på sjukreseverksamheten bör kunna leda tiUrationaUseringsvinster, t.ex. i samband med upphandUng av transporttjänsterfrån taxi och andra transportföretag. Inrättandet av modema, gemensammabeställnings- och samordningsenheter kan också medföra vinster, somden enskildes kontakter för beställning av resor m.m. underlättas. Möjlighetemaatt påverka resandet och mm och att åstadkomma returtransporter eller attöka samåkningen meUan olika resandekategorier är sannolikt inte obetydliga.E>etta har skett i en del län sedan ansvaret för sjukresoma överfördes tiUlandstingen /92. Redan nu kan konstateras storakosmadssänkningar på detta område. Genomökad handUcappanpassning av färdmedel och terminaler och genom inrättande avs.k. servicelinjer bör, som erfarenhetema firån bl.a. visar, kosmaderaaför funktionshindrade personers resor kunna minska. Sådana anpassningsåtgärderinom den koUektiva trafiken ingår som en betydelsefuU del i vad som bmkarbenämnas normaliseringsprincipen för funktionshindrade. En integrering avderas resor i det normafe resmönstret har störst fömtsättningar att lyckas omansvarsfrågoma samordnas. Genom att ansvaret för riksfardtjänsten överförs tiUkommunema kommer trafikhuvudmannen i länet att utsättas för ett starkareekonomiskt tryck att vidta anpassningsåtgärder i trafikmedel och terminaler.Kosmadsökningen för riksfärdtjänsten bör härigenom kunna begränsas, samtidigtsom man tar ett viktigt steg i riktning mot en normaUsering avfunktionshindrades resor. Ennytillkommande omständighet som ökar behovet av samordning är avregleringen avtaxi med bl.a. ett avskaffande av den av staten feststäUda maximitaxan somföljd. E>etta innebär att en anbudsupphandling från olika samhäUsorganssida av sådana taxitjänster som bekostas av samhäUet blir en nödvändighet. Utannågon form av anbudsupphandUng är det stor risk att taxikosmaderaa kan springai höjden eftersom taxesättningen är fri. Närdet gäUer resor med riksfärdtjänsten torde dock inte någon regeU-ätt upphandUng av sådana resor, utförda av taxiföretag över hefe 14 landet,kunna genomföras av en central myndighet. Så har heUer inte skett, även om en vissprispress gentemot taxiföretagen uppges ha Prop. 1992/93:150 förekommit. Med enöverföring av ansvaret för riksfardtjänsten tiU Bilaga 5 kommunerna kommerdäremot upphandlingen av taxiresor med riksfardtjänsten att lokalt kunnasamordnas med motsvarande upphandling för den kommunafe färdtjänsten. Genomöverföringen av ansvaret för sjukresoma tiU landstingen skapas ytterUgareincitament för en samordnad upphandling av taxitjänster i länen. Likheternamellan de olika ansvarsområdena ökar vid en utbyggd länsfardtjänst med vilkenen betydande andel av nuvarande riksfärdtjänstresenärer bör kunna färdas. Medhänsyn tiU de stora kostnadsbesparingar som kan uppnås genom en bättresamordning av olika former av samhäUsbetalcfe resor finns det anledning attfirån statens sida medverka tiU att ytterUgare kunskap tas fram. Ett projektavseende beställningscentraler för samhäUsbetalda taxiresor har ocksåinitierats av regeringskansUet () i samverkan och inom ramen förTransportforskningsberedningens program för persontransporter. Sammanfattningsviskvarstår den bedömningen som redovisats tiU vid två olika tiUfäUenunder , att det är stora fördelar förknippade med en kommunaUsering avriksfardtjänsten. har båda gångema anslutit sig till dessabedömningar. Så har också skett vid ytteriigare tiUfällen, bl.a. vären 1992 (bet.1991/92:TU14, bet. l99l/92:FiU29) varvid trafikutskottet och finansutskottetavstyrkt tvä motioner i vilka begärts att skuUe uttala sig mot enkommunaUsering av riksfärdtjänsten. har beslutat i enUghet med vadde båda utskotten hemställt (rskr. 1991/92:209 resp. 1991/92:345). Som tidigarenämnts avstyrkte även en motion om att Styrelsen förriksfärdtjänst borde permanentas (bet. 1992/93 :TU8, rskr. 1992/93:107).RUcsdagen har aUtså vid fyra oUka tiUfällen stäUt sig bakom principen om attriksfärdtjänsten bör kommunaUseras. EnkommunaUsering av riksfardtjänsten bör också enUgt budgetproposition(bfl. 7) ske och då lämpUgen vid utgången av . Fram till dess Uggermyndighetsansvaret på Styrelsen för riksfärdtjänst. Tidpunkten är vald medhänsyn tiU att det kommunafe budgetåret omfattar ett kalenderår. Tidpunkten förkommunaUseringen medger en relativt god framförhållning med hänsyn tiU de avtalsom kan behöva tecknas med bl.a. trafikföretagen. Riksfärdtjänstenhar hittflls varit reglerad enbart genom en bidragsförordning nämUgenförordningen (1989:340) om riksfardtjänst. En kommunaUsering avriksfärdtjänsten fömtsätter reglering genom feg. Lagstiftningen skaU ses som enmarkering firån statens sida av betydelsen av en bibehåUen riksfardtjänst. Genommitt förslag tiU lag om ges en skyldighet för kommunema att meddela tiUstånd för riksfärdtjänst på de gmnder som anges. Fortsättningsvis skaU kommuneraa under eget ekono miskt ansvar också lämna ersätming för resa med riksfärdtjänst. Bidrag skaU sålunda ges tiiU resekosmadema för personer som tiU följd av ett stort och varaktigt ftinktionshinder måste resa på ett särskflt kostsamt 15 Bidraget skaU motsvara skillnaden meUan reskosUiaden och resenärens egenavgift.Denna avgift skaU liksom nu är feUet motsvara Prop. 1992/93:150 normafe respriser i koUektivtrafiken på längre avstånd. Begreppetnormafe reskostnader har hittiUs haft en anknytning tiU kosmadema för resa medandra klass tåg. En såcfen prissättning av egenavgifter kommer emeUertid inteatt vara möjUg efter en avreglering av tågtrafiken, något som kan komma attpåbörjas . SJ kommer därefter, beroende påmarknadsförhållandena, att tiUämpa olika respriser på de bandelar där SJ svararför persontrafiken. På andra bandelar, där andra jämvägsföretag ärtrafikansvariga, kan det antas att taxesättningen skfljer sig från t.ex.SJ-taxoma. Någon rikstaxa i form av en enda kflometertaxetabeU kommer såledesinte längre att finnas. Detär emeUertid viktigt att egenavgiften även fortsättningsvis kan gmndas på vadsom allmänt sett kan uppfettas som normafe reskostnader. En utgångspunkt bör dåvara nuvarande föreskrifter (TPRFS 1990:12) om egenavgifter vid resor medriksfardtjänst. Redan i dessa föreskrifter har egenavgiftema feststäUts på ettschabloniserat sätt vid resa med flyg, taxi eUer specialfordon. Utgångspunktenär prissättningen för resa med andra klass tåg. Taxesättningen gmndas på riksdagensbeslut med anledning av propositionen 1988/89:81 om riksfardtjänsten(bet. 1988/89:TU17, rskr. 1988/89:230). Detfår ankomma på regeringen att efter beslut om kommunaUseringen avriksfardtjänsten men innan denna träder i kraft utfärda en förordning omegenavgifter vid resor med riksfardtjänst.