prop · GG03132 · 1992-12-31 00:00:00 — , och innebar en övergångslösning i awaktanpå införande av det tidigare nämnda nya prissystemet. Övergångslösningeninnebär att endast SAS/Linjeflyg tills vidare kvarstannar i den tidigaretvådelade tariffen, och således har ett annorlunda betalningsansvar än övrigainrikes marknadsaktörer, vars avgifter är styckrelaterade. Övergångssystemetslängd är bl.a. beroende av pågående omförhandlingar av de särskilda avtal somsedan år 1987 träffats med SAS och Linjeflyg om ersättning för sådan ökning avkapacitetskostnader som följt av investeringar och serviceförändringar (s.k. B-och ). Senast vid ingång avser dock verket att det nyapermanenta prissystemet skall vara i bruk. Detförslag till nytt prissystem, som nu framlagt, innebär att dentidigare tvådelade tariffen i inrikes luftfart upphön Som framgått har dennatvådelade tariff aldrig tillämpats beträffande utrikes luftfart, där förhållandenoch internationella överenskommelser förhindrat ett sådant till-lämpande av detrafikpolitiska principerna. Detnya systemet innebär att landnings- och passageraravgifterna tas ut i form avstyckprisen anser att det nya inslag i trafikpolitiken somkonkurrens inom inrikesflyget innebär föratsätter ett konkurrensneutraltuppträdande från sida, och att detta bäst uppnås genom enövergång till styckpriser. Vissa möjligheter kommer dock även fortsättningsvisatt finnas att av affärsmässiga skäl träffa avtal med flygbolag om avgifter, bl.a.för att kompensera för den ökade riskexponering som en övergång från delvisfasta till helt rörliga avgifter innebän Nivån på avgifterna avses variera frånflygplats till flygplats och bero bl.a. på flygplatsens kapacitet ochtrafikvolym, åldersstrukturen på anläggningstillgångarna, driftkostnad ochmarknadssituation. 1det hittillsvarande systeraet har inrikesflyget, framför allt SAS och Linje flyg, som nämnts betalat dels fast, dels rörlig avgift till Luftfartsverket.För år 1991 uppgick dessa till resp. 86 miljoner kronon Ut över detta innebar de tidigare berörda tecknade s.k. B- och C-avtalen ett 13 kostnadsansvar på ca 228miljoner kronor . har för av- Prop. 1992/93:132 siktatt i underlaget för det nya prissystemet utöver den tidigare tvådelade tariffeninkludera samtliga samt sådana som innebär kapacitetsförstärkningarsom hela marknaden har nytta av. Skälenfor min bedömning: Jag delar verkets uppfattning att det nya prissystemet är raerneutralt och anpassat till en avreglerad marknadssituation. Den relateiing motkostnader och lokala förhållanden som systemet innebär måste också betraktassom en önskvärd utveckling mot ett mer flexibelt prissystem förLuftfartsverkets grundläggande tjänsten Det bör också ses som en fördel attsamma avgiftssystem härigenom kan tillämpas för inrikes- och utrikestrafik. Förnärvarande pågår som nämnts förhandlingar med flygbolagen om de tidigare nämndas.k. B- och C-avtalen. Det bör anses som en allmän förutsättning att sådana kapacitetshöjandeåtgärder i luftfartens infrastruktur som kommer hela marknaden till delinkluderas i det allmänna kostnadsunderlaget i det nya systemet. 1samband med beslut om införande av det nya prissystemet bör riksdagenstidigare bemyndigande att delegera frågor om trafikavgifter till Luftfartsverketutnyttjas. Detta kommer att ställa krav på ett nytt prismål för verket, samtett upphävande av det tidigare s.k. SlLA-protokollets begränsningar i dennadel. Jag avser att återkomma till prismålet i min behandling av Luftfartsverketi budgetproposition. 3.3 Resultatutjämning för kommunala flygplatser Bakgrundtill mitt förslag: 1 trafikpolitiska riksdagsbeslut (prop. 1987/88:50bil. 1, bet. 1987/88:TU22, rskn 1987/88:249) definierades ett s.k. primärnätför den inrikes luftfarten. Detta nät avsågs omfatta sådana linjer som SASeller Linjeflyg drev i egen regi eller genom entreprenör. Som ett utfall avdenna definition kom fem kommunala och 18 statliga flygplatser att inkluderas idetta nät. De fem kommunala flygplatserna var , , ,och ICramfors. Riksdagenbeslöt vidare att införa en tidsbegränsad resultatutjämning mellanLuftfartsverket och sådana konimunala flygplatser i primärnätet som uppnår entrafikvolym av minsl 100 000 passagerare i inrikes linjefart. Bidragetskulle uppgå till totalt och skulle fördelas till dekommunala flygplatserna . Genom en successiv avtrappningfrån till avsågs en awecklinguppnås av resultatutjämningssystemet som helhet sora berördaflygplatser skulle ges möjligheter att utveckla sitt ekonomiska resultat. Islutet av femårsperioden avsågs systemet utvärderas med avseende på om det haruppfyllt syftet att åstadkomraa regional utveckling. Riksdagenhar (bet. 1991/92:TU13, rskr. 1991/92:208) terat att frågan om en fortsatt resultatutjämning mellan statliga och korarau nala flygplatser har ett nära samband med flygplatsnätet i ett avreglerat sys tem, och därför bör awakta det samlade förslag beträffande myndighets strakturen inom luftfartssektorn som regeringen har för avsikt att redovisa 1993. konstaterade dock , att 14 omett tidsmässigt glapp uppstår efter utgången av det nuvarande systemets Prop.1992/93:132 femåriga period, finns det skäl att såsom en övergångsåtgärdförlänga resultatutjämningen till kommunala flygplatser enligt hittillsvarandegrunden Luftfartsverkethar i sin rapport till regeringen "Översyn avstrategier och struktur" behandlat bl.a. de kommunala flygplatserna i dethittillsvarande primärnätet. delar därvid syn attsom övergångsåtgärd en förlängning av hittillsvarande system förresultatutjämning till dessa flygplatser är skälig. Verketföreslår att beloppet för bör bestämmas som ett medeltal för den gångnafemårsperioden, uppräknat till prisnivå. En sådan uppräkning avserenligt verkets förslag att kompensera för kostnadsutvecklingen och bibehållabidragens realvärde. I enlighet med denna princip har beräknattotalbeloppet för till , och verket förklarar sigberett att i enlighet med de principer i övrigt som gäller för hittillsvarande femårigaresultatutjämningssystem administrera övergångslösningen. Skälenför mitt förslag: avreglerades svensk inrikes luftfart.Beslutet har som tidigare nämnts inneburit att ett antal nya flygförbindelsertillkommit samt att utbudet ökat på andra linjer genom nya marknadsaktören Eneffekt av denna utveckling är att inrikesnätets centrering till delvisbrutits, bl.a. genom att i viss utsträckning utnyttjas förreguljärtrafik. Den tidigare definierade gränsen mellan regional "sekundär"trafik och nationell "primär" trafik håller därmed på att försvinna.SAS och Linjeflyg har inte heller längre något samlat ansvar för ett speciellt primärlinjenät.Det kan i sammanhanget noteras att det finns 42trafikflygplatser med linjefart i landet, varav endast 19 flygplatser är statligtdrivna, var och en med sina särskilda ekonomiska föratsättningar ochtrafikvolymen Det kan också noteras att, somjag redogjort för,konkurrensen efter avregleringen av inrikesflyget lett till varieradeflygpriser på olika linjer. Den strävan som tidigare funnits att i ettprimärnät genom utjämningsinsatser ge förutsättningar för enhetliga priser ärdärigenom mindre aktuell . Motdenna bakgrund finns skäl att ånyo överväga frågan om avgränsningen av statensansvar för luftfartens infrastruktur. Jag avser emellertid att återkomma till bl.a.denna fråga i budgetpropositionen i samband med behandlingen av förslagen iLuftfartsverkets rapport . Dethittillsvarande femåriga systemet med resultatutjämning från Luftfartsverkettill fem kommunala flygplatser i det s.k. primämätet upphör dock som framgåttmed utgång. I awaktan på dessa vidare överväganden föreslår jag därföri enlighet med förslag att verket för övergångsvisskall bemyndigas att utbetala i sådan resultatutjämningenligt saimna grander som gällt för det hittillsvarande femårigautjämningssystemet. -I awaktan på en samlad redovisning av översyn av färjetrafikentill och från bör högstprisregleringen och det s.k. Gotlandstilläggetvara kvar i nuvarande former. Bakgrandoch skäl för min bedömning: budgetproposition föreslog regeringen enaweckling av högstprisregleringen för godstransporter med lastbil till och ftånGotland och därtill sammanhängande s.k. Gotiands-tillägg. 1991/92:TU24,rskn 1991/92:186) ansåg att högstprisregleringen och Gotlandstillägget ä;rförenade med en rad nackdelar och att systemet bör awecklas, men att det finnsen osäkerhet om konsekvenserna för fraktpriserna och för näringsliv aven avreglering. ansåg att dessa frågor ytterligare skulle belysasinnan en avreglering genomförs. Detta skulle lämpligast ske genom attSjöfartsverkets dåvarande uppdrag om en översyn av färjetrafiken till och ftånGotland utvidgades till att även omfatta högstprisregleringen ochGotlandstillägget. En redovisning av regeringens ställningstagande i fråganskulle ske senast . gör därvid bedömningen att tidigareangivna motiv för ett avskaffande av högstprisregleringen ochGotlandstillägget fortfarande har giltighet och att det således bör avskaffas.Sjöfartsverket förordar därvid en avreglering i två steg. 1 ett första stegtrappas Gotiandstillägget ner från till fno.m. den 1 januari 1993.Vid utgången av avskaffas sedan både högstprisregleringen ochGotlandstillägget helt. Denna lösning ger enligt tid föromställning, anpassning av gällande transportavtal, ökad konkurrens m.m. Sjöfartsverketsrapport har gått ut på remiss till berörda instanser. Jag avser attåterkomma i min anmälan till budgetproposition med en redovisning ianledning av denna rapport. Jag ser fördelar med att i det sammanhanget ocksåbehandla ftågan om högstprisregleringen och Gotlandstillägget. I awaktan pådenna redovisning bör högstprisregleringen och Gotlandstillägget vara kvar inuvarande formen - Ettsamlat förslag om bolagsbildning av och förslag till telelag kommer att redovisas för i sådan tid att bolagise ring av kan ske och telelagen börjar gälla dock senast den 1 juh 1993. - I awaktan på en ny telelagstiftning och bolagiseringav verksamhet tilldelas ytterligare 14 miljonerkronor för kostnader . Anslagen till Telestyrelsenför /93 kommer därmed att uppgå till sammanlagt 20 railjonerkronor. -Regeringen bemyndigas att vid behovjämka på den i konsortialavtalet angivna kostnadsfördelningen för SOS AlarmeringAB. 5.1 Bolagisering av m.m. Bakgrandtill min bedömning: Frågan om lämplig associationsform för i enförändrad marknadssituation behandlades senast budgetproposition. Isyfte att anpassa till nya marknadsföratsättningar föreslogregeringen att skulle ombildas till aktiebolag (prop.1991/92:100 bil. Regeringen angav att en eventuell framtidaprivatisering av verket understryker vikten av att förutsättningar för enfungerande marknad på telekommunikationsområdet skapas redan vidbolagsbildningen. Regeringen avsåg att återkomma till med en samladredovisning av åtgärder och förslag inför ombildningen av . tillstyrkte vad regeringen anfört om bolagsbildning avTeleverket (bet. 1991/92:TU20, rskn 1991/92:312). förutsatte i sinbehandling av regeringens förslag att regeringen skulle återkomma med en samladredovisning av åtgärder och förslag som skulle komma att behandla alla defrågor som aktualiserats i motioner och i revisorers förslag. Skälen för min bedömning:Jag kan nu konstatera att de analyser och utredningar som varit nödvändigainför bolagsbildningen av är avslutade och att ett förslag tillbolagsbildning föreligger i . Dock har utformningen av entelelag inte färdigställts i alla delar, varför ett förslag till telelag ännuinte föreligger. Somjag tidigare nämnde har understrukit vikten avatt regeringen ger en samlad redovisning av de åtgärder och förslag somaktualiseras i samband med bolagsbildningen av . Regeringen har föravsikt att i en samlad proposition presentera ett förslag om bolagsbildning ochförslag till telelag i sådan tid att bolagsbildning och ikraftträdande av entelelag kan ske dock . Mot denna bakgrund har jaginte för avsikt att föreslå rege- Prop. 1992/93:132 ringen atttill lägga ett förslag om bolagsbildningen. Redan nu bör dockriksdagen informeras om nägra principiella ställningstaganden när det gällerbolagsbildningen. Detnya bolagets kapitalstrakt ur har stor betydelse för bolagets utvecklingsmöjlighetenKapitalstrukturen skall vara effektivitetsfrämjande och möjliggöra jämförelsermed övrig svensk industri. Slutiigen bör kapitalstrak-turen utformas sä attprishöjande effekter undviks. Överföringenav tillgångar och skulder från staten till det nya bolaget bör ske i enlighetmed av fastlagda riktlinjer, dvs. till det bokförda värdet. I utbyteerhåller staten nyemiitterade aktier i bolaget. Överlåtelsenkommer att regleras i ett avtal mellan staten och det nya bolaget, . Iavtalet regleras vilka tillgångar, skulder samt rättigheter och åtaganden somöverförs till . kommer även att regleraansvarsfrågor mellan staten och tredje man. Vidare kommer avtalet attprecisera AB:s förpliktelser beträffande affärsverkets pensionsåtagandensamt borgens- och garantiförpliktelser. Avtalet kommer även att innefattabestämmelser rörande överföring av immateriella rättigheter tillTelia AB samt reglera frågor om skatter och avgifter i samband medöverlåtelsen. Jagvill i detta sammanhang beröra frågan om en uppdelning av i en nät-resp. tjänstedel. En separering avTeleverkes teletjänster från telenätetbaseras enligt min bedömning på ett synsätt som inte överensstämmer med dennuvarande tekniska utvecklingen på telekommunikationsområdet. Den tekniska utvecklingengår i riktning mot ett system med många nät vid sidan av det traditionellaallmänna telenätet, med möjlighet för olika nät att kringgå det allmännatelenätet. Optofibertekniken, radiolänkar och satelliter minskar beroendet avdet allmänna telenätet. Även integrationen mellan nät och tjänster ökar. Ävenom tjänster kan erbjudas relativt oberoende av nätet, kommer flera tjänster attvara helt integrerade med nätet i s.k. kombinerade tjänsten En uppdelningmellan telenät och tjänster skulle mot denna bakgrund sannolikt försvåraTeleverkets produktutveckling inom detta område och vara till nackdel förkunderna. Att lyfta ur telenätet från skulle därmed enligt minbedömning reducera verkets kommersiella möjligheter, vilket varken är eftersträvansvärteller nöjdvändigt för att få till stånd en ökad konkurrens på den svenskatelemarknaden. Med detta som bakgrand kommer jag inte att föreslå någonuppdelning av nuvarande verksamhet. Detta innebär attvillkoren för samtrafik med kopplade nät måste ges hög prioritet. Utan att föregripa behandlingen av en telelag vill jag här erinra om förslag när det gäller samtrafik. För slaget innebär att samtrafikavgiflerna skall vara kostnadsbaserade samt så långt möjligt vara ett resultat av en förhandling mellan berörda aktörer på marknaden. I de fall parterna inte kunnat enas skall dels kunna träda in som medlare, dels vid förfrågan yttra sig över erbjudna tekniska och operationella samtrafikvillkon bör enligt utredningens förslag övervaka samtrafiken samt ges erforderlig insyn i det nya bolagets verksam het. Jag vill vidare beröramöjligheterna att skapa konkurrens på telefoni- Prop. 1992/93:132 marknadengenom att utnyttja kabel-TV-nätet. Min bedömning är att möjligheterna attetablera alternativ till telefonitjänsten i det allmänna nätet genom envidareutveckling av kabel-TV-nätet är mycket begränsade. Det är mot den bakgrundeninte aktuellt att, av konkurrensskäl, skilja ut kabel-TV-verksamheti samband med en bolagisering av verket. Jagkan konstatera att förutsättningarna för att få till stånd konkurrens inomvanlig taltelefoni för hushåll och mindre företag ärstarkt begränsade. Detta aktualiserar behov av reglering av taxorna i syfte attskydda denna grupp mot överprissättning. Den kommande propositionen kommer attinnehålla förslag till reglering av taxorna som omfattar den grundläggandeteletjänsten, dvs. Jagvill avslutningsvis erinra om att ett omfattande utredningsarbete har bedrivitsinför såväl bolagiseringen av som under arbetet med telelagen. Jagkommer att till propositionen närmare redogöra för detta arbete. 5.2 Anslag till för /93 Telestyrelsen:En ny telemyndighet. , inrättades (prop.1991/92:163, bet. 1991/92:TU20, rskn 1991/92:312). Vid bildandet ladesverksamheterna i frekvensförvaltningen inom och . I propositionen angavs att den nya myndigheten skall överta Televerketskvarvarande myndighetsuppgifter senast i samband med att ombildastill aktiebolag. Vidare angavs att myndighetens slutliga dimensionering delvisär beroende av resultatet av den då pågående arbete (K1991:03). /93 anvisade ett förslagsanslag om 6 miljoner krononMedlen avsåg att täcka dels kostnader för den verksamhet som tidigare bedrevsvid () dels kostnader under andra halvåret1992 för viss tillkommande administration vid i samband medsammanslagningen m.m. (). Telestyrelsenuppbär avgifter enligt 2 § teleförordningen (1985:765). Dessa avgifterdisponeras inte av utan inlevereras till inkomsttitel påstatsbudgeten. Avgifterna skall täcka kostnader för den anslagsfinansieradeverksamhet som tidigare bedrevs vid . Telestyrelsenhar regeringens bemyndigande att disponera de avgifter som uppbärs med stöd avkungörelsen om radiosändare (1967:446). Avgifterna får disponeras för att täckakostnader inom radioområdet, dvs. den verksamhet som tidigare bedrevs vidfrekvensförvaltningen inom . Telestyrelsenhar i samband med sin anslagsframställning för /94 anmält behov av ytterligare medel under /93. Enligt redovisning är de resurser som finns tillgängliga inte till räckliga för att täcka den utvidgade verksamhetens kostnaden föreslår därför att förslagsanslaget J 1. under sjätte huvud titeln får överskridas dels med för kostnader som följer av bildande och nya organisation, dels med för tillkommande myndighetsuppgifter enligt telelagsutredningens förslag. Somtillkommande myndighetsuppgifter anges uppgifter inom området tele- Prop.1992/93:132 tjänster (5,) samt uppgifter av karaktären samhällsåtaganden(8,). Enligt avser samhällsåtagandenföljande områden: - medlemsavgifter för svenska staten iinternationella organ - särskilda åtaganden inom handikappområdet - vissa uppgifter inom totalförsvarsområdet - arbete med nummerplaner Telestyrelsenredovisar även behov av att ta upp lån i för anläggningstillgånganLånebehovet anges till för /93. Skälenför mina förslag: Inför bildandet av angavs att Telestyrelsensverksamhet bör finansieras genom avgifter. De nya uppgifter som myndighetenkommer att få till följd av en telelag m.m. bör kunna finansieras avteleoperatörerna, t.ex. genom licensavgiften Regeringen har mot denna bakgranduppdragit åt att utarbeta ett förslag till ett avgiftssystem ochtill en långsiktig finansieringsform för myndigheten. kommer attredovisa sitt förslag i slutet av novemben Somtidigare nämnts är framtida dimensionering beroende av denkommande telelagsliftningen. betänkande Telelag (SOU1992:70) bereds inom . Förslaget till telelagkommer att presenteras för med ikraftträdande senastden . Ombildningen av till aktiebolag följer, somjagredovisat under avsnitt 6.1 Bolagisering av m.m., samma tidplan.Detta innebär att resterande myndighetsuppgifter i samt vissatillkommande uppgifter inom telekommunikationsområdet kommer att åläggas TelestyTclsenfr.o.m. Regeringen avser att återkomma till medförslag beträffande framtida dimensionering och finansieringsenast i samband med införandet av en telelagstiftning och bolagisering avTeleverket. Jagdelar uppfattning att den nuvarande medelstilldel- . ningen inteär tillräcklig för att täcka kostnaderna för verksamheten under första halvåret1993. Jag anser dock att ytterligare medelstilldelning under /93bör ske genom en höjning av anslagsnivån och inte, såsom föreslagits avTelestyrelsen, genom ett överskridande av anslaget. Jagberäknar medelsbehovet för kostnader för nuvarande organisation,förberedelsearbete inför den kommande telelagen m.m. till 6 miljoner kronorunder . Resursbehov för tillkommande uppgifter enligttelelagsutredningens betänkande bör bedömas med utgångspunkt från nu gällande tidplanför telelagens ikraftträdande och bolagiseringen av verksamhet. Somjagtidigare angivit beräknas telelagen och bolagiseringen träda ikraft den Ijuli1993. Uppgifter inom teletjänstområdet samt vissa samhällsåtaganden kommerdärmed inte att åläggas under innevarande budgetår.Förberedelsearbete i dessa delar bedömer jag kunna finansieras inom ramen förden av mig föreslagna höjningen av anslaget med 6 miljoner kronon Telestyrelsenhar uppgifter inom det internationella områ- 20 det som innebär ett ökatmedelsbehov under /93. För med- Prop. 1992/93:132 lemsavgifterför svenska staten i internationella organ föreslårjag att 8 miljoner kronoranvisas i enlighet med förslag. Sammanlagtföreslårjag att ytterligare anvisas till påtilläggsbudget till statsbudgeten för /93 (anslaget J 1. ).Anslagen till för /93 kommer därmed att uppgå tillsammanlagt 20 miljoner kronon Telestyrelsenuppfyller gällande redovisningskrav för att uppta lån i förinvesteringar. Jag avser att föreslå regeringen att fårdisponera en låneram i under /93 på 7miljoner kronon Bakgrandtill mitt förslag: har ett särskilt åtagande i tillhandahållandetav SOS-tjänsten genom en andel i kostnaderna för (). SOSABbildades genom ett avtal mellan , Svenska kommunförbundetoch . godkände ett nytt konsortialavtalför SOSAB (prop. 1990/91:87, bet. TU28, rskn 1990/91:369). påtog sigi avtalet ett ökat kostnadsansvar fram jämfört med tidigareavtal. En förnyad prövning av fördelningsgrunden för tiden pågån Inuvarande konsortialavtal fördelas kostnaderna mellan de olika delägarna med50 % på , på berörda kommuner och på berörda landsting.Fördelningen enligt det tidigare avtalet var på , påkommunerna och på landstingen. Anledningen till förändringen var framförallt att samarbetet med kommunerna måste upprätthållas för att säkerställa enfungerande SOS-tjänst. kompenseras för åtagandet i SOSAB. Detta skergenom att verkets inleverans till staten reduceras för ett belopp motsvarandekostnaderna för åtagandet. För uppgick kostnaderi SOSAB till ca . Skälenför mitt förslag: Enligt vad jag erfarit har vissa berörda kommuner framförtkritik mot nuvarande finansieringskonstraktion i SOSAB. Kritiken som förts framkan till största delen hänföras till regeln för kostnadsfördelning och tilldess konsekvenser för SOSAB vad gäller möjligheten att tillhandahålla ettvarierat och kostnadsdifferentierat tjänsteutbud. Föratt uppnå en mer affärsmässig relation mellan SOSAB och kommunerna föreslårjagatt bemyndigar regeringen att vid behov jämka på den i konsortialavtaletfastställda kostnadsfördelningen. Mitt förslag ger möjlighet till enprissättning som är bättre anpassad till kostnaderna för enskilda tjänster,men skall inte innebära någon kostnadsövervältring på staten eller landstingen. Vidarevill jag informera om att jag i samband med bolagiseringen av harför avsikt att se över frågan om ägandet i . Avskaffande av ensamrätt till brevbefordran - Jag föreslåratt ensamrätt till brevbefordran avskaffas fno.m. den 1 januari1993. Bakgrundtill mitt förslag: har enligt kungörelsen (1947:175) angåendePostverkets ensamrätt till brevbefordran m.m.,ensamrätt till regelbundenbefordran mot avgift av slutna brev ävensom öppna försändelser innehållandehelt eller delvis skrivna meddelanden (brevmonopolet). Brevmonopolethar utretts dels utifrån de föratsättningar som kan komma att gälla inom EG,dels utifrån förändringarna av marknaden. Slutsatserna av utredningsarbetetredovisas i departementspromemorian (DS 1991:44) Postens konkurrensförutsättningaroch i årets budgetproposition (1991/92:100 bil. En av slutsatserna är attPostverkets ensamrätt till brevbefordran inte skyddar mot konkurrens frånandra media som telefax och datoröverföring. Ensamrätten har heller inteskyddat mot direkt konkurrens på traditionell brevbefordran. 1991/92:100 bil. 7, bet. 1991/92:TU18, rskn 1991/92:276) har nyligenbehandlat frågan om ensamrätt till brevbefordran. I trafikutskottet framhöllsatt brevbefordran bör öppnas för konkurrens.