prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — 1992/93:100 att ligga till underlag för regeringensarbete med en proposition om investe- Bilaga 7 ringsplaner för åren 1994-2003.Banverkets investeringsbeslut påverkas i stor utsträckning av de beslut som harfattats inom ramen för anslaget Kl. Investeringar i trafikens infrastruktur.Under /1992 har regeringen fattat beslut om att med medel fråndetta anslag bidra till tidigarelagda investeringar i bl.a. ,Ostkustbanan, Norra stambanan och pä delen Ulriksdal-Rosersberg.Förhandlingar om lokal medverkan i finansieringen av pågår. I sin anslagsframställning harBanverket redovisat medelsbehovet för perioden /94-1995/96. framhällersom synnerligen angeläget att satsningar görs för att vidmakthållajärnvägskapitalet. hemställer om anslag för totalt 7,845 miljarderkronor för /94 samt om en planeringsram på 26,6 miljarder kronorför hela perioden /94-1995/96. fördjupade anslagsframställning ger enligt minmening en samlad bild över i vilken omfattning de mäl som lades fast i 1988års trafikpolitiska beslut har uppfyllts. Den analys som har presenterats gerockså en uppfattning om standarden på järnvägsnätet och hur bidragittill att uppfylla målen. Jag anser att 1988 ärstrafikpolitiska beslut bör ligga fast. verksamhet bör inriktas mottillväxtbefrämjande åtgärder i syfte att bidra till de övergripandetrafikpolitiska mäl som lades fast i 1988 ärs trafikpolitiska beslut. Jagfinner därför ingen anledning att föreslå några andraövergripande mäl än de av fastställda trafikpolitiska målen. I min bedömning av målen förJärnvägsinspektionen anser jag att inspektionen bör fortsätta arbetet med attfortlöpande förbättra trafiksäkerheten i spårtrafik. Detta bör göras genom attinspektionen fortsätter sin utveckling mot en aktiv inspektionsmyndighet. I rollensom aktiv inspektionsmyndighet anser jag att inriktningen bör vara attJärnvägsinspektionen bl.a. förenklar och moderniserar de regler som styrsäkerheten i banarbete och järnvägsdrift. Detta bör ske med utgångspunkt frånjärnvägssäkerhetslagen (1990:1179). De övergripande trafikpolitiska målen tilldelarjärnvägssektorn en viktig funktion i det svenska transportsystemet. I fråga om att bidra till en bättre regional balans såväl inom regioner som mellan regioner har upprustning el ler utbyggnad av järnvägsnätet en stor betydelse för att utveckla nya trafike- ringsalternativ. Genomförda prognosberäkningar visar att järnvägens kon kurrenskraft ökar kraftigt när reshastigheten med järnväg överstiger /h i genomsnitt. Av vad som redovisats av i resultatanalysen finner jag att medelhastigheten för persontåg pä bannätet är för låg. För godstrafiken är en jämn och hög tillåten axellastavgörande för den Prop. 1992/93:100 tunga industrins konkurrenskraft. Bristandebärighet och därav hastighets- Bilaga 7 nedsättningar är ett stort problem förgodstrafiken. Även en kort sträcka med nedsatt hastighet innebär förluster itransporttid. Om ett kortare avsnitt pä en bana inte kan utnyttjas för enaxellast pä påverkas alla transportrelationer på banan i dess helheteftersom de normalt inte kan genomföras. Jag anser att länsbanenätet särskiltbör beaktas genom att vissa länsbanor utgör mälarbanor till stomnätet. Somexempel kan jag nämna systemtransporter av timmer eller massaved. Jag anseratt det mål som redovisats av om en basstandard för godståg och sominnebär att tågen kan framföras med /h vid 22,5 tons axellast ärrelevant. Mot bakgrund härav finner jag att bl.a. bärigheten pä vissa delar avbannätet är för läg. En kraftsamling bör göras för att skapa en hög och jämnstandard för godstrafiken. Ett effektivt transportsystemkräver hög kapacitet. Möjligheterna till att utföra rationellt underhållsarbetepä spåren är till stor del beroende av trafikbelastningen. I allmänhet ärflexibiliteten betydligt större vid dubbelspårsdrift än vid enkelspårsdriftdär möjligheterna till tågföringstekniska åtgärder är begränsade. Ett sätt atthöja kapaciteten är att bygga ut enkelspåriga linjer till dubbelspår. Dettainnebär även att underhållsarbete kan utföras med mindre störningar avtrafiken. Från effektivitetssynpunkt anser jag även att marknaden inom bygg-ochanläggningssektorn bör utnyttjas i sä stor utsträckning som möjligt vidnyinvesteringar och underhällsarbeten. har redovisat hur stor del avde olika arbetena som de upphandlar på marknaden. Som exempel kan jag nämna att100% av markarbetena upphandlas i konkurrens, men av signalarbetena.Anledningen till detta är att utbudet på marknaden för signalarbeten ärbegränsat. Av den totala årsomsättningen av investeringar och reinvesteringarupphandlas pä marknaden. Jag anser att denna del bör ökas genom attBanverket arbetar för att bredda marknaden inom vissa områden, t.ex. genom ökadeinsatser för utbildning av entreprenörer vid i . Inom fungerar dessMaterial- och industridivision som internentreprenör. Divisionen bedriververksamhet inom områdena tillverkning, entreprenad, materialförsörjning och inköp.Divisionen är en egen resultatenhet inom och den naturliga marknadenär egna verksamheter. I den män kapacitet finns tillgänglig skerförsäljning på andra marknader. har Material- ochindustridivision en mono-polliknande ställning inom flera av sinaverksamhetsområden. Internt inom finns konkurrens från kundernasjälva, dvs. distrikten, som i vissa fall har möjlighet att utföra arbeten medegna resurser. Min bedömning är att en förändringav verksamhetsformen till bolagsform kommer att medföra en genomgång av marknads- och konkurrenssituatio nen med hänsyn till de delvis förändrade förutsättningar som en bolagisering medför. bör dock även i fortsättningen behålla kontrollen över funktionerna inköp, lagerhållning och distribution. I likhet med min bedöm ning av anser jag att en bolagisering medför att konkurrenter lättare får tillgång till den marknad som Material- och indu stridivisionen kan erbjuda som divisionen får ökade möjligheter 37 att sökanya marknader. Enligt min mening kommer en bolagisering av verk- Prop.1992/93:100 samheten att leda till en utveckling av affärsverksamheten som päsikt kan Bilaga 7 göra en privatisering möjlig. Banskolan har en mycket starkställning inom sin marknad. Skolan är en egen resultatenhet och marknadendomineras av som svarar för av omsättningen. I utbildningenutnyttjas personal och maskiner från regionala organisation i stor utsträckning.Enligt min bedömning är Banskolan beroende av resurser pä ettavgörande sätt. Vidare ger Banskolans koppling till denmyndighetsauktorisation som är nödvändig för verksamheten. Jag anser därför attBanverkel bör bibehålla elt inflytande över verksamheten vid . () har påuppdrag av regeringen gjort en översyn av konkurrensutsatt affärsverksamhet hosförvaltningsmyndigheterna. Översynen har bl.a. omfattat Material- ochinduslridivisionen och Banskolan inom . I sin rapport säger attverksamheterna vid Material- och industridivisionen och Banskolan i principuppfyller de förutsättningar som RRV har ställt upp angående bolagisering. RRVanser därför att en bolagisering bör kunna övervägas. Av rapporten framgårvidare att en privatisering av Material-och industridivisionens entreprenaddelpå sikt är möjlig. Såvitt RRV kan konstatera har ingen av verksamheterna egetansvar för genomförande av statligt beslutad politik. 11992 ärs finansplan anges attkonkurrensutsatt verksamhet inle bör bedrivas i myndighetsform och inle hellerav staten. bör även ha kontroll över funktionerna inköp,lagerhållning och distribution. Jag anser tiden ännu inte mogen för enbolagisering av entreprenaddelen vid Material- och industridivisionmen avser att återkomma till frågan . Mot bakgrund avvad som anges finansplan anser jag att det inte finns tillräckligaskäl att överväga en bolagisering av Banskola. Inom miljöområdet anser jag attBanverket bör fortsätta i den föreslagna riktningen. Enligt min mening är detav stor vikt alt beslut om alt sektorn skall ta ansvar för attminska den negativa påverkan på miljön fullföljs. Miljöfrågorna bör därför gesen fortsatt stor betydelse i verksamheten. Regeringen kommer kontinuerligt attfölja upp det arbete som verket bedriver för att bidra till att minskajärnvägstrafikens påverkan på miljön. Dock anser jag att en viss ökning avutsläpp till luft kan tillåtas inom järnvägssektorn under förutsättning attdetta genom överflyttningseffekter leder till en minskning av den totalautsläppsnivän frän trafiksektorn. Inom Kommunikationsdepartementetpågår arbetet med en banlag där bl.a. krav på miljökonsekvensbeskrivningar försin. Samma krav på miljökonsekvensbeskrivning kommer dä att gälla vid väg-resp. järnvägsprojekt. Därmed tillgodoses de krav på miljökonsekvensbeskrivningför järnvägsbyggande som ställs inom ramen för . Verksamhetsanalysen inomtrafiksäkerhetsomrädet visar att den största olycksrisken inom järnvägssektornär kollisioner mellan bil och tåg. Jag anser därför att börfortsätta inriktningen enligt sina trafiksäkerhetsmål med att bl.a. höjasäkerheten vid plankorsningar. Inom verksamhetsområde har flera av de mycketangelägna in- tJnaga ' vesteringarna inte gått att finansiera inom anvisaderamar för nyinvesteringar. Regeringen överväger en övergångtill en ökad lånefinansiering av nyinvesteringar i infrastruktur genomförs. Denärmare förutsättningarna och inriktningen av delta förslag kommer attredovisas av regeringen i en proposition om investeringsplaneringen undervären 1993. Det nya finansieringssystemet kommer att kopplas till de tioårigainvesteringsplanerna som , och länsstyrelserna skallupprätta . Mot bakgrund av de omfattandeförändringarna i finansieringssystemet somjag kommer att föreslå anser jag attelt treårsbeslut för anslag inte är realistiskt. Jag föreslårdärför att ett beslut med ett ettärsperspektiv fattas för . De åtgärder som regeringen tidigareaviserat (prop. 1992/93:50) i syfte att stabilisera den svenska ekonomin medförbl.a. en besparing på verksamhet med . Jag anseratt en sädan åtstramning kan göras genom att effektivisera åtgärderna för driftoch vidmakthållande bl.a. genom att marknaden för köpta tjänster breddas genomde åtgärder som jag har redogjort för. Till följd av 1988 årstrafikpolitiska beslut har möjlighet att ta upp lån iRiksgäidskontoret för den vidare finansieringen av investeringar ieldriflsanläggningar och av de s.k. SL-investeringarna. Därefter fär upplåningske för produktions- och teleutrustning saml för rörelsekapital. Fr.o.m. år1991 får upplåning ske för att finansiera omsättningstillgångar. Enligt vad jagtidigare redogjort för överväger regeringen en övergång till ökad lånefinansieringför nyinvesteringar i infrastruktur. Jag anser att även bör gesfortsatta möjligheter till upplåning för produklionshjälpmedel, rörelsekapitaloch lager. Jag föreslår att upplåning för produktionshjälpmedel,rörelsekapital och lager för /94 får ske inom en ram av 450miljoner kronor. Jag återkommer senare i min föredragning till Banverketsanslag. () har i en skrivelse till regeringen bl.a. tagit uppfrägan om att utfärda kapitaltäckningsgaranti till skydd för egnakapital. För att lösa detta bör regeringen bemyndigas att uppdra åt Banverketoch att utställa kapitaltäckningsgarantier till skydd för kapital. Principerna för detta har jag redovisat underrubriken för under avsnitt Vägväsende m.m. Jag hemställer alt regeringen föreslär att 1.godkänna vadjag anfört om övergripande mål och verksamhetsinriktning för samt 2.godkänna den avmig föreslagna ramen på för upplåning iRiksgäldskontoret /94. Anslagför /94 C 1.Banverket: Administrationskostnader 1992/93:100 Biiaga 7 Sammanfattning av föredragandens förslag: -Etl nyll anslagBanverket: Administralionskostnader införs. -För ändamåletanvisas ett ramanslag på . -Regeringenbemyndigas alt besluta att överskjutande belopp fär användas tillunderhällsåtgärder. Chefen för hartidigare redovisat ett förslag om generell räntebeläggning av statligamedelsflöden samt presenterat den modell som bör tillämpas. kommerdärför att tilldelas ett räntekonto med kredit i och medlenunder anslaget Cl. : Administrationskostnader förs till detta konto. 1993/94 Förslag 301 000 000 Anslaget finansierar kostnader förinternadministration. Isin anslagsframställning har redovisat kostnaderna för internadministration.Redovisningen har skett enligt Statskontorets modell för internaadministrationskostnader (INKA). har angivit kostnaderna till 3,9 %av omsättningen. kostnader för administration har inte tidigareredovisats för i form av ett särskilt anslag. Samtliga kostnader förintemadministrationen har belastat anslaget för drift och vidmakthållande avstatliga järnvägar. Mot bakgrund av de ökade krav som ställs påkostnadsredovisningen inom den offentliga sektorn anser jag att det finns skälsom talar för att administrationskostnaderna bör redovisas i ett eget anslag.Jag föreslår därför att ett nytt ansiag benämnt : Administrationskostnaderinförs. Administrationen bör definieras som den verksamhet som inte är atthänföra till operationella verksamhet. Jag delar Banverketsuppfattning att Statskontorets modell för interna kostnader för administrationbör tillämpas. Jag beräknar storleken av anslaget till . Anslaget C 2. Drift ochvidmakthållande av statliga järnvägar har reducerats med motsvarande belopp. För att skapa incitament att hållaadministrationskostnaderna på en låg nivä bör det vara möjligt för regeringenatt besluta om överföring av medel från detta anslag till anslaget C 2. Driftoch vidmakthållande av statliga järnvägar. Anslaget för har budgeterats utan hänsyn till detekniska justeringar som måste göras till följd av ändringen av nivän pålönekostnadspälägget, den ändrade finansieringsformen för Stalshälsan,övergäng lill län i Riksgäidskontoret samt de nya principerna för budgeteringav anslagen. Riktlinjerna för dessa förändringar har redovisatsav chefen för (bil. Detta belopp kommer slutligt altfastställas enligt de redovisade riktlinjerna och kan därför avvika frän del nubudgeterade beloppet. Prop.1992/93:100 Bilaga 7 Jag hemställer att regeringen föreslår att 1.till Banverket:Administrationskostnader för /94 anvisa ett ramanslag pä samt 2.bemyndigaregeringen att med medel frän detla anslag bestrida kostnader som annars skullebelasta anslaget C 2. Drift och vidmakthållande av statliga järnvägar. Drift och vidmakthållande av statliga järnvägar Sammanfattningav föredragandens förslag: För drift och vidmakthållande av statliga järnvägaranvisas ett reservationsanslag , pä . 1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag Anslaget finansierar kostnader för underhälloch reinvesteringar av det statliga järnvägsnätet. För alt erhålla full utdelning av gjorda nyinvesteringarpå hela bannätet och för att vidmakthållandeåtgärderna skall svara motnyinvesteringsåtgärderna anser att anslaget bör uppgå till . anger att sambandet mellan nyinvesteringar och vidmakthållandeblir starkare vid högre investeringsnivåer. Det är mycket angeläget medlångsiktiga upprustningsinsatser tillsammans med de föreslagna nysatsningarnaför att en väl avvägd infrastruktur skall kunna erbjudas utifrån de ökade kravsom kommer genom bl.a. ökad trafikbelaslning och ökad hastighetsdifferentiering.Den av föreslagna anslagsnivån medger också att en del av deteftersläpande underhållet kan inhämtas. Vid en lägre anslagsnivå är det enligtBanverket främst de långsiktiga satsningarna i form av reinvesteringar som fårsenareläggas eller ges en lägre ambitionsnivå. Vid en oförändrad nivå pätotalramen för drift och vidmakthållande ökar obalan- sen i fråga om eftersatt underhäll. Detta medför sämrerationalitet i under- Prop. 1992/93:100 hållet, konsekvenser för trafikenoch totalt sett väsentligt dyrare underhåll. Anslaget till drift och vidmakthållande av statligajärnvägar har inte stått i proportion till anslagen förnyinvesteringar. Därigenom finns en risk att gjorda investeringar inte kanutnyttjas fullt ut. För att underhällsinsatserna skall stä i proportion tillde gjorda och beslutade nyinvesteringarna på järnvägsnätet bör anslaget tilldrift och vidmakthållande pä sikt ökas. beslutade altkonstaterade besparingar på projekt som betalas från anslaget Kl.Investeringari trafikens infrastruktur får användas till underhållsåtgärder. Banverketberäknar dessa besparingar till ca och år1993. Punktinsatser inom drift- ochvidmakthållandesidan har beslutats . Pä regeringens förslag (prop.1991/92:150) beslutade att anvisa tillunderhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt. Regeringen beslutade omfördelningen av dessa medel varav anvisades tilljärnvägssektorn. Inom ramen för anslaget finansierasäven forsknings- och utvecklingsverksamhet. Regeringen planerar attsenare återkomma till med ett samlat förslag om forskningsfrågor. Idet sammanhanget avser jag att ta upp forsknings- ochutvecklingsverksamhet. Somjag redogjort för harkostnaderna för administrationen brutits ur detta anslag. Jag beräknar medelsbehovet fördrift och vidmakthållande av det statliga järnvägsnätet under budgetåret1993/94 till . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Drift och vidmakthållandeav statliga jämvägar för /94 anvisa ett reservationsanslag på2825 . 1992/93 Anslag 1392087000 Reservation 139182000 1993/94 Förslag 1392087000* Enligt vad jag tidigare anfört avser jag attredovisa principerna för ett nytt finansieringssystem för investeringar i infrastrukturen. De när mare förutsättningarna och inriktningen av detta förslag kommer att redovi sas av regeringen i en proposition om investeringsplaneringen under vären 42 I awaktan på detla föreslårjag att anslaget förs uppmed oförändrat Prop. 1992/93:100 belopp. Jag hemställer att regeringen föreslår att, i awaktan pä särskildproposition, till Nyinvesteringar i stomjämvägar för /94beräkna ett reservationsanslag på . Ersättning till för vissa kapitalkostnader 1992/93Anslag 1993/94 Förslag *Utbrutet anslag Enligt vad jag tidigare anfört avser jag attredovisa principerna för etl nytt finansieringssystem för investeringar iinfrastrukturen. De närmare förutsättningarna och inriktningen av dettaförslag kommer att redovisas av regeringen i en proposition ominvesteringsplaneringen . I awaktan på detta föreslårjag attanslaget förs upp med oförändrat belopp. Jag hemställer att regeringen föreslär att, i awaktan pä särskildproposition, till Ersättning till för vissa kapitalkostnader /94 beräkna ett förslagsanslag pä . Sammanfattning av föredragandens förslag: -Anslagetförändras frän förslagsanslag lill ramanslag. Chefen för hartidigare redovisat ett förslag om generell räntebeläggning av statligamedelsflöden samt presenterat den modell som bör tillämpas. kommerdärför att tilldelas elt räntekonto med kredit i och medlenunder anslaget C4. förs lill delta konto. 1991/92 Utgift 12625 660 Prop. 1992/93 Anslag 14089000 Bilaga 7 1993/94 Förslag 15 689000 Anslaget finansierar kostnadernaför den till knutna . Järnvägsinspeklionens verksamhet kommer under de närmasteåren att präglas av arbetet med tillståndsgivning m.m. enligt den nyajärnvägssäkerhetslagen (1990:1157) med tillhörande förordning.Tillståndsprövningen som innebär en omfattande prövning av företagenssäkerhetsmässiga styrka bedöms beröra ca 1000 förelag under budgetperioden.Normarbetet kommer även i övrigt att bli omfattande under de närmaste åren.Anslagsbehovet för beräknas till . är fristående i sinmyndighetsutövning säväl från som frän trafikutövare. Jag anser attJärnvägsinspektionen skall fortsätta sin utveckling mot en aktivinspektionsmyndighet inom spårtrafiksektorn. Inför den kommande avregleringenav järnvägssektorn anser jag det synnerligen angeläget att inspektionen ocksäförenklar och moderniserar de regler som styr säkerheten i banarbete ochjärnvägsdrift. Detla bör ske med utgångspunkt frän järnvägssäkerhetslagen. äri dag ett förslagsanslag. I ett särskilt uppdrag om förändrad anslagsstrukturhar redovisat att anslaget till bör förändrasfrån förslagsanslag till ramanslag. Inspektionen utreder och beslutar omolyckor inom spårtrafiksektorn. Enligt min bedömning är en sädan verksamhetsvär att förutse. Genom att kunna utnyttja ramanslagets möjligheter lill anslagssparandeoch anslagskredit anser jag det väsenlligt att finansieringen kan anpassaslill variationer i verksamheten. Jag föreslår därför att anslaget bör förändras frän förslagsanslag till ramanslag. För att skallkunna fullgöra sina uppgifter på ett tillfredsställande säll i enlighet medsäkerhetslagstiftningen och arbeta med del synnerligen angelägna normarbetetföreslår jag etl anslag för /94 pä . Järnvägsinspektionenhar budgeterats utan hänsyn till de tekniska justeringar som måste göras tillföljd av ändringen av nivän på lönekoslnadspålägget, den ändradefinansieringsformen för Stalshälsan, övergång till län i Riksgäidskontoretsamt de nya principerna för budgetering av anslagen. Riktlinjerna för dessaförändringar har redovisats av chefen för (bil. Detta belopp kommer slutligt att fastställas enligt de redovisaderiktlinjerna och kan därför avvika från det nu budgeterade beloppet. Jag hemställer att regeringen föreslär Bilaga / att lill /94 anvisa elt ramanslag pä . Sammanfattning av föredragandens förslag: Förförsvarsuppgifter anvisas etl anslag pä . 1991/92 Utgift 49889781 Reservation 7819000 1992/93 Anslag 39281000 1993/94 Förslag 41123000 Anslaget finansierar ochStatens järnvägars (SJ) del enligt programplanen för den civila delen avtotalförsvaret. Inom anslaget fördelar medlen mellan sig och SJmed användning enligt civila försvarets programplan. anger behovettill för budgetårel 1993/94 efter pris- ochlöneomräkning. För att skall kunna fullgöra sina uppgifter inomden civila delen av totalförsvaret föreslårjag ett anslag på 41 miljonerkronor. Jag hemställer att regeringen föreslår att lill Banverkel:Försvarsuppgifter för /94 anvisa ett reservationsanslag på41123000 kr. Prop.1992/93:100 Bilaga 7 Sammanfattning av föredragandens bedömningar: - SJ har uppfyllt det av riksdagenfastställda resultatförbältringskra-vet . -lönsamhetoch den erforderliga resultatnivån skall analyseras vidare införutformningen av nya riktlinjer för SJ fr.o.m. . -Uppdelningenmellan trafikansvar (SJ) och ansvar för investeringar, underhåll m.m. avjärnvägens infrastruktur () ligger fast liksom inriktningen att ökakonkurrensen inom järnvägssektorn. består av affärsverket SJ med tillhörandebolag samt . Antalet anställda 1991 till ca 34 000, varav ca 18400 i affärsverket. Omsättningen uppgick är 1991 tillca i koncernen varav ca avsägaffärsverket. Redovisat resultat efter finansnetto uppgick titl 386miljoner kronor för affärsverket. Avkastningen på sysselsatt kapital år 1991för koncernen resp. affärsverkel uppgick till 8,resp. 8,. Koncernens totala investeringar uppgick till ca 2,8 miljarderkronor varav affärsverkets andel var ca 1,3 miljarder kronor.Investeringarna avsäg i huvudsak fordon och fasta anläggningar. Föredragandens överväganden 1. 1988 ärs trafikpolitiska beslut (prop. 1987/88:50 bil. 1,bet. 1987/88:TU 19, rskr. 1987/88:260) lade grunden för en ny ansvarsfördelninginom järnvägs-sektorn. Med beslutet alt införa en ny järnvägsmodell i Sverigeavsäg regering och riksdag att stärka järnvägens konkurrenskraft och gejärnvägen ökade förutsättningar att spela en viktig roll som ettkonkurrenskraftigt, miljövänligt och energisnålt transportmedel. Trots flera omorganisationer ochrekonstruktioner av SJ stod järnvägen inför en rad problem,som allvarligt ansågs hota dess framtidsmöjligheter. i resultatförsämring i SJ, krympande marknadsandelar för säväl person-som godslrafiken, otillräcklig investerings- och underhällstakl samt i en ökadbelastning pä statsbudgeten för köp av trafiktjänster frän SJ och för olikarekonstruktionsälgärder. Med dåvarande kostnadsansvar för infrastrukturen hadeSJ inte några möjligheter att av egen kraft vare sig återhämta eftersläpandeinvesteringar och underhällsbehov eller skapa utrymme för nysatsningar. vet till att vägtrafikmodellen infördes inom jämvägssektomoch slaten ge- Prop. 1992/93:100 nom övertog ansvaret förinfrastrukturen. fick Bilaga 7 ett renodlatansvar för den affärsmässiga utvecklingen av järnvägstrafiken.