prop · GG0370 · 1992-12-31 00:00:00 — För att ett stöneantal program skulle få plats skulle enskilda sändare behöva ges mrådre räckvidd,vilket innebär att olika sändare kan placeras närmare varandra. av en sådan planerrågskulle vara att det behövdes flera sändare för att sända Prop. 1992/93: 70 ut riksfeckande program, t.ex. från . Mednuvarande råfrastruktur i form av sändarstotioner, ra.m. är denpraktiska möjUgheten att ändra i planeringen mer begränsad. Det kan råte annalän i undantogsfall bU fråga om att flytto befintiiga sändarstotioner,åt-mråslone råte fönän ancha möjUgheter är uttömda. DenmöjUghet sora återsfer är att göra de ändringar sora kan ske utan atthuvuddragen i säncfemätet ändras. Ändringama kan även i detto fall rånebära attbefintiiga sändare behöver byto frekvenser eller förses med riktantenner somrainskar utsttålningen i vissa riktningar. Om sådana ändringar sker kan detvara möjligt att etoblera ytterligare ett antal sändare i frekvensbandet87,. Sådanaändringar kan göras på en rad olUca sätt Det är råte realistiskt att utteda aUaaltemativ. I detto sammanhang har några exempel studerats. altemativ kanbelysas när det finns konkreto önskemål. Inomramen för uttedningen har studerats ett altemativ sora innebär att sändare raed1 kW uteffekt, vilket motsvarar en räckvidd från sändaren, anläggs ide tte storsfedema samt i 15 andra fetorter. Det har bedörats vara raöjligtatt inryrama tie sädana sändare i StcKkholm, två sändare i vardera ochMalmö särat en ny sändare i var och en av fetortema , ,, , , , , , ,, , , , och . Det kan inte uteslutasatt det ökade antalet sändare medför en viss kvalitetsförsärarråg på en delplatser Ävenett altemativ raed starkare sändare, 10 kW och över 50 kra räckvidd, hardiskuterats. Det är tänkbart att även så starka sändare kan inrymmas på raångahåll, men det kräver elt raer omfattonde planeringsarbete. Svårighetema attkoordinera frekvensanvändningen med grannländema kan väntas bli svårare medstarkare sändare. Dehär angivna altemativen får ses sora exerapel pä vad sora uton storasvårigheter kan uppnås genom omplanering. Även behov av nya sändare utanför deangivna ortema torde ofto kunna tillgodoses, särskilt i mer glesbefolkadedelar av landet Vidberäkningama har råle togits hänsyn tiU ett eventueUt aUmänt behov av starkaresändare för nänadion. Om, sora det har föreslagits, en riktpunkt skall vara attnänadiosändama skall fecka kommunen, komraer det knappast att vara raöjUgt atttiUgodose andra önskeraål i frekvenser under . Desändare sora har behandlats i detto avsnitt kan börja användas först närgällande frekvensplaner har ändrats. Det är svårt att på förhand ange tidsätgångenför detta. AUraänt kan sägas att problemen är stöne ju starkare sändare detgäller, eftersom signalema från starkare sändare påverkar radioverksamheten iett stöne omräde i och utiandet Det torde emellertid vara rimligt atträkna med att det tar raeUan ckUett år från det att en ändring aktualiseras tUls planen har ändrais cKhden nya sändaren kan las i bruk. FM-bandet104-108 MHz Prop. 1992/93: 70 Enligtden gällande råteraationella planen är frekvensbandet avsett förmndradiosändningar av ljudradio i . För ländema kring hareraellertid detto band inte varit tillgängligt för randradiosändningar fönänden . Orsaken är att vissa länder har använt detto frekvensbandför raiUtära tiUärapnrågar. Enprelirainär överenskoraraelse har eraellertid tiäffats raellan förettädare förvissa stoter i ora att detto frekvensband skall öppnas förrandradio redan fro.m. Bandet bedöms därför kunna las i brukvid den angivna tidpunkten i . Sedantidigare finns en plan för hur frekvensbandet skaU umyttjas. EnUgtdenna skaU del bU möjligt att etoblera ett riksfeckande sändar-nät raedmöjlighet att bryto ner nätet för sändnrågar över enskilda komrauner, det s.k.ferate FM-nätet Del ferate nätet tar i princip i anspråk hela frekvensbandet. Föratt det skall vara raöjligt att to ställning till hur stor del avfrekvensbandet som kan användas för reklamfinansieradeIjudradiosändnrågar raed FM-teknik är det nödvändigt att först diskutera hurstort frekvens-utryrarae sora skall reserveras för en fraratida introduktion avdigitol sändningsteknik. Påflera håll i världen pågår utveckling av systera för digitala ljudradiosändningar.I pågår utvecklingsprojektet raed syfte att specificera ettdigitalt Ijudradiosystera för främst marksändningar. Systerael kallas DigitalAudio Broadcasting (DAB). Genomdigital sändningsteknUc förbättis ljudkvaliteten. Känsligheten för stömingarblir raindre, särskilt vid användning av rörliga raottogare. Ungefär tre gångersä raånga kanaler som vid FM-sändningar kan ryraraas inom sammafrekvensutrymme. Digitalasändningar kan inte tas emot med vanliga FM-mottagare. Allmänheten måste skaffanya mottogare sora är avsedda för den digitala tekniken. det skall ske enövergång till digitala sändningar blir det därför nödvändigt att under enövergångsperiod sända i båda teknikema saratidigt. Under denna övergångsperiod- sora kan omfatto eUer raer - kommer det alltså att krävas störrefrekvensutrymrae än ora enbart analog teknUc användes. Ettpolitiskt beslut om övergång till digitala sändningar behöver inte fattas fönänvid mitten av . 1 denna rapport är det emellertid nödvändigt attdiskutera hur stort frekvensutrymme som kan behöva reserveras för digitalasändningar . TV-kanal 12 finns inle medi planeringen för en eventuell fjärde riks- Prop. 1992/93: 70 feckandeTV-kanal i . Om kanal 12 las i anspråk för digitala ljudradio- BUaga3 sändningar påverkas råte möjligheten att etoblera en fjärde TV-kanal på nägotavgörande sätt. Omdet ovannämnda altemativet väljs kommer ungefär av frekvensbandet104-108 MHz att kunna användas för reklamfinansierade Ijudradiosändnrågar. DettiUgängliga frekvensuttymraet kan disponeras på olUca sätt Dettidigare näranda s.k. femte nätet tar i anspråk hela frekvensbandet 104-108MHz, dvs. raer än de som är tillgängliga ora en del av bandet skallsparas för digitala sändningar. Därför koraraer det inte all vara raöjligt attetoblera det ferate nätet i fuU utsttäckning. Detskulle däremot kunna tänkas att man uppförde de delar av det ferate nätet soraanvänder sändare i den del av frekvensbandet sora kan disponeras. Man skulle dåråte fä raöjlighet att anlägga ett riksfeckande nät. Det bedöms emeUertid vararaöjUgt att nä av befoUcningen raed sändningar. Ettnytt nästan riksfeckande nät kan tas i drift efter beslut eftersoraanvändbarheten av vissa av frekvenstilldelnrågama i planen raåste konttollerasoch eventuella ändringar koordineras raed grannländema. Genomatt flytto vissa tilldelningar i frekvensplanen från omgivande komrauner tillstorstodsorarädena och andra större fetorter skulle dessa kunna få flerasändnrågsraöjligheter på bekostoad av grannkoramunema. en sådan förändringgenoraförs kommer ytterUgare två sändare med räckvidd att kunna upprättasi , CKh saml i de tidigare nämnda 15 Slörre fetortema.Andra altemativ är givetvis ocksä möjliga. Tidsåtgången bedöms tUl sex raånaderefter beslut. Ljudradiosändningarfrån satellit förekoramer redan. Eftersom de frekvenser som används endastmöjliggör stotionär raottogning bedöms inte sateUitsänd-ning vara ettintressant altemativ för svensk kommersiell ljudradio. Satellii-sändnråg kandäremot användas för att raato marksändare med program. Satellitsändningarsom medger röriig mottogning bedöms kunna komraa till stånd först på , när lärapliga frekvenser kan bU tUlgängliga. Idet föregående redovisas en rad olika möjligheter att bereda utrymme förreklamfinansierade ljudradiosändningar i . Vissa av dessa är omedelbarttillgängliga, om nödvändiga politiska beslut fattos. 1 andra fall behöverbefintUga planer ändras, innan nya sändare kan tas i bmk. Följandeantal sändare inom FM-bandet bedöms kunna bli tillgängliga på Prop. 1992/93:70 vissa orter i landet BUaga 3 Stockhohn (råkl förorter) (inkl. förorter) Vidsidan av de här redovisade sändama komraer kommunfeckande sändnrågar att kunnaråledas i ett 100-tal kommuner Detkan råte uteslutas att en awägnråg meUan önskeraål ora koraraersiellaradiosändningar CKh tKhoven hos nänadion kan leda till attde tiUgängliga raöjlighetema är mrådre än vad som anges här. Andrapolitiska prioriteringar skulle också kunna vara ett motiv för att studeraandra altemativ än de nu redovisade. Sammanställning av remissyttranden över Prop. departementspromemorian(Ds 1992:22) Regler och villkor BUaga4 för privatradio, samt delbetänkandet (SOU 1992:108)Tekniskt utrymme för reklamfinansierad radio. Remissvarhar avgetis av Justitiekanslem, , Kararaarrätten i ,Frekvensförvalmingen inora , , som haröverlämnat ytttanden från företogsekonomiska institutionen juridiskafakultetsnäranden; , sora har överläranat yttranden masskomraunUcation och huraa-nistiska utbildnings-och forskningsnäranden, Radionäranden, Närradionäranden,Näringsfrihetsorabudsraannen (NO), Statens pris- och konkurrensverk (SPK),, , , ,(), , (), i (LO), Tjänstemännens centtalorganisation(TCO), , Konstnärliga och litterära yrkesutövaressamarbetsnärand (KLYS), Svenska tonsättares intemationella rausUcbyrå (),advokatsarafund. Föreningen tidningsutgivareföreningen (), , , , och . Hämtöverhar skrivelser inkommit från Överbefälhavaren, räddningsverk.Televerket Rundradio, centtalstyrelse, frikyrkoråd. Defria krisma samfundens råd, och ,, . Föreningen populärmusik (SKÅP), (), Svenska artisters och musikers intresseorganisation (), (), . ,radio- & hemelekttoniklevcrantörer. Radio Nova, Radio ,Future T.A. AB, u.b. (),Finska klubben i , , Järva, , ochVästerorts närradioföreningar (Järva m.fl. nänadioföreningar), Äng-radion,i , m.fl. på , AmeGranfoss i , i StcKkholm, i , AndreasLangell i CKh i Shte. av remissinstansema har lämnat gemensamma yttranden. Beteckningen Sverigesfrikyrkoråd m.fi. står för ett gemensamt ytttande från frikyrkoråd ochDe fria kristna samfundens råd. SAF och avser det gemensammaytttandet från och industriförbund.Riksradion och Lokalradion betecknar det gemensamma ytttandet från och . Tillytttandet från TU har bifogats en reservation avgiven av ledamötema Prop.1992/93:70 ,, , och . 1 Allmänt om promemorian cKh villkoren för privatradions införande Remissyttrandenaavser främst proraeraorian om regler CKh villkor för privatradio. Endast ettmindre antol råkomna synpunkter gäller uttedningen om de tekniskafömtsättningama, som därför dispositionsraässigt har underordnats kommentarematiU promemorian. Förslageni proraeraorian syftor tUl alt gynna utvecklingen av lokala reklarafraansieraderadiostotioner raed självständig ställning, CKh därigenora bidra liUförbättrade yttranderaöjligheter CKh ökad mångfald i de svenska raediema.Sttävan att ge privattadion lokal förankring och undvika att stotionemafrärast tjänar sora relästotioner för centtalt producerade program, har varitvägledande för förslagens utformning. Promeraorian orafattar även förslag oranänadions ställning i saraband raed att privattadio införs. Proraeraoriansförslag får i sin huvudsakliga utforraning stöd av bl.a. ,Frekvensförvalmingen inom , företagsekonomiska institutionen ochjuridiska fakultetsnämnden vid , , frikyrkoråd m.fi. CKh marknadsförbund.Vidare utttycker flera reraissinstonser, bl.a. RRV, TCO, , , Sverigesadvokatsamfund. och , sittallraänna bifall till införandet av reklarafinansierad lokalradio. NO är ihuvudsak positiv till förslaget, cKh konstoterar att konkunensen påreklaramarknaden komraer att skärpas i cKh raed att en ny distributionsforrainförs. Föreningen anser att förslagetskapar gynnsamma föratsättningar för olUca former av radio. Ett varieratprogramutbud främjas genom att olUca former för radio tillåts verka sida vidsida utan att konkurrera ora sararaa intäkter. SAF och sermycket positivt på att privattadion inte komraer orafattos av kraven påsaklighet CKh opartiskhet TCOoch delar uppfattningen att de stotioner sora verkarinora raraen för privattadiolagen skall sända för en allraän publik inora ettlokalt begränsat oraråde. I lUchet raed KLYS, CKh Sverigesfrikyrkoråd m.fl., uttrycker dessa instanser stöd för målsättningen attprivattadiostotionema bör vara självsfendiga och ha en tydlig lokal förankring.Vare sig mångfald, ytttandefrihet eller radiolyssnare gagnas av att stotionematillåts bilda nätverk vars gemensararaa sändningar doraineras av likriktodemusikprogram. Påetl liknande sätt betonar SKÅP vUcten av villkor som gynnar lokal produktionoch motverkar nätverksbildning. Mot bakgrund av att den nya satellitteknologingör det fullt möjligt att fylla sändningama med internationellt produceratmaterial, har poUtikema ett ansvar för att den inheraska kultur- CKhmedieindustrrå överiever. SKÅP påpekar vidare att avregleringar i andraländer lett till att det stotUga monopolet ersatts av ett privat sädant. En Prop.1992/93:70 medvetenstyming av utveckUngen inora raediema på ett sätt sora frärajar BUaga4 lokalproduktion CKh mångfald inora privattadion, skulle enligt SKÅP inte bara ökalyssnarnas valfrihet ulan även incUrekt kunna stärka förraågaatt uppfylla sitt public service-uppdrag. vid anser att detfrärasto arguraenlel för att inrätto privattadio är möjligheten att stotionemakomraer ägna sig åt seriös lokal infonnation cKh debatt. råteförväntar sig att den reklamfinansierade lokalradion komraer ha en sådaninriktning, stäUer den sig tveksam lUl ora det frans något samhälleligt behovav en ny radioform vid sidan av den befintiiga lokalradion och den ideeUanärracUon. Institutionenför joumalistik och masskommunikation vid menar att detangivna syftet kommer vara svårt att uppnå med hjälp av de regler soraföreslagits. ABF raenar att det frärasto arguraentet för att råförareklamfraansierad lokahadio är att stärka den lokala radiorapporterrågen, raenanser att förslaget är utformat på ett sätt sora i första hand koraraer ökanäringsfriheten för kapitalstarka aktörer. Ettrakt raotsatt synsätt presenteras av Radio Nova. Förslaget att tiUåto reklarafinansieradlokahadio är elt steg i rätt riktnråg att UberaUsera radioraediet, men åtgärdenär helt otillräcklig för att skapa fömtsätmingar för en reell yttrandefrihet ietem. Radio Nova förordar att radion skaU åtnjuto sararaa frihet som pressen.Stoten har ingen rätt att ställa upp specifika regler och vilUcor för radionsom skiljer sig från tryckfrihetsförordningens föreskrifter för spridning avtryckt text De enda godtogbara regleringama dämtöver är vad som stodgas i denallmänna konkurrenslagstifraingen CKh marknadsföringslagen. Allt annat mnebärenligt Radio Nova en oacceptobel inskränkning av ytttandefrihelen, och ärdärraed oförenligt raed demokratiska värderingar. ger ihuvudsak uttryck för samma uppfattningar, lUcsora Järva m.fl. närradioföreningaroch . pläderar för att ttegrandläggande friheter skall gälla för radion, näraligen frihet för etablering,sändning CKh mottogning, frihet för programinnehåll, och frihet förfinansiering. I andra länder har man, enligt förenrågen, med stor mödaliberaUserat den koraraersieUa radions verksamhet efter en råiedandeöverreglerråg. RadioNova raenar vidare att den förespråkade avregleringen är nödvändig just medtanke på den intemationeUa satellittadion, som verkar under en mer hberallagstifming. Med nuvarande förslag koraraer inte den svenska radion kunna varaen god konkurrent om lyssnarna, med följd att inslaget av svensk rausik iradion säkerligen blir obefintiigt. Förslagsställama är således, enligt RadioNova, inne pä helt fel spår vad gäller principema för radioverksarahel, och hardessutom inte tagit hänsyn till konsekvensema av den telcniska ut-veclchngenråom radicx)mrådet Promeraoriankritiseras även ur ett annat perspektiv för att vila pä ett otill räckligt faktounderlag. LO och TCO saknar en bedömnråg av den möjliga re klammarknaden liksom en diskussion av tänkbara modeller för reklamradions jq2 De anser vidareatt intemationella erfarenheter av privatradio Prop. redovisas förknapphändigt, att frekvensfrägoma inte behandlas på ett seriöst BUaga 4 sätt,och att avsnittet ora nänadion är för ytiigt LO, sora överhuvudtoget anser attproraeraorian uppvisar stora brister, menar även att principresonemang CKhanalys av mälkonflUcter inle finns raed i tillräcklig utsttäckning.Humanistiska forsknings- och utbildningsnämnden vid universitetnoterar att proraeraorian inte behandlar den orafattande diskussion sora harföregått förslaget, CKh anser att inte heller de politiska frägoma tos upp. anser att privattadion bör kunna fungera sora kanal förinformation om stöne olyckor pä samraa sätt sora TV4. Del ärav vUct att vamingsraeddelanden snabbt når alla berörda, oavsett viUcen kanalde lyssnar eller ser på. Verket saknar en belysning av raöjlighetema attråtegrera privattadion i det allraänna vamrågssystemet Frekvensförvalmingeninom , , ,, frikyrkoråd m.fl. och radio-<& hemelektronikleverantörer anser att "privattadio" är enoläraplig terra på den avsedda radioforraen, dä den kan saramanblandas medprivat komraunUcationsradio. Som altemativa beteckningar föresläs i ställetbl.a. "koraraersiell mndradio" "reklararadio","koramersieU (lokal)radio", eller "fri radio". Lagenora privattadio föreslås träda i krafl . Radioutgivareföreningenbetonar, i likhet med Järva ntfl. närradioföreningar och ,viklen av att denna tidtobell råte försenas såvida den koraraersiella radionskall kunna tovla raed reklam-TV ora de svenska reklaraköpama. å andra sidan att det finns raycket Uten tid för intressenter altförbereda verksamheten innan lagen ttäder i kraft. Dessutom försvårasförberedelsema av den osäkerhet sora fortfarande räder i fråga ora vilkaägarskapsresttiktioner lagen koraraer att föreskriva. vid delar denbedöraning sora görs i promeraorian att reglema för privatradion koraraerbehöva ses över efter ganska . Kammarrätteni har lämnat synpunkter på lagförslagets inledande paragraf. Orden"tillstånd till" bör utgä eftersom förslaget behandlar fler frägor äntiUsfend. Altemativet vore att utforraa texten efter 1 § i nänadiolagen. Förtydlighetens skull bör det även framgå, säsom anges i specialraotiveringen,att lagen inte gäller sändning av lokahadio enUgt 5 § radiofegen (1966:755). Uttedningenora de tekniska fömtsättningama (SOU 1991:108) har gjort en bedöraning av raöjliga antal sändare för privattadion. sänder riks- och lokahadion samt nänadion på utryraraet raeUan 88,5 och ,o För att däräven fråna plats för privattadiosändnrågar pekar ut- Prop.1992/93:70 redaren på tre raöjUghetenatt utoyttja frekvenser sora reserverats för BUaga4 Radioraen ännu inte togits i bruk, all överto vissa sändare som används för närradion,och att råslallera helt nya sändare på ett anlal orter En raer orafattandeändring av frekvensplaneringen anser uttedaren inte vara realistisk med hänsyntill nuvarande infrastruktur av sändarstotioner, ra.m. Synpunkterpå överföring av sändare från närradion för privattadions bmk återfmns iavsnittet ora nänadions stälråråg. anser att koncemen bör få behålla alla tilldelade frekvenser, oavsettora de bedriver sändningar över dera. Anledningen till att vissafrekvenser fortfarande inle umyttjas är att medlen inte räckt tiU. I framtidenkoraraer eraellertid det disponibla utrymmet att behövas för att SverigesRadio skall kunna förbättra sändningsfeckningen i gränsområden, där frekvensemai allmänhet knappast är inttessanto för kora-raersieU radio, CKh för att bättreuppfylla sitt public service-uppdrag i storsfedema, där antalet frekvenser förprivattadion ändå torde vara tiUräckligt stort. , , Radio Nova och SKÅP är kritiskaraot att uttedningen inle i högre grad ifrågasatt särstäUnråg.Målsätmingen bör vara att aUa radioföretog skall konkurrera pä lika vUlkor Urdetto perspektiv är det felaktigt att vid beräkningen av tillgängligtsändningsutryrarae utgå från att skall kunna fortsätto sända isarama utsttäckning sora . I stället skulle fler frekvenser kunna görastillgängliga för att etoblera fria koraraersiella stotioner förespråkar att kraftigt rainskar sin radioverksarahelefter privattadions råförande. Lokalradion cKh P3 bör privatiseras ochfinansieras med reklara. SKÅP anser att det bör uttedas ora SverigesRadios sändanesurser kan omdisponeras. De nya stotionema behöver ettpublikunderlag som tillåter dem att ha höga ambitioner avseendepro-grarakvaiiteien. Sora läget är nu koraraer privattadion i underlägegentemot , som har både starkare sändare och tillgång till flerfrekvenser Radio Nova, sora anser alt särsfellning ärprincipiellt oacceptabel, förespråkar en genoragripande omplanering avFM-bandet bör ges direktivet att, utan hänsyn tiUSveriges Radios befintiiga eteratrymme, to frara så raånga nya frekvenser soraraöjligt Järva m.fl. närradioföreningar och för fraraliknande synpunkter. AB anser att inte bör få tillgång till raer än en sändareper kanal i varje storstodsregion. Ibetänkandet konstoteras att etoblerandet av nya sändare för privatradions brakkommer raedföra en viss kvalitetsförsäraring för andra operatörerFrekvensförvalmingen inom framhåller att detto inte får medföra enförsämring av sändarnas radiotekniska egenskaper eftersom konsekvensen skuUe bUatt antalet möjUga privatradiosäncfere begränsas, liksora att möjlighetema attbedriva annan radiokommunikation blev sämre. LOanser att den framtida frekvensplaneringen bör utgä från principen om hög raottogningskvalitet till lägsto möjliga kosmad för hushällen, och att j- kanalerbör vara skyddade från stömingar. RUcsradion och Prop. lokahadion inora SverigesRadio bör ha företräde till frekvenser dä sänd- BUaga 4 nrågar i digitalieknUc(DAB) råleds. Överbefölhavarenpåpekar att den slutgiltiga bedöranrågen av det tekniska utrymmet förprivattadion måste to hänsyn tiU försvarsmaktens behov av frekvenser för detså kaUade LUFOR-systemet 2.2Privatradions sändningsutrymme på FM-bandet Iproraeraorian föreslås att aUt tUlgängUgt utryrarae på FM-bandet meUan 88,5 CKh108 MHz tas i anspråk för privalradiosändningar, i sfellet för att delar avuttymmet reserveras för fraratida sändningar i digitalteknUc (DAB). Förslagetavviker dänned frän det altemativ sora utgör beräkningsgmnd i uttedningen om detekniska fömtsätmingama, cKh innebär att ytterligare rainst 150 sändare -utöver de beräknade 175 - bör kunna bli tiUgängliga för privattadio.DigitalteknUcen hänvisas tiUs vidare till frekvensområdet mellan 223 och 230MHz (TV-kanal 12). Om det visar sig nödvändigt kan visst uttymme meUan 104 CKh108 MHz tas i anspråk för DAB i saraband raed att tiUståndstidema förprivatradion löper ut , , , Radioutgivareföreningenoch SKÅP tillstyrker förslaget. konstoterar att detöverenstämmer med frekvensplaneringen i övriga . pekar på att det dröjer länge innan DAB kan inttoduceras, ochatt har raöjlighet att prova ut teknUcen inom ettannat frekvensutrymme. SKÅP raenar att DAB frärast komraer ijäna utbyggnaden avrikstockande kanaler, CKh kritiserar därför resoneraanget i den tekniskauttedningen för att vara anpassat efter Radio-koncemens, liksom härdvaruindustrins,intressen. Innan radio-raottogare för digital teknUc har ersatt alhnänhetensnuvarande radioapparater, och ett intemationeUt beslut togits om var påfrekvensbandet DAB skall ligga, är den nya tekniken inte intressant för sraå,lokala stotioner. Förslaget får även stöd av Radio och MagnusKobjö. Järva m.fl. närradioföreningar och frarahåller attDAB-teknUcen råte är intemationeUt stondardiserad . Det kan dröja till90-tolets slul innan digitala sändnrågar kan börja användas för en koramersieUmarknad 1promeraorian anges att även mellanvåg bör kunna användas för sändnrågar raedbegränsad räckvidd. , Radio och Radio Novapåpekar att AM-bandet (kort-, mellan- och långvåg) också bör las i anspråk förprivattadion. Järva m.fl. närradioföreningar och föreslåratt flera nänadiosändare slås ihop över koraraun-gränsema för att skapa flerfrekvenser för privattadion. Frekvensförvalmingeninora , Rundradio, , , , . Riksradion och Lokalradion samt radio- &hemelekttoniklevcrantörer anser att halva frekvensbandet 104 börreserveras för att inttoducera digitala sändningar , TCO CKh Svenska joumalist- förbundet hänvisar tiU dentekniska uttedningens uppgift att saraordningen Prop.