prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — En ökad långsiktigheti planeringen och tydligare samordning av forskningsinsatserna efterlystesemellertid. Utvärderingenhar varit på remiss lill universitet, högskolor, forskningsråd m.fl.Remissyttrandena visar på nästan total enighet om att ökad långsiklighet är alleftersträva. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig påUtbildningsdepartementet. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. Genom de långa planeringstiderna för expeditioner kräverpolarforskning i hög grad långsiktighet och kontinuitet. Detta främjas genomen bas av fasta polarforskartjänsler. En sådan bas underlättar också rekryteringenav forskarstuderande. en kvalificerad handledning minskar möjligheternaatt behålla intresserade studenter och skapa en stabil forskningsmiljö. Avremissvaret från NFR framgår att rådet finner del välmotiverat med enförstärkning av tjänster med polarforskningsinriktning. Tjänster som särskildaforskartjänster, forskarassistenter och doktorandljänster nämns som lämpliga.Vid ullysningen av forskartjänster bör NFR särskilt beakta behoven av tjänsterför polarforskning. Det ärangelägel alt finansieringen av de vetenskapliga projekten ochexpeditionsplaneringen samordnas så alt etl vetenskapligt och kostnadsmässigteffektivt arrangemang uppnås. I remissvaren framkommer en tydlig vilja hosflera intressenter all öka samordningen mellan expeditionsplanering ochfinansiering av forskningsprojekten. Regeringen förutsätter alt de förslagtill samordningsinsatser som nämns också utvecklas lill en ökad koordination. Denintensifiering av forskningen i , som Polarforskningssekretarialelbetonar och som även stöds av utvärderingen, är angelägen. är etl avSveriges närområden. betydelse för den globala miljö- och klimatsituationenär ett viktigt forskningsmotiv. Den senaste lidens politiska utveckling i delforna har möjliggjort utvidgad forskning i området.Naturvetenskapliga forskningsrådet () stödjer forskninginom matematik, biologi, kemi, fysik och geovetenskap. Genom olika stödformersom projektanslag, tjänster och medel till utrustning kan NFR dels byg- ga upp nya forskningsområden, dels stödja etablerad,högklassig forskning. För /93 sammanlagt underUlbildningsdepartementets huvudtitel. Därutöver disponerade rådet 57 588 000kronor under huvudtitel för energiforskning. Rådets anslag lill forskningen vidmaiemaiisk-naturvetenskaplig fakultet utgör av fakultetsanslagen.Universiteten, som är basen i forskningsverksamheten, står för sammanhang,uthållighet och mångfald i verksamhelen. har ett särskiltansvar för kvalitet och förnyelse i forskningen. Grunden för delta arbete är ennära samverkan mellan rådet och universiteten. NFR:s kvalitetsgranskning har sin grund i bedömningen avprojektansökningar som innebär en hård gallring. NI'R genomför också regelbundnautvärderingar av väl avgränsade områden inom svensk forskning. Dessa genomförsmed internationella expertgrupper och innebär en noggrann kvalitetsgranskning.Denna form av utvärderingar är en väsentlig del i rådets verksamhet. Omdömenfrån denna typ av utvärderingar är också den form av prestationsmått somforskarna själva har störst förtroende för. En ny form av utvärdering harnyligen införts då en internationell expertgrupp fick i uppdrag att granskahela den svenska astronomi- och fysikforskningen. NFR bidrartill förnyelse av forskningen även genom stöd till tjänster åt unga forskaresom får möjlighet att ägna sig åt nya, lovande forskningsområden. Även stödtill unga forskare som vidareutbildar sig utomlands bidrar lill forskningensutveckling. NFR initierar och medverkar även i planering av forskningsinsatserpå nationell och internationell nivå i syfle att främja nya utvecklingslinjer. NFR finansierar olika typer av tjänster, bl.a.doktorandljänster, forskarassistenttjänster, s.k. forskartjänster och rådsprofessurer.Av de medel NFR disponerar används till internalionelll samarbete,i form av deltagande i internalionella forskningsanläggningar, inlernalionellaforskningsprogram och forskarutbyte saml stipendieprogram. NFR är svensktansvarigt organ för en rad internationella forskningsanläggningar och program. Prop.1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep. Den fördjupade anslagsframställningen visar, enligtregeringens mening, att svensk naturvetenskaplig forskning har en mycket godinternationell standard. I de internationella utvärderingar av avgränsadeområden som NFR låtit göra har kvaliteten miestadels beskrivits som mycket god.Projektstödet har alltså fungerat väl och riktats till grupper som haft förmågaatt bedriva internationellt högklassig forskning. Detta visade sig ocksånyligen då NFR lät utvärdera hela den svenska astronomi- och fysikforskningen.Utvärderingen gav över lag goda vitsord som viss omorientering rekommenderades inom vissa delar av fysiken.Målet att stödja den vetenskapligt bästa forskningen har därmed uppnåtts. I sin fördjupade anslagsframställning har NFR redovisat enlägesbeskrivning och framlidsanalys av svensk naturvetenskaplig forskning.Rådels projektstöd till olika områden fördelar sig /91 enligtföljande: NFR:s analys visar all matematikens roll blir allt slörreinom naturvetenskaplig och teknisk forskning. I förhållande till forskningensstorlek är den nuvarande ekonomiska ramen myckel liten och måttliga ökningarkan förväntas ge god utdelning. När fysiken i utvärderades ansågs den haen hög inlernalionell standard, som vissa rekommendationer gjordesför alt förbättra områdets förhållanden och vetenskapliga balans. En förstärkningav infrastrukturen i form av nya byggnader där olika fysikinriktningar kan samlokaliseras ansågs viktig. Bättre samordning av astro-fysiken samt en bredaresatsning inom området kondenserade materiens fysik rekommenderades också. Etlgott samarbete mellan NFR, och Närings-och teknikutvecklingsverket () betonades som önskvärt för alt upprätlhållaen god balans mellan fysikens olika forskningsfält. Svensk kemi är även den framstående, men har liten volym iförhållande till invånarantalet. Kemin växer framför allt i gränsområdena molandra ämnen som fysik och biologi. Kemi kommer alltmer all kräva utnyttjandeav tung utrustning för att nå internalionelll konkurrenskraftiga resultat. Iframtiden kommer specialisering och kanske koncentration lill vissa centra attbli alltmer betydelsefull. Inom biologin har den snabba metodikrevolulionen påmolekylärbiologins område tvärtom medfört att medeldyr utrustning inte kan koncentrerastill centra utan måste finnas tillgänglig på allt fler laboratorier även inomtraditionella biologiämnen. Svensk biologi har en mycket god inlernalionellstandard. Beträffande geovetenskapen belönas den starkainternalionella prägeln och vikten av att stödja deltagandet i internationellaforskningsprogram. Vidare understryks ämnesområdets vikt för miljöforskningen. Svensk naturvetenskaplig forskning är således internationelltkonkurrenskraftig. Analysen visar också att det finns områden där balansen börjusteras och omfördelningar av stödet kan vara aktuella. Detta bör vara enviktig uppgift för NFR:s kommande arbete. Forskningens internationalisering kommer att bli alltvikligare, inte minst på områden där dyrbar utrustning krävs. Här har NFRaktivt bi- Prop.1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep. dragitlill att svenska forskare har myckel goda möjligheter alt utnyttja Prop.1992/93:170 internalionella forskningsanläggningar. Den naturvetenskapligaforsk- Avsnitt 8 ningen har mycket goda och omfattande internationellakontakter. enkät visar att reste svenskanaturvetenskapliga forskare till 71 länder. mottog det ojämförligt störstaantalet svenska deltagande i konferenser och svenska gästföreläsare. Under desenasie åren har dock anlalel besök i och ökal kraftigt.Även antalet gästforskarbesök i har ökal. Den naturvetenskapliga forskningen är av stor vikt. Dennaturvetenskapliga forskningen ger grundläggande kunskap om naturlagar ochlivsbetingelser. Den utgör därför i många fall basen även för andra vetenskaper. Matematisk-naturvetenskaplig forskning är dynamisk lillsin nalur. Det är därför av största vikt att NFR fortsatt bidrar tillforskningens förnyelse. Då rådet har ambitionen att kontinuerligt omfördelastödet till de olika vetenskapsområdena är del ell utmärkt initiativ som lagilsi och med utvärderingen av den samlade fysik- och asironomiforskning-en. Genom utvärderingar av samlade områden som fysik, biologiosv. kan rådet finna instrument för all jämföra kvaliteten mellan olikavetenskaper. Därmed skapas ett underlag för omfördelningar. Del är samtidigtviktigt all omfördelningar sker över längre tidsperioder för att rådet skalluppfylla sina åtaganden alt stödja högkvalitativ, långsiktig grundforskning. Det är enligt regeringens mening också av största vikt attutvärderingarna av avgränsade delområden fortsätter för att den högakvaliteten skall upprätthållas inom forskningen. Den inlernalionella verksamheten inom NFR kommer att bliallt viktigare. Regeringen finner det mycket angelägel alt svenska forskare beredsmöjlighet alt vistas utomlands i livaktiga forskningsmiljöer. Likaså är detangeläget alt öka möjligheterna för svenska forskningsgrupper att bjuda ingästforskare bland annat i form av posl-doktorstipendiater. NFR har visat viljaatt utöka sitt program för postdoklorslipendier och regeringen förutsätter attdetta initiativ förverkligas. NFR har prioriterat flera angelägna forskningsområden. Somexempel kan nämnas matematiska modeller inom kemi och fysik, biologisk diversitet,klimatforskning samt materialkonsortier. Inom kemi, fysik, biologi och geovetenskaperundersöks alltmer komplicerade system. Experimenten genererar slora mängderdata som måste analyseras matematiskt. För all göra della effektivt behövermatematiska modeller utvecklas. Exempel på användningsområilen är studiet avlivels kemiskbiologiska byggstenar, material och nedbrytning av föroreningar iomgivningen. Elt annat angeläget område som NIR har prioriterat införframliden är biologisk diversitet. Den biologiska mångfalden visas iartrikedomen och variationen av de levande organismerna. Med den utveckling som nu pågårberäknas stora delar av jordens arter försvinna : I Prop.1992/93:170 flertalet forskningsmedvelna länder förbereder man nu satsningarinom AvsniU 8 områdei. Det handlar bl.a. om att kartlägga genetiskinformation och Utbildningsdep. taxonomisk forskning, samt att studeraekosystemen för alt nå kunskap om mekanismema för deras långsikliga reglering. Ytterligare ett angelägel forskningsområde som NFR vallatt prioritera är klimatforskning. Ökningen av växthusgaser och risken för enframtida temperaturhöjning har ökal betydelsen av sådan forskning. Dess mål äratt förslå de processer som reglerar jordens klimat. I överenstämmelse med forskningsproposition harNFR och slött ell materialtekniskt program i form av tvärvetenskapligakonsortier. Programmet beskrivs närmare inom avsnittet Näringsdepartementelsverksamhetsområde. Verksamheten har givit värdefulla resultat och NFR börävenfortsättningsvis stödja denna. De områden som NFR prioriterar, av vilka några här nämnts,bör så långl möjligt ges utrymme inom NFR:s ramar. Flera av dessa områden harbåde samhällelig och inomvetenskaplig betydelse och prioriteringarna utgörviktiga led i forskningens förnyelse. Polarforskning är etl område som genom de långaplaneringstiderna för expeditioner i hög grad kräver kontinuitet ochlångsiklighet. Detla gynnas av en bas av tjänster inriktade mot sådanforskning. NFR bör vid utlysandet av forskartjänster särskilt beakta behovet avtjänster för polarforskning. Under en följd av år har NFR tillsammans med Skogs- ochjordbrukels forskningsråd stött ell gränsöverskridande forskningsprogram omskog och miljö. Programmet var tidsbegränsat och avslutades för NFR:s del vidutgången av /92. Som en följd av initiativ inom programmet harNFR och andra berörda myndigheter även i fortsättningen stött en radvärdefulla forskningsprojekt om skog och och miljö. NFR och bör ävenframdeles ägna uppmärksamhet åt delta område. I detla sammanhang är detangelägel all NFR stödjer grundläggande biologisk och kemisk forskning inom delgränsöverskridande forskningsprogram kring Iräråvara som regeringen avserföreslå till . Programmet beskrivs under avsnittenJordbruksdepartementets och Näringsdepartementels verksamhetsområden. deltar i arbetet vid den internalionellaforskningsanläggningen för högenergifysik, . harNFR tillsammans med STU/och Exportråd ägnat ökad uppmärksamhetål industriella utnyttjande av . Etl mål har varit att öka i , vilket också har skelt. Andelen beställningar borde docköka ännu mer för alt stå i proportion lill finansiella bidrag tillforskningsorganisationen och för alt stärka svensk industri. Regeringen kommer i annat sammanhang att anvisa särskildamedel för åtgärder i syfle att förbättra det industriella utbytet av svensk medverkani internationella forskningsanläggningar, framför allt . Regeringen avser i annat sammanhang anvisa medel för allmöjliggöra Prop. 1992/93:170 åtgärder syftande till förbättrade relationer mellan svensk industri och Avsnitt 8 internationella forskningsanläggningar, framför allt . all godkänner yad regeringen i avsnittenSlutsatser förordat beträffande det . Medlentill de tekniska fakulteterna fördelas innevarande budgetår enligt följande: Universiteteti Universilelel i i Tekniska högskolan iStockholm lekniska högskola 11 295 000149 279 000 103 072 000 276 088 000 244 576 000 111 706 000 Enligtsenast tillgängliga uppgifter utgör fakultetsanslaget av de tekniskafakulteternas samlade resurser. utgörs av rådsmedel medan 36 %kommer från övriga slatliga sektorn,.särskilt . av finansieringen kommer från den privatasektorn, främst företag. Flerahögskolor utvecklar olika slags interdisciplinära ansatser. Som exempel kannämnas den sk. immateriella sektion för miljöforskning som och driver gemensamt, förindustriell informationsteknik samt leknikverksamheten i som profilerarsig med hänsyn till sin hemvist inom den matematisk-naturvetenskapliga fakultetendär. Slyrkeområden vid tekniska fakulteten inom iLund är bl.a. miljöteknik, materialteknik, informationsteknologi och energiteknik.Andra områden med mer speciell Lunda-profil är livsmedels- och bioteknik samtlaserteknik. Styrkan ligger i samverkan mellan flera etablerade forskargrupper.Fakulteten satsar tillsammans med teknikoch på attutveckla kontakterna med främst del regionala näringslivet. är den största fakulteten inom Universiteteti . Forskningen där har sedan bildandet profilerats och koncentreratsmol strategiskt vikliga områden. Exempel är informationsteknologi, industriellekonomi, konstruktions- och produktionsteknik, medicinsk teknik och tillämpadmatematik. Verksamheten är organiserad i slorinslilulioner vilket skapat godaförutsättningar för fruktbärande samverkan över ämnesgränser. Tekniska högskolan i (KTH) har den fakultet somomfattar flest discipliner. KTH pekar således ut ett tiotal områden som förhögskolan speciella slyrkeområden. KTH har beslutat genomföra en omfattandeorganisationsförändring som innebär all ämnena organiseras i avsevärt störreinslilutionsenheter. En för KTH speciell företeelse är närheten lill ochsamverkan med etl flertal industriforskningsinstitut och statligaforskningsinstitut. () har, liksom KTH, bredverksamhet. CTH har sin största styrka i de grundläggande vetenskaperna såsommatematik, fysik och kemi. Även den riktade grundforskningen inom material- ochmikroeleklronikområdena är internationellt konkurrenskraftig Satsningar påmiljörelaterad forskning, delvis tillsammans med , gerCTH en särskild profil. har CTH varit föregångare genom olika initiativför kontakter med företag och för kommersialisering av idéer och rön frånforskningen. Forskningen vid bedrivs islorinslitutioner i nära kontakt med förelag och samhället i övrigt. Viktigaämnesområden av såväl regionalt som nationellt intresse är bland andramaterial- och tillverkningsteknik, förädling av och trä,anläggningsbyggande,-tillämpad informationsteknik, exempelvis geografiskainformationssystem, teknik för kallt klimat saml kvinnor och teknik. Till de tekniska fakulteterna hör verksamhelen vid tvånationella forskningsanläggningar: Superdatorcenlrum vid rymdobservalorium vid lekniska högskola. ' har i särskild ordning hemställt om medel förmaterial-teknisk forskning som ingår i deltagandet i EG:s fusionsforskningsprogram. 1992/93:170 Avsnitt8 Utbildningsdep. Av alla forskningsområden är det lekniska i mångaavseenden del som har störst närhet lill kommersiellt mätbara resultat. I sinresultatanalys hänvisar emellertid högskolorna i relativt liten utsträckninglill nyltoin-riklade indikatorer såsom mängd patent, industriellaforskningsuppdrag eller antal utbildade forskare som gått till näringslivet. studie som gjorts om FoU för svensk industriell förnyelse (L. OhlssonSwedish R&D for industrial renewal) framhålls alt under 1980-talel många avde lekniska högskolornas institutioner orienterat sig från de tillämpade de- larna av respektive ämne och mol mer grundläggandeforskning. Under samma lid har stora delar av svensk industri decentraliseratsoch minskal sin forskning lill förmån för mer kortsiktig produktutveckling. En god balans mellan grundläggande och tillämpad forskningmåsle eftersträvas. Att utveckla teknisk forskning som inriktas mot industrinkräver insatser också inom vetenskapligt motiverad grundforskning. Utan dennakan den tillämpade forskningen i längden inte hävda sig internationellt. Flera högskolor påpekar i sina anslagsframställningar alten ökning av samverkan med näringslivet är angelägen. Regeringen delar denbedömningen. Samverkan kan ha många olika former. Särskilt värdefullt, inteminst på lång sikt, bör gemensamma insatser för utbildning av industrielltinriktade forskare vara. Detta har tagits upp i det föregående. Svenska företag och samhället i övrigt bör varaintresserade avnämare av de tekniska inslilulionernas utbud: färdigacivilingenjörer, kurser för vidareutbildning, utbildade forskare, kunskap frånden internationella fronten, egenutvecklade nya rön, embryon lill nya produkteretc. Goda institutioner inom del lekniska området karakteriseras av god förmågatill kommunikation med företagen och med samhället i övrigt. Delta går attförena med kravet på förstklassig inomvetenskaplig kvalitet. Kraftsamling bör eftersträvas lill områden därforskningscentra av internationell klass kan byggas upp och understödjas.Härigenom kan högskolorna bidra till att svenska förelag blir internationelltkonkurrenskraftiga. Behovet av koncentration gäller särskilt inom forskningsområdensom kräver dyrbar utrustning. De fördjupade anslagsframställningarna från de lekniskahögskolorna bär vittnesbörd om del tekniska forskningsområdets mångfasetteradekaraktär och mångfald. Varje disciplin har sina speciella förutsättningar medhänsyn till relevansen för svenskt näringsliv och samhälle, med hänsyn till detinomvelenskapliga forskningsläget, med hänsyn till behovet av samverkan medgrundläggande eller angränsande ämnen, etc. Vidare kan del vara slor skillnad iinriktning och kvalitet mellan institutioner för samma ämne vid olikahögskolor. kan exempelvis bero på närhet lill ett framstående förelaginom fackområdet eller på alt ledande forskare fått utvecklas och verka inom eninstitution. Det är väsentligt att förulsältningarna för alt utveckla enledande forskningsmiljö i varje speciellt fall verkligen tillvaratas. Regeringen stödjer högskolornas insatser förgränsöverskridande forskning. Vetenskapliga liksom kommersiella genombrott kani första hand förväntas genom kombinationer av olika discipliner. Vidare kanmånga problem - det kan exempelvis gälla miljö- eller transporipro-blem ellerutveckling av komplexa produkter eller syslem - lösas endast genom gränsöverskridandeforskning. Det behöver då inte enbart vara kombinationer av olika tekniskavetenskaper utan kan även inkludera samhällsvetenskap eller humaniora. Enhuvudsak är dock att deltagande forskare håller hög kvalitet genom godförankring i sin disciplin. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. Utvecklingen av svenska företag och samhällsfunktionerberor alltmer på hur informationsteknologin behärskas. Forskning krävs på enmångfald områden alltifrån mikroelektronik lill programvaruteknik. Även omledande forskning och produklframtagning sker på annat håll måste hållaen användar- och beställarkompetens på högsta nivå. Forskning inom områdei kanoch bör sysselsätta många olika tekniska högskoleinstitutioner. Användningav informationsteknik har lett till en avsevärd ökning av produktiviteten, inteminst inom olika forskningsdiscipliner. 1 sammanhanget skall påpekasbetydelsen för många områden alt ha tillgång till stor datorkapacitet och allteknologier för kommunikation utnyttjas och vidareutvecklas. Flera års satsningar inom olika biovetenskaper som iförsta hand ligger inom del naturvetenskapliga området har lagt grunden förvidare utveckling: bioteknologierna kan utnyttjas och ge bidrag till landetsvälstånd. Det är angeläget all bioteknikens möjligheter tas till vara genomutveckling av olika tillämpningar. har en position i den internationellakonkurrensen alt försvara och utveckla. Flera högskolor påpekar särskilt behovet av ökadinternationalisering av verksamheten. Det gäller såväl grundutbildning somforskarutbildning och forskning. Även i detta avseende har varje disciplin och varjeinstitution sina förutsättningar. Regeringen delar bedömningen att detinternationella samarbetet måste öka, inte minsl inom den tekniska forskningen.Della har närmare beskrivits i tidigare avsnitt av denna proposition. I dellasammanhang bör påpekas att de slora satsningarna på internationellaforskningsanläggningar exempelvis , öppnar vissa möjligheter även förlekniska forskare. 1 avsnittet verksamhetsområdebehandlas , som är gemensamt för Universilelel iLinköping och Tekniska högskolan i . Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. I forskningsberedningens regi hölls en seriekonferenser, bl.a. en med rubriken . Vid detla tillfälle bekräftades behovet av utökadkunskapsöverföring från högskoleinstitutioner till industriföretagen. I del föregåendehar regeringen redovisat förslag i syfte att förstärka samarbetet mednäringslivet. De särskilda lösningar som där förordas innebär givetvis inle altinte också i fortsättningen en betydande del av samarbetet kommer alt äga ruminom den reguljära organisationen. Underavsnittet verksamhetsområde redovisas bedömningar ochförslag rörande insatser inom informationstekniken. Universitet och högskolorhar viktiga up|)gifter i delta sammanhang i utbildning, forskarutbildning,forskning och kunskapsförmedling som stöd såväl lillinformationsteknikindusirin som till användarna av informationsteknologin. Densatsning på materialleknisk forskning genom gränsöverskridande Prop.1992/93:170 konsortier som och ge- Avsnitt 8 nomföri sedan etl par år har utvärderats med mycket positivt,resultat. . Utbildningsdep. Samverkan mellan relativt små forskargrupper hargell ell mycket intressant tekniskt-vetenskapligt utbyte. Resultaten visarockså värdet av alt pröva nya former för finansiering och för verksamhetensgenomförande. Materialkonsorliemodellen bör fortsatt användas och vidareutvecklasinom nya områden. Regeringen redovisar under avsnittet Näringsdepartementetsverksamhetsområde förslag till fortsatta insatser för det materialvetenskapligaområdet. Teknisk forskning spelar en nyckelroll som bas förutveckling av internationellt konkurrenskraftiga produkter och förutvecklingen av dét svenska samhället över huvud laget. De lekniska fakulteterna bör enligt regeringens meningunder planeringsperioden utveckla sin forskning och forskarutbildning ienlighet med vad som ovan anförts. Detta innebär i korthet att särskildprioritet ges till -fortsatt utveckling av gränsöverskridande insatser, gärnai nya organisatoriska former - forskning som stöd för grundutbildning -fortsatt satsning på informationsteknologi och bioteknik -ökat samarbete mellan universitet, högskolor och företag -fortsatt internationalisering.