prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — SARECsammanfattar behoven av FoU-verksamhet och resurser för denna i päföljande sätt: "Forskningen är i många avseenden internationell fillsin natur. Inget land är självförsörjande inom forskning. Förekomsten av eninhemsk forskning är också en förutsättning för atf ge kvalitet ät den högreutbildningen. ... Ufan en egen kompetens inom vikfiga områden blir beroendet avomväriden nära nog total." Resurserna för högre utbildning och FoU varierar betydligtmellan olika . I de ekonomiskt framgångsrika delarna av samt iKina och görs avsevärda investeringar i FoU. Även i finnsbetydande forskningskapacitet inom vissa områden. De fattigaste hardäremot minskat sin andel av väridens samlade FoU-resurser, frän år 1980fill . Särskilt tydligt är detfa i söder om . Destora ekonomiska problemen och i vissa fall politisk repression har lett tillatt universiteten kraftigt försvagats och i flera fall hotas forskningsmiljöeroch -institutioner aft gå under. Effekten är aff många länder är helt beroendeav bistånd för att utveckla och bevara sin forskningskapacitet. Till den fördjupadeanslagsframställningen har bilagts en utredning, "Atf äga, utveckla ochförvalta kunskap - Bistånd fill universitet i ", genomfördgemensamt av SAREC och SIDA, med förslag om att i vissa avseenden förändrastödet fill kapacitetsbyggande. Utbildnings- oeh forskningsmiljöernassönderfall i ett antal av de fattigaste gör aff sföd i sförreutsträckning bör ges till en hel fakultet eller ett universitet, genom t.ex.basstöd, sföd till förvaltning och vetenskaplig infrastruktur. Det finns också behov av affutveckla mottagarnas planering och ledning av nationell FoU och högreutbildning. Detfa kan även bidra till förbättrade möjligheter fillgivarkoordinering. SAREC:s och SlDA:s sföd till i här som eft framgångsrikt exempel. Vad gäller verksamhetens allmännainriktning föreslär SAREC en ändring av målparagrafen i myndighetensinstruktion. Syftet är atf klarare ge uttryck för forskningsbiståndefs bådaverksamhetsmål -att stärkau-ländernas forskningskapacitet och -atf främjautvecklingsinriktad forskning. Förslaget om insfrukfionsändring innebär ocksä att de bådaverksamhetsmå- 158 lentydligare relateras till de fem biständspolitiska målen. Nuvarande in- Prop. 1992/93:100 struktion nämner endast målen ökat självbestämmande samtekonomisk och Bilaga 4 social rättvisa. SAREC redovisar vidare en mycketutförlig genomgång av verksamhetens mål och de olika stödformerna. Vad gällerverksamhetens utveckling konstateras aff den ökat och aff flera nya mer arbetsintensiva och resurskrävande stödformertillkommit. Resultatanalysen inleds med enbeskrivning av de metoder, resultatmått och överväganden som SAREC tillämpar isin verksamhet. Vad gäller verksamhetsmålet"att stärka forskningskapacitet" sägs att en enkel,allmänt accepterad definition av begreppet saknas. SAREC anser aft måletuppnåtts när "det utvecklats miljöer i mottagarländerna där forskning medgod kvalitet och relevans varaktigt bedrivs". För verksamhetsmålet "främjautvecklingsinriktad forskning" gäller etablerade normer och former förbedömning av forskningens kvaiifef och värde dels inomvetenskapligt, dels vadgäller den allmänna kunskapsuppbyggnaden inom området. I den fortsatta analysenkommenteras och diskuteras med utgångspunkt från elva representativa exempelresulfaten av SAREC:s insatser. Vad gäller de bilaterala programmen(med exemplen , och Sri Länka) visar sig resultaten i storutsfräckning vara beroende av def historiska utgångsläget i respekfive land. De regionala programmen ärhuvudsakligen inriktade på produktion och spridning av forskningsresultat. Debidrar även i stor utsfräckning till att stärka och vidmakthållaforskningskapaciteten, genom uppbyggandet av livskraftiga regionala nätverk,t.ex. det östafrikanska arkeologiprogrammet och det afrikanskaenergiforskningsprogrammet. De intemationella programmen,exemplifierade med CGIAR och WHO/HRP, är framför allt inriktade påforskningsresultat. Ett viktigt syfte med SAREC:s stöd har varit att påverkaforskningsprogrammens inriktning och policy, inte minst vad gäller forskningensrelevans för . Stödet till den"resultatinriktade" forskningen belyses med AIDS-pro-grammet,forskningen om Chagas sjukdom samt skog/miljö-programmet. Resultatmått somanvänds är etablerade vetenskapliga kvalitefsmåft, dvs. granskning ochvärdering i den internationella forskarvärlden. Det svenska programmets inriktninghar successivt förändrats mot eff mer långsiktigt och koncentrerat stöd tillforskningsmiljöer. Programmet består av tre stödformer (projektstöd,långsiktigt stöd till institutioner och forskningsmiljöer samt högreforskartjänster). Därutöver medverkar ca 120 svenskainstitutioner i huvudsakligen de bilaterala programmen. SAREC gör i sin resursanalys enjämförelse med sin kanadensiska motsvarighet, IDRC. Def kanadensiskaforskningsbiständet är endast större än def svenska, men IDRC har 15gånger fler anställda än SAREC (600 respektive 40 anställda). IDRC:s arbetssättoch roll i de stödda projekten är dock betydligt mer aktiv än SAREC:s. 1 fräga om produktivitet ochkostnadseffektivitet sägs atf enkla mätmeto der saknas. Verksamhetens omfattning och utvecklingen av mer arbetskrä- 159 11 1992/93. vande stödformer har dock inte åtföljts av motsvarandeförstärkning av Prop. 1992/93:100 SAREC:s adminisfration. De 15forskningssekreterarna har enligt SAREC Bilaga 4 en generellt sett alltförhög ärendebelasfning och kvalificerad kompetens behöver tillföras vikfigaprogramområden (bl.a. naturresurser och miljö). Lönenivån vid universiteten harökat kraftigt . Detfa har försvårat SAREC:s möjligheter attrekrytera och behålla personal. SAREC begär därför resurser för aff höjalönenivån sä aff den motsvarar den vid jämförbara institutioner. SAREC hemställer, med hänvisningfill förslaget om höjd ambitionsnivå i verksamheten, att kravet på en realminskning av förvaltningsanslaget under den kommande treårsperiodeninfe tillämpas. SAREC begär en ökning av anslaget med undertreårsperioden. Sakanslagefs fre delposter,insatsförberedelser, forskningssamarbete och u-landsforskning i , liksomden inbördes fördelningen dem emellan föreslås vara oförändrade (, 88 %resp. De krav regeringen ställt på myndighetens fördjupadeanslagsframställning (dels generellt i budgefförordningen, SFS 1989:400, delsspecifikt för SAREC i regeringsbeslut ), har enligt min mening mycketväl uppfyllts av SAREC. Jag anser aff SAREC i denfördjupade anslagsframställningens redovisningar och analyser visar på en klaruppfattning om målen för verksamheten och förhållandena dem emellan samt omformerna för atf uppnå dem. Jag instämmer i SAREC:s analys avforskningens oeh kunskapsutvecklingens betydelse för långsiktigautveckling. Nationell forskningskapacitet och fungerande högre utbildning ärangelägna inte endast för ländernas ekonomiska utveckling. Minst lika vikfig ärforskningens och den högre utbildningens roll vad gäller framväxt ochupprätthållande av demokratiska samhällsskick och fungerande rättssystem. Motdenna bakgrund anser jag att SAREC:s sföd fill forskning med inriktning påfrågor om demokrati och mänskliga rättigheter bör öka. Jag ansluter mig också fill SAREC:sanalys av möjligheterna för enskilda aff utveckla sin polifik och sinainsatser vad gäller befolkningsfrågor i vid mening, miljö, nafurresursufnyffjandeoch -hushållning. Långsiktigt stöd till fattigau-länders byggande av forskningskapacitet är av cenfral befydelse i stödet varaktig miljörelaterad ekonomisk och politisk utveckling. Mot dennabakgrund anser jag det i högsta grad angeläget med ett samlat och kraftfulltstöd för aff motverka def sönderfall som drabbar mångaafrikanska universitet och forskningsmiljöer. SAREC:s och SIDA:s gemensammaförslag om samordnade insatser på detfa omräde bör därför ges hög prioritet.Vissa förberedande insatser bör kunna vidfas redan inom ramen för befintligabilaterala samarbetsavtal. I takt med att avtalen med berörda länder förnyasbör lämpliga former för det nya stödet föras in. karakteriseras ofta avsvagt utvecklade mekanismer för att fa tillvara och omsätta forskningskunnande och forskningsresultat i praktisk 16q Detta bör beakfas i utformningen av SAREC:sinsatser. De krav på ökade resuser som dessainsatser föranleder bör finansieras Prop. 1992/93:100 genomomprioriteringar i SAREC:s övriga verksamhet. Detta gör aft även Bilaga 4utrymmet för nya bilaterala samarbeten är mycket begränsat. Def bör ankomma påSAREC att göra denna prövning. Jag föreslår aff 405 miljonerkronor anvisas för u-landsforskning under /94. Jag förordar affSAREC bemyndigas göra utfästelser för forskningsinsatser med ett belopp omhögst de tillgängliga medlen. Medel för SAREC:sförvaltningskostnader fas upp under anslaget C 6. Styrelsen föru-landsforskning (SAREC). Tekniskt samarbete och u-krediter genom Beredningen förtekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) BITS har inkommit med en förenklad anslagsframställningför /94. BITS föreslår att 300 miljonerkronor anvisas för tekniskt samarbete (exkl. internationella kurser). BITSföreslår därutöver aft anvisas för samarbetet med Central-och . Den föreslagna höjningen avmedelsramen motiveras med att BITS räknar med en allmänt ökad efterfrågan påtekniskt samarbete vad gäller omfång, sektorer, länder och samarbetsparter. I förutses en fortsatt högefterfrågan i och . BITS ser också positivt på ettfördjupat samarbete med . 1 väntas en viss ökning avmiljörelaterade projekt. Begränsade insatser kommer aff genomföras i ochKina. 1 noterar BITS effnyväckt intresse frän och samt fortsatt efterfrågan frän CostaRica, , , och . Intresseanmälningar har inkommitfrån , , och . Samarbetet med har intenått väntad omfattning bl.a. på grund av låg mottagningskapacitet. Samarbetet med och Jamaicafortsätter. 1 fortsätter samarbetet medTunisien som intresset från ökat. Goda förutsättningar finnsför samarbete med . Nya samarbetsländer är , ochNamibia. Vad gäller sektorinrikfningen kannoteras eff ökat intresse för miljöinsatser oeh insatser för stöd fillreformer inom den offentliga sektorn. Stödet inom industrisektorn förutsesminska med hänsyn till det särskilda mandat som tilldelats inomområdet. BITS föreslär aff 115 miljonerkronor anvisas för internationella kurser. Under /92 genomfördes43 kurser med 1 006 deltagare från 80 länder. Andelen kvinnor bland deltagarnaökade frän till jämfört med året innan. Målsättningen är att /94 nå kvinnligt deltagande. Utvärderingar harvisat att kurserna på ett effektivt sätt förmedlar kunskaper av stor relevansför utvecklingsländerna. Under /93 fillkommer tvä kurser.Kostnaderna för aft ge- nomföra dedå totalt 45 kurstillfällena beräknas fill . Prop.1992/93:100 BITS planerar aft utvidga utbildningsprogrammet med 2-4 nya kurserunder Bilaga 4 /94. För gävoelementet i u-krediterföreslår BITS en medelsram om . Under budgetåren 1990/91 och 1991/92lämnades utfästelser om u-krediter . till eff tofalt belopp om 745 resp. . Den utgående reservationen uppgick till 457 miljonerkionor . Därav var utfästa för framfidaåfaganden. BITS framhåller atf möjligheternafill u-kredifgivning varit beskurna till bl.a. ochIndien. Nya mottagare av u-krediter var och . BITS förutser att utfästelsevolymenför /93 kommer att uppgå till . Nägotbehov av atf tillskjuta medel till säkerhetsreserven bedöms ej föreligga. BITS framhåller aft de nyaconsensusreglerna i viss mån kommer atf begränsa verksamhetsfältet och attkreditgivningen torde komma atf fokuseras på samhälleliga investeringar somförräntar sig på lång sikt. Efterfrågan på miljöinvesteringar vänfas öka liksomkreditgivningen via utvecklingsbanker. Den senare har utvärderats.Resulfatet har visat aff kreditgivningen fungerat tillfredställande. Ett problemär dock att den ej är anpassad till EKN:s kreditgivning med dess krav päsjälvrisk. BITS föreslår därför atf krediter via utvecklingsbanker skall kunnalämnas utan krav på självrisk. Återupptagandet avbiståndssamarbetet med liksom det stabilare ekonomiska läget i Indienkommer atf öka efterfrågan på u-krediter. I kan kreditgivning kommaatt aktualiseras om det ekonomiska lefoim-programmet fortsätter att göraframsteg. , , och möjligen är exempel påandra länder som är på väg att äter bli kredifvärdiga och därför kan bliaktuella för u-krediter. BITS har i skrivelse fillregeringen redogjort för omfattningen och inriktningen påsamarbetet med . I skrivelsen föreslås atf ett fortsatt sföd tillutbyggnaden av telekommunikationerna i bör ges, aff en årlig kreditvolymenligt BITS anslagsförslag anvisas för atf möjliggöra stödet främst tilltelekommunikationer samt att kreditgivning skall kunna övervägas för projektsom har betydelse för de ekonomiska reformerna, inklusive finansiering avprojekt inom energisektorn i . BITS föreslår atf länder som är påväg atf återvinna sin kreditvärdighef skall kunna erhålla u-krediter med enhögre förmånlighefsgrad än . Kreditgivningen skulle också underlättas omgarantier riskfäck-ning kunde lämnas.Samarbetet med harintensifierats. BITS bedömer det som önskvärt atf samarbetet kan fortsätta aftutvidgas. BITS anser aft möjligheterna börprövas för aff bedriva utvecklingssamarbete med . BITS uppgift är att främja ekonomisk och social utvecklingi och i länder i Cenfral- och samt aft utvidga ochstärka förbin- 162 delser meddessa länder genom insatser i samarbete med svenska institutio- Prop.1992/93:100 ner och företag. BITS tekniska samarbete utgör envikfig kanal för överföring av svenskt kunnande till . Jag förutseren fortsatt hög efterfrågan på BITS tekniska samarbete. Innevarande budgetåruppgår anslagsposten fill (inkl. internationella kurser).Jag föreslår atf avsätts för det tekniska samarbetetunder /94. I enlighet med bemyndigande får BITS utfästatvå gånger budgetårets anslag för tekniskt samarbete (prop. 1987/88:100 bil. 5,bet. 1987/88:UU20, rskr. 1987/88:226). För insatser i Central- och Östeuropaanvisas medel under anslaget G 1. Samarbete med ,anslagsposten 1. Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete(BITS). Genom u-krediter överförsfinansiella resurser på koncessionella villkor för att finansiera projekt somprioriteras av låntagarlandet, som av BITS bedöms få betydandeutvecklingseffekter för landet och där svenska varor och tjänster ärkonkurrenskraftiga. Krediten kan utnyttjas först när ett kontrakt vunnits iinternationell konkurrens. Under de senaste fyra budgetårenhar utbetalningarna under u-kredifan-slaget överstigit anvisade medel. Reservationenunder anslagsposten har därmed kraftigt reducerats och ligger nu på en nivå somjag bedömer vara rimlig för att tjäna som buffert mot svängningar iefterfrågan. Jag delar BITS förslag beträffandeu-kreditgivning till men noterar att de stora volymer det kan bli fråga omgör att det blir nödvändigt för BITS att prioritera mellan olika projekt, som ioch för sig kunde kvalificera för u-krediter, för att undvika att kreditgivningtill andra mottagarländer trängs undan. Jag anser att det ejär aktuellt att lämna u-krediter till . Jag föreslår att 400 miljonerkronor anvisas för gåvoelementet i u-krediter under /94. Jagförordar att BITS bemyndigas att göra utfästelser för u-krediter med ettbelopp om högst de tillgängliga medlen. Jag delar BITS bedömning att detinte finns behov av att under /94 avsätta medel tillsäkerhetsreserven som uppgick till . Medel för BITS förvaltningskostnadertas upp under anslaget C 8. Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomisktsamarbete (BITS). Krediter för utveckling - betänkande avkreditblständskommitten (SOU 1991:74) tillkallade dåvarande biståndsministernLena en kommitté med uppdrag att se över kreditinstrumentets rolli det Kommittén har överlämnat sittbetänkande som har Prop. 1992/93:100 remissbehandlats.' Utredningen har prioriterat frägor som gäller mofiven föratf behålla ett kreditinstrument i biståndet. Effekterna av bindningen avu-krediterna fill svenska leveranser har granskats och utvärderats.Förutsättningarna har prövats för atf bredda kretsen av mottagarländer för affge kreditgivningen en klarare låginkomstprofil. Det nuvarande u-kreditsystemethar utvärderats ur administrativ/teknisk synvinkel. Kreditinstrumentet bör bevaras i def svenska biståndet.U-krediter skall kunna ges till programländer för svenskt bistånd, länder medvilka BITS bedriver tekniskt samarbete samt andra länder med vilka Sverigeönskar inleda eller fördjupa eft ekonomiskt/kommersiellt samarbete. Den övreinkomstgräns som tillämpas bör bibehållas. Bindningen av u-krediferna är i sig ej önskvärd. Sverigebör dock behålla bindningen sä länge majoriteten av övriga västländer gör det. U-kreditsystemet bör tillåtafinansiering av leveranser från svenska företag som innehåller upp till 30 %varor och tjänster av annat ursprung. Den nu gällande principen aft tillåtahögst leveranser frän tredje land kan innebära begränsningar imöjligheterna aff erbjuda ett bra bistånd. Andra länders u-kreditsystem medgersom regel högre andelar icke inhemska leve- Det nuvarande garantisystemet föreslås ersättas med ettkreditsystem av en-komponentmodell med svenska staten genom BITS somkreditgivare och där de kommersiella finansiärerna fär regressrätt på BITS. Ett alternativ till detta är ettgarantibaserat enkomponentsystem med sär- ' skild garantiordning föru-krediter. Som ett komplement till detta bör möjligheten att i vissa fall getvåkomponentkrediter bibehållas. BITS bör ges möjlighet att anpassa kreditvillkoren tilldef finansierade projektet och mottagarlandet sä att lånet ger den önskadeförmånUghetsgraden. ' Utredningsman var förre chefen för förindustriellt samarbete med . I utredningens referensgrupp deltog som sakkunniga riksdagsledamöterna . Ett sä långt möjligt standardiserat låneavtal föru-krediter utarbetas i samråd Bilaga 4 med affärsbankerna, som föreslås fåi uppdrag atf för BITS räkning förhandla och underteckna kreditavtal samtsvara för inkassering och räntor pä i huvudsak samma sätt som i dagens sysfem. Ersättningen till SEK utformas somen procentuell avgift pä utestående kredifstock och frigörs därmed från varjeenskild kredit, vilket medger justeringar i avgiftens storlek även för redanavtalade krediter. Den hiftills tillämpade löffesprovisionen föreslås utgå. De riskavspeglande premierna i dagens system föreslås ersättasmed enhets-premier. Därigenom blir förmånen av en u-kredit lika stor för enlåntagare med dålig ekonomi som för en låntagare med god ekonomi. En alternativordning kan vara att EKN tar ut en riskavspeglande premie men att BITS tillätslämna en subvention ur biståndsanslaget om premien anses för hög. Bankernas beredvillighet att åta sig självrisker haravtagit . Att avskaffa självrisken och helt friskrivaexportören från risk är dock olämpligt. Självrisk bör föreligga fram till dessatt leverans fullföljts oeh accepterats av köparen. Utredaren föreslår dels ensjälvrisk om på till-verkningsgaranfin, dels aft leverantören eller dennesbank går i borgen för . En ändring av principerna om att kräva att köparenerlägger kontant skulle öka systemets konkurrenskraft. Då sä befinnsmotiverat, och främst i samband med projektfinansiering, bör en u-kredit kunnafinansiera av det svenska företagets kontrakt. U-kredifmottagare skall normalt ha god kreditvärdighet.U-krediter skall dock kunna lämnas till länder som, enligt gängse bedömningarinte är kreditvärdiga, men som pä sikt bedöms återfå kreditvärdigheten förfinansiering av projekt som är väsentliga för landets långsiktiga utvecklingoch bidrar till att förbättra landefs betalningsförmåga. Förmånligheten bör dåuppgå till . Kreditgivningen till sådana länder bör ej överstiga 25 %av nya krediter. Beslut om kreditgivning bör fattas av regeringen på förslag avBITS. Den finansiella hanteringen av kreditverksamheten -innefattande bl.a. ad- tsilaga 4 ministration och finansiering av huvuddelen avkredifsfocken, förvaltning av medel för räntesubventioner och säkerhetsreseiven- anföitios SEK. Vid krediter bör BITS emellertidinfordra särskilda anbud även frän andra finansieringsinstitut än SEK förkostnaden för kreditens finansiering och förvaltning. Riksgäidskontoret bör tillåtashålla konton i ufländska valutor för u-kreditsystemet. Det är önskvärt avkonkurrensskäl att BITS tillåts söka andra placeringsmöjligheter än konton hosRiksgäidskontoret. Säkerhetsreservens roll måste vara att klara skadefall avnormal omfattning. En utvidgning av kreditgivningentill länder med högre kreditrisk kräver en större reserv för kreditförluster äni det nuvarande systemet. De genomsnittliga avsättningarna tillsäkerhetsreserven bör därför öka. Reserven skall klaia utbetalningarp.g.a. skadefall som kan komma att inträffa på länder vars totalengagemang förvart och ett utgör högst av den totala låneportföljen. Vid skadefall påländer som svarar för en större andel av portföljen skall reserven tjäna somstöfdämpare. En begränsning bör införas om en högsta exponering på ett ochsamma land om av utestående låneportfölj. BITS bör göra enbedömning av förlustriskerna i portföljen och redovisa resultatet tillregeringen. BITS bör ges ett uttalat huvudmannaskap för reserven som böiförvaltas av SEK. Omförhandling av u-krediter bör ske fill samma ränta fillvilken de ursprungligen lämnades. Samfinansiering med , de regionalautvecklingsbankema och SIDA U-kreditsystemet bör utformas så att det på ett effektivtsätt ger möjlighet till samfinansieringar med andra biståndsoigan. Staika skältalai föi att modifiera bindningskravet vid samfinansieringar medmultilaterala utvecklingsbanker och SIDA. Beslut om obunden finansiering börföregås av en noggrann prövning av förutsättningarna för svenska leverantöreratt framgångsrikt konkurrera om order. Vidareutlåning av svenska u-kredifmedel fränindusfriutvecklingsbanker skall ske pä marknadsmässiga villkor. Vidförberedelserna för kreditgivning fill utvecklingsbanker bör ett nära samrådske mellan BITS och Att införa ett bisfåndskreditsystem är mindre lämpligtbl.a. av skälet aft Bilaga 4 detfa skulle kräva nya administrativa rutinersamt aff hela kreditvolymen måste avsättas i biståndsanslaget. Flertalet remissinstanser är positiva till aft behålla ettkreditinstrument i biståndet. SIDA anser dock atf gåvobistånd allfid ärfördelaktigare än kredit-bistånd ur makroekonomisk synvinkel. Fleraremissinstanser ifrågasätter u-krediternas lämplighet i betalningssvaga länderdär gåvobistånd eller biståndskredifer vore att föredra. BITS, EKN m.fl. instämmer i attbindningen bör behållas tillsvidare medan SIDA och Afrikagrupperna förespråkareff obundet bistånd. , EKN och SEK delar utredarensuppfattning att en större flexibilitet bör tillämpas beträffande andelenutländska varor i svenska företags leveranser. BITS anser aft möjligheternaatf lämna obundna krediter vid samfinansiering med multilateralafinansieringsinstitutioner bör prövas. BITS, SEK, m.fl.tillstyrker utredarens förslag om ett marknadsfinansierat u-kreditsysfemenligt enkomponentmodell. EKN och förordar att nuvarande sysfembehålls med vissa modifieringar. BITS delar utredarens förslag omökad flexibilitet beträffande förmänlig-hetsgraden i krediterna. SEK och Svenska Bankföreningenanser att det är olämpligt med standardiserade låneavtal. tillstyrker förslaget om att slopa löftesprovisionernamedan SEK anser att de bör behållas. BITS tillstyrker förslaget omenhetlig premiesättning och anför att om ett differentierat system ändå behållsså bör detta utformas på ett sätt som mildrar kostnaderna för länder i dehögsta premieklasserna. Bl.a. EKN avstyrker förslaget om enhetspremier. BITS, SEK, ochExportrådet anser att det nuvarande systemet för självrisker bör ändras. EKN,LO och avstyrker förslaget. Utredarens förslag beträffandeomförhandling av u-krediter avstyrks av BITS och EKN. delar uppfattningen affgåvoelementet i u-krediter till utvecklingsbanker ej bör föras vidare tillslutanvändaren och ifrägasätter om u-krediter är den lämpligastestödformen till dessa institutioner. Jag delar utredarens uppfattning att visst slag avutvecklingssamarbete bör ske i form av krediter.