prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Till stöd för universitetens ochhögskolornas arbete har ett särskilt verk för högskoleservice upprättats.Verkets uppgift är att, på universitetens och högskolornas uppdrag eller i samarbetemed dem, bidra till en rationell organisation av universitets- ochhögskoleväsendet och till en god hushållning med resurser. Särskilt betydelsefull är verketsuppgift ifråga om antagning och internationaliseringsansträngningar. Antagning av studenter sker enligtden nya ordningen av varje universitet och högskola baserat på egnaantagningskrav. Det är emellertid rationellt, och underlättar studenternasöverblick, om universiteten och högskolorna tekniskt samordnar antagningen. Pådetta området har Verket för högskoleservice en central uppgift, liksom när detgäller in- formationen tillstudenterna om vilka antagningskrav respektive univer- Prop. 1992/93:100 sitet och högskola faktiskt uppställt. Internationaliseringsarbetet ställer också krav påsamordning och samarbete. Det konkreta och slutgiltiga ansvaret för attnödvändiga internationella kontakter knyts åvilar visserligen varjeuniversitet och högskola. Verket för högskoleservice är Sverigekontor för detbetydelsefulla Erasmusprogrammet. Inom dess ram studerar innevarande år ca 1400 studenter vid utländska universitet. tas drygt 1 000 studenteremot i . Totalt förlägger detta läsår ca 15 000 svenska studenter någondel av studierna till utländska universitet. Utvecklingen av studentutbytesprogrammen ärutomordentligt glädjande. Regeringen eftersträvar att ge dessa fortsatt stödsom ett praktiskt uttryck för vad internationalisering betyder för enskildamänniskor. Studentutbytet främjas om en större del av undervisningen viduniversiteten sker också på andra språk än svenska. I den nya universitets- och högskoleorganisationenavstår regering och riksdag från att detaljerat ange hur många studenter somskall utbildas på repektive område vid varje universitet och högskola. Istället skall ramarna för vad varje universitet eller högskola skallåstadkomma anges i treåriga utbildningsuppdrag. Jag räknar med att i slutet avfebruari förelägga en proposition om detta. I propositionen läggsockså förslagen till anslag till den högre utbildningen, baserade på de principersom angivit i beslutet . En särskild utredning(dir. 1992:85) arbetar med denna fråga. Frigörelsen av de statliga universiteten ochhögskolorna angavs i proposition om Universitet och högskolor (prop.1992/93:1) vara en av tre viktiga delar i den högre utbildningens förnyelse.Examensrätt för fristående högskolor respektive övergång i stiftelseform förnågra statliga högskolor är de övriga två. Regeringen prövar ansökan omexamensrätt för vissa fristående högskolor. Tekniska högskolan i ,i och har erbjuditsatt övergå i stiftelseform. Jag räknar med att återkomma tillriksdagen i denna fråga. Formerna för studiefinansieringen har storbetydelse för att studier skall kunna genomföras på rimliga villkor och avalla, oavsett egen ekonomisk ställning. Frågan om studiefinansieringen hänger också sammanmed den ekonomiska avkastning i form av högre lön som följer av längreutbildning. Olika undersökningar visar att avkastningen på studier i ärlåg jämfört med andra länder. Detta är ett problem för kompetensförsörjningen iSverige som riskerar att bli större i takt med arbetsmarknadensinternationalisering. En särskild utredare överlämnade under december1992 ett debattbetänkande (Ds 1992:127). Betänkandet remissbehandlas förnärvarande. Jag avseratt återkomma till regeringen med ett för- Prop.1992/93:100 slag till en proposition om ett reformerat studiefinansieringssystem. Studenter måste för att få avläggaexamen vara anslutna till studentkår. Detta s.k. kårobligatorium harkritiserats, bl.a. av studenterna, från principiella utgångspunkter. En utredning överlämnade ettbetänkande 1990. Betankandet har remissbehandlats och ensärskild sakkunnig har därefter berett ärendet för att komplettera underlagetinför regeringens slutgiltiga ställningstagande. Jag kan för min del inte försvaraprincipen om att man obligatoriskt måste tillhöra en studerandesammanslutningför att ha rätt att studera och avlägga examen. En avveckling av kårobligatoriet ärmot denna bakgrund angeläget. Jag vill emellertid understryka att avvecklingenbör genomföras och så att studenternas service ochinflytande inte försämras. pågår en kraftigutbyggnad av den högre utbildningens volym för att föra upp den i nivå med deni jämförbara länder. Beklagligtvis kan inte utbyggnaden ske i den takt som voreönskvärd. En viktig orsak till detta är 1980-talets försummelser, och den bristpå disputerade lärare som blivit följden härav. I propositionen "Förstärkningav den grundläggande högskoleutbildningen m.m." (prop. 1992/93:42)presenterade regeringen riktlinjerna för en kvalitetsförstärkning som skallkunna bilda bas för den nödvändiga dimensioneringsökningen. Behovet av attförstärka ekonomiskt eftersatta områden som humaniora,samhällsvetenskap och juridik påpekades. Möjligheter skapades för vetenskapligutbildning för icke disputerade lärare och för pedagogisk utbildning av allalärare vid universitet och högskolor. Av speciell vikt är det att iframtiden bygga ut den tekniska utbildningen. I en särskild studie publiceradunder hösten har () visat att svensk industristillväxt är beroende av att civilingenjörsutbildningen utökas väsentligt. Inteminst gäller detta för att tillgodose de små och medelstora företagens behov.Jag återkommer till denna fråga i den proposition om den högre utbildningensom jag nämnt. Jag vill emellertid understryka att möjligheterna attutveckla den högre utbildningen på det tekniska området är beroende av enväsentligt bättre rekryteringssituation för de tekniska högskoloma. Det bredaprogram för att främja intresset för naturvetenskaplig och teknisk utbildningsom jag inledningsvis angav är därför av största vikt. I propositionen om den högre utbildningenavser jag också att ta upp de möjligheter som finns att vidgadistansutbildningen på högskoleområdet. haruniversiteten i och på regeringens uppdrag utrett denna fråga. Regering och riksdag behandlarsedan budgetåret 1979/80 forskningspoUtiska frågor . Dennaordning har visat sig ge stabilitet åt forskningsplaneringen utanatt motverka den nödvändiga kontinuerUga Prop. 1992/93:100 förnyelsen. Jag avser föreslå regeringen att i slutet avfebruari för presentera förslag avseende forskningspolitiken för dekommande tre åren. Ett omfattande förberedelsearbete och en öppen ochintensiv diskussion har föregått regeringens slutgiltiga ställningstagandetill förslaget till ny forskningspoUtik. Vid hearingar, seminarier och konferenser harforskarvärldens och näringslivets bedömningar inhämtats. Material från dessadiskussioner har publicerats i en särskild skriftserie. Till sitt förfogande för vetenskapliga ochforskningspoUtiska bedömningar har regeringen en särskild forskningsberedning.En mindre grupp inom beredningen har nära följt arbetet med den forskningspoUtiskapropositionen. Sekretariatet för forskningsberedningen har motbakgrund av de hearingar, seminarier och konferenser som jag nämnt,presenterat en forskningsstrategi "Forskningens utmaningar" (Ds1992:97). Promemorian var föremål för en informellsnabbremiss. Enligt min mening har den öppna beredningsprocessenvarit värdefull. Den har givit viktiga impulser till regeringen, och dessutomstimulerat debatten inom forskarsamhället och näringslivet. Redan beredningenav den nya forskningspolitiken har därmed lett till en värdefull fömyelse. I anslutning till beredningen av den nya forskningspolitikenfullföljs också beslut om användningen av löntagarfonderna förforskningsändamål (prop. 1991/92:92). Av riksdagsbeslutet framgår attfondernas medel skall utnyttjas på ett sådant sätt att insatser utöver de somkan komma till stånd inom ramen för den gängse forskningspolitiken stimuleras. I nämnda proposition angav regeringen sin avsiktatt för lägga fram närmare förslag om användningen avlöntagarfondernas tillgångar till den del de skall avse forskningsändamål. Medlenskall i stor utsträckning användas för långsiktigt kunskapssökande genom grundforskningoch forskarrekrytering inom områden som utväljs utifrån bedömningar av denrelevans de kan ha för utvecklingen av framtida konkurrenskraft. Dettainkluderar den miljöstrategiska och medicinska forskningen. I propositionen underströks att forskningen skulleske på högsta internationella nivå, att den skulle koncentreras tillkraftfulla insatser inom ett begränsat antal områden samt att den skullestimulera till internationellt samarbete. Det förutsattes vidare, att insatsersom görs med löntagarfondsmedel skulle gå utöver det som kunde förväntas skeinom ramen för den sedvanliga forskningspolitiken. Jag avser föreslå regeringen att i samband med detforskningspoUtiska förslaget återkomma till regeringen med ett slutgiltigtförslag om användning av löntagarfondsmedel för forskningsändamål. Denuppgift forskningen skall lösa är omfattande. Den skall ge stöd Prop.1992/93:100 till industriella utveckling och åt vårt lands framtid Bil. 9 som kulturnation. 4 Utgångspunkter för budgeten Budgetpropositionenför område speglar insikten om utbildningensstrategiska roll för att skapa långsiktiga förutsättningar för ekonomisktillväxt och förnyelse. är det ofrånkomligt att ocksåutbildningsområdet måste hushålla väl med resurserna. Utgångspunkten har varitatt trots kärva statsfinansiella omständigheter fortsätta arbetet medkvalitetsförstärkningar. Detta innebär att de besparingar som genomförs imycket Uten utsträckning berör själva verksamheten i skola, vuxenutbildning,folkbildning, högre utbildning och forskning. A m.m. A 1. Fr o m /94 övergår förslagsanslaget A 1.Utbildningsdepartementet till ramanslag. Jag beräknar anslaget för nästa budgetår till 46 876 000kr. I anslaget har beräknatsförvaltningskostnader inklusive lönekostnader. Jag har vidare vid min anslagsberäkning beaktat kostnaderför telefonsamtalsavgifter som tidigare belastat anslaget tillRegeringskansliets förvaltningskontor. Dessa kostnader uppgår till . Med hänsyn till ökad internationellkontaktverksamhet riktad mot länderna i beräknar jag enförstärkning av anslaget med . Anslagsförstärkningen harfinansierats genom besparingar under andra anslag inom Utbildningsdepartementetsområde. Medelsbehovet har beräknats medutgångspunkt i en real minskning av utgifterna om i enlighet med denprincip som tillämpats generellt i årets budgetförslag. Anslaget förUtbildningsdepartementet har budgeterats utan hänsyn till de tekniskajusteringar som måste göras till följd av ändringar av nivån pålönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen för Statshälsan samtövergången till lån i . Riktlinjerna för dessa förändringarhar tidigare denna dag redovisats av chefen för (bil. 1,Statsbudgeten och särskilda frågor). Det belopp som kommer att ställas tillmyndighetens disposition kommer slutligt att fastställas enligt de redovisaderiktlinjerna och kan därför avvika från det nu budgeterade beloppet. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. till Utbildningsdepartementetför /94 anvisa ett ramanslag på . Utredningar m.m. Prop. 1991/92 Utgift 21 998 000 Reservation 66 480 1992/93 Anslag 18 962 000 1993/94 Förslag 18 284 000 Fr o m /94 övergår reservationsanslaget A2. Utredningar m.m. till ramanslag. Med hänsyn till den beräknadeomfattningen av utredningsverksamheten bör anslaget uppgå till . Jag hemställer att regeringen föreslår att . 2. till Utredningar m.m. /94 anvisa ett ramanslag på . Kostnader för medlemskap i m.m. anslöt sig till Förenta för utbildning, vetenskap och kultur, (Sverigesöverenskommelse med främmande makter 1950:114). Enligt instruktion för Svenska unescorådet(SFS 1988:1462) har rådet till uppgift att för del vara ett sådantnationellt samarbetsorgan enligt stadgan för organisationför utbildning, vetenskap, och kultur () som förutsätts finnas för attsamordna de viktigaste nationella organen inom verksamhet i ochstödja svenska insatser inom ramen för organisationens program. Medel för den upplysningsverksamheti om , för vilken ansvarar, anvisas övertredje huvudtiteln. 2 1992/93. 1992/93 21 000 000 Beräknad ändring 1993/94 1992/93:100 Bil. utrednings- och programverksamhet, inkl. möten Avgift till konventionen om världens kultur- och Study of the PreservaUon and the restoration of Cultural Property in , ICCROM Bidrag till Internationella kulturfond Medlemsländernas bidrag till reguljärabudget fastställs av generalkonferensen. Vid 26:e generalkonferenshösten fastställdes organisationens budget för tvåårsperioden 1992-93till ca USS 445 miljoner. Den svenska andelen kommer enligtnu föreliggande uppgifter att utgöra . uppskattar medelsbehovetför årsbidrag till till . Årsavgiften beslutas av generalkonferens . Avgiften till konventionen om världens natur ochkulturarv uppgår till av årsbidrag till , 210 000 kr.Bidraget till ICCROM föreslås uppgå av årsbidraget, 210 000. BidragetUll Internationella kulturfond föreslås uppgå till . begär en ökning av bidraget förutrednings- och programverksamhet för bl a ökade sammanträdeskostnader pgahöjda arvoden samt höjda resekostnader. Underanslaget har jag endast företagit en prisomräkning med . Jaghemställer att regeringen föreslår att 3. till Kostnader för medlemskap i . iör /94 anvisa ett förslagsanslag på 22 370 000. A 4.Sametinget Prop. 9 Nytt anslag Förslag 7 500 000 Ienlighet med propositionen om Samerna och samisk kultur m.m. (prop. 1992/93:32,bet. 1992/93:KU17, rskr. 1992/93:114) skall sametingslagen träda i kraft den 1januari 1993 och det första valet till skall ske . Föratt förbereda och genomföra val till har en organisationskommittétillkallats. För /94 beräknar jag 7 500 000 krför förvaltningskostnader inklusive löner. Medel till inredning och utrustningavser jag att beräkna under anslaget G 1. Inredning och utrustning av lokalervid högskoleenheterna m.m. Jaghemställer att regeringen föreslår att 4. till för /94 anvisaett reservationsanslag på . Nyttanslag Förslag 15 700 000 Jagräknar med att myndigheterna inom område i en alltmerökad utsträckning kommer att behöva arbeta med utvecklings- ochrationaliseringsfrågor. Det kan t ex gälla utveckling av system som skall ledatill effektiviseringar och kostnadsminskningar i myndigheternas verksamheteller av system som ger ökad tillgång på information nationellt ochinternafionellt. Resurser för sådana insatser anvisas normalt under respektivemyndighetsanslag. Eftersom många insatser är sådana att de kräver en särskildresursinsats anser jag dock att det totalt sett är merrationellt att även fortlöpande kunna pröva var resurser för tillfället behövsbäst. Jag har därför under förevarande anslag beräknat som börfördelas av regeringen till tidsbegränsade projekt vid myndigheter inom Utbildningsdepartementetsområde. Jaghemställer att regeringen föreslår att 5. till Utvecklingsarbete inomUtbildningsdepartementels område anvisa ett reservationsanslag på 15 700 000kr. B Detoffentliga skolväsendet P'op. 1 Internationaliseringen och lärarna 1februari 1992slutfördes förhandlingar mellan EFTA-länderna och Europeiska gemenskaperna(EG) om ett avtal om ett närmare och fastare strukturerat samarbete i etteuro|)eiski ekonomiskt samarbetsområde, EES. Avtalet - som allmänt benämnsEES-avtalet - undertecknades den 2maj 1992 ochgodkändes för vidkommande . Detta avlal kommeremellertid inte att träda i kraft, eftersom det numera står klart att del intekommer att tillträdas av en av EFTA-staterna, nämligen . Avsiklen ärdock att detta avlal skall ersättas av ett nytt, som då inte omfattar Schweiz.Ett sådant avtal beräknas kunna förhandlas fram . Del finnsdärför anledning att något belysa vad ett kan få för betydelse påskolområdet. En av de gruntlläggande avsikternamed EES är att varor, tjänster, personer och kapital skall kunna röra sig frittöver gränserna inom samarbetsområdet. De delar av som ärrelevanta för detta samarbete skall integreras i EFTA-ländernasrättsordningar, så att enhetliga regler skall gälla inom helasamarbetsområdet. Ett har betydelse förvåra bestämmelser om krav för anställning som lärare i del offentliga skolväsendet.De regler i EES-avlalet som är av särskilt intresse för det offenlligaskolväsendet är artiklarna om arbetskraftens fria rörlighet och om ömsesidigterkännande av examensbevis. Av den sekundära EG-lagstiftningen är det främstelt av anlaget direktiv (89/48/EEG), del s.k. första generellautbildningsdireklivel, som måste beaktas. direktiv, som har sinutgångspunkt i bl.a. artikel 49, syftar till att underlättaarbetskraftens fria rörlighet och innebär att en generell ordning skall gällaför erkännande av examensbevis över behörighetsgivande högre utbildning somomfattar studier. Utbildningsdireklivel i en engelsk och i eninofficiell svensk version har tidigare redovisats för (prop.1992/93:64, bil. 1 detta sammanhang bör också nämnasatt EES-avlalel i arlikel 4 (Romfördragels artikel 7 första stycket) innehållerell grundläggande allmänt diskrimineringsförbud. Regeln innebär att alldiskriminering på grund av nationalitet är förbjuden. I praxis hardiskrimineringsförbudet givits en vid tolkning. Krav på hemvist i elt visstland och krav på kunskaper i etl visst lands språk kan uppfattas som brott motdiskrimineringsförbudet. Jag återkommer lill delta. Av betydelse i sammanhanget ärockså de överenskommelser som slu- Prop. 1992/93:100 tits mellan de nordiska länderna, nämligen en överenskommelse Bil. - om arbetsmarknaden förklasslärare (undertecknad ; trädde i krafl ), -om gemensamarbetsmarknad för ämneslärare, lärare i praktiskestetiska ämnen ochspeciallärare i (undertecknad ; trädde i kraflden ), -om gemensamnordisk arbetsmarknad för ämneslärare och lärare i praktisk-estetiska ämnen igymnasieskolan (undertecknad ; trädde i kraft den 30januari 1989), och -om nordiskarbetsmarknad för personer som genomgått en behörighetsgivande högreutbildning omfattande studier (överenskommelsen är undertecknadden men har inte trätt i kraft, eftersom godkännande saknasfrån flera länder). Enligi dessa överenskommelser skalllärare som anställs i ett annal anslutet land ha tillräckliga kunskaper iskolans undervisningsspråk. 1.2 Innebörden av det första generellautbildningsdirektivet Direktiv /48/EEG, om en generell ordning för erkännandeav examensbevis över behörighetsgivande högre utbildning som omfattar studier, är tillämpligt på personer som är medborgare i en EG-medlemsstatoch som vill utöva ett reglerat yrke i en annan medlemsstat, antingen somsjälvständig yrkesutövare eller som anställd. Genom skulledirektivet bli tillämpligt även i EFTA-länderna och på dessas medborgare. Medden konstruktion direktivet fått kan också yrkesutövare med en högre utbildningsom inte är rättsligt reglerad i ett land få rätt all ulöva yrket i ett landdär yrket omfattas av en nationell reglering. Eftersom varken högre utbildningeller regleringen av yrkeslivet organiseras på samma sätt i medlemsländerna,inleds direktivet med definitioner av vissa centrala begrepp som senareåterkommer i direktivel. Ett centralt begrepp ärexamensbevis som definieras som varje examensbevis, intyg eller annal bevis omformella kvalifikationer som har utfärdats av en behörig myndighet i enmedlemsstat i enlighet med landets lagar och andra författningar och somutvisar att innehavaren med godkänt resultat avslutat en poslgymnasialutbildning om . Utbildningen skall vidare ha ägt rum i enmedlemsstat. Med reglerad yrkesverksamhet menassådan verksamhet där innehav av ett examensbevis direkt eller indirekt är eltvillkor för all ulöva denna verksamhet i en medlemsstat på grund av lagar ochandra författningar. Enligt arlikel 3 får den behörigamyndigheten i etl land, där del krävs ett examensbevis för att utöva ettreglerat yrke, inte vägra medborgare i en annan medlemsstat tillstånd att utövayrket under hänvisning till otillräckliga kvalifikationer, om den sökandeinnehar ett examensbevis som krävs i en annan medlemsstat för att utöva yrket ifråga och della examensbevis har erhållits i en medlemsstat. Om yrket inte ärreglerat i det landpersonen kommer från, får värdlandet kräva alt den sökande Prop.1992/93:100 utövat yrket på heltid i Bil. 9 en medlemsstat som inte reglerar yrket. Enförutsättning är alt den sökande har ett intyg som visar alt han med godkäntresultat har slutfört en postgymnasial utbildning om som harförberett honom för yrket. Artikel 4 reglerar de fall då denutbildning som den sökande åberopar är kortare än den som krävs avvärdlandet. I dessa fall får värdlandet kräva av den sökande all han läggerfram bevis om yrkeserfarenhet som emellertid inle behöver vara mer än dubbeltså lång som den utbildning eller praktik som fattas. Vid tillämpningen av dessabestämmelser måste hänsyn las till den yrkeserfarenhet som dessutom krävs omyrket i hemlandet inte är reglerat enligt artikel 3. Den sammanlagdayrkeserfarenhet som kan krävas får inle överstiga . Vidare behandlar arlikel 4 de falldå de ämnen som omfattas av den utbildning den sökande åberopar väsentligenskiljer sig från dem som omfattas av de examensbevis som krävs i värdlandet.Den reglerar också de fall då del reglerade yrket inbegriper en eller flerayrkesakiivi-leter som inte ingår i det reglerade yrket i den sökandesursprungsland och denna skillnad motsvarar en särskild utbildning med ämnen somväsentligen skiljer sig från dem som upptas i del examensbevis som den sökandeåberopar. 1 dessa fall får värdlandet kräva alt den sökande slutför enprövotid som inte överstiger eller genomgår etl lämplig-helsprov. Densökande har själv rätten all välja mellan prövotid och lämplighetsprov. Föryrken som kräver en exakt kunskap om landets lagsliftning får värdlandetbesluta om prövotid eller lämplighetsprov. Med lämplighctsprov avses endastprov av den sökandes yrkeskunnighet. Provet måste ta hänsyn till alt densökande är en kvalificerad yrkesman i sitt ursprungsland. 1.3 Gällande svensk rätt I skollagen (1985:1100, omiryckt 1991:1111, ändrad senasi1992:886) finns bl.a. föreskrifter om lärare. Varje kommun och landsting skallför undervisningen använda lärare som har en utbildning avsedd för denundervisning de i huvudsak skall bedriva. Undantag får endast göras om personermed sådan utbildning inte finns att tillgå eller det finns någol annal särskiltskäl med hänsyn lill eleverna (2 kap. 3 §). För att få anställas som lärare idet offentliga skolväsendet utan tidsbegränsning skall enligi 2 kap. 4 § densökande uppfylla ett av följande krav: 1.Sökanden hargenomgått svensk eller därmed jämställd nordisk lärarutbildning medhuvudsaklig inriktning mot den undervisning anställningen avser. 2.Sökanden hargenomgått annan högskoleutbildning som av förklarats ihuvudsak motsvara sådan lärarutbildning som avses under 1. Om det saknas sökande som uppfyller något av dessa kravmen del Prop. 1992/93:100 finns särskilda skäl får en sökande ändåanställas utan tidsbegränsning Bil. 9 om sökanden har motsvarande kompelensför den undervisning som anställningen avser och det finns skäl anla attpersonen är lämpad all sköta undervisningen. Den som inte uppfyller kraven i 4 §får anställas som lärare för högst i sänder (2 kap. 5 §). 1 samband med att del fullaarbetsgivaransvaret för lärarna överfördes till kommunerna den 1 januari 1991avskaffades de lidigare mycket omfattande och detaljeradebehörighetsbestämmelserna för olika typer av lärartjänster. Del är denkommunala arbetsgivaren som vid anställningen gör bedömningen av den sökandes"behörighet" utifrån skollagens bestämmelser. 1 förordningen(1990:1476) om meritvärdering vid anställning av lärare (ändrad 1992:747)finns föreskrifter som skall tillämpas vid urval av sökande till enanställning som lärare. Meritvärderingsförordningen innehåller delaljeraileuppgifier om hur många meriipo-äng som olika kurser ger. 1.4 Frågan om läraryrket är ett reglerat yrke iSverige