prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — Mot bakgmnd av mitt förslag tillhöjning av bidraget tiU utbUdning finner jag mte skäl att föreslå någonförlängning av denna försöksverksamhet. Bidragtill utbildning i företog bör lämnas för högst per person.MöjUgheten till bidrag för ett högre antal timmar per person, högst 1 840timmar, vid vidareutbUdning av tekniker bör tos bort. Dentotola kosmaden för bidrag tiU utbUdning i företog beräknar jag till . 2.6.4Försöksverksamhet med särskilda msatser i samband med otraditionell utbildning Försöksverksamhetenmed särskilt stöd i samband med otraditioneU arbetsmarknadsutbildning infördesbudgeferet /88 (prop. 1987/88:105). Syftet med verksamheten är att erbjudastöd och underlätto för deltogare i för sitt kön otraditioneUarbetsmarknadsutbUdning som skaU leda till en mindre könsuppdefedarbetemarknad. Av medlen beräknade för arbetsmarknadsutbUdning, får AMS använda30 mUjoner Icronor endast för detto ändamål. Försöksverksamheten avslutos i ochmed innevarande budgetårs utgång. AMS har på uppdrag av regeringen redovisateffekterna av åtgärden. Av AMS rapport framgår att medlen använts i ringautsträckning, men att de genomförda projekten varit framgångsrika. Problemetmed en könsuppdelad arbetsmarknad är dock på mtet sätt löst. Parteraa påarbetsmarknaden har givetvis stort ansvar i frågan, men även AMS uppgifter ochrådgivning är mycket betydelseftiUa för utvecklingen av kvinnors och mänsyrkesval. Arbetsförmedlingens personal skaU i samarbete med den arbetssökandekomma fram tiU en lämplig väg att lösa arbetslöshetssimationen. Jagföreslår därför att medlen för försöksverksamheten kvarstår och att de även fortsättningsvis används för åtgärder för att stimulera ökad jämsfelldhet på arbetsmarknaden. Medlen bör även få användas för projektverksamhet vars syfte skaU vara att bryto den könsuppdelade arbetsmarknaden samt för utbUdningsinsatser för den egna personalen i 39 AMS bör redovisa sin strategi för jämstäUd- hetsarbetet de närmastetre åren, . I verksam- Prop. 1992/93:150 heten börinvandrade kvinnors simation uppmärksammas särskUt. Jag Bilaga 8 beräknar 30mUjoner kronor för dessa insatser. Medlen skafl Uksom tidigare rymmas mom demedel som beräknats för arbetsmarknadsutbildning. Iårets budgetproposition (prop. 1992/93:l(X) bU. 11) har regeringen beräknatmedel för 23 000 platser, inkl. smdiestöd inom gymnasieskolan, komvux ochfolkhögskolan under anslag på huvudtitel. Undernästo budgetår bör denna typ av utbildning inte finansieras från anslaget förArbetemarknadspoUtiska åtgärder. Kraftiga förstärkningar i fråga om dessautbUdningar som jag har nämnt, har föreslagite under anslagpå UtbUdningsdepartementets huvudtitel. Detinnebär att jag inte har beräknat medel för dessa utbUdningsinsatser inom detreguljära utbildningsväsendet under förevarande ansfeg. 2.1.\ Arbetsmarknadsutbildning Innanjag går in på mina beräknmgar av medelsbehovet för utbUdningsbidrag vidarbetemarknadsutbildning under nästo budgetår viU jag erinra om att jag iöverensstämmelse med beslut (bet. 1992/93:AU 19, rskr. 1992/93:258)i fråga om arbetslöshetsersättningarna senare kommer att föreslå regeringenatt utbUdningsbidraget vid arbetsmarknadsutbildning m.m. fr.o.m. den 5 juU 1993bör vara högst och lägst för den som är berättigad tiU ersättrungfrån arbetslöshetskassa. För den som är lägst eUer har vårdnaden om ellerftillgör underhållsskyldighet mot eget bam och inte har rätt tiU ersättningfrån arbetslöshetskassa bör bidraget vara . I övriga faU bör det vara 239kr. Jagberäknar den totala kosmaden för utbUdningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning,inkl. den av mig föreslagna traktamentshöj-ningen till 6 043,5 miljonerkronor under nästo budgetår. Härav avser 4 552,7 miljoner kronorutbildningsbidrag vid särskUt anordnad utbUdning och 1 490,8 miljoner kronorutbildningsbidrag vid utbUdning i det reguljära utbildningsväsendet. Jag har dåberäknat det totala antalet deltogare till 129 000 i särskUt anordnad utbUdningmed en genomsnittlig utbildningstid och 29 000 i utbUdning i detreguljära utbildningsväsendet med en genomsnittiig utbUdningstid . Demedel, , som jag har beräknat för utbUd ningsbidrag till personer som uppfyller medlems- och arbetsvillkoren i 40 arbetslöshetsförsäkringslagen bör liksom tidigare överföras från influma arbetsmarknadsavgifter,eUer den s.k. arbetemarknadsfonden, tiU in- Prop. 1992/93:150 komsttitel . Minbedömning är att utbUdningsbidrag vid vidgad arbetsprövning (VAP) bör beräknasför 4 000 deltogare under nästo budgetår. VAP skall i försto hand användas försökande med arbetshandikapp. Beslut om VAP tos direkt av arbeteförmedlingen ochfår omfatto högst . Kostnadema för dessa utbUdningsbidrag har jagberäknat tiU . Jagbedömer att utbildningsbidrag för jobbsökaraktiviteter för ungdomar under 25år, under nästo budgetår, bör beräknas för 17 (XK) deltogare.Jobbsökaraktiviter är en aktiv förmedlingsåtgärd som skall användas som ettförsto instmment för att slussa ut ungdomama på arbetsmarknaden. Jag beräknarkosmadema för dessa utbUdningsbidrag tiU l(K),. Jag återkommerstrax (avsnitt 2.9) tiU beräknade medel för utbildningsbidrag vidungdomspraktik. UtbildningsvUcariatinnebär att arbetsgivare får göra avdrag på arbetsgivaravgifterna, om de efteranvisning av arbetsförmedhngen ansfeUer en ersättore för den som utbildas.Avdraget uppgår under innevarande budgefer till per dag. För avlänsarbetenämnden godkänd utbildning får avdrag dessutom göras med högst 75 krjjer utbUd-ningstimme, dock högst med per arbetstogare som utbUdas. Möjlighetentill avdrag vid utbUdningsvUcariat bör finnas även under budgeferet 1993/94.Även om åtgärden ännu inte nått upp tiU den beräknade volymen utgör den ettviktigt komplement tiU övriga arbetemarknadspolitiska åtgärder, dels för attden möjUggör vUcariatsanstäU-ningar för arbetslösa, dels för att den stimulerarutbUdning av ansfeUda. Åtgärden utgör ett bra instmment för att höjakompetensen hos arbetskraften, särskilt vad avser kvinnor mom offentUg sektor.Jag förväntor mig därför att AMS genom ökade informationsinsatser och ett iövrigt offensivt arbetssätt bättre än kan nå ut med detto erbjudandetill arbetsgivaraa. Detavdrag som arbetsgivaraa får göra för lönekosmader för vUcarien bör även undernästo budgetår uppgå tUl per arbetsdag. I fråga om avdrag förutbUdningskosmader bör likaså nuvarande regler gäUa. Systemetmed avdrag är konstraerat så att den enskUde abetsgivaren gör avdragen från desamlade arbetegivaravgifteraa. göra dessa avdrag frånarbetsmarknadsavgiften. Mitt förslag tiU utbUd- Prop. 1992/93:150 ningsvUcariatoch RFVs rätt att göra avdrag från arbetsmarknads- Bilaga 8 avgifternaföranleder en lag om ändring i fegen (1993:000) om tiUfälUg avvUcelse frånlagen (1981:691) om socialavgifter (jfr. 1992/93:100 bU. 11, bet.1992/93:AU19, rskr. 1992/93:258). Ugen bör gälla under /94. Ettförslag tiU lag har upprättote inom . Förslaget börfogas tiU protokoUet i detto ärende som underbilaga 8.2. Jag har i denna frågasamrått med stotsrådet . Lagförslaget fåUer under Lagrådete granskningsområde.Förslaget är emeUertid av sådan beskaffenhet att jag anser att Lagrådetshörande mte erfordras. Detär särskilt ungdomar som drabbats hårt av den feUande efterfrågan påarbetskraft. Ungdomsarbetslösheten har ökat dramatiskt under den nuvarande lågkonjunkmren.Behovet av åtgärder riktode särskUt tiU ungdomar har därmed ökat kraftigt. Blandungdomar i åldera 16 - var arbetelösheten i slutet av febmari i år 13,6 %av arbetskraften och ytterUgare beferm sig i någon konjunkmrberoendearbetsmarknadspoUtisk åtgärd. Sammantoget var alltså näston fyra av tioungdomar i arbetskraften uton en reguljär anstellning. var drygt 93000 ungdomar anvisade ungdomspraktUc. Framförallt har arbetslösheten stigit kraftigt för unga män i denna åldersgrapp och dåfrämst bland 20 - 24-åringar. Bland invandrarangdomar är andelen ännu större.De snabba stmkmreUa förändringama inom industrin med syfte att ökaproduktiviteten är i kombination med lågkonjunkmren en stor orsak tiU den högaarbetelösheten bland unga män. Vidare är regeln sist in först ut något somockså ofta drabbar just ungdomarna. Oberoendeav konjunkmrläge kommer den offentUga sektora att genomgå stmkmrellaförändringar . De unga kvinnorna, vars arbetsmarknadtiU stor del återfinns inom denna sektor, riskerar därmed en tilltogandearbetslöshet. Vidinförandet den 1 juU 1992 av försöksverksamheten med ungdomspraktUc framhöllsåväl regeringen som vikten av att noga följa och utvärdera den nyaåtgärden. Detto har skett genom två upphandlade intervjuundersökningar, två avAMS utförda enkämndersökningar samt en . Utöver detta gör AMSmånatUga ekononuska uppföljningar av samdiga åtgärder rUctode tiUungdomsgrapperaa. IMU-Testologenhar på uppdrag av Arbetemark nadsdepartementet genomfört en kartiäggning av "Arbetsgivamas kun skaper om och mställning till ungdomspraktik". Undersökningsresultotet visade bl.a. att tillgången tiU praktikplatser var så stor att den gav arbetsförmedlingen möjUghet att välja platser. Resultotet visade vidare att av de arbetsgivare som var intresserade av en praktikant 42 ansåg att möjligheternavar mycket eUer ganska goda att praktiken kundeleda till en anstäUning på samma arbetepfete. Arbetegivama Prop.1992/93:150 trodde att åtgärden skuUe komma att underlätto framtida rekryteringoch Bilaga 8 fungera som en form av provanstäUning. Vidareuppdrog Arbetemarknadsdepartementet tiU att under febmari 1993 genomföraintervjuundersökningen "Ungdomspraktikantemas syn påungdomspraktikplatseraa". Undersökningsresultoten visade att systemet medpraktUcplatser i hög grad uppskattodes av ungdomarna. De har fått praktikplatssom Ugger i Unje med framtidsmål, de blir väl omhändertogna, är nöjda medarbetet och trivs på sma arbeteplatser. De ansåg också att praktUcpfetsema ökarderas möjUgheter att få arbete . Undersökningenvisar vidare att ungdomar med enbart gmndskola (av urvalsgmppen) är mermissnöjda, skeptiska och inaktiva när det gäller att söka arbete än övriga. Dehar dessutom oftare en besvärhg ekonomisk simation. Närmare två av tio harsocialbidrag. De får också i mindre utsträckning än övriga ekonomiskt stöd frånfemUjen. MedtoiUce på dessa ungdomars framtida simation på arbetsmarknaden anser jag attdet är mycket vUctigt att ungdomar med enbart gmndskola genomför sinagymnasieskolesmdier så att de får en yrkeskompetens som gör demkonkurrenskraftiga på den reguljära arbetemarknaden. 1regeringens uppdrag tiU AMS att följa upp ungdomspraktiken mgår bl.a. attsmdera viUca gmpper av arbetegivare som har togit emot ungdomarna och inomvilka yrken ungdomama fuUgör praktiken. AMS har genomfört tvåenkätundersökningar, en och en . Avden senare framgår att av det totala antolet ungdomar i ungdomspraktikåterfanns vid enskUda företog medan fenns inom den offentUga sektomoch hos ideella organisationer. Denenskilda sektoms dominans har därmed ökat och till skillnad fråni fenns även en majoritet av de unga kvinnoraainom den enskUda sektom. Av ungdomar som anvisats ungdomspraktik i enskildaföretog fenns i företog med fårre än nio ansfeUda. De vanUgasteyrkesområdena var försäljare inom detoljhandel, bamskötare, kontorist, arbete iskola/förskola och restou-rang/kök. Jag anser att målsätmingen attungdomspraktiken skaU förläggas till hela arbetemarknaden därmed har uppfyUts. AvAMS rapport "Ungdomsarbetelöshet och arbetemarknadspolitiskaåtgärder för ungdomar" firamgår både goda och mindre goda effekter avungdomspraktiken. Detto är emeUertid något som gällt även tidigare åtgärder medstor omfattning som beredskapsarbete, ungdomslag och särskUda inskolningsplatservilka syftot tiU att i svåra arbetsmarknadslägen skapa sysselsättning ochdärmed motverka långtidsarbetslöshet bland ungdomaraa. Ambitionen,att ungdomspraktik skafl vara en sisto åtgärd efter pröv ning av alla andra alteraativ, har inte kunnat ftiUföljas ftiUt ut. Fömt sättningen att ungdomaraa själva aktivt skaU finna en plats inom åt gärden - men framför aUt den dåUga arbetemarknaden tiUsammans med det stora tt-ycket på arbetsförmedlingen från mängden arbetelösa ung- 43 domar - har begränsatmöjUghetema att pröva andra altemativ före Prop. 1992/93:150 anvisningen tiU ungdomspraktik. Intressetfrån arbetsgivamas sida att to emot ungdomspraktikanter har varit stort ochfrågan om undanträngningseffekter har därmed uppsfett. Antolet personer iungdomspraktik har ökat från drygt 35 000 i slutet av september1992 tiU knappt 93 (K)0 i slutet av febmari 1993. Enligt AMS visar beräkningaratt antalet nyanmälda platser minskat med 12 000 iförhåUande tiU den förväntode utvecklingen. Antoletarbetslösa ungdomar var i febmari 1993 ca 75 000. Om ungdomspraktiken saknatsoch antalet ungdomar i andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder legat på sammanivå som skuUe antalet arbetslösa ungdomar uppgått tifl minst 150 (KK). Jagär övertygad om att ingen annan åtgärd skuUe ha kunnat uppnå denna mycket storaomfatming. Införandet av ungdomspraktiken har därmed i sfellet för sysslolöshetparad med kontantbidrag gett ungdomarna möjlighet att praktisera i arbeteUvet. AMShar beräknat att ungdomspraktiken är meUan 20 och biUigare för stoten änvad som gäUde de särskUda inskolningsplateeraa. Jag vill här särskiU framhållaatt detto är en föratsättning som gör det ekonomiskt möjligt att hålla dennastora omfattning på åtgärden. Vidarevisar AMS rapport att mindre än hälften av dem som börjat i ungdomspraktUc (92000) har varit långtidsarbetslösaomedelbart före. Ungdomspraktikanteraa har således inte främst hänitots frångrappen långtidsarbetslösa, dvs. arbetelösa i mer än 2 respektive 4 månader.AMS måste arbeto kraftfuUt för att långtidsarbetslöshet inte skall uppsfe hosgmppen ungdomar. Bland20-24-åringama är männen starkt underrepresenterade i ungdomspraktik i förhållandetUl sin andel av de arbetelösa. Vidare är ungdomar med gymnasiekompetenskraftigt överrepresenterade i förhåUande till sin andel av de arbetslösa ochav arbetekraften, medan ungdomar - även 20-24-åringar - med högstgrandskolekompetens är underrepresentorade. UngdomspraktUcen har kommit de mervälutbUdade till del. Också ungdomar med arbetehandUcapp och ungdomar medutländskt medborgarskap är underrepresenterade i förhållande tiU sin andel avde arbetslösa. AMSrapport och enkämndersökningar visar att min mtention att ungdomspraktiken iförsto hand skaU mriktos mot näringsUvet har uppfyllts. Genom att tyngdpunktenUgger på näringsUvet får ungdomaraa i ungdomspraktik möjUghet att erhåUaviktiga kunskaper om arbetsUvet som senare kommer att underlätto deras inttädepå den reguljära arbetsmarknaden. Denna min uppfetming bekräftas av ungdomaraasjälva enligt intervjuundersöknuig. Ungdomarnassimation på arbetsmarknaden har inte och kommer sannolUct inte att förbättras . Behovet av en kosmadseffektiv åtgärd som också kan motevara kravet på en stor om fattning kvarstår därmed. Jag föreslår mot denna bakgrand att åtgärden fortsätter även under nästo budgetår. Vidinförandet av det nya åtgärdssystemet med ungdomspraktik be- Prop.1992/93:150 slöts att anvisning tiU praktUcplats under pericxlen den -den 31 Bilaga normalt inte bör ske. Skälet var att inte riskeraatt störa den reguljära arbetemarknaden med semestervikariat undersommarmåna-deraa. Dånu det temporära systemet med ungdomspraktik föreslås fortsätto under nästobudgefer har jag ansett det särskUt vUctigt att den ordinariesommararbetemarknaden för ungdomar inte ersatte med ungdomspraktik. Jag viUdärför nämna att jag kommer att föreslå regeringen följande ändringari förordningen (1992:330) om ungdomspraktikanter. Anvisningtill ungdomspraktik som löper över sommaren skaU normalt undvUcas. Ungdomarsom påbörjar en praktikplats som sttäcker sig över sommaren skaUavbryto praktiktiden . Ungdomar medregistrerat handikapp samt de ungdomar som annars skulle utförsäkras frånA-kassa eUer KAS bör emellertid undantos från denna regel. Vidarefår ungdomar mte anvisas någon annan arbetsmarknadspolitiskåtgärd än rekryteringsstöd vid en tiUsvidare-ansfellning samtstorta-eget-bidrag. Undantog från denna regel får även göras för de ungdomarsom påbörjar terminsbunden arbetsmarknadsutbildning . Enligtförordningen (1992:330) om ungdomspraktikanter får den som inte har fullföjt enminst tvåårig gymnasieutbUdning anvisas en praktikplats endast om detföreligger synnerUga skäl. I sådana feU skaU länsarbetsnämnden samråda med denunges hemortekommun. Samma restriktion bör också gälla om den unge har fuUgjorten tvåårig gymnasieutbildning men har erbjudite ett ttedje gymnasieår. Anvisningstidentill ungdomspraktik är enUgt huvudregeln . Denna tid kan förlängasmed ytterhgare efter en lämpUghetsprövning av arbetsförmedlingen.Jag anser att ungdomar under 20 är som genomfört ungdomspraktik i maximala tolvmånader inte bör få del av ytterligare arbetemarknadspoUtiska åtgärder innan defullföljt en treårig gymnasieutbildning, om inte synnerUga skäl tolar förannat. Jaganser det vUctigt att de ungdomar som inte har en tteåriggymnasieutbildning skaffar sig den utökade kompetens som det innebär attfortsätto gymnasiesmdiema ytterUgare . Ungdomar na bör inte lockas attvälja ungdomspraktik av ekonomiska skäl. Inom bara skall dessaungdomar konkurrera på den reguljära arbetsmarknaden med sina något yngrekamrater som genomfört sina smdier i den nya treåriga gymnasieskolan. Detär också mot bakgmnd av den av mig tidigare redovisade kraftiga utökningen avdet reguljära utbUdningsväsendet och då särskUt de 40 000gymnasieskoleplatseraa, det ttedje gymnasieåret, som jag lägger detto förslag. Engrapp arbetssökande vars arbetsmarknadssimation försvårate kraf tigt är de nyexaminerade högskoIeutbUdade som 45 fyllt . De är ofto Uksom sina något yngre kamrater nytiUttädande De kani dag mte anvisas ungdompraktik som Prop. skulle ge dem den yrkes-och arbetsUvserfarenhet som de behöver för Bilaga 8 att komma in på denreguljära arbetemarknaden. Risk finns, om tiden mellanavslutod utbUdning och arbete mom ufl)Udningsområdet bUr alltför lång, att denyexaminerade förlorar värdefuU kompetens. är ett problem såväl förden enskUde mdividen som för samhäUet. behöver våra välutbUdadeungdomar för att utveckla vårt näringsUv och Merän hälften av de högutbUdade i åldersgrappen 25 - står utonförarbetslöshetskassan och en stor del av dem som är medlemmar har inte hunnUkvalUicera sig för ersättning. Det mnebär att ett mycket stort antalarbetssökande högutbUdade i denna åldersgrapp även har ekonomiska bekymmer. Motdenna bakgrand föreslår jag att 25 - 29-åriga nyexaminerade ungdomar med högskoleutbUdningom minst 120 poäng skaU kurma anvisas ungdomspraktik . Innanen anvisrung tiU ungdomspraktik sker skaU den arbetesökande ha varit anmäld påarbeteförmedlingen och aktivt ha sökt arbete. Vidare anserjag att praktiken bör vara förlagd inom det verksamhetsområde tiU viUcetutbildningen syftar och på s.k. akademikernivå. Praktiken bör efter tre månaderövergå till arbete med rekryteringsstöd. Samma ekonomiska vUlkor skall gäUasom för övriga ungdomspraktikanter. Omfatmingen bör begränsas tiU högst 3 000årsplatser till en kosmad av . Försökande som avslutot sin utbUdning gäller särskUda regler i frågaom tidpunkten för en anvisning. En ungdomspraktikpfets får anvisas tidigast den1 september. För arbete på avtolade inskolningsplatser och medrekryteringsstöd gäUer i stäUet . Samma tidpunkt bör enligt minmening gäUa för aUa de tte åtgärdema. Jag föreslår därför i fråga om avtoladeinskolningsplateer och plateer med rekryteringsstöd att tidpunkten för den dagsom anvisrung tidigast kan ske tidigareläggs från den tiU den Iseptember, om den arbetssökande har slutet skolan eUer någon annan längreutbildning . AMShar i skrivelse hemstäUt om ändring av 2 § förordningen(1992:330) om ungdomspraktUcanter som innebär att en anvisning tUlungdomspraktik skaU kunna avse verksamhet på deltid även för vissa andraungdomar än ungdomar med handUcapp. Jag viU här erinra om att bl.a. följandeändringar gjorte fr.o.m. den i reglerna som gör det möjUgt att ivissa faU anvisa ungdomspraktik på deltid. Det gäUer om den unge - har ett reguljärt deltidsarbete men hosarbeteförmedlingen söker ett heltidsarbete, - är invandrare och genomgår gmndutbUdning för vuxnaeUer svenskundervisning för invandrare (sfi), - uppfyller vilUcoren i fegen (1978:410) om rätt tiU ledighet för vård Prop.1992/93:150 av bam, m.m. i frågan om rätten tiU förkortning av arbetetid. Eftersomdet kan finnas andra skäl tiiU ungdomspraktik på deltid, bör AMS enligt minmening även i andra undantogsfeU kunna bevUja ungdomspraktik på deltid. UngdomspraktikenskaU vara en tiUfälUg åtgärd för ungdomar i rådande svåra arbetsmarknadsläge.I 1993 års budgetproposition gjorde jag bedömningen att behovet avungdomspraktikplatser för /94 motsvarade antalet plateer förmnevarande budgetår, dvs. 75 000 plateer tiU en kosmad av 5,9 mUjarder kronor. Motbakgmnd av det försämrade läget på arbetemarknaden bedömer jag ett ökat behovav åtgärder för ungdomar. Behovet av ytterhgare ungdomspraktikplatser kan dockbegränsas genom den tidigare redovisade kraftiga utökningen avutbUdningplatser inom det reguljära utbUdningsväsendet, bl.a. det tredje gymnasieåret.Antalet praktikpfetser under nästo budgefer bör dock ökas tiU 100 000 igenomsnitt . Kosmaden för dessa 100 000 platser beräknarjag tiU 7,9miljarder kronor. HärtiU kommer kosmadema, 286 mUjoner kronor, för 3 000praktUcplatser för vissa nyexaminerade ungdomar. Avberäknade medel för ungdomspraktik bör högst 30 mUjoner kronor i undantogsfallfå användas för resebidrag tiU ungdomar som har onormalt höga resekosmader.Det gäUer främst ungdomar i glesbygd som inte kan få praktUc på hemorten ellermom pendUngsavstånd. 2.10Bidrag till arbetslösa m.fl. för att starta egen näringsverksamhet Småföretogenär mycket betydelsefuUa för ekonomins utveckling och för sysselsätmingen. Inteminst när konjunkterläget är svagt, är det vUctigt att stimulera till att nyaföretog kan startas och utvecklas, när bärkraftiga idéer finns. Det ärväsentUgt att även företog som startas i branscher som ttaditioneUt drivite ioffentUg regi, kan erbjudas stöd och hjälp med korrekto verksamhetsbedömningaroch annat professioneUt stöd. Erfarenhetemafrån den arbetemarknadspoUtiska åtgärd som ger arbetslösa m.fl. möjUghet attstarta egen näringsverksamhet, det s.k. storto-eget-bidraget, är gcxla. Dettoframgår bl.a. av den undersökning som gjorts i fyra län på uppdrag avArbetemarknads- och Näringsdepartementen, av revisionsbolaget visar att företog som stortodes med hjälp av bidragetuppvisade Uka stor överlevnadsgrad och omsätming , som andraföretog som Stortodes . Föratt göra åtgärden så tiUgängUg och lättarbetod som möjUgt, för enklades reglema fr.o.m. den I juU 1992 (prop. 1991/92:150 bU. Jag vill dessutom erinra om att regeringen nyUgen beslutot om yrterUga re en ändring. Den innebär att starta-eget-bidraget även kan bevUjas den som vill bedriva verksamhet på deltid. I samL Nr 150 BiL 8 Storto-eget-bidragetpassar mycket väl ui bland regeringens insatser Prop. 1992/93:150 för attfrämja företogande, och har visat sig vara en lämpUg arbetsmark- Bilaga 8nadspolitisk åtgärd. Av de personer som fick starta-eget-bidrag ,var ca en Qärdedel kvinnor. Det bör vara en målsättning att andelen kvinnorbland företogaraa ökar. Sökande ur de prioriterade grappema, t.ex. flyktingaroch mvandrare, måste namrUgtvis också få en så god företogsstort som möjUgt.För många bUvande företogare är en period av olika typer av förberedelser föreinregisttering av firman nödvändig. Jag viU peka på möjUgheten att fetobidragsperioden föregås av t.ex. arbetsmarknadsudjUdning ocharbeteUvsutveckling (ALU). Många av de personer som önskar starto eget företogbehöver bättre gmndläggande kunskaper i juridUc och ekonomi, t.ex. arbets- ochskatterätt, bokföring, marknadsföring och prissättning. AMS bör tUlse att sådanpraktiskt inriktod utbUdning kan erbjudas i hefe landet. Densom önskar starta-eget-bidrag måste utveckla en affärsidé och konkretisera deni en affärsplan med bl.a. marknadsanalys och finansieringsplan.