prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — Denstigande arbetslösheten och förväntningar om minskade disponibla inkomster harökat farhågoraa om all hushållen kan stå på tur att svara för nästa förlustvåg.Även om mycket talar för stigande kreditförluster från hushållssektora är ändåden sammantagna bedömningen all ökningen blir förhållandevis begränsad. Påbostadsmarknaden har prisrörelserna varit betydligt mindre än på denkommersiella fastighetsmarknaden, åtminstone vad beträffar enfamiljshus. Medanprisema på kommersiella fastigheter steg med ca sju gånger haren dryg fördubbling noterats för villapriseraa. En viktig förklaring ärsarmolikt de minskade ränleavdragsmöjlighetema i början av 1980-talel. Igenomsnitt för hela landet har prisema på villor fallit med . Enannan omständighet är att hushållen, tack vare en gynnsam utveckling avinkomsteraa , har kunnat öka sparandet krafiigt ochhärigenom i viss utsträckning balansera de senaste årens förmögenhetsfall. Ettuttryck för att hushållens situation trots allt ser hanterbar ut är atthushållens skulder som andel av disponibel inkomst fallitfrån 1,3 till 1. Hushållen föratses minska sin skuldsättning iabsoluta belopp. För vissa hushåll, bl.a. de som förvärvade bostad sent underprisuppgångsfasen, kvarstår sannolikt en betydande del av anpassningen. Hushållensmer försiktiga agerande märks bl.a. på den fallande privata konsumtionen och enminskad bostadsefterfrågan, vilket föratom de fallande prisema på villor ochbostadsrätter, även kan avläsas i all antalel lomma lägenheter snabbi ökarUnder har bostadskostnaderaas andel av hushållens utgifterökat. Fastighetsägare till flerbostadshus möter härigenom växande svårigheteratt övervältra ökade kostnader på hyresgäsleraa, vilket har varit särskilttydligt för del nybyggda beståndet, som karaktäriseras av högaproduktionskostnader och elt stort beroende av räntebidrag. Kreditinstitutenssvårigheter har bl.a. inneburit att ratineraa för uflåningen skärpts och attmarginalema mellan in- och utlåningsräntor vidgats. Statistiken över bankemasin- och ullåningsränlor är bristfällig men indikerar att den genomsnittligaränteskillnaden vidgats med etl par procentenheter under de senasie åren. Ävenräntoma på bostadskreditmarknaden vittnar om alt låntagama får betala relativtsett högre räntor Dels har räntedifferensen mellan bostads- ochstatsobligationer vidgats, vilket bl.a. är ett uttryck för kapitalmarknadensökade riskkompensationskrav, och dels har bosladsinstituten vidgat sinamarginaler för att möta ökade kreditförluster Staten har under de senaste åreni större utsträckning än privata låntagare kunnat tillgodogöra sig en alltlägre upplåningskostnad. 1992/93:150 Bilaga1.1 Statsobligationer() fy Anm.: Månadsgenomsnitt. Sista observationen avser 13 april1993. fasta avser Statdshypoteksutlåning till villa med bunden ränta. Kreditinstitutensökade försiktighet i kreditgivningen är i många avseenden en sund och delvissenkommen anpassning. När de ekonomiska tideraa försämras ökar risken medkreditgivning, vilket dels tar sig uttryck i att långivama i högre utsträckningän tidigare nekar kreditsökande och dels att de kräver störreriskkompensation. av syftena med statens stödåtgärder är att tryggakreditförsörjningen. Genom att staten tillhandahåller möjligheter tillkapilalstöd minskar osäkerheten över kreditinstitutens kapitalsitualion, medpositiva effekter på räntemarknaden och kreditinstitutens långivning som följd.Det synes dock inle vara realistiskt att tro att räntedifferenserna skallåtergå nivå. och fram till år1990 baserades den omfattande långivningen på förväntningar om fortsattaprisuppgångar och god vinstutveckling, medan riskema avseende bl.a.fastighetsprisutvecklingen inte beaktades i adekvat utsträckning. Alltförsällan gjordes en ordentlig genomlysning av låntagarens långsiktiga betalningsförmåga.Hos många kreditinstitut sattes volymtänkande framför soliditetsmål vilket nu ihög grad har förändrats. 11.4 Utvecklingen på aktiemarknaden Under 1992kännetecknades flertalet utländska aktiebörser av betydande kursrörelser Dehöga räntoma i samband med orolighetema på valutamarknaden innebar att deeuropeiska aktiebörsema registrerade fallande kurser ,med en viss återhämtning mol slutet av året. Pundels depreciering medförde attintresset för aktier på Londonbörsen var betydande . Nr 150 Bil. 1992fortsatte aktiekursema på Tokyobörsen att falla kraftigt, varefter en Prop.1992/93:150 viss stabilisering ägde ram . Index ultinno 1989= 100, nationell valuta 140 Anm.: Veckogenomsnitt. Sista observationen avser 13 april1993. PåStockholmsbörsen var kursrörelseraa särskilt stora. /92till föll aktiekurseraa med i genomsnitt för attsedan, under stor omsättning, skjuta i höjden under årets sista månader Detunder årets första del minskade köpintresset för aktier förklarades av ettkraftigt vinstfall för näringslivet, de relativt sett höga räntoraa samtnedrevideringaraa av föratsättningaraa avseende den allmänna ekonomiskautvecklingen i och utomlands. Preliminärt visade boksluten attbörsföretagens samlade vinster föll till några få miljarder kronor jämfört medca . Många förelag har vidare valt att slopa ellerminska aktieutdelningen som sammantaget minskade med . Beslutet alt låtakronan flyta fritt och den efterföljande deprecieringen har kraftigt ökatköpintresset varvid kursema har stigit i kronor. Genom den svagare kronanförbättras företagens konkurrenskraft högst inleddesmed stigande aktiekurser Lägre räntor och allt tydligare signaler om enåterhämtning för den amerikanska ekonomin har stimulerat köpintresset. Påbörsema i , , och hade kursema fram till mittenav april stigit med i genomsnitt . Även på Stockholmsbörsen stegaktiekursema med i genomsnitt fram . Lägre räntor ochden fortsatta krondeprecieringen har bidragit till det stora köpintresset försvenska aktier Det kan dock noteras all aktiekursema i genomsnitt alltjämtligger under nivån /90. En följd av det storaköpintresset och i inledningen av 1993 är attakiieomsällningen stigit kraftigt. steg omsättningen lill Prop. Numeraär en dagsomsättning på Bilaga l.l ellermera ingen ovanlighet vilket skall jämföras med när den genomsnittliga dagsomsätiningen låg på ca Slopandetav omsättningsskatten på aktier har bidragit Utlandetsintresse för svenska aktier var fortsatt stort . Sammanlagt uppgickutlandets neltoköp till etl värde av vilket skalljämföras med . Köpintresset riktades främst mot destora exportinriktade företagen såsom , , Asea, SKF och . 12 Utvecklingen av svensk ekonomi i ett Pop. medelfristigtperspektiv B\\&ga i. i Demedelfristiga kalkyler som publicerar innehåller i regelscenarier med altemativa utvecklingsvägar för ekonomin. Därigenom illustrerasde osäkerheter och riskmoment som kan tänkas finnas i bedömningaraa. Denna gångpubliceras endast en kalkyl. Osäkerheten är så stor och de alteraativa vägaraaför ekonomin så många att det inle har ansetts meningsfullt att beskriva någotspecifikt alteraativ-scenario. I kapitel 13 diskuteras istället ett antalområden där riskeraa för en sämre utveckling än vad som föratsätts i kalkylenär uppenbar. Fördröjd intemationell konjunkturappgång. Fördjupade skadeverkningar av den finansiellakrisen och de finansiella obalanseraa. En sämre fungerande arbetsmarknad med mindreflexiblitet och högre grad av utslagning. Begränsad expansionsförmåga för den konkurrensutsattasektom. Iett antal andra avseenden kan utvecklingen i kalkylen å andra sidankaraktäriseras som försiktig. En mer gynnsam utveckling är möjlig i bl.a.följande avseenden, vilka behandlas i kapitel 14. En kraftigare expansion av svensk export. Starkare positiva effekter av strakturella reformer Idella kapitel (12) redovisas en kalkyl för den ekonomiska utvecklingen t.o.m.1998. I ett sådant tidsperspektiv är informationsunderlaget otillräckligt förall prognoser i vanlig mening skall kunna utarbetas. Därtill kommer attföratsättningaraa i nuvarande läge är mycket speciella med en ny växelkursregimoch med en ekonomi som befinner sig i en extrem lågkonjunktur med svåraobalanser Trots dessa svårigheter finns ett stort behov av att belysa denekonomiska utvecklingen på . Det medelfristiga perspektivet har fåttallt större uppmärksamhet i den ekonomisk-politiska debatten de senaste åren.Därigenom har också den ekonomiska politiken i hög grad blivit inriktad påproblem och frågeställningar som kräver en medelfristig analys. Kalkylenför har gjorts med hjälp av den ekonometriska modellen ,som utvecklats vid Konjunkturinstituetel. Modellen innehåller ekonometrisktskattade samband för utrikeshandel, investeringar, privat konsumtion, pris- ochlönebildning samt efterfrågan på arbetskraft. De finansiella beräkningaraa hargjorts med hjälp av den finansiella modellen FIMO. I denna modell beräknasinkomster och utgifter för de sex institutionella sektorema stat,socialförsäkring, kommuner, hushåll samt icke-finansiella och finansiellaföretag. Dessutom redovisas transaktioner med utlandet. mer inga skattadebeteendesamband i FIMO, utan framskrivningar görs Prop. med utgångspunkt i den realaekonomins utveckling. Kalkylema i Bilaga 1.1 och hargenomförts i flera beräkningsomgångar och modifierats och kompletterats med exogena bedömningar. uppenbart attekonometriska samband är av begränsat intresse i en situation som i mångaavseenden kraftigt avviker från den period under vilken de är estimerade.Behovet av kompletterande bedönmingar har därför varit ovanligtstort. De finansiella beräkningaraa i FIMO har gjoris med stöd av de s.k.långsiktiga konsekvensberäkningama som finansdepartementetsbudgetavdelning utför avseende utvecklingen för den 12.2 Förutsättningar och antaganden Dennormala utgångspunkten vid kalkyler på medellång sikt är att den ekonomiska politikenoch de gällande regelsystemen inte förändras. I några avseenden har dennaprincip frångåtts. Den plan för budgetförstärkningar som presenteradesi finansplan inkluderas i kalkylen. De totala budgetförstärkningaraauppgår till totalt Transfereringama till hushållen minskar med25 miljarder kr . sker ett ökatskatteuttag från hushållen med . Dessutom föratsättsutgifteraa för den offentliga konsumtionen vara realt oförändrade (se nedan). De arbetsmarknadspolitiska åtgärdema antas minska itakt med att arbetslösheten sjunker Neddragningen görs med utgångspunkt från denivåer som föreslås i kompletteringspropostionen. 1prognosen används de genomsnittliga valutakursema förmars 1993 som stoppkurs, dvs. de föratsätts gälla för hela prognosperioden.Detta är ett rimligt och vedertaget förfarande i elt kortare tidsperspektiv. Idet medelfristiga perspektivet är det dock inte lämpligt att a priori utgå frånen växelkurs. Utvecklingen av den svenska ekonomin irmebär all en vissförstärkning av kronkursen är trolig. antas därföratt kronan appricieras med 1,(motiven till detta diskuteras mer utförligtsenare). Denominella räntoraa föratsätts successivt falla . En dämpadinflationstakt i antas, tillsammans med stabilare förhållanden påvalutamarknaderaa, resultera i lägre räntor i . Med den utveckling den svenskaekonomin uppvisar i kalkylen bör förtroendet tillta och därmed skapas ocksåföratsättningar för lägre räntemarginaler gentemot omvärlden. 12.3 Utgångsläget Prop. Bilaga1.1 Den prognos som presenteras i RNB visar att kapacitetsutnyttjandeti den svenska ekonomin kommer att vara mycket lågt . I årfaller brallonationalprodukten och den sammanlagdanedgången uppgår till . föratsesBNP öka med vilket dock inte är tillräckligt för att hindra enfortsatt ökning av arbetslösheten. Den kraftiga deprecieringen av kronan ikombination med sänkningen av arbetsgivaravgifterna, måttliga löneökningar ochhög produktivitetstillväxt har inneburit en dramatiskkonkurrenskraftsförbättring för industrisektorn. Deprecieringen innebäremellertid också en åtstramning av den inhemska efterfrågan via höjdaimportpriser och därmed minskade realinkomster för hushållen. Försvagningen avhushållens inkomster accentueras också av de besparingar i de offentligautgifterna som beslutats. Därtill kommer att krisen i finanssektora medförfortsatt höga räntemarginaler som belastar hushållens ekonomi. Bedöinningen avden svenska ekonomins utveckling på medellång sikt är i hög grad avhängig avhur de spänningar och obalanser som föreligger kommer all utvecklas under denärmaste åren. Den konkurrensutsatta sektorn har ett mycketgynnsamt kostnadsläge och en stark lönsamhet. Skillnaden gentemot de skyddadeeller hemmamarknadsorienterade delama av ekonomin är påtaglig. Underskotten i de offentliga finansema är myckelstora. En konsolidering är nödvändig. Snabba och kraftiga utgiftsnedskämingarverkar å andra sidan hämmande på den inhemska efierfrågan. Arbetslösheten är hög. En mycket stor del avarbetskraften står utanför den reguljära arbetsmarknaden. Långtidsarbetslöshetoch utslagning hotar all tillta. Den privata sektoms stora konsolideringsbehov ochdärmed ökande sparande har inneburit en drastisk nedgång i den inhemskaefterfrågan. Det är osäkert när denna process kulminerar Tillväxtmöjligheternasett från ekonomins utbudssida måste bedömas som mycket goda underkalkylperioden. Resursutnyttjandet i ekonomin är myckel lågl ibörjan av perioden. En gradvis normalisering av delta ger ett avsevärt positivtbidrag till tillväxten. Utsikteraa tiW produktivitetsförbättringar ärtämligen goda. Kostnadsbesparande rationaliseringar har genomförts de senasieåren, såväl inom den privata som den offentliga sektora. Den interaationellaintegrationen innebär att nya sektorer av ekonomin blir utsatta för utländskkonkurrens. Konkurrensen skärps också som en följd av EES-avialet samt genomden nya konkurrenslagen. arnapå infrastraktur och utbildning kan också tänkas påverka pro- Prop.1992/93:150 duktiviteten positivt. Detfinns en stor potential till ökat arbetskrafisutbud. En rad politiska förändringar har genomförts vars effekt långsiktigt höjer arbets kraftsutbudet. Till dessa hör bl.a. skattereformen, den höjda pen sionsåldem samt reformeringen av sjukförsäkringen. Denna potential till ökal utbud har emellertid inte kunnat realiseras under lågkon junkturen. Istället har arbetskraftsutbudet fallit kraftigt . Delta beror lill en del på att antalet personer i utbildning ökat kraftigt för all motverka arbetslösheten. Till detta kommer också att vissa grapper har lämnat arbetsmarknaden när utsikterna att få arbete så drastiskt försämrats. Omdenna stora tillväxpotential ska kunna realiseras eller inte avgörs i huvudsakav två övergripande frågor 1 vilken grad kommer det att genereras enefterfrågan riktad mot svensk produktion ? Kommer flexibiliteten bl.a. på arbetsmarknaden attvara tillräcklig för att olika typer av arbetskraft skall kunna erhållasysselsättning vid fortsatt låga pris- och löneökningar? 12.4 En kalkyl för periden Efteren fortsatt nedgång i tillväxten i OECD-området 1993 föratses en måttligåterhämtning i den intemationella konjunkturen . BNP-tillväxten iOECD når en topp på 1995 för att successivt dämpas årendärefter Konjunkturappgången är betydligt långsammare än vad som kunnatobserveras historiskt. En viktig förklaring till den mer måttliga utvecklingenär fasförskjutningen mellan å ena sidan och å andra sidan Tysklandrespektive som jämnar ut konjunktursvängningama på aggregerad nivå.Olikheteraa i förloppen har inneburit dels att nedgången inte blev så djup somenligt lidigare mönster, dels att återhämtningen i den ekonomiska aktivitetenföratses bli mindre markerad. Destrakturella åtgärder som har vidtagits under 1980- och 1990-talel i syfte attförbättra ekonomiemas funktionssätt bör bidra till en gynnsam intemationellutveckling. Inte minst har de skattereformer och den avtrappning avsubventioner som genomförts i många , har medfört mindre snedvridnastrakturer Därmed har en grand till högre effektivitet i ekonomieraa lagts.Även genomförandet av EGs inre marknad och ikraftträdandet av EES-avtaletkommer alt ha en gynnsam effekt. Såväl den tyska återföreningen som enbättre ekonomisk utveckling i de centraleuropeiska delaraa av det foraaöstblocket bör bidra fill en stigande efterfrågan på konsumtions- ochinvesteringsvaror Tabell 12:1 Utvecklingen i 1992-1998 BNP (16) KPI (16) Marknadstillväxt (14) Importpriser (14) -0,8 Timlöner (14) ULC (14) 1992/93:150 Bilaga1.1 Detfinns emellertid en rad faktorer som talar för en jämförelsevis svag uppgång iden innevarande konjunkturcykeln. Avregleringen på de finansiella marknadema imånga gav upphov till dels en skulduppbyggnadbland hushåll och företag, dels kraftigt stigande tillgångspriser En högskuldsättning i kombination med fallande tillgångspriser pekar på att hushållensannolikt kommer att vara mer återhållsamma i sitt konsumtionsbeteende även påmedellång sikt. En långsiktig förbättring av sparandet inom är nödvändig iljuset av det stora kapitalbehov som föreligger, men iimebär en merdämpad konsumtionsutveckling. Vidare kan kapitalbehovet bl a förrestaureringen av de central- och östeuropeiska ekonomieraa leda till attrealräntan hålls uppe på fortsatt höga nivåer I de länder som genomgårbankkriser kan det inte uteslutas att bankeraa vidmakthåller relativt storamarginaler mellan in- och uflåningsräntor för alt förbättra lönsamheten ochdärmed öka täckningen för faktiska eller befarade kreditförluster Därmedriskerar räntan för den genomsnittlige låntagaren att förbli hög. Dennaanpassningsprocess kan bli relativt långvarig. Stora underskottkännetecknar de offentliga finanseraa i flertalet och behovet avbudgetkonsolidering är betydande. Denna process kommer sannolikt att gesfortsatt prioritet i syfte att lägga granden lill ökatsparande och därmed möjlighet till en uthålligt hög och stabil tillväxt. Påaggregerad nivå bedöms dock konsolideringen verka återhållande på denekonomiska aktiviteten på kort sikt. Det beror inte minst på en förväntad svagutveckling av hushållens disponibla inkomster till följd av minskadetransfereringar, alternativt höjda skatter. IFörenta staterna föratses konjunkturappgången fortsätta och BNP-tillväxtenkulminera . Det finns tecken på att den potentiella tillväxttakten harsjunkit i och att det därmed inte kommer att realiseras lika högatillväxttal som efter tidigare uppgångsfaser Den nya administrationen hardärtill att brottas med svårhanterliga problem som underskotten i budget- ochbytesbalansen samt reformeringen av sjukförsäkringssy temet. IEuropa fortsätter den dämpade konjunkturen och en mer markerad Prop.1992/93:150 återhämtning väntas inte . Avgörande för utvecklingen ärBilaga 1.1 förloppet i . Kostnadema för återföreningen fortsätter atthämma den tyska ekonomin. Transfereringaraa till de östra delstaleraa beräknastill av BNP på medellång sikt. Kraftiga besparingar i deövriga offentliga utgifterna är därmed oundvikliga. Räntoma i väntasfortsätta att falla gradvis till följd av ett minskatinflationstryck. Därmed skapas också föratsättningar för en realräntenedgång iövriga . IJapan sker nu en kraftig försvagning av den inhemska efterfrågan som medför endämpad tillväxt . kan få betydande problembl.a. beroende på att en ofördelaktig ålderspyramid leder till lägre sparandeoch investeringar Det verkar därför inle särskilt troligt att 1980-taletsenorma investeringssatsningar kommer att återupprepas under detta årtionde. Ensuccessiv förändring av arbels-livsvillkoren och en utdragen bankkris kan ocksåkomma att påverka ekonomin i negativ riktning. Denutdragna lågkonjunkturen i innebär att del finns ett betydande BNP-gap iflertalet länder Tillsammans med den höga prioritet som inflationsbekämpningenges, beräknas detta leda till ett lågt inflationstryck . Sålåga bestående inflationstal på aggregerad nivå observerades varken under 1970-eller . Löneökningaraa i industrin väntas bli återhållsamma ochmöjliggör därmed mycket låga ökningar av enhetsarbetskostnaderaa. Det innebärockså all lönsamheten gradvis kommer att förbättras. Detkan inte uteslutas att utvecklingen blir svagare än i detta scenario. Endiskussion om riskema för detla förs i kapitel 13.1. Denhöga arbetslösheten dämpar löneökningama Motbakgrand av den höga arbetslösheten kan de svenskatimlöneökningaraa förväntas bli tämligen låga. Den goda lönsamheten i industrini kombination med en svag utveckling av den inhemska efterfrågan ochunderskotten i de offentliga finanseraa kan väntas leda lill en viss ökning avden relativa lönen för industrin. Detta kan ses som ett naturligt inslag i denexpansion av industrisektom som sker i kalkylen. hindrades ensådan relativlöneändring av expansionen i de skyddade sektoreraa. En svagutveckling i delar av den privata tjänstesektom och i byggsektom kombinerat medneddragningar i den offentlig sektorn gör att föratsättningaraa för 1990-taletär annoriunda än de var . Föratsättningaraaför lönebildningen är emellertid i flera avseenden helt nya, vilket gör detsvårare att dra några säkra slutsatser Vissa omständigheter tyder på attlöneökningaraa kan bli mycket låga. Traditionella ekonometriska skattningar tyder i allmänhet på betydligtlångsammare löneökningar vid den beräknade nivån på arbets- löshetenän vad som antas i denna kalkyl. Skatlningama är emellertid estimerade underperioder med genomgående betydligt lägre arbetslöshet. Det är troligt attlöneökningamas känslighet för variationer i arbetslösheten är lägre vid högrearbetslöshetsnivåer Enligt teorier för jämviktsarbetslöshet faller löneökningstaktenså länge man ligger över den naturliga arbetslöshetsnivån (NAIRU). Skattningarfrån bl a tyder på att NAIRU för var ca 2,5%.Även om det är rimligt att räkna med viss uppgång av denna under 1990-taletöverstiger den beräknade arbetslösheten NAIRU . Mot dennabakgrand kan den antagna successiva uppgången i löneökningstakten ifrågasättas. Tabell 12.2 Försörjningsbalansen och vissa nyckeltal Årligprocentuell förändring, priser 1992/93:150 Bilaga1.1 -1,7 -1,7 -1,6 -0,9 -1,7 -1,9 -3,5 -0,2 -1,0 -1,4 -1,0 -1,0 -1,0 -1,0 -0,5 -1,1 -1,0 -1,0 -1,0 -1,0 -1,2 -1,5 -1,0 -1,0 -1,0 -1,0 -11,0 -8,9 -5,7 -0,2 -0,9 -1,7 -2,0 -4,1 -1,1 KPI (årsgenomsnitt) -2,1 -0,2 Förändring i procent av föregående års BNP. Procent av arbetskraften. Procent av BNP. ■*Miljarder kr. Detfirms emellertid också en rad skäl till varför lönebildningen kan fungera sämreoch därmed komma att ge upphov till betydligt högre ökningstal än i kalkylen.Dessa diskuteras mer utförligt i ett senare kapitel. Vissa faktorer som där tasupp är följande: Den rörliga växelkursen gör att den direkta kopplingen mellan höga nomineUalöneökningar och försämrad konkurrenskraft försvunnit. Disciplinen i dettaavseende är i hög grad beroende av trovärdigheten i inflationsbekämpningen. Den långvariga och höga arbetslösheten riskerar attorsaka en mer Prop. 1992/93:150 permanent utslagning av arbetskraft, varförden faktiskt tillgängliga Bilaga 1.1 arbetskraften kan vara mindre undernästa högkonjunktur Kalkylen innebär en kraftig expansion av denkonkurrensutsatta sektom. Den omallokering av arbetskraften som detta innebärkan leda tillförhållandevis höga ökningar även av genomsnittslönen omlönebildningen också i fortsättningen kommer alt präglas avkompensationstänkande mellan olika grapper Om man ska kunna undvika detta krävsen ökad flexibilitet i lönebildningen. Omde måttliga löneökningaraa kommer till stånd föreligger goda möjligheter för envaraktig nedväxling av inflationstakten. När effektema av deprecieringensinflalionsimpulser klingat av uppgår prisökningama i kalkylen till mellan 2 och2 1/Prisökningstaklen dämpas också av några andra faktorer Produktivitetsutvecklingen är relativt god. Lönsamheten är initialt mycket stark. En vissförsvagning av marginalema sker därför i kalkylen. Apprecieringen av kronan medför lågaimportprisökningan Konsumentpriseraapåverkas emellertid också av olika förändringar i skatte- och utgiftspolitiken.Subventionema till bostädema föratsätts sålunda minska vilket bidrar till attöka konsumentpriserna. StabilintemationeU tillväxt ger goda exportmöjligheler Denantagna stabila internationella tillväxten skapar föratsättningar för envaraktigt stark exporttillväxl .