prop · GG0356 · 1992-12-31 00:00:00 — Deninträder när avtalet sluts och drabbar även sådana avtal som anmälts enUgt 9 §eller som synes anmälningsbefriade, om det vid en prövning skulle visa sig attavtalen i själva verket är förbjudna enligt 6 §. OgUtigheteninnebär att avtalet eUer beslutet inte kan göras gällande enUgt sitt innehäU.En allmän domstol kan aUtsä inte döma tiU fiiUgörelse av avtalet eUer beslutet. Eftersom det många gångerkan råda osäkerhet om ett avtal som anmälts kommer att erhåUa undantag, kan detvara lämpUgt att en domstol som i ett mål har att pröva gUtigheten av avtaletvifendeförklarar målet i avvaktan på beslut med anledning avanmälan. Bara det avtalsinnehåU somär förbjudet enUgt 6 S drabbas av ogUtighet. Fråga om att jämka andraavtalsvUlkor eUer att länma hefe avtalet utan avseende med stöd av 36 §avtalslagen eUer enUgt fömtsätbiingsläran kan bU aktueU, om OgUtigheten ttäffarett avtalsvillkor som år av betydelse för andra delar av avtalet. När det gäller avtal somföreUgger när denna lag träder i kraft finns vissa särskUcfe regler om ogiltigheti punkten 3 ikraftträdande- cxh övergångsbestämmelsema. 8S får i det särskilda faUet beslute om undantag från förbudet i6 § för ett avtal som 1. bidrartiU att förbättra produktionen eUer distributionen eUer tiU att främja tekniskt eller ekonomiskt framåtskridande, 2.tiUförsäkrar konsumentema enskälig andel av den vinst som därigenom uppnås, 3.bara ålägger de berördaföretogen begränsningar som är nödvändiga för att uppnä målet i I cxh, 4.inte ger de berörda företogenmöjlighet att sätto konkunensen ur spel för en väsentiig del av nyttigheteraa ifråga. Ettavtal, beslut eller samordnat förfarande som omfattas av förbudet i 6 § kangenom beslut av undantas från förbudet. Detto fömtsätter attavtalet etc. har anmälts tUl enligt 9 §. Ett beslut om undantaginnebär att ett i cxh för sig förbjudet förfarande blir tiUåtet cxh intedrabbas av ogiUighet eUer kan föranlecfe skadeståndsskyl-cUghet. - cxh i de faU som avses i 15 § - harbefogenhet att meddela undantag, men verkets beslut kan överprövas avtingsrätten. Omfattas ett avtal etc. inte av förbudet i 6 § behöver nägonanmälan inte göras. Med hänsyn tiU de olägenheter som kan inträffa om avtaletetc. omfattas av förbudet torde dock anmälan böra ske i tveksamma fall. En betydande del av deavtal som är berättigade tiU undantag enUgt denna paragraf avses omfattas avgmppundantag enUgt 17 §. Ett individueUt beslut om undantog kommer därför baraatt behöva sökas beträffande sådana avtal som inte kommer att omfattas avgmppundantag. Föratt ett avtal etc. skall undantas från förbudet måste alfe de i paragrafenangivna punktema vara för handen. Fördelama med avtalet måste objektivt settöverväga de nackdelar för konkurrensen som avtalet kan in- nebära.Fömtsättningama för undantag är emeUertid refetivt aUmänt häU- Prop.1992/93:56 na, vilket innebär att vid sin bedömning av ettsamaibete har en betydande marginal. SpeciaUseringsavtaloch forsknings- och utvecklingsavtal kan förbättra prcxiuktionen genom attlecfe tiU minskade produktionskostnader eUer ökad produktivitet. Parterna kanexempelvis få möjUghet att koncentrera sin tiUverkning eUer producera i längreserier. Avtalen kan cxkså innebära ökad automatisering och undvikande av dubblautvecklingskostnader. Avtal om gemensam produktion kan ha Uknande effekter. Exklusivaåterförsäljaravtal cxh speciaUseringsavtal kan förbättra distributionen,exempelvis genom att leda tiU lägre distributionskostiuder, bättre oiganiseradmarknadsföring, bättre tillgäng tUl marknaden eller bättre serviceförhållanden.Även selektiva distributionssystem kan ha positiv inverkan pä (Ustributionengenom att föijning och service rationaliseras. Teknisktframåtskridande kan främjas av forsknings- cxh utvecklingsavtal,speciaUseringsavtal, patentiicensavtal cxh know-how-Ucensavtal genom attföretagen fär möjUghet att koncentrera sina resurser. Ekonomisktframåtskridande kan främjas genom rationaliseringar tUl följd avspecialiseringsavtal. Exklusiva patent- cxh know-how-Ucensavtal kan bidra tiUsåväl ekonomiskt som tekniskt framåtskridande genom att möjliggöra utnyttjandeav nya tillverkningstekniker. Ekonomiskt framåtskridande kan cxkså främjasgenom avtal om samordnade investeringar. Sädana avtal kan göra att man undvikerförlustprojekt, minskar kosttiader-na och möjUggör för en ny industri attutvecklas på ett sunt ekonomiskt sätt. Positivaeffekter för konsumenteraa kan exempelvis vara lägre priser, förbättradeleveranser, bättte service, inttoducering av nya eUer bättre produkter pämarknaden eller ökat utbud av varor eUer tjänster. Med konsumenter avses härinte bara vad man i dagligt tal menar med konsumenter, utan cxksåslutanvändare inom industrin och köpare som avser att sälja produkterna vidare. Ävenom avtalet etc. skulle ha de positiva bmttoeffekter som anges i punkterna 1 och2, är detto emellertid inte tUlräckligt för att undantag skaU bevUjas. Detkrävs dämtöver att avtalet etc. inte medför konkurrensbegränsningar som inteär nödvändiga för att uppnä de positiva verkningama av avtalet. För att uppnåde positiva verkningarna av ett speciaUseringsavtal behöver en avtalspartexempelvis inte nödvändigtvis vara förhindrad att köpa pä annat håU, där hankan uppnå bättre viUkor. Vidare krävs att avtalet etc. inte ger de berördaföretogen möjUghet att sätto konkunensen ur spel för en väsentUg del avnyttighetema i fråga. Detanförda innebär sammantaget att undantag inte kan bevUjas, om inte ettkonkunenstest ger vid handen att det finns tillräckUg konkunens pä denrelevanto marknaden från andra företog. Hänsyn skaU därvid också tas tiUimportkonlcunens. Finns det inte tillräcklig konkurrens tiUförsäkras konsumentemamte en skälig andel av vinsten. SjälvfaUet måste det för att vinst skaUföreUgga röra sig om samhällsekonomiskt positiva nettoeffekter. Företagmed en dominerande ställning på marknaden torde säUan kunna UppfyUafömtsättningama för undantog. I mycket specieUa faU torde emel- lertidäven företag med en betydande marknadsmakt eller hög omsåtöung Prop. 1992/93:56kunna erhålfe undantag för konkurrensbegränsande samaibete. Här avses främsts.k. kriskarteUfiiU i lägen där omstmkturering eller speciaUsering är nödvändigför att komma tUl rätto med en överproduktion som långsUctigt ärsamhäUsekonomiskt skadUg. Men det kan cxkså gälfe faU där det fordras så högakapitalkosttiader att utveckla nya produkter att inte ens stora företag klarardette själva. Ihuvudsak är dcxk bestämmelsen inriktad pä samverkan mellan mindre ochmedelstora företag som stärker deras konkurrenskraft mot större företag pämarknaden. Sådant samarbete leder ofte tiU sädana positiva effekter somberättigar tiU undantag. Normalt fär dä samarbetet inte omfatte för stor del avmarknaden. Är emeUertid samarbetet mer begränsat såväl tidsmässigt somproduktnfessigt, exempelvis tiUfaUiga priskampanjer, torde kravet på attsamarbetet inte får omfatte för stor del av marknaden kunna sättas lägre. EttoeftergivUgt krav i dessa faU är dcxk att det måste finnas kvar en fungerandekonkunens på marknaden. Vidpröviungen enligt denna paragraf måste hänsyn cxkså tas tiU en näringsgrensspecieUa natur. På jordbmksområdet är det naturligt cxh oftast nödvändigt förderas överlevnad att enskUda, mindre jordbmkare och andra liknandeprimärproducenter sluter sig samman i primärföreningar såvitt avser produktioneller försäljning av jordbmksprodukter, utnyttjande av gemensamma anläggningarför lagring, behandUng eller förädling av jordbmksprodukter. När det gällersådan samverkan mellan medlemmama inom en primärförening torde den i många faUomfattas av förbudet i 6 § men sammanteget ha sådana positiva effekter att denbör kunna kvaliflcera för undantag. FörhållandetmeUan den enskilde jordbmkaren eller råvamprcxlucenten som leverantör cxhprimärföreningen som köpare får dock inte innehålfe faktorer som förhindrareller försvårar rörUghet för medlemmama, exempelvis att sälja sina prcxluktertill andra köpare eUer bU medlem i en annan prinferförening. Samarbetet fär mteheUer vara av den karaktären att det hindrar eUer försvårar utomsfeendeförädlingsverksamhet eller försvårar för jordbmkare eUer råvamprcxlucenter somstår utanför samarbetet i en primärförening. Innehåller samarbetet faktorer avnu berört slag år risken stor att konkunensen på marknaden helt sätts ur spel.De torde inte heUer vara nödvändiga för att uppnå de positiva verkningarna avsamarbetet. Päden svenska marknaden finns former för samartxte meUan företag som i viss månkan sägas vara specifikt svenska företeelser cxh som har stor betydelse förkonkurrensförhållandena. Det är t.ex. här i landet vanUgt att friståendedetaljister samverkar i frivUUga kedjor. Sådant samarbete är inte lika vanUgtförekommande inom EG och har inte där samma betydelse förkonkurrensförhållandena. Föratt enskUcfe, mindre företog skall kunna fungera effektivt och vara aUvarUgakonkurrenter tiU stöne företog med fler driftsställen år det ofto nödvändigtatt de samverkar på många olika områden. Sådant samarbete kan aUtså ha positivaeffekter för konkunensen i och med att det ger möjUgheter för mindre företogatt kunna konkunera effektivt med större före- tag.I mänga faU torde samarbetet vara av den beskaffenheten att det omfattas avförbudet i 6 § men sammantaget ha sådana positiva effekter att det bör kimnakvalificera för undantag. Samarbetetfär dock inte omfatta en aUtför stor dd av den relevante marknaden utan detmåste finnas kvar en fungerande konkurrens. Samarbetet fär vidare inteinnehåUa moment som innebär att onöcUga restriktioner läggs pä företagensntorknadsuppträdande. Vid den praktiskatUlämpningen av denna paragraf måste först konsteteras att avtalet etc. årförbjudet enUgt 6 §. När det sedan gäUer att påvisa de positiva verkningarna avavtalet och att dessa kommer konsumentema tiU del Ugger den primära bevbbördanpä de berörda företagen. Det är dcxk här inte fråga om någon "ttmg"bevisbörda för företagen. Exempelvis torde det inte föreUgga några svärigheteratt påvisa att ett produktionssamarbete leder tiU lägre prcxluktionskosUiaderför företagen. Finns det sedan tillräckUg konkurrens kvar på marknaden ocksäöver tid i ett långsiktigt perspektiv torde man normalt kunna hävcfe attkostnadssänkningarna kommer konsumentema tiU del i form av lägre priser. 9S Om ett förefeg vill att undanteg enligt 8 § skall bevUjas, skall det anmälaavtalet till . Konkurrensverketfår inte beslute om undanteg innan företaget har gjort en såcfen anmälan. Föratt undantag från förbudet i 6 § skall kunna beviljas måste enUgt paragrafensyörjw stycke avtalet etc. anmälas tUl . Anmälan får deneffekten för det fall undanteg mte medges att konkunensskadeavgift i regelinte kan påföras för ätgärder som har vidtagits frän tid-pimkten för anmälantiU dess beslut meddelas med anledning av anmälan, om åtgärderna Ugger inomramen för vad som anges i anmälan. Närmare föreskrifter omvilka uppgifter som skaU lämnas i en anmälan avses komma att meddelas avregeringen eUer, efter regeringens bemyndigande, . En anmälankan inte anses vara gjord, innan alla uppgifter som krävs har kommit in tUlKonkunensverket. EnUgtat\dra stycket kan inte fatte beslut om undantag utan att enanmälan har gjorts. 10 iI ett beslut om undantag enUgt 8 § skaU det anges firän vilken tidpunkt imdantaget gäller. Denna tidpunkt fär sättas tidigare än tidpunkten för beslutet. Beslutet skaU gäUa för enbestämd tid och fär förenas med villkor (xh älägganden. 11 SEtt beslut om undanteg enUgt 8 § fär förnyas om där angivna fömtsättningar är uppfyUcfe. EnUgt10 i skaU ett beslut om undantag innehåUa uppgift firän vilken tidpunktundantaget skaU gälfe. Beslutet kan ges retroaktiv verkan. Huvudregelnbör vara att undantag skaU gäUa från tidpunkten för avtalets ingående. Men omavtalet behöver ändras i något avseende för att undantag skaU kunna beviljas,kan det finnas anledning att läte beslutet gälfe bara frän tidpunkten förändringen. Blir förfarandet hos onödigt utdraget tidsmässigtcxh detta beror på sökanden, kan det cxkså finnas anledning att frångåhuvudregeln. LUcaså om företagen dröjer välcUgt läng tid med att anmäla avtalettill . Tidpunktenfrån när ett beslut om undantag gäller är vUctig, eftersom det har betydelseför möjligheten att hos domstol genomdriva fiillgörelse av avtalet. Ett avtalsom omfattos av 6 § och för vilket undantag inte gäller är ju OgUtigt enligt 7§. Det är därför viktigt för parteraa i ett avtalsförhållande att anmälan omundantog görs skyndsamt. Bettäffande s.k. gamfe avtal, dvs. avtal somföreligger när lagen träder i kraft, finns särskUcfe ogUtig-hetsregler iikraftträdande- cxh övergångsbestämmelsema. Beslutetskall gälla för en bestämd tid som fiaststäUs av . Beslut somgäller tills vidare kan alltså inte meddelas. Om anser detnödvändigt får beslutet förenas med villkor eUer ålägganden. UppfyUer företogeninte ett villkor som har stäUts upp gäUer inte undantaget. Följs inte ettåläggande har möjUghet att enUgt 12 § försto stycket 2återkalla undantoget. Enligt77 § fär fömya ett beslut, om fömtsättningama för att meddefeundantag är upptyUda. Återkallebeeller ändring av beslut om undantag 12S får återkalla eller ändra ett beslut om undantag, om 1. deomständigheter som låg till gmnd för beslutet har förändrats i nägot väsentUgt avseende, 2.de som beslutet gäller brytermot något åläggande som har angetts i beslutet, 3.beslutet gmndades på oriktigaeller vUseledande uppgifter, eller 4.de som beslutet gällermissbmkar undantaget. I de faU som avsesi försto stycket 2-4 fär beslutet återkallas med rettoaktiv verkan. (-> 1922/93. Ettbeslut om undantag innebär att förfarandet inte längre år föibjudet enligt 6 §och att nägra ätgärder enUgt lagen inte kan riktas mot förfarandet. Beslutetkan dock enUgt paragrafens rra stycke återkallas av undervissa särskUt angivna fömtsättningar. Av punkten 1 följer attinte alfe förändringar utgör skäl för ett nytt stäUningstagande. De nyaomständighetema skaU vara av sakUg betydelse cxh ha en viss tyngd. Enbart det förhållandetatt beslutet är oriktigt till följd av ea rättsUg felbedömning kan inte ansesutgöra skäl för att ändra eller än>rlfaiia beslutet; inte heUer en dom avMarknadsdomstolen som innebär ändring av praxis. Enligt punkten 2 kanbeslutet ändras eUer återkallas om de som berörs av beslutet bryter mot någotåläggande som har tagits in i beslutet. Det kan röra nägot som företagen skallgöra, t.ex. lämna mformation om vissa förhållanden. Punkten 3 avser säväl detfallet att medvetet oriktiga uppgifter har lämnats som att ett sådantvUseledande inte har förekommit. Det kråvs att den oriktiga uppgiften har haftbetydelse för beslutet. Felaictigheter som inte har inverkat på beslutet hörinte hit. Med oriktiga uppgifter avses även ofuUständiga uppgifter. Enligt punkten 4 kanåterkallelse eller ändring ske om företogen skulle missbmka undantaget,exempelvis genom att inte tiUämpa detta i enlighet med de uppgifter som harangetts i anmälan. Bortsett firän situationencfe omständighetema har förändrats (punkten 1), får enligtandra stycket återkalla beslutet med rettoaktiv verkan. Framför aUt i detfallet oriktiga uppgifter har lämnats uppsåtiigen eller av grov vårdslöshet börhuvudregeln vara att återkallelse sker med retroaktiv verkan för hela denpericxi som beslutet omfattar. Undantagdd beslut inte meddelas inom vbs tid 13 5Om inte har fatfet beslut med anledning av en anmälan enUgt 9 § från det att anmälan kom in tiU verket, skaU undantag firän förbudet i 6 § anses bevUjat i enUghet med anmälan för av räknat firän tidpunkten cfe avtalet ingicks. DettagäUer inte om inom tremånadersfristen gör invändning motavtalet. 14 får återkalla undantaget för ett avtal för vilket uncfentag beviljats enligt 13 §, om avtalet har följder som är oförenU ga med 8 §. Föratt skapa möjligheter för företogen att få snabba besked i frågor som rörundantag, föreskrivs i 13 § att om inte fattat beslut medanledning av en anmälan från det anmälan kom in tiUverket, sä skaU undantag anses bevUjat i enlighet med anmälan fÖr av femär räknat från det avtalet ingicks. har dcxk möjUghet attförhindra detta genom att inom tremånadersfristen göra invändning mot avtalet.Verket bör ange skälen för sin invändning, t.ex varför avtalet enUgt verketsmening mte bör bevUjas undantag eUer att anmälan behöver uttedas ytterUgare. EiUigt 14 § kan KonkurrensverketåterkaUa undantaget bettäffande ett avtal för vilket undantag skaU ansesbevUjat enligt 13 §. Återkallelse kan ske om avtalet skuUe ha verkningar eUerföljder som är oförenliga med vad som sägs i 8 § (jif §)■ ÄterkaUelsenkan inte ges retroaktiv verkan. 159 får, vidprövning av ålägganden enUgt 23 §, pä yrkande av en part besluto om undantagenligt 8 § för ett avtal som är förbjudet enligt 6 § men som uppfyllerfömtsättningama för undantag enligt 8 §. Därvid tillämpas 10 §. 16S får föraya,återkalla eUer ändra ett beslut enligt 15 §. Därvid tillämpas 11 och 12 §§. 15§ ger möjlighet för att i ett mäl där ett företag förtalan mot ett annat företog om åläggande enligt 23 § meddefe beslut omundantag, om det yrkas i målet cxh fömtsättningama i 8 § är uppfyUda. Det skaUaUtså vara friga om ett avtal som väl är konkunensbegränsande enligt 6 § meninte desto mindre uppfyller fömtsättiiingarna för undantag enUgt 8 §. Även närett beslut av om åläggande har överklagats, finns dennamöjlighet för domstolen. Meddelar domstolen ett sädant beslut behöver alltsåde berörda företagen inte anmäla avtalet etc. tiU för atterhålla uncfentag från förbudet. För ett sådant beslutgäller vad som föreskrivs i 10 §, dvs. undantag skaU gälfe för en bestämd tidcxh fär ges rettoaktiv verkan. Beslutet fär cxkså förenas med villkor ochålägganden. Även beträffande ettbeslut om uncfentag som har meddefets enUgt 15 § gäUer enUgt 16 § attKonkunensverket fär föraya ett sådant beslut, om fömtsättningarna i 8 §fortfarande är uppfyllcfe. Verket får cxkså återkaUa eUer ändra beslutet under defömtsättningar som anges i 12 §. 17 SUndantag från förbudet i 6 § gäUer för sådana gmpper av avtal som uppfyUer fömtsättningama i 8 § (gruppundantag). Sädanagmpper av avtal som avses i försto stycket anges i verkställighetsföreskrifterav regeringen eUer den myndighet som regeringen bestämmer. Avtalsom omfattas av ett gmppundantag behöver inte anmälas enUgt 9 § för attbeviljas undantag. Sådana avtal fär dock anmälas. 18 kKonkurrensverket får återkalla det undantag som gäUer för ett avtal pä gmnd av gmppundantog, om avtalet har följder som är oför enUga med 8 §. Av77 iförsta stycket - som har utformats annorlunda än i lagrådsremissen pä gmndav påpekande från Lagrådet - framgår att undantag från förbudet i 6 § gällerför sådana kategorier av avtal som uppfyller förutsättningarna för undantag i8 §. Sådana kategorier av avtal skall anges av regeringen eller den myndighetsom regeringen bestämmer i verkställighetsföreskrifter. Avtal som omfattas av ettgmppundantog behöver enligt 77 § andm stycket inte anmälas tUl Konkunensverketför att undantog skall gäUa. Om avtalet omfattas av ett gmppundantog färföretogen avgöra på egen risk. Råder det osäkerhet finns det emellertid ingetsom hindrar att individuellt undantag söks. Ett avtal som omfattas avett gmppundantag är giltigt från tidpunkten då det slöts. I ett mål omogiltighetstalan - liksom om skadestånd - kan en aUmän domstol få pröva om ettavtal omfattas av ett gmppundantag eller inte. EnUgt78 § kan återkaUa undantaget beträffande ett avtal som omfattasav ett gmppundantog. Genom ett sådant beslut hävs det skydd som gäller för ettavtal på gmnd av gmppundantaget. ÅterkaUelsekan ske om avtalet, trots att det uppfyller alfe krav som StäUs upp i engmppundantogsförordning, ändå skulle ha verkningar eller följder som äroförenUga med vad som sägs i 8 §. Enåterkallelse enligt 18 § kan inte ges rettoaktiv verkan, utan den har baraverkan för framtiden. 19§ Missbmk från ett eUer flera företags sida av en dominerande StäUning pä densvenska marknaden år förbjudet. Sådant missbmk kan särskUt besfe i att 1. direkteUer indirekt påtvinga någon oskäliga inköps- eUer för säljningspriser eUer andra oskäUga affärsvillkor, 2.begränsa produktion, nnarknadereUer teknisk utveckling tiU nackdel för konsumenteraa, 3.tillämpa olika vUlkor förlikvärdiga transaktioner, varigenom vissa handelspartner fär enkonkurrensnackdel, eUer 4.stälfe som vUlkor för att ingåett avtal att den andra parten åtar sig ytterUgare förpliktelser som varken tiUsin natur eUer enUgt handelsbmk har något samband med föremålet för avtalet. EnUgtparagrafens ySrwö stycke förbjuds missbmk av en dominerande ställning pä densvenska marknaden. För att ett förfarande skall vara förbjudet krävs aUtså attett eller flera företag dels har en dominerande ställning på marknaden, delsmissbmkar denna ställning. Såväl den dominerande ställningen som missbmketskall avse den svenska marknaden. För att kunna avgöra omett företog har en dominerande stäUning måste man först bestämma den relevantamarknaden. Vid denna marknadsav-gränsning bestämmer man dels produktmarknaden,dels den geografiska -marknaden. Avgörande vid bedömningenav produktmarknaden är produktens utbytbarhet. Prcxlukter som är inbördesutbytbara med hänsyn tUl egenskaper, pris, användning, konsumenters och andraavnämares uppfattning och faktiska substitutionsmöjligheter m.m. tillhör sammaprcxluklmarknad. Betydelse vid bedömningen har också frågan om det finnsprodukter som inte är utbytbara men som snabbt kan förändras så att de kommeratt tillhöra samma prcxluklmarknad. Vid bestämningen av dengeografiska marknaden har bl.a. transportmöj-Ugheter cxh transportkostnaderbetydelse. En dominerande ställninghar av beskrivits som en stark ekononusk stäUning hos ett företogsom gör det möjUgt för företaget att hindra att effektiv konkurrensupprätthålls pä en relevant marknad genom att medge företaget att i avsevärdutsttäckning agera oberoende av sina konkurrenter cxh kunder cxh i sisto handkonsumentema. En dominerande ställning gmndas i regel på ett flertalomständigheter som, tagna för sig, inte nödvändigtvis behöver vara avgörande.SärskUt viktig är dcxk företagets marknadsandel. I det sammanhanget tillmätsäven konkunerande foretags marknadsandelar betydelse. En hög marknadsandel fårmindre betydelse om företaget möter konkunens från ett eller flera andraföretag med stor marknadsandel. Av hittiUsvarande praxis iEG-rätten bör man kunna dra den slutsatsen att en marknadsandel inte tyder på en domineran- deStäUning annat än under exeptioneUa omständigheter cxh i ljuset av Prop.1992/93:56 Även procenttal mellan 30 och 40 Ugger under den nivä somtyder pä dominans. Pnxental över 40 prcxent förefaller dock vara beaktansvärcfeoch tydUga tecken pä donunans. har i ett faU (mäl62/86 AKZO chemie BV ./. Kommissionen) fiinnit att 50 procents marknadsandelskapar en presumtion för att företaget i fråga har en mark- tordepresumtionen för marknadsdominans bU nästan omöjUg att kuUkaste, särskiltom de konkurrerande företagen är relativt smä eller av inindre Andrafaktorer som har betydelse vid bedömningen av om marknadsdo-minans föreUgger ärexempelvis finansieU styrka, inttädeshinder tiU marknaden, tillgäng tiUinsatsvaror, patent och andra immaterialrättigheter, teknologi cxh annankunskapsmässig överlägsenhet. Principenom den ekononuska enheten gäUer ocksä vid tiUämpningen av denna paragraf. Endominerande ställning kan aUtså innehas av flera företag tiUsammans somsammanhålls av gemensamma ägarinttessen eUer pä nägot annat sätt, fömtsatt attde i praktiken inte har nägon inbördes ekonomisk frihet. Avlagtexten följer att även den situationen att flera företag tUlämpar ettgemensamt förficLrande utan att ha såcfen inttessegemenskap kan faUa in underbestämmelsen, om de tillsammans har en dominerande stäUning. Ocksä det faUetatt ett företog har en dominerande ställning men denna ställning utiiyttjasinte bara av det dominerande företoget utan även av ett annat företag som intehar en dominerande ställning omfattas formellt av bestämmelsen.