prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — Samtidigtär utbildningsnivåns betydelse för individen i en framtida yrkesverksamhet såstor att alla ansträngningar måste göras för att bereda en så stor andel sommöjligt av de sökande ungdomarna plats i högre utbildning. Idet perspektivet anser jag att nya grepp bör prövas för att möjliggöra en vissytterligare dimensioneringsökning. Högreutbildning på distans har diskuterats länge i vårt land och betydande summorhar satsats på utveckling av metoder och läromedel. Någon verklig bredd haremellertid inte uppnåtts. distans kan beräknas tillknappt 15 000 (troligen betydligt mindre ut- Prop. 1992/93:150 tryckt i helårsstudenter). Distansundervisningborde vara en verksamhetsform som under alla omständigheter måste utvecklas ochutvidgas för att kunna utnyttjas i fortbildning ochvidareutbildning. En kraftfull satsning på utveckling av distansundervisningenbör därför ske. Inom ramen för denna bedömer jag att förutsättningar kan skapasäven för ett ökat antal ungdomsstuderande att inleda sina studier. Jag anserdärför att följande tillvägagångssätt bör tillämpas. Universitetoch högskolor erbjuds att utveckla och bedriva distansutbildning i samverkan.Jag utgår från att universitet och högskolor i detta sammanhang presenterarväl utvecklade förslag till större samarbetsprojekt. Regeringen bör däreftertillsammans med de berörda universiteten och högskolorna pröva om det ärmöjligt att anordna ett större antal platser på grundläggande kurser (t.ex. 20poäng i matematik, statistik, ekonomi, historia etc.) och därmed göra detmöjligt att på universitets- och högskoleorterna öka andelen studenter på högrenivåer. I awaktan på ett ställningstagande till det slutUga utrymmet bör medelnu beräknas för 1 500 nya studenter i huvudsak inom distansutbildning redanfr.o.m. Om garantier från kvalitativ utgångspunkt inte kanskapas för viss utbyggnad av den traditionella högre utbildningen bör detankomma på regeringen att besluta om annan användning av platserna. Regeringenberäknar nu kostnaderna för utveckling och drift av distansutbildning - utöverde som föreslagits redan i proposition 1992/93:169, s 57 -dll . Av dessa utgör ca 25 miljoner kronorstudiemedelskostnader. Genombeslut av regering och riksdag (prop. 1991/92: 150 bil. 1:6, bet.1991/92:FiU30, rskr. 1991/92:350) tillkom för innevarande budgetår ca 1 200platser på s.k. behörighetsgivande förutbildning vid universiteten ochhögskolorna. Denna utbildning utgör ett alternativ till andra former inomutbildningssystemet när det gäller att ge framtida studenter den behörighet somkrävs för högre studier framför allt inom det naturvetenskapliga och tekniskaområdet. Ett särskilt mål med utbildningen var att framför allt flickor skallstimuleras till att söka sig till det naturvetenskapliga och tekniska området. Enpreliminär utvärdering av verksamheten innevarande budgetår, som utförts inomUtbildningsdepartementet, ger vid handen att det första årets verksamhet varitförhållandevis lyckad, särskilt om man beaktar den mycket korta planerings-och rekryteringstid som stod till förfogande. Universitetenoch högskolorna redovisar att de kan anordna platser som motsvarar ca 1 400helårsstudenter. Det bör vara möjligt att uppnå en något större volym t.ex.genom att erbjuda att delta i verksamheten. Universitetenoch högskolorna bör i sin planering kunna utgå från att de platsbehov som haranmälts till kan tillgodoses. Jag anser mot dennabakgrund att verksamheten bör fortsätta och be- Prop. 1992/93:150 räknardärför medel för resurser motsvarande 1 500 helårsstudenter per Bilaga 7 årunder den kommande treårsperioden. Kostnaderna beräknas till ca 81 miljonerkronor varav ca avser studiemedelskostnader. Denverksamhet, som här avses, bör kunna vara ett betydelsefullt inslag i ettlångsiktigt arbete med att genereUt stödja och stimulera ungdomars intresseför tekniska och naturvetenskapliga studier och för yrkesverksamhet med sådaninriktning. Jag avser att i annat sammanhang återkomma till regeringen medförslag om samlade insatser i detta syfte. 1 detta arbete kommer bl.a. VHS attbehöva spela en viktig roll. För information till stöd för rekrytering tillden behörighetsgivande förutbildningen och för fortsatta åtgärder med deninriktining som redan inletts beräknar jag till VHSförfogande under /94. Jag räknar med att verksamheten skallbedrivas på denna nivå . Totaltuppgår kostnaderna för /94 tUl varav 21miljoner kronor utgörs av kostnader för lokaler och avkostnader för studiemedel. Kostnaderna för studiemedel beräknar jag senareunder littera F. För de därpå följande åren i planeringsperioden /94 -1995/96 bör motsvarande resurser beräknas. Mot bakgrund av vunna erfarenheterfrån framför allt distansstudieprojektet räknar jag med att återkomma tillregeringen i dessa frågor i kommande budgetpropositioner. Jaghemställer att regeringen föreslår 3.att under åttonde huvudtitelns reservationsanslag Vissa särskilda utgifterinom och högskolor m.m. för /94 anvisa 112 500 000kronor utöver vad som föreslagits i prop. 1992/93:169. 2 Handelshögskola i , Minanmälan av förslaget sker i samråd med utrikesministern Regeringenhar tidigare (prop.1992/93:100 bil.4) framhållit att de strukturellaförändringarna i länderna i fortsatt framstår som en avvår tids ödesfrågor. Samarbetet med dessa länder utgör en av våraallvarligaste och viktigaste utmaningar. Programmetför samarbete med syfter till att stödja återupprättandeoch konsolidering av demokratins och rättsstatens institutioner, att stödjaåterinförandet av en fungerande marknads- ekonomi samt för attförbättra miljön särskilt i . För de baltis- Prop. ka staterna gäller vidareatt bistå dem att befästa sin nationella suveräni- Bilaga 7 Budgetåret1993/94 blir i treårsprogrammet för samarbete med Central- ochÖsteuropa som antog . Programmet innebär att en miljardkronor ställs till östsamarbetets förfogande under vart och ett av de trebudgetåren 1992/93, 1993/94 och 1994/95. Medel för programmet finns anslagetunder tredje huvudtiteln. Enligtriksdagens beslut (prop. 1991/92:100 bU.4, bet.l991/92:UU16, rskr. 1991/92:233)skall de bilaterala ansträngningarna koncentreras till länderna i vårt egetnärområde medan samarbetet med övriga länder huvudsakligen löper viamultilaterala kanaler. En särskilt central roll spelar samarbetet medgrannländerna , och där har kommit att inta enledande internationell roll. Också kommer samarbetet med debaltiska staterna att inta en framträdande ställning inom Sverigessamarbetsprogram. Riksdagenhar vidare slagit fast att kunskapsöverföring skall prioriteras sombiståndsform i det bilaterala samarbetet. Denna inriktning har bedömts utgöraden mest strategiska insatsen med de resurser som står till förfogande.Avsikten är att länderna skall få hjälp i arbetet med att förnya sinasamhällsstrukturer och bygga upp en egen kompetens inom olika områden. Insatserefterfrågas särskilt i fråga om utbildning och rådgivning på ett antal områdensom alla har det gemensamt att det understödjer och förstärkerreformprocessen. 2.2 samarbete med på utbildningsområdet Förutomde kunskapsinsatser som behövs för det pågående reformarbetet är det nödvändigtatt initiera och stödja långsiktiga satsningar på utbildningsområdet. Insatserför att förstärka den högre utbildningen är av fundamental betydelse förutveckling av näringslivet i de baltiska staterna. Av dem har särskiltprioriterats utbildning på det ekonomiska området. Förnärvarande bedrivs i statlig regi ekonomiutbildning i vid deekonomiska fakulteterna vid och vid Tekniska högskolan.Utbildningarna har såväl ekonomiska problem som förnyelseproblem. På privat initiativhar startats en avgiftsbelagd 2-årig vidareutbildning, med oviss framtid, vidden Tekniska högskolan. Den vänder sig till redan yrkesverksamma med akademiskutbildning. 1 och finns motsvarande utbildningar med liknandeproblem. Detnuvarande samarbetet med på utbildningsområdet består dels av olikastörre och mindre enstaka samarbetsprojekt inom olika områden mellan svenskauniversitet och högskolor och baltiska, dels av projekt finansierade genomSvenska institutet (SI). Nuvarande medel som SI har att fördela, 23 miljonerkronor, har under uinevarande år till en del fördelats på samarbetsprojekt påhögskoleområdet. ningen har skett utifrånen geografisk prioritering på närområdet dvs. 1992/93:150 ,och , samt utifrån en ämnesmässig prio- Bilaga 7ritering mot projekt med inriktning på demokratisering, marknadsekonomi ochekologi. har gått till projekt, 3 miljoner kronortill stipendier, till expertutbyte samt 2 miljoner kronortill samarbetsprojekt på det icke-akademiska området. Behovetav kraftfulla och snabba insatser på utbildningsområdet har visat sig varamycket stort, särskilt sådana som leder till en förstärkning av ländernasekonomi. Utbildningar anpassade till marknadsekonomi och demokratisktstatsskick har särskild prioritet. Motbakgrund av det stora behovet av kvalificerad högskoleutbildning i Balitikumväcktes ett förslag vid första session i i mars 1992att inrätta en Euro-fakultet för juridik, ekonomi och förvaltning i Balikum förstudenter från hela regionen. är ett forum för att främja ochfördjupa samarbetet mellan länderna kring och består av ,, , , , , , , , Tysklandoch . Rådet, som leds av deltagarländernas utrikesministrar,tillsatte en arbetsgrupp med uppdrag att följa upp förslaget. ,som är en av medlemmarna i , påtog sig ansvaret för att koordineraarbetsgruppens verksamhet. Östersjörådetsarbetsgrupp för Euro-fakulteten tillsatte en kommitté bestående avrepresentanter för alla medlemmar för att undersöka en lämplig lokalisering avEuro-fakulteten. Efter besök vid universiteten i , och iseptember 1992, rekommenderas enhälligt . Arbetsgruppen tillsatte idecember 1992 en projektgrupp bestående av representanter för alla deltagandeuniversitet från medlemsländerna för att utarbeta ett konkret projektförslag.Detta projektförslag godkändes vid andra session i Helsingforsi . Enligtprojektförslaget kommer Euro-fakulteten att finansieras med nationella bidragfrån medlemsländerna samt från via Tempusprogrammet(Trans-European Mobility Scheme for University Studies). De nationellabidragen administreras av respektive lands deltagande universitet.Aktiviteterna inom ramen för Euro-fakulteten finansieras antingen bilateralteller multUateralt. Euro-fakultetenkommer att vara en paraplyorganisation för att koordinera verksamheten inom deolika ämnesområdena, dvs. juridik, ekonomi och förvaltning. Ett tiotaluniversitet har meddelat intresse av att delta i Euro-fakulteten. Förslagetom en Euro-fakultet har mottagits med stort intresse från svensk sida ochligger i linje med i (HHS) förslag om att etableraen svensk handelshögskola i , . Dåbåda projekten väl överensstämde med inriktningen på regeringens program församarbetet med fick HHS i uppgift att närmare utredaförutsättningarna för att upprätta en handelshögskola i som ett svensktbidrag till Euro-fakulteten. ta ändamål avsattes /under an- Prop. 1992/93:150 slaget Samarbete med länderna i . HHShar inkommit med ett förslag. har lämnat synpunkter pådetta. 2.3 Inrättande av en handelshögskola i Mittförslag: Regeringen bemyndigas att bidra till upprättandet av enhandelshögskola i . Förverksamheten skall särskilda riktlinjer gälla för budgetåren 1993/94 - 1995/96samt för budgetåren 1996/97 - 2002/03. Handelshögskolani (HHS), har inom ramen för de medel som tilldelats SI för samarbetetmed fått regeringens uppdrag att utredaförutsättningarna för att starta ekonomisk utbildning i . HHS harföreslagit att en handelshögskola i upprättas och föreslår följandeutifrån den förstudie som genomförts. Föratt bygga upp ett fungerande näringsliv, vilket är en förutsättning för landetsfortsatta utveckling, är det av största vikt att en högkvalitativ och modernekonomutbildning på högskolenivå kommer till stånd. Denav HHS föreslagna utbildningen vänder sig till unga studenter utan tidigareakademisk utbildning. Efter utbildningen skall dessa som nyckelpersoner - iverksamma företag eller vid etablerande av nya företag - kunna hjälpa till attbygga upp näringslivet i de baltiska staterna. Utbildningen skall iinledningsskedet rikta sig till studenter i , men avsikten är att denpå sikt också skall vända sig till studenter i och . Måletär att även utveckla utbildningsprogram med inriktning påföretagsekonomi och företagsledning för anställda i företag och förvaltning. HHShar räknat med ett årligt intag om 100 studenter, 50.Rekryteringen av studenter skall ske genom tester och urvalsintervjuer undermedverkan av HHS, i och svenska företag på platsen. Utbildningen skaU omfattakurser i bl.a. ekonomi, juridik, administ- Prop. 1992/93:150 ration,statistik och engelska. Utbildningen är tvåårig och antalet studie- Bilaga7 veckor har beräknats till 45. Detta innebär att studieåren blir avsevärtlängre än de svenska akademiska läsåren vilket i sin tur innebär hushållningmed tid och att välutbildade studenter kan examineras snabbare. Iutbildningen skall för alla studenter ingå studiebesök iSverige. Utbildningen skall bedrivas på engelska. För att uppnå en effektivoch ändamålsenlig utbildning kommer innehållet i kursema, liksom denpedagogiska uppläggnuigen, att skräddarsys. Lärarnaskall inledningsvis hämtas från - från HHS och andra svenskauniversitet och högskolor - men ansvaret för utbildningen skall efter hand övergåtill . I projektet ingår utbildning av lettiska lärare. Som gästlärareräknar HHS också med att man skall kunna engagera företrädare för lettiska,svenska och internationella företag. HHSskall vara värd/huvudman för verksamheten. I princip kommer utbildningen attinledningsvis bedrivas som en del av HHS men under ledning av en egen styrelse,tillsatt av HHS och med en självständig lokal ledningsfunktion. I styrelsenbör finnas företrädare för regeringarna i och , HHS och svenskaföretag i . Ordförande bör vara rektor för HHS. Denadministrativa personalen skall enligt förslaget hämtas från såväl somSverige. Successivt skall personalen bytas ut så att verksamheten vidperiodens slut sköts helt lokalt. Verksamhetenhar av HHS kostnadsberäknats till för perioden /94 -2002/03. I beräkningarna ingår kostnader för lärare, utveckling av kurser,studenter, antagning, ledning och adminstra-tion, inredning och utrustning samtlokaler. HHSfortsätter utbildningsplanering samtlokalplanering. Rekryteringentill den första utbildningsomgången skall enligt planerna genomföras underhösten 1993 och den första kursen starta . Svenskainstitutete yttrande över förslaget () har beretts tillfälle att yttra sig över HHS förslag och lämnatbl.a. Den ämnesmässigainriktningen motsvarar väl direktiven för använd- Prop. 1992/93:150 ningenav medlen för samarbete med och re- Bilaga 7geringens mål att medverka till uppbyggnaden av en fungerande marknadsekonomi. Vadgäller den geografiska inriktningen framhåller SI att valet av ärmotiverat av följande skäl. Landet har varit och är ett industrieUt ochkommersiellt centrum för hela sydöstra . har, jämfört medgrannländernas universitetsorter, erhållit en mindre andel stöd ur SI:s anslag.Stöd till ett enskilt projekt av den nu aktuella storleksordningen bör dockmedföra att andra projekt riktade mot måste prioriteras lägre för attbalansera biståndets geografiska inriktning. SIunderstryker att man vid bedömningen av andra högskoleprojekt inom ramen föröstmedlen fäster stort avseende vid att existerande högskolor i Öst- ochCentraleuropa involveras. SI framhåller - med anledning av att projektetinnebär att det från svensk sida är en part som på ett mycket direkt sättkommer att leda verksamheten - vikten av medverkan av andra svenskauniversitet och högskolor. SIframhåller att man för egen del inte kan göra åtaganden av den karaktär ochstorleksordning det här är fråga om. Jaganser att HHS bör erhålla stöd för att fortsätta planeringen och starta enhandelsutbildning i . Eftersom HHS är ett enskilt rättssubjekt bör ettcivilrättsligt avtal slutas mellan HHS och regeringen om villkoren för statligtstöd för detta projekt. Jaghar erfarit att välkomnar etobleringen av en handelshögskolai och ser utbildningen som ett led i utvecklingen mot marknadsekonomi. Enutbildning av det skisserade slaget skulle utgöra ett utomordentligt värdefulltbidrag till de baltiska staternas utveckling. Endast en kraftfull satsning somdenna kan få ett långsiktigt värde såväl för den högre ekonomiska utbildningeni som för näringslivets utveckling. Att utbilda på platsen innebärökad kostnadseffektivitet samt ökar dessutom väsentligen chanserna att de utbildadestannar kvar i sina hemländer vilket är nödvändigt för ländernas framtid. Verksamhetenbör ges den inriktning och ansvarsfördelning som föreslagits av HHS samtkopplas till Euro-fakultet. Utbildning av lärare är ettväsentligt inslag i verksamheten och en viktig förut-sättaing för att ansvaretför skall kunna övergå till värdlandet. Detta gör också attkostnaderna successivt kan sänkas. Effektiviteten i studieplaneringen, t.ex.längre studieår, gör vidare att välutbildade studenter kan examinerassnabbare. Jag har erfarit att den lettiska staten kommer att ställa en byggnadtill förfogande samt bekosta driften av denna. HHShar en allmänt erkänd utbildning på såvälgrundutbildnings- som forskarutbildningnivå. HHS är vidare in- temationellt erkänd ochhar stor erfarenhet av internationellt samarbe- Prop. 1992/93:150 te. HHS bördärför ges huvudansvaret för den verksamhet jag här före- Bilaga 7 slår. Jagutgår emellertid från att verksamheten i kommer att bedrivas i samarbetemed andra universitet och högskolor i som har kompetens på särskildaområden. Sålunda har t.ex. särskild erfarenhet av utbildningför småföretagare. Vidare räknar jag med att HHS som gästlärare engagerarföreträdare för företag i de baltiska länderna samt svenska och internationellaföretag. Jaghar räknat med att projektet skall kunna genomföras till en något lägre kostnadän i det av HHS framlagda förslaget. Enligtmin mening bör projektet bedrivas med en viss flexibilitet i planeringen. Jagräknar med att en första planerings- och utbildningsperiod skall omfattebudgetåren 1993/94 - 1995/96. Jag har räknat med ett bidrag om sammanlagt högst45 , varav högst avserlokal/hyreskostnader för projektet i dess helhet, dvs. t.o.m. budgetåret2002/03. Kostnaderna kommer att belasto tredje huvudtiteln, anslaget G 1.Samarbete med länderna i . /94 har jag räknat med högst av de medel somföreslagits till under tredje huvudtiteln, anslaget G 1.Samarbete med länderna i (prop.l992/93:100 bil.4). Dåmedel för programmet för Samarbete med endast omfattartreårsperioden /93 - 1994/95 och handelshögskoleprojektet enligt HHS' plansträcker sig fram till och med /03 bör medel härför anvisassenare av . 1 samband med budgetarbetet införbudgetpropositionen 1996/97, efter förebild av den fördjupadeanslagsframställningen bör en analys göras som underfeg för beslut omförändringar i verksamheten /97 - 2002/03. Sålunda kanEuro-fakultetsprojektets utveckling, ett svenskt EG-medlemsskap samtmöjligheterna att finna alternativa finansieringsmöjligheter påverkaregeringens ställningstaganden. Föratt stöd skall kunna lämnas till HHS i enlighet med vad jag här beskrivit,behövs ett bemyndigande från till regeringen. Om ett sådantbemyndigande lämnas av kan regeringen snabbt ge HHS i uppdrag attstarta verksamheten. Det statliga stödet bör vara förenat med vissa villkor. Iavtalet mellan HHS och regeringen bör regleras bl.a. följande: krav på uppföljning och utvärdering att verksamheten skall bedrivas i samarbete medandra svenska och baltiska universitet och högskolor med relevant kompetens att verksamheten skall utgöra bidrag tiUÖstersjörådets Euro-fakultet. Föratt säkerställa kvaliteten avser jag att tillkalla en referensgrupp medinternationell vetenskaplig förankring. Gruppen bör kunna ge väg- ledning inför regeringensfastställande av de konkreta villkor för den här förordade verksamheten.Gruppen bör också följa igångsättningen av i . Enligt Euro-fakultetensövergripande målsättning skall utbildningen vara öppen för studenter från helaregionen. Verksamheten vid i kan inledningsvis vara inriktadpå behov men skall senare även vara öppen för studenter från Estlandoch . Tidpunkten för detta får avgöras efter vad som är praktisktmöjligt. Prop.1992/93:150 Bilaga 7 Jaghemställer att regeringen föreslår att 4. bemyndiga regeringen att bidra till upprättandet aven handelshögskola i i enlighet med vad jag förordat, 5. godkänna de riktlinjer för verksamhetens omfattningsom jag angett för budgetåren 1993/94 - 1995/96, Mittförslag: För de föreslagna extra platserna inom skolväsendet, folkbildningenoch den högre utbildningen anvisas medel för ett utökat studiestöd med totalt . Vissa ändringar görs i lagen (1983:1030) om särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa. Skälenför mitt förslag: Jag har under anslaget B 9. Bidrag till viss verksamhet inomdet kommunala skolväsendet föreslagit ytterligare resurser för ett tredjegymnasieår för ungdomar som har genomfört en tvåårig gymnasieutbildning. Detinnebär en utökning med 29 000 platser utöver de 11 000 platser som redantidigare föreslagits i prop. 1992/93:194. Utökningen av antalet platser medföräven ökade kostnader för studiehjälp. Jag beräknar denna kostnad till 191,4miljoner kronor. Undersamma anslag föreslog jag en utökning av antalet platser inom den kommunalavuxenutbildningen med 33 000 platser. Vidare föreslog jag under anslaget C 1.Bidrag till folkbildningen en resursförstärkning motsvarande 10 000 nya platseri folkhögskolan. Resurser bör också av-sättes som gör det möjligt förhuvuddelen av de studerande att erhålla studiestöd i form av särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa). För att nå avsedd effekt med dennatillfälliga åtgärd förordar jag också att vissa ändringar görs i reglerna för stödet. Enligtnuvarande bestämmelser kan svuxa beviljas tidigast under det kalenderår då denarbetslöse fyller . Vidare krävs att personen ifråga förvärvsarbetateller ägnat sig åt motsvarande verksamhet under . Jag anser attåldersgränsen bör sänkas till och kravet på förvärvsarbete till tre år.Förslaget kräver ändring i 2 a § lagen (1983:1030) om särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa. Vidare anser jag Prop. att det nuvarande kravetpå att den arbetslöse skall vara medlem i en ar- Bilaga 7 betslöshetskassa bör tasbort. Någon minskning av bidragets andel för den som inte tillhör enarbetslöshetskassa bör inte heller göras. förslag i den delen kräveren ändring i 2 § samma lag. Det bör i övrigt ankomma på regeringen attbesluta om de förordningsändringar som Jaghar under littera D. Grundläggande högskoleutbUdning m.m. föreslagit attresurser anvisas för ytterligare 3 000 platser inom den högre utbildningen. Detinnebär att även kostnaderna för studiemedel ökar. Jag beräknar denna kostnadtill . Totaltberäknar jag kostnaden för studiemedel inkl. räntekostnader för lånedelen ivuxenstudiestödet till och för vuxenstudiestödetsbidragsdel till 2 . Deutökade resurserna för studiestöd kommer att medföra en betydande ökning avärendemängden hos (), i synnerhet när det gällerärenden om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. CSN bör anvisas ytterligare11 för handläggningen av dessa ärenden. Ienlighet med vad jag anfört har inom upprättots ettförslag till lag om ändring i lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestödför arbetslösa. Förslaget bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga7.1. Jaghemställer att regeringen föreslår att 6. anta förslaget tUl lag om ändring i lagen (1983:1030) om särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa, 7. med ändring av beslut (bet. 1992/93:SfU13, rskr.1992/93:208) till för /94 anvisa ettramanslag på , 8. med ändring av beslut (bet. 1992/93:SfU13, rskr.1992/93:208) och regeringens förslag i prop. 1992/93:194 till Studiehjälp m.m.för /94 anvisa ett förslagsanslag på 2 , 9. med ändring av beslut (bet. 1992/93:SfU13, rskr.1992/93:208) till Studiemedel m.m. för /94 anvisa ettförslagsanslag på 6 , 10. medändring av beslut (bet. 1992/93:SfU13, rskr.