prop · GG03179 · 1992-12-31 00:00:00 — Utsläppenav koldioxid från fossUbränsleanvändning i har minskat underden senaste tjugoårspericxlen trots att t.ex. BNP vuxit med45 %. Vid en jämförelse med andra länder framstår de svenska koldioxidutsläppenfrån fossUa bränslen som låga räknat både per invånare cx;h per produceradBNP-enhet. Den kraftiga minskningen av koldioxidutsläppen iSverige förklaras främst av att oljeförbmkningen i stort sett halverats underde två . Det minskade oljeberoendet har kunnat uppnås genomen uppbyggnad av kämkraftsbaserad elproduktion och efiFektivisering avenergianvändningen. En ökad användning av biobränslen har också haft betydelsevilken möjUggjorts av bl.a. utbyggnaden av fjärrvärmen. Utsläppen av koldioxid har muiskat när det gäUersåväl mdustrins energianvändning som uppvärmning och elproduktion. Inomtransportsektom har emeUertid utsläppen ökat kontinuerUgt, som en följd avfrämst ökad bUtrafik och luftfart. I industrisektorn har de specifikakoldioxidutsläppen per krona kunnat reduceras med tre Qärdedelar . är resultotet av dels ettförbättrat utnyttjande av den tillförda energm, dels Prop. 1992/93:179 en ökad användning av el och biobränslen bl.a. inom skogsmdustrin. Bostods- och lokaluppvärmning har eflFektiviseratskraftigt och därtiU har el cx;h fjärrvärme utnyttjats i ökad utsträckning. Somen följd av detto har koldioxidutsläppen från uppvärmningssektom mmskat med ca60% . I fjärrvärmesektora har andelen fossUa bränslen, som varnära nog , mmskat tiU en tredjedel. Den kraftiga minskningen av koldioxidutsläppen i Sverigeär tiU stora delar ett resultot av en medveten poUtik för minskadoljeanvändning. Olja har på biänslesidan ersatts med kol, natuigas,biobränslen, avfåU och torv. Från klimatsynpunkt framstår kolanvändningen sommindre gynnsam medan natuigas avger mindre koldioxid än såväl oljeprodukter somkol. () har i Energirapport 1992redovisat en prognos som pekar på en dryg fördubbUng av natuigas-användningenunder medan olje- och kolanvändningen ökar endast långsamt med 5respektive . E>enna mbördes förskjutning framstår enUgtNUTEK som gynnsam från kUmatsynpunkt. Samma gäUer i än högre grad den pågåendeökningen av biobiänsleanvändningen framför allt mom fjårrvärmesektom. Stotens naturvårdsverk redovisar i rapportenÅtgärder mot klimatförändringar en bedömning av de framtida svenska utsläppenav koldioxid. har i sitt prognosaibete utgått ifrån enfortsatt aktiv energipoUtik tx;h ett fullföljande av de energipoUtiska programmenför eflFektivare energianvändning cwh utveckling av ny energiteknik. Prognoseraapekar på en ökning av utsläppen med mellan och sedan1990 års värde temperaturkorrigerats. Transportområdet väntos enUgt Naturvårdsverketsbedömning svara för den helt övervägande delen av denna ökning beroende på ökadtrafik. Bostodsektoras bidrag väntos minska medan mdustrisektoms utsläpp antasbU ungefär oförändrade. 1.3 Svensk politik och svenska åtaganden på energi- ochklimatområdet energiöverenskommelsen och energipoUtiska beslut (prop.1990/91:88, bet. 1990/91:NU40, rskr. 1990/91:373) utgör gmnden för regeringensenergipoUtik. EnergipoUtUcens mål är att på kort och lång sUrttrygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftigavillkor. EnergipoUtUcen skaU utgä ifrån vad natur och mUjö kan bära. Entrovärdig poUtik för omställningen cx;h utveckUngen av energisystemetfömtsätter konkreto åtgärder som förenar en stobU och tillräckUg tillföisel aveneigi med energipoUtikens övriga mål. Jordbmksutskottetgjorde ett uttalande i kUmatfrågan, vUket riks- * dagenstäUde sig bakom (bet. JoU 1987/88:23, rskr. 1987/88:373). EnUgt utskottet ärkoldioxidproblemet globalt (x;h måste lösas genom intemationeU reglering.Regeringen borde klarlägga energianvändningens effekter pä koldioxidhalten iatmosfären och utarbeto ett program för att minska utsläppen tiU vad naturentål. Som ett nationeUt dehnäl boide enUgt utskottet anges attkolcUoxidutsläppen inte bör ökas utöver den nivå de hade . I samband med det eneiigipoUtiska beslutet år 1991antog en kUmatstrategi, som umebär en utveckUng av beslut(prop. 1990/91:90, bet. 1990/91 :JoU30, rskr. 1990/91:338). I kUmatsfrategmlades stor vUct vid det intemationella arbetet. Det framhöUs att mdustriländemahar en särskUd roU cx:h ett särskUt ansvar för att minska klimatpåverkan. DetUitemationeUa arbetet för att uppnå globala mål för begränsningar avklimatpåverkan bör utgå från ett intemationeUt rättvist synsätt. Detto gäUermeUan i-länder och men även mom den mdustriaUserade världen. Kraven påländema bör ställas så att åtgärder kan vidtos på ett kostnads-eflFektivt ochrättvist sätt med hänsyn tiU bl.a. nuvarande utsläpp per m-vånare och tiUtidigare åtgärder som har minskat utsläppen. har tiUsammans med övriga EFTA-länder nåtten principöverenskommelse med EG om att utarbeto en gemensam position vadgäUer StobiUsering av koldioxidutslä(. Åtoganden inom denna ram bör fördelaskostnadseflFektivt och rättvist mellan ländema. EnUgt klimatstrategin bör arbetet på det nationeUaplanet utformas så att kan vara pådrivande i det UitemationeUa aibetet.Den svenska strategin bör vara åtgärdsUiriktod och om&tto samtUgaklimatgaser och samtUga samhäUssektorer. skaU aktivt verka förbegränsningar av utsläppen även från sektorer som är beroende av att konkurrerapå en mtemationeU marknad. Långtgående sådana begränsningar fömtsättermtemationeUt samart>ete. För att koldioxidutsläppen från energisektorn skaUkunna hållas på en så låg nivå som möjligt, måste energiföisöijningen på siktklaras genom ett eflfektivt utnyttjande av varaktiga och mUjövänUga, helstföraybara energikäUor. Hushållning med energi cx:h en ökad användning avföraybara energUcäUor är därför avgörande inslag i en strategi för minskadklimatpåverkan. Utgångspunkteraa för den svenska energipoUtiken ochde energipoUtiska programmen för omstäUiUng av energisystemet överensstämmerväl med de principer för energiområdet som anges i det vid iRio de Janeiro antogna principuttalandet . Chefen för och naturresursdepartementet hartidigare denna dag föreslagit att bör godkänna klimatkonventionen.Därmed skaU utsläppen av samtUga klimatpåverkande gaser begränsas. börgenomföra kostnadseflFektiva msatser såväl nationeUt som mtemationeUt. En nationeU strategi bör vara attkoldioxidutsläppen från fossila bränslen stobiUseras i enUghet medklimaticonventionen tiU nivå . 13 1992/93. 1.4 Redovisning av betydelsefulla energipolitiska åtgärder Prop. Jagredovisar nu kortfattot några av de åtgärder som har vidtagits på energiområdetoch som är betydelsefuUa i det svenska klimatarbetet. Detnu löpande programmet för eflFektivare energianvändning inleddes den I juU 1991och om&ttar närmare en mUjard kronor . Klimatfrågansökade vUct kan aktuaUsera vissa föiändringar i programmets mriktning. är en pådrivande kraft i det UitemationeUasamarbetet på området främst mom FN:s regionala organisation för , ECE,och det mtemationeUa energiorganet, lEA. VUctigamslag i energipoUtUcen är åtgärder för att stunulera utvecklingen av mUjövänligenergi såsom biobränslen, solenergi cKh vindkraft. Mot denna bakgmnd beslutoderiksdagen på gmndval av energiöverenskommelsen att under enfemårspericxl satsa nära 2,5 mUjarder kronor på fömybara energUcäUor. I energiöverenskommelsen mgick också att insatsemaför utveckling av teknik för biobränslen skuUe ökas. På gmndval av förslag frånBiobränslekommissionen har anvisat 625 mUjoner kronor för stöd tiUbl.a. demonstrationsanläggningar cx;h utvecklingsaibete (prop. 1991/92:97, bet. 1991/92:NU25, rskr. 1991/92:271). beslutode om vissa ändringar ienergibeskattningen (prop. 1991/92:150, bU. 1:5, bet. 1991/92:HU30, rskr.1991/92:350). Genom förändringama togs ett steg mot en anpassning av mdustrinsenergiskatter tiU de nivåer som tillämpas inom EG cx;h . Beslutet innebarcxkså att reglema om nedsättning av allmän energiskatt och koldioxidskatt förden energiintensiva industrin och växthusnäringen skuUe awecklas.Nedsättningsreglema har inneburit att det för energiintensiv industri harfunnits ett tak för hur mycket energi- cxh kolcUoxidskatt som måste betalas iförhåUande tiU försäljningsvärdet. Borttagandet av nedsättningsreglema ökarmcitamenten för energieflFektivisering cxh sparåtgärder. För att motverka eflFekteraa av sänkningen avenergibeskattningen för mdustrin cxh dämpa energiförbmkningen i andra sektorerhöjdes koldioxidskatten för övriga användare. I samband med denna energiskatteomläggningaviserades att regeringen avser att avsätto 500 mUjoner kronor för ytterUgaresatsningar på fömybar energi och hushållning. Dessa satsningar var, vid sidanav höjningen av kolcUoxldskatten, vUctiga mslag i klimatstrategin. Vidarelämnades utrymme för kostnadseflFektiva mUjöåtgärder i . Underhösten 1992 fattade beslut om användnmg av en del av Prop.1992/93:179 den angivna medelsramen. Bland annat anvisades 45 mUjoner kronor påBilaga 4 tiUäggsbudget för /93 för bichag tiU uppbyggnaden avett mUjöanpassat energisystem i (prop. 1992/93:99, bet. 1992/93:JoUll,iskr. 1992/93:138). Vidare anslogs 12,5 mUjoner kronor för /93för att finansiera en svensk ansluttung tiU EG:s program för utveckling avenergisystemet (bet. 1992/93:NU20, rskr. 1992/93:137). Programmen syftar bl.a.tiU att främja energiefiFektivisering och bidra tiU att mUjö- ocbklimatpoUtiska mål uppnås. Vidare har från mvesteringstödettiU vmdkraft och solvärmeanläggningar i bostäder höjts från tUl . EnUgt beslut skaU regeringen årUgenredovisa de resultot som har uppnåtts genom de energipoUtiska programmen föromställning och utveckling av energisystemet samt förelägga förslagom de ytterUgare ätgärder som är motiverade. I årets budgetproposition (prop.1992/93:100 bU.13) har regeringen nyUgen redovisat utvecklingen samt lagt framförslag om vissa mmdre förändringar i de energipoUtiska programmen. Jag viU i detto sammanhang, med hänvisning tiU denvid antogna , framhåUa vUcten av forskning ochutveckling rörande tillförsel och användning av eneigieflFektiv teknik samt avatt främja kostnadseflFektiva program för att föibättra eflFektiviteten ienergianvändningen. är i en mtemationeU jämförelse ett föregångslandpå detto fält som är ett nyckelområde när det gäUer verksamma åtgärder mot dens.k. De rön och erfarenheter som har gjorts här i landet kanbU ett vUctigt svenskt bidrag tiU msatsema mot växthuseflFekten i andra länder. Enväl fungerande energimarknad är en gmndläggande fömtsättiung för att en ökadeflFektivitet skaU uppnås i elproduktion och energianvändning. Priset är ettvUrtigt styrmedel som signal tiU marknadens aktörer. En avreglerad ochmtemationaUserad marknad kan bl.a. innebära ett minskat behcjv avtopplastproduktion från fossUbränslebaserade kraftverk. En betydande omstmkturering av den svenskaehnarknaden inleddes då en stor del av verksamheten i det tidigare stotensvattenfaUsverk överfördes tiU ett aktiebolag, (prop. 1990/91:86,bet. 1990/9I:NUI0, rskr. 1990/91:92). avskUjdes verksamheten istorkraftnätet från och överfördes tUl det vid årsskUtet 1991/92 . Dessa åtgärder var ett försto steg i omvandlingenav det svenska elförsörjningssystemet mot en ökad konkurrens. Reformaibetet fortsätter enUgt de riktlinjer somgocUcändes av (prop. 1991/92:133, bet. 1991/92:NU30, rskr. 1991/92:322). Regeringen har uppdragit åt en särskUd utredare att överväga och föreslå de förändringar av eUagstiftningen som krävs för att uppnå dessa syften. Utredaren (1992:04) skaU redovisa den försto etoppen av sitt aibete . utreder på regeringens uppdrag jg fömtsättnUigai för ensvensk kiaftbörs. Även detto uppdrag skaU redovisas Prop. 1992/93:179 . I den mån leveranspUkten förändras kan detto kommaatt påverka de strikt företagsekonomiska motiven hos distributörer cxhenergitjänstföretag att bedriva eflFektiviseringsverksamhet på användarsidan.Den konkurrens som förväntos på tUIförselsidan kan dock komma att bidra tiU attåtgärder på användarsidan blir ett konkurrensmedel. AvsUcten är att dessafrågor skaU behandtos i en proposition om ökad konkurrens på elmarknaden hösten1993. En beskrivning skaU där göras av konsekvensema för mUjön av en ändradlagstiftning på området. De mformationsinsatser som görs mom ramen förenergihushållningsprogrammet utgör ett viktigt komplement tiU marknaden närdet gäUer att främja eneigieflFektivisering cxh eneigisparande. 1.5 Energiområdets roll i en svensk klimatstrategi Klimatfråganmtar en särstäUning i mUjöaibetet. Utsläppen av klimatpåverkande gaser har sammaeflFekt oavsett var de sker. Problemet är således globalt. Det är också långsUctigt. Effekteraa uppträdergradvis, men det är möjUgt att de mest dramatiska effekteraa uppstår först om50 - IOO år. Förändringar i klimatsystemet är beroende av ackumulerade utsläppunder . Förändringar i nettotiUskottet påverkar endast långsamt haltenav växthusgaser i atmosfären. Detto innebär att kan gå från det attätgärder vidtogits tiUs resultot kan observeras. De mål som formulerats iRio-konferensens klimatkonvention fömtsätter åtgärder som Umebär betydandesamhäUsekonomiska kostnader i många länder. Åtgärder mot klimatförändringar måste mot dennabakgmnd uppfylla mycket högt stäUda krav på kostnadseffektivitet. En uthålligklimatpoUtik måste dessutom vara rättvis för att kunna bU verkningsfuU ochgenomförbar. Resurseraa måste tiU övervägande delen satsas av de rika ländema. Kostnadsskillnaderaa när det gäller att begränsautsläppen av kolcUoxid meUan länder eUer samhäUsektorer är mycket stora. Länder som redan har genomfört långtgående minskningar av användningen av fossila bränslen eUer av andra orsaker tillgodoser sitt energibehov huvudsakUgen utan fossUbränslen uppvisar jämförelsevis höga marginalkostnader för att ytter Ugare minska kolcUoxidutsläppen. Länder med stor andel olja eUer kol i sin enei;giförsörjning eUer ineffektiv energianvändning har däremot ofta små kostnader för en minskning av utsläppen. I vissa faU kan minskad fossU bränsleanvändning vara kostnadsfri eUer t.o.m. ge ett ekonomiskt över skott. En övergång från Uihemskt och subventionerat kol tUl naturgas i el- cxh värmeprcxluktion är i flera västeuropeiska länder såväl ekonomiskt lönsam som gynnsam med avseende på strävandena att motverka växthuseffekten. I många utveckUngsländer är biobränslen billigare än fossUa, trots att de senare ofta är subventionerade. Ett problem med biobränsleanvändning i många av dessa länder är den s.k. vedkrisen som givU upphov tiU betydande jorderosion. planekonomiema i har byggt upp energisystem som kännetecknas av ett stort 196 slöseri och brister i allaled i energisystemet, från utvmning och produk- Prop. 1992/93:179 tion tUl användning. I utvecklingsländema och öststotema liksom i vissavästländer finns en stor potential för att begränsa koldioxidutsläppen tiU\&g kostnad eUer t.o.m utan kostnad. Inom , forRecons-tmction and Development (, kallad Europeiska ) ochG24-gmppen pågår ett arbete med att utveckla en sammanhåUen energipoUtik för detre baltiska stotema. Principen om kostnadseffektivitet bör vara centrali varje uthåUig global strategi mot klimatförändringar. En fri prisbUdning cxhväl fungerande marknader är nödvändiga fömtsättningar för en effektivresurshushållning. Avregleringar cxh avskaffande av missriktode skatter ochsubventioner som snedvrider konkurrensförhållanden kan därför verksamt ochkostnadseffektivt bidra tiU att de klimatpåverkande utsläppen begränsas. Densvenska koldioxidskatten skapar mcitament för industri och hushåU att minskaanvändningen av fossUa bränslen genom bl.a. energieffektiviseringar. Ju merlångtgående åtgärder som kan komma att krävas desto större blir kraven påkostnadseffektivitet både nationeUt och interaationeUt. Svenska åtgärder måsteses i ett interaationeUt perspektiv. Svenska uisatser mot klimatförändringarmåste anpassas tiU krav på bibehåUen intemationeU konkurrenskraft,sysselsättning cxh välfärd. Det är endast genom en uthåUig ekonomisk tiUväxtsom resurser skapas för nödvändiga mUjö- och klimatsatsningar. I vissa faU kanensidiga svenska klimatpoUtiska åtgärder leda tiU att svensk industri flyttarur landet eUer konkurreras ut av industriföretag i länder med lägreklimatpoUtiska krav. Marginalkostnaderaa för koldioxidbegiänsandeåtgärder i är höga medan de i vissa av våra grannländer ochutvecklingsländema är låga. Den svenska klimatpoUtiken på energiområdet bördärför mnefåtto även åtgärder i dessa länder. UUeder insatser i de baltiskaländeraa som syftar tiU att efiFektivisera deras energisystem. kansådana svenska insatser i utlandet i enUghet med klimatkonventionensstodganden om s.k. gemensamt genomförande tiU del räknas såsom svenska insatsermot klimatpåverkande gaser. På så sätt upprätthäUes kostnadseffektivitet i desvenska insatseraa. bör ha ett pragmatiskt perspektiv ikUmatarbetet. FörhåUandet att formema för gemensamt genomförande inte harlastlagts bör mte vara något hinder för klimatpoUtiskt motiverade svenskaåtgärder i , Pslen och andra östeuropeiska länder. Sådana bilateralaätgärder bör ses som UUedande steg i en effektiv, håUbar och rättvismtemationeU klimatstrategi. En svensk klimatstrategi mom energiområdet måstevara åtgärdsUiriktod. Följande uisatser bör prioriteras: -Insatser för utveckling av energieffektiv teknik och teknik för föraybara energUcäUor. KlimatpoUtiken bör vara långsUrtig. Även åtgärder som inte uppenbart framstår som befogade på kort sUct, kan behöva genomföras nu som försto steg i ett långsUctigt arbete. Forskning och utveckling är tids krävande processer cxh måste ses i det långa perspektivet. gäUa forskning ochutveckling mom energiforskningsprogrammet eUer Prop. 1992/93:179 mom t.ex. Energiteknikfondens verksamhetsområde. - Stöd tiU energieffektiv teknik, distribution cxhanvändning i , t.ex. och Ralen. Sittmtionen i de tidigareplanekonomierna i när det gäUer den för välfärd cxh ekononu vitalaenergiförsörjningen är kritisk med bl.a. ett mycket stort energislöseri. Detsvenska stödet bör inriktos mot en mtroduktion av redan tillämpad och på densvenska marknaden väl etoblerad och prövad teknUc. Den energiteknUc som börstödjas avser såväl tillförsel cxh användning som överföring. Svenskt näringsUvhar inom dessa områden betydande kunskap som skuUe kunna överföras tiU främstÖsteuropa i form av anläggningar cxh system m.m. - Stöd tiU övergång tiU fömybara enei;gikäUor iÖsteuropa och utvecklingsländer. En övergång tiU teknik och metcxler som hartillämpats i skuUe medföra mycket betydelseftiUa förbättringar i såväloravand-Ungsledet som distributions- cxh användarleden. Även här bör strävanvara att effektivisera de befintliga systemen och tillämpa väl etoblerademetcxler mnan nya system byggs upp. beslutode, som jag har nämnt, hösten1992 att 45 mUjoner kronor skuUe avsättas för uppbyggnaden av ett mUjöanpassatenergisystem i BaltUcum. Planering för hur dessa medel skaU utnyttjas pågår nu.Stora behov av insatser har därvid kommit fram. Insatsema bör därför förstärkasoch ges varaktighet. Dessa åtgärder kommer dessutom att ha direktotiUväxtfrämjande effekter i mottogarländeraa. Svenska insatser kan också bidratiU att öppna nya och på sUtt expansiva marknader för den teknik cxh kunnande somhar utvecklats i svensk industri som en följd av den pågående omställningen avdet svenska energisystemet. Den här föreslagna strategm mnebär att debegränsade svenska resurseraa i det uiteraationeUa klimatarbetet sätts m därde ger stor effekt. Strategin uttrycker därför en strävan att på bästo sätthushålla med gemensamma och knappa resurser. I programmen för omställning txh utveckling avenergisystemet satsar stoten betydande belopp på utveckling av fömybarabränslen såsom biobränslen cxh vuicUcraft. Tmts detto kan en del av den nyaelproduktionskapacitet som kan behövas i för att säkra eltiUförsehibehöva bU baserad på fossUa bränslen. Stränga mUjökrav bör ställas på nyafossU-biänsleeldade anläggningar. Vid valet mellan fossila bränslen gernatuigas lägst utsläpp av koldioxid. Även andra fossUa bränslen kan dock behövautnyttjas för elproduktionsteknik baserad på föigasning eUer annan mUjövänUgtekiuk. DeenergipoUtiska programmen utgör väsentUga byggstenar i en strategi mot klimatförändringar. Mot bakgmnd av de åtoganden som jag nu för ordar cxh de förpUktelser klimatkonventionen innebär kan inriktningen av programmen komma att behöva förändras mom ramen för den s.k. energi överenskommelsen. () har regeringens uppdrag att årUgen utvärdera de pågående energiforsknings- programmen, föreslå eventueUa föräncUingar samt sammanställa det aktuel la eneigUäget. Detto görs i årUga energirapporter. bör i fortsätt ningen efter samråd med även redovisa utvecklingen av 98 koldioxidutsläppen cxh ancha växthusgaser mom landet samt närmare analysera kostnader ocheffekter av åtgärder rörande bränslen cxh drivmedel på energiområdet, samt följaupp de bUaterala msatseraa i BaltUcum cxh . Sverigesnärmande tiU EG kommer att mnebära att vår klimatpoUtik bl.a. på energiområdetsamordnas med . Ett steg i denna riktning är våra strävandenatt vinna anslutning tUl EG:s eneigi-piogram, som mgår i EG:$ nyUgenformulerade klimatpoUtiska strategi. 1992/93:179 BUaga 4 Svenska insatser i bl.a. och förenergieffektivisering och fömybara energislag Mitt förslag: Ettprogram utformas med syfte att bidra tiU främst energieffektiviseringsåtgärdercxh ökat utnyttjande av fömybara energislag i BaltUcum och . Äveninsatser i utvecklingsländeraa skaU kunna fmansieras mom ramen för programmet.Insatseraa skaU pågå . För /94 anvisas 95mUjoner kronor. Skälen till mitt förslag:Avsaknaden av väl fungerande marknader har mneburit att de tidigareplanekonomierna i har byggt upp energisystem som kännetecknas av ettstort slöseri och brister i aUa led i energisystemet, från utvuming cxhproduktion tiU användning. Även om den pågående övergången tiU marknadsekonominu bidrar tiU att situationen förbättras kan betydande försörjningsproblemfömtses under en öveibUckbar framtid. EnergiförsörjiUngen framstår i dessaländer som en överlevnadsfråga för befoUmingen. Energisystemeni BaltUcum är tiU baserade på fossUa bränslen och karakteriseras avstora mUjömässiga brister och låg energieffektivitet. FörhåUandena i Östeuropaär likartade. Någon marknadsrelaterad prissättning av energiprodukter har inteförekommit vilket är en orsak tiU energislöseriet. En övergång tiUmarknadsmässig prissättning har emeUertid mietts såväl i som iBaltikum. Koldioxidutsläppen från energisektom per capito iÖsteuropa var mer än dubbelt så höga som i . rapport från Förento Nationemas ekonomiska kommissions för (ECE)kommitté för energifrågor redovisas energiförsörjningsläget och möjUgheter tUleneigUiushållnUig mom Väst- och . Medan energiåtgången per BNP-enhetminskade med i marknadsekonomiema i väst - 1988ökade den med i och dåvarandeSovjetunionen. Den specifika energiförbmkningen i är dubbeltså hög som i och i OSS-ländema högre. Detto beror bl.a.på att den mnga industrin svarar för en mycket stor del av industriproduktioneni dessa länder. Iessutom är energisystemen ineffektiva och dåUgt underhållnacxh drivna. Överskottsvärme tos tUI vara i begränsad utsträckning. BränsletUfförsehi har ettstort uislag av lågvärdiga, fossUa bränslen. 1992/93:179 nyttjandeav sådana bränslen i kombination med bristande energieffektivitet BUaga 4umebär att det finns en stor potential för en kostnadseffektiv reduktion avkoldioxidutsläppen. Det saknas emeUertid i dessa länder tiUräckUga resurserför en rekonstraktion av eneisektom. Den ekonomiska potentialen förenergieffektiviseringar bedöms i uppgå tiU en tredjedel. FöreUconsumtionen inom industrisektom redovisas en stor effektiviseringspotentialgenom mtroduktion av bl.a. varvtalsreglering av elmotorer. En stor potentialföreUgger även inom området belysning såväl inom mdustri- som hushåUssektoragenom introduktion av högfrekvent belysning och lågenergUampor. Åteibetalningstidema för investerat kapital iåtgärder för energieffektiviseringar bedöms i ECE:s rapport vara kortare . Trots detto genomförs endast en bråkdel av åtgärderna på gmnd avbristen på kapital cxh avsaknaden av marknadsekonomiska mekanismer.