prop · GG03105 · 1992-12-31 00:00:00 — och uppdrog regeringen åt landshövdingenJan-Erik att förhandla med om den framtida bidragsgivningentill och . Förhandlingsmännenoch företrädare undertecknade ett avtel omdet ekonoiniska ansvaret m.m. för , och . Avteletgodkändes av regeringen och av den 8 december 1992.Avtalet, vars text bör fogas till protokollet i dette ärende som bilaga 0.1.,innebär i huvudsak följande. Statenöverter fr.o.m. det ekonomiska ansvaret för , medanlandstinget från samma tidpunkt överter det ekonomiska ansvaret för Stockholmskonserthus. Steten överter även ekonoiniska åtegande vad gällerDansens Hus, varvid det föratsätts att sted bidrar till verksamhetenenligt tidigare träffad överenskommelse. Genom den nya ansvarsfördelningenökar stetens kostnader, varför har åtegit sig att betela steten ettengångsbelopp på . Partemahar vidare åtegit sig att gemensamt bidra med tillfålliga investeringsmedel förupprastningsåtgärder på och ombyggnad av . Steten harförklarat sig angelägen om att satsade investeringsmedel kan ge snarasysselsättningseffekter. Med anledning härav har regeringen den 15 oktober 1992tilldelat och 15miljoner kronor för upprustnings- och ombyggnadsåtgärder från medel somanvisats för sysselsättningsskapande åtgärder på kulturområdet under budgetåret 1992/93 (prop. 1991/92:150, bil. 1:9, bet. 1991/92:FiU30, rskr. Prop.1992/93:105 1991/92:350). Avteletersätter avtelet den 14 febraari 1968 mellan steten och sted ombidrag till Stiftelsen samt avtelet mellan Stockholmskommun och om att träder i konununens sfållei det träffede avtelet. har godkänt de tidigare avtelen omSkansen (prop. 1968:46, bet. 1968:SU84, rskr. 1968:202; prop. 1983/84:25, bet. I983/84:KrU9,rskr. 1983/84:115). Med hänsyn härtill och till att det nya avtelet innebärväsentliga förändringar i stetens åteganden beträffande några betydandekulturinstitutioner bör frågan underställas . Denändrade ansvarsfördelningen mellan steten och vad gäller ,och är således avsedd att gälla fr.o.m. den 1 januari1993. betyder att viss omdisposition av medel måste ske redan innevarandebudgetår mellan de anslag i stetsbudgeten, varifrån bidrag utgår till de tre stiftelseraa.Vidare finner jag det lämpligt att bidraget till konstraeras om i ochmed att steten blir ensam ekonomisk huvudman för verksamheten. Jag övergår nutill att redovisa dessa frågor. [2] B 2. Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdetm.m. Underdenna rabrik finns för iimevarande budgetår uppteget ett reservationsanslag på216 . Härav avser bidrag till verksamheten vidDansens Hus. Bidraget avser stetens andel av det totela samhällsstödet, avvilket sfeten enligt en överenskommelse skulle stå för ochStockholms läns landsting och sted för vardera. I beloppetingår också hyreskostnader för repetitionslokaler (det s.k. Dansklotet) iDansens Hus, som steten ensidigt bekoster. Enligt det nya avtelet medlandstinget skall steten överte åtegande vad gäller . Detteinnebär att stetens andel av samhällsstödet uppgår till 75%.Stockholms sted föratsätts även i fortsättningen stå för . Förhandlingar harinletts med sted om principeraa för framtida beräkning av samhällsstödet. Medutgångspunkt från dette bör stetsanslaget till för budgetåret1992/93 ökas med avseende förste . [3] B 16. Bidrag till regionala och lokala teater-, dans-och musikinstitutioner Förirmevarande budgetår har under derma rabrik anvisats ett förslagsanslag på . Stetsbidraget till regionala och lokala teater-, dans- ochmusikinstitutioner utgår i form av grandbidrag. Underlaget för beräkningen avgrandbidraget utgörs av det antel grandbelopp som fastsfålls för resp.institution. budgetårhar beräknats totelt 719 grandbelopp för musikinstitutioner Prop.1992/93:105 varav 170 till . musikinstitutionerhar för /93 preliminärt festsfållts till varav sfetsbidrag utgår . Enligt det nya avtelet medlandstinget skall överte det ekonomiska ansvaret för Konserthuseti och steten skall således inte lämna något bidrag tillverksamheten efter utgången av . Halvårseffektenav stetsbidraget till motsvarar budgefåret Förevarande anslag konuner därför inte att belästesmed dette belopp. [4] B 36. Förinnevarande budgefår har under denna rabrik anvisats ett förslagsanslag på . Av det anvisade beloppet avser stetens fyrtioprocentigaandel av ett preliminärt beräknat driftbidrag till på 19 795 000 kronorför förste , inkl. täckning för eventuella löneökningar. Enligtdet nya avtelet med skall steten stå för av driftbidraget,vilket irmebär att anslaget måste tillföras II . Merkostnaden fåcksav den minskade belastningen på anslaget Bidrag till regionala och lokalateater-, dans- och musikinstitutioner. Enligthittills gällande avtel har bidrag till driften av utgått i form av underskottsfåckningpå grandval av en av regeringen per kalenderår fastsfålld inkomst- och utgiftsstet.Det har inneburit, att inte har behövt bära de ekonoiniska konsekvensemaav en mindre framgångsrik säsong, men att heller inte fått tillgodogörasig eventuella överskott till följd av ökade intäkter eller gjorda besparingar.En sådan form för bidragsgivningen är enligt min mening knappast befrämjandeför en god ekonomisk planering. Därför bör bidraget till fr.o.m. den Ijanuari 1993 utgöra ett fast belopp, vars storlek bestäms efter sedvanlig budgetprövning.Inom den anvisade bidragsramen föratsätts stiftelsen rymma ävenkostnadsökningar som följer t.ex. av träffede löneavtel. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.godkänna den ändradeansvarsfördelning och de ekonomiska förpliktelser som följer av det mellan stetenoch träffade avtalet om Skarisen, ochDansens Hus, 2.till Bidrag tillutvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m., på tilläggsbudget I till stetsbudgetenför /93 anvisa ett reservationsanslag på , 3.till Bidrag till Skarisen påtilläggsbudget I till stetsbudgeten för /93 anvisa ettförslagsanslag på II . [5] B8. Ersättning åt författare m.fl. för utlåning av deras Prop. 1992/93:105 verk genom bibliotek m.m. Underdenna mbrik har i stetsbudgeten för innevarande budgefår förts upp ettförslagsanslag på . Från anslaget utgår s.k. biblioteksersättningtill litterära upphovsmän och översättere för att deras verk lånas ut genomfolk- och skolbibliotek. Ersättningen, som tillförs ,beräknas på gmndval av vissa belopp per hemlån och referensexemplar. Förnärvarande uppgår gmndbeloppet till per hemlån och perreferensexemplar av originalverk och till hälften av nänrnda belopp per hemlånresp. referensexemplar av verk i svensk översättning. Regeringenuppdrog åt direktören att förhandla medberörda upphovsmannaorganisationer om biblioteks-ersättningens grandbelopp.Förhandlingsmannen har för regeringen redovisat den överenskonunelsesom har träffats. Den innebär att biblioteksersättningens grundbelopp börändras redan fr.o.m. innevarande budgetår. Iårets budgetproposition (prop. 1991/92:100 bil. 12 s. 36) anförde jag attmedelsbehovet för biblioteksersättningen borde beräknas med utgångspunkt i nugällande grandbelopp i avvakten på resultetet av pågående förhandlingar medberörda upphovsmannaorganisationer om nya grandbelopp. Förbiblioteksersättningen har anvisat ett preliminärt belopp på för /93 (bet. 1991/92:KrU19, rskr. 1991/92:205). Regeringensförhandlare har träffet en överenskonunelse med och ombiblioteksersättningens grundbelopp för /93. Enligtöverenskommelsen skall grandbeloppet för hemlån av originalverk vara 83 öre.Regeringen har godkänt överenskommelsen. Densålunda träffade överenskonunelsen innebär, att regeringen åtegit sig attföreslå att för innevarande budgetår räkna upp grandbeloppet förhemlån av originalverk med . Övriga grandbelopp bör höjas i motsvarandemån. Beloppen bör således vara för hemlån och förreferensexemplar av originalverk samt för hemlån och I kr förreferensexemplar av översatte verk. På grundval av dessa belopp samt den avSveriges förfetterfond senast redovisade stetistiken angående utlåning ochbestånd av referensexemplar beräknarjag medelsbehovet förbiblioteksersättningen till , dvs. utöver vadriksdagen preliminärt har anvisat för innevarande budgetår. Jaghemsfåller att regeringen föreslår att 1.godkänna vad jag har anfört omgrandbelopp för biblioteksersättningen, 2.till Ersättning åt författare m.fl.för utlåning av deras verk genom bibliotek m.m. på tilläggsbudget I till stetsbudgetenför /93 anvisa ett förslagsanslag på . Underperioden t.o.m. ökade antelet asylsökande successivtoch blev extremt högt och den tidiga . Därefterskedde en markant nedgång. Kvartelssiffror från /92 och förstedelen av iimevarande budgefår illustrerar dette: Summa1991/92 54 510 Oktober- (prognos) 15 000 Summa halva 1992/93 49 100 Denstora ökningen av asylsökande berodde på att så mänga personer från f.d.Jugoslavien lämnade hemorterna och sökte sig ut i och då i relativt storomfattning till . Inte av de asylsökande budgefåret1991/92 kom från f.d. , företrädesvis från den serbiska Kosovoprovinsen.Under perioden juli-september 1992 utgjordes av de asylsökande av f.d.jugoslaver. Efter FN:s beslut att inte skall betraktes som successorsstettill det foma upphävde regeringen med verkan fr.o.m. den 10 oktober1992 viseringsfriheten för medborgare från och . Anteletasylsökande minskade då kraftigt. För att skyddsbehövande från Bosnien-Hercegovinaäven fortsättningsvis vid behov skall kunna få en fristed i , infördessamtidigt viserings-frihet för medborgare i . Antagandenom antalet asylsökande /93 Tillståndeti f.d. ger tyvärr ingen grand för en bedömning att strömmen avasylsökande varaktigt skall minska och stebilisera sig på en låg nivå. Detsammanlagda antelet asylsökande under innevarande Prop. 1992/93:105 budgetårkan antes komma att uppgå till 65 000 - 80 000 personer. När Bilaga 8 jag längrefram redovisar kostnadsberäkningar, har jag för säkerhets skull utgått ifrånden högre inströmningsnivån. Grundärenden hos () och polisen -hittillsvarande utveckling Detstora antelet asylsökande har resulterat i mycket stora balanser av asylprövningsärendenhos framför allt Stetens invandrarverk men även hos överprövningsinstensen,. Vidingången av förra budgefåret, 1991/92, hade en balans av 14 700 asylärendendär verket ännu inte hade fattet beslut i förste instans. Polisen hade I 144 outredda asylärenden. Vid utgången av budgetåret hade balanseraa ökattill 28 100 utredda men ej beslutede grundärenden hos . Vid sainma tid hadeSIV dessutom en balans på ca 8 200 grandärenden där asylutredningen inte hade gjorts.Invandrarverket tog formellt över utredningsansvaret frånpolisen - i praktiken skedde dock övergången genom att allanya ärenden då fördes till . Polisen hade 5 900outredda asylärenden. Orsakentill balanstillväxteraa var naturligtvis främst den kraftigt ökande tillströnmingenav asylsökande, där både och polisen hastigt ställdes inför en situationman inte var rastede för. fettede dessutom - febmari1992 inga avvisningsbeslut med avsedd verkställighet till f.d. , s.k.verkställighetsstopp. upphävdes delvis sedan läget i Kroatienoch förändrats. I fråga om asylsökande från Kosovo avvaktede med beslutsfattendetill . gäller det s.k. verkställighetsstoppet enbartför asylsökande som konuner från . Asylansökningar frånandra f.d. jugoslaver prövas i vanlig ordning. Underde tre förste månaderaa /93 växte SIV:s balans av öppnagrundärenden till 64 500, varav 52 700 avsåg f.d. jugoslaver. Polisenseftersläpande balans av outredda asylärenden från tiden före det att togöver utredningsansvaret hade minskat till 1 300. ökadeSIV:s balans till 69 500 öppna grandärenden. Polisens balans är i princip avarbeted. Gruridärenden:Antaganden om balansutvecklingen hos Medsanunanlagt 42 200 öppna grundärenden hos och polisen , enmaximal tillströmning av 80 000 asylsökande och föratsatt att 62 000 ärendenkan avgöras under budgetåret, resulterar dette i en utgående balans på 60 200grundärenden . Utlänriingsnämndensöverprövning av asylärenden - hittillsvarande Prop. ,som trädde i funktion , övertog från enbalans på drygt 6 400 avlägsnandeärenden, dvs överklaganden av SIVsavslagsbeslut. Eftersom och har olikaärendebegrepp, måste jag kort klargöra skillnaden. SIVlägger upp ett ärende för varje person. Ett Utläimingsnämnds-ärende kan däremotomfatte en eller flera personer beroende på om det gäller ensamsfående ellerfamiljer. Arbete pågår för att göra det möjligt att hosUtlänningsnämnden redovisa individuppgifter. I min fortsätfe framsfellningkommer jag att utgå ifrån att ett ärende hos i genomsnittavser två personer. Nämnden inrätfedes med mycket kort varsel och sfålldesomedelbart inför stora administrativa problem, inte minst på lokalsidan. Detdröjde därför innan kom igång med beslutsfattende av någonstörre omfattning. byggdes balansen på med nya överklaganden,vilket medförde att den vid utgången av /92 omfettede 7 140ärenden, motsvarande ca 14 300 personer. Under de fyra försfe månaderaabudgetåret 1992/93 överlämnade 4 100 överklaganden (avseende lika mångaasylsökanden) till Utlännings-nänmden. Efter avarbetningar uppgick nämndens balans till 6 660 ärenden , motsvarande ca 13 300asylsökande. hade balansen sjunkit till 5 850 avlägsnandeärenden,motsvarande 11 700 personer. SIVräknar med att överlänma tofelt 23 400 överklaganden (avseende lika mångaasylsökande) till under innevarande budgefår. Den 30 juiu1992 hade öppna ärenden motsvarande 14 300 asylsökande. kan avgöra ärenden i en omfattning som motsvarar 33 500 asylsökande,kommer den utgående balansen att svara emot 4 200 personer. Ibörjan av /92 såg det ut som om asyl tillströmningen och SIVs avarbetningarav balanser i asylärenden skulle göra det möjligt att avveckla stora delar avden förläggningsvolym som varit i brak. Den omfettningasyltillströmningen kom att fe, omöjliggjorde emellertid detfe och den av SIVpåbörjade förläggningsavvecklingen fick avbrytes. Verket fick i sfållet i alltsnabbare tekt ordna fram nya inkvarteringsmöjligheter i en aldrig tidigareskådad omfattning. Vid ingången av /92 vistedes 24 150 personerpå förläggning; vid budgetårets utgång hade antelet mer än fördubblats ochuppgick till 51 800. bodde 75 700 personer på Därefter har ökningstakten avtegit så att för- Prop. 1992/93:105läggningsboendet och omfettede 77 400 Bilaga8 respektive 77 100 personer. bedömer att förläggningaraa kommer att hysadrygt 80 000 personer men att en minskning kan ske nedtill 76 000 - 77 000 vid budgefårets utgång. Meddeima utveckling av förläggningsvolymen, som innebär en genomsnittlig beläggningav 72 000 förläggningsplatser under /93, samt vid den av anfegnagenomsnittliga dygnskostnaden på , blir förläggningskostnadema . Till detfe kommer förvarskostnader om . 1992 sänktesdagersättningen till de asylsökande och hälsounder sökningama skall bli mindre omfettande. beräknas sänka dygns- kostnaderaa vid förläggningsvistelse med ca Kostnads- minskningaraa till följd av detfe kan för perioden - juni 1993 överslagsvisberäknas till . Omläggningen av sfetsbidragsgivningen till kommunema 1993leder till att många kommuner med förläggningar får en väsentiigt lägretäckning av skolkostnadema för asylsökande bam genom generella stetsbidrag. Skolkostnaderför asylsökande bam inskrivna på förläggningar som inte fåcks av generella stetsbidragersätts av invandrarverket, enligt särskilda avtel med förläggningskommunema. Dermaersättning belaster förläggningskostnadema. Genom omläggningen av de generellastetsbidragen konuner att behöva ersatte en väsentligt större del av skolkostnademaför asylsökande bam än över förläggningsanslaget. måste dockhärvid beakte att vissa medel för skolkostnader för asylsökande bara redan harräknats in i det nya generella stetsbidraget till kommunema. Genom den delvisändrade finansieringen av skolkostnader för asylsökande bam på förläggningarberäknas förläggningsanslaget öka med uppskattningsvis ca 100 miljoner kronorunder innevarande budgefår. Jag avser att återkomma till regeringen medförslag till åtgärder för att nedbringa skolkostnadema för asylsökande baraunder /94. Totelt kan förläggningskostnadema under innevarande budgefårberäknas uppgå till ca . Förläggningskostnader skulle under de angivna föratsättningaraa komma attöverskridas med . Osäkerheten i bedömningaraa,främst vad avser antelet asylsökande, är emellertid så stor att jag föreslåratt regeringen först senare lämnar förslag om förstärkning avförläggningsanslaget för /93. Somtidigare nämnts, har merparten av dem som sökt asyl i under innevarandebudgetår kommit från f.d. . Kostnadema för asylmottegning i Sverigehar ofte jämförts med vad man för motsvarande kostnader skulle kunna uppnå inärområdet. har under innevarande budgefår från tredje huvudtitelns s.k.katestrofenslag, Utvecklingssamarbete genom SIDA, kunnat ge stöd till främst Prop.1992/93:105 multilaterala insatser i det foma jugoslaviska onuådet. Engenomgång som gjorts av behoven av flyktingbistånd, särskilt inför vintem,visar dock att ytterligare insatser måste ske. Eljest kommer sannolikt ettbetydande anfel personer inte längre att kuima ges skydd i närområdet, utanblir utsatfe för ett eventuellt tvång att fly en andra gång. En sådan flykt kanför en del komma att ske till , med ett ökat resursbehov för SIVsförläggningsverksamhet som följd. Utvecklingssamarbete genom SIDA behöver mot denna bakgrand tillförasytterligare för att skall kunna medverka i det intemationelltsamordnade program för f.d. som genomförs i försfe hand av har behandlat dette vid sin anmälan avbehovet av anslagstillskott under tredje huvudtiteln. 1förhållande till asylinströnmingen och de stora förläggningsvolymema är behovetav kommunplatser litet under innevarande budgetår. Det beror på att SIVs och Utlänningsnänmdensbeslutskapacitet inte kan anpassas till det verkliga behovet, samtatt de beslut som fettes har hög avslagsfrekvens. Dettotela behovet av konununplatser under /93 bedöms uppgå till 26000. Häri ingår 2 200 platser för kvotflyktingar och 7 000 för anhöriga tillflyktingar. Endast 16 800 platser avser mottegande av asylsökande som fåttuppehållstillstånd i . Eftersomdet anvisade anslaget för konununersättningar - D 5. Ersättning till kommunemaför åtgärder för flyktingar m.m. - beräknats för 28 000 mottegna personer,minskar kostnadema när 2 000 fårre kommunplaceras. Om 26 000 personer tes emoti kommuneraa /93 beräknas dette leda till kostnadsminskningar påanslaget i storleksordningen . Jag har härvid också tegithänsyn till den höjning av schablonersättningens nivå fr.o.m. den I januari1993 som regeringen beslutet om efter överläggningar med Svenska kommunförbundet.Höjningen innebär att schablonersättningen blir för vuxna och 84 800kr för bara under . Jaghar vid beräkningen av kostnadsminskningen på anslaget också beaktet attInvandrarverket under iimevarande budgefår bör få disponera 15 miljoner kronor- utöver de som disponerades förra budgetåret - för attkompensera kommuner som drabbas hårt av övergångsreglema vid införandet av nuvarande ersättningssystem. Tillskottetmotsvarar i stort outnyttjade medel för ersättning av extraordinära kostnaderunder föregående budgefår. Resursbedömningar för asylprövningskapacitetenhos . invandrarverk ochUtlänningsnämnden Bilaga 8 Denredogörelse jag lämnat för ärendeavverkningar och balansutveckling i asylprövningsprocessenbygger på föratsättningen att såväl som kan disponera extraresurserunder innevarande budgefår. Det kommer dessutom att bli nödvändigt att fortsätfemed de extra insatseraa även under näsfe budgefår. Vad gäller budgefåret1993/94 har jag redovisat bedömningar och beräkningar i minaförslag till budgetpropositionen. SåvälSIV som redovisar kontinuerligt till regeringen hur verksamheteraautvecklas och vilka eventuella problem som kan finnas. Redan på försommmarenkunde därför de båda myndigheteraa få underhandsbesked om att de skulle försfårkautrednings- och beslutskapaciteteraa för att motverka balanstillväxteraa ochdärmed utdragna väntetider för de asylsökande. Ur stetsfinansieU synpunkt ärdet dessutom oerhört kostsamt att betela uppehället för så mångaasylsökande som vänter på att få sina asylärenden prövade. balanssituation, såsom den såg ut , anmäldes tillriksdagen i den s.k. kompletteringspropositionen för /93.Samtidigt anmäldes att regeringen skulle återkomma till itilläggsbudget I för /93 med närmare bedömningar avresursbehovet. Utvecklingen blev sedan dessvärre mycket ogynnsammare än vad somdå kunde föratses. Detgår inte att med kort varsel ställa om organisationeraa till fördubblade,eller kanske tredubblade arbetsmängder. SIVs och Utlänningsnämndensbasorganisationer är dimensionerade för att klara av 30 000 asylsökande per budgefår- inte uppemot 80 000. Närtillströmningen av asylsökande var som högst fick inrikte sigpå att i förste hand skaffe fram inkvarteringsmöjligheter och att sköfe ärenderegistreringamapå alla dem som kom. I andra hand kommer asylutredningama och beslutsfettande iredan utredda ärenden. Detfegjorde att inte så många överklagandeärenden i försfe skedet kom att överlämnastill . Det ligger därför nu en inbyggd "ärendepuckel" hos som successivt flytfes över till nämnden. Utlänningsnämndenhar å andra sidan haft full sysselsättning med att arbefe av tidigare balanser. Genomde försfårkningar som gjorts av SIV:s och utrednings- ochbeslutskapacitet har ökningen av förläggningskostnaderaa kunnat begränsas. Jagkan dock inte lämna någon exakt uppgift om vilken konsekvens det skulle ha fåttom och inte så pass snabbt kommit igång med extrainsatsema.I SIVs fell kan man i alla fell räkna med att verket kommer att kunna avgöra 32000 fler grandärenden än vad som hade varit möjligt med verkets granddimensionering.Med en trolig avslagsfrekvens på innebär det att ca 10 000 personer får uppehållstillsfåndi och kan flytfe ut ur förläggningaraa. Så gott som samtliga avslagleder erferenhetsmässigt tillöverklaganden, varför ca 22 000 asylsökande torde bli kvar på Prop.1992/93:105 föriäggningama, åtminstone /93 ut. För Utlännings- Bilaga 8 nämndens del gör försfårkningamadet möjligt för nänmden att i stort sett arbeteav liggande balanser och därefter te sig an den ärendepuckel som nu konuner att flyttesöver från . Det innebär att nämnden genom extraresursema beräknaskunna beslute i ca 8 500 fler ärenden än vad someljest skulle ha varit fellet. I individer räknat innebär det att ca 17000 personer kan lämna förläggningaraa, antingen för utresa ur Sverigeeller för att fes emot i någon kommun. Jaghar tidigare redovisat att föriäggningama under innevarande budgefår troligenkommer att hysa i genomsnitt 72 000 personer och vid utgången av juni månad1993 omfetfe uppemot 77 000 belagda platser. Minöverslagsvisa bedömning blir att utan SIVs och extrainsatserskulle den utgående förläggningsbalansen omfetfe drygt IOO 000 belagda platser.Satsning på utökad asylprövningskapacitet ger således stor"återbäring" i minskade förläggningsvolymer. Som jag tidigare varitinne på, begränsas tyvärr omfettningen av de extraordinära ärendeavarbetningamahos och av de administrativa möjligheteraa att utnyttja tillfålligaförsfårkningar. Jag delar därför de båda myndigheteraas bedömning att de försfårkningarsom nu skett, åtminstone tillfålligt, är maximala och att ytterligare resurserinte torde leda till nämnvärt fler avgjorda ärenden. Detfe utesluter inte attsituationen kan komma att se annorlunda ut framåt och att det då kanbli aktuellt att överväga vad som ytterligare kan göras för att minska påväntetider och förläggningsvistelser. Jag vill i det sammanhanget erinra om attSIV i regleringsbrev givits möjlighet att under vissa föratsättningar göra tillfålligaförsfårkningar inom en 25-miljonersram. [6] D 1. Jagberäknar att verkets myndighetsanslag på 444 329 000 kronorbehöver försfårkas med sammanlagt under /93. Häravavser administration av verkets förläggningar, två extrastyrkorpå sammanlagt ca 200 personer som rekryterades och är utbildade ochi arbete och administrativa stödfunktioner. Kostnaderaaför tolkar och översättningar beräknas öka med , vilket innebär något merän en fördubbling. Fr.o.m.näsfe budgetår skall finansiera sina investeringar i anläggningstillgångargenom att fe upp lån hos .