prop · GG0313 · 1992-12-31 00:00:00 — 17.131 Småö-nationer under utveckling bör med stöd, då så är lämpligt, från internationella organisationer på subregional, regional eller global nivå, utveckla och stärka samarbetet och informationsutbytet mellan ö-nationer på regional ochinterregional nivå, bl.a. genom regionala och globala möten Skr. 1992/93:13om hällbar utveckling av små ö-nationer under utveckling samt genom den förstavärldskonferensen om hällbar utveckling av små ö-nationer under utveckling somskall hällas 1993. 17.132 Internationellaorganisationer pä subregional, regional eller global nivå skall erkänna de särskilda utvecklingsbehoven hos små ö-nationer un der utveckling (Kh prioritera dessa vid fördelning av bistånd, i synnerhet med avseende på utarbetande och genomförande av planer för hållbar ut veckling. a) Finansieringoch kosmadsberäkning 17.133 Konferenssekretariatethar beräknat den ärliga kostnaden för att genomföra åtgärderna i detta program till omkring 130 mU joner dollar, varav från det internationella samfun det i form av bidrag eller förmänliga krediter. Dessa beräkningar är endast ungefärliga uppskattningar och har inte granskats av regeringarna. De fak tiska kostnaderna och finansieringsvillkoren, inklusive icke-koncessionella villkor, beror bl.a. på vilka strategier och program för genomförandet som regeringarna beslutar om. b) Vetenskapligaoch tekniska medel 17.134 Centraför utveckling och spridning av vetenskaplig information och rådgivning om tekniska medel och tekniker som är lämpUga för små ö-natio ner under utveckling, i synnerhet med avseende pä förvaltning av kustzoner, exklusiva ekonomiska zoner och resurser, bör upprättas eller stärkas, allt efter omständigheterna, på regional basis. 17.135 Eftersombefolkningarna i små ö-nationer under utveckling inte själva kan tillgodose behovet av alla erforderliga specialiseringar bör utbild ningsprogram för integrerad förvaltning och utveckling av kustområdena syfta till att utbUda en kärna av ledningspersonal eller vetenskapsmän, in genjörer och kustplanerare med förmåga att integrera de många olika fakto rer som mäste beaktas för en integrerad förvaltning av kustområden. Resursanvändare skall vara beredda att ansvara såväl för ledningsfunktioner som för miljöskyddet och tillämpa principen om att förorenaren betalar, samt bidra till utbildning av den egna personalen. Utbildningssystem skall revideras för att möta dessa behov och särskilda utbildningsprogram utarbe tas pä området förvaltning (Kh utveckling av öar. Den lokala planeringen bör ingå som en integrerad del i läroplaner pä samtliga niväer och kampanjer bör genomföras, med bistånd från icke-statliga organisationer (Kh ursprangsbe folkningar i kustområden, för att höja allmänhetens medvetenhet. d) Kapacitetsuppbyggnad Skr. 17.136Små ö-nationer under utvecklingkommer alltid att ha en begränsad kapacitet. Deras befintliga kapacitet måstedärför struktureras om för att de på ett effektivt sätt skall kunna möta deomedelbara behoven av hållbar utveckling och integrerad hantering och ledning.Samtidigt måste tillräckligt och ändamålsenligt stöd frän det internationellasamfundet inriktas på att kontinuerligt möta behovet av mänskliga resurser påolika områden för att genomföra planer för hållbar utveckling. 17.137Ny teknik bör utnyttjas för attde begränsade mänskliga resurserna skall kunna utnyttjas sä effektivt sommöjligt, i syfte att förbättra mycket små befolkningsgruppers kapacitet atttillfredsställa de egna behoven. Utveckling och tillämpning av traditionellkunskap för att förbättra ländernas kapacitet att genomföra en hällbarutveckling bör främjas. Kapitel 18 Skr. Skydd av kvalitet och tillgång på färskvattenresurser:Integrerade strategier för utveckling, styrning och användning avvattenresurserna 18.1Färskvattentillgängarna är enviktig del av jordens hydrosfär och utgör en oumbärlig del av jordens allaekosystem. Färskvattenmiljön karaktäriseras av det hydrologiska kretsloppet,inkluderande översvämningar och torka, företeelser vars konsekvenser i vissaregioner blivit alltmer extrema och dramatiska. De globala klimatförändringarnaliksom luftföroreningarna kan också påverka färskvattenresuiserna och derastUlgänglighet och genom stigande havsnivå hota låglänta kustområden och småö-ekosystem. 18.2Vatten är en nödvändighet förallt liv på jorden. Den allmänna målsättningen är att säkerställa att entillräcklig vattenförsörjning av god kvalitet kan upprätthållas för helavärldens befolkning genom att bevara ekosystemets hydrologiska, biologiska ochkemiska funktioner, anpassa mänsklig verksamhet till de gränser naturen sätteroch bekämpa organismer som sprider vattenburna sjukdomar. En innovativteknologi, som omfattar en förbättring av beprövade teknologier, behövs föratt till fullo kunna ta tillvara de begränsade vattenresurserna och skydda demmot föroreningar. 18.3Den stora knappheten påfärskvatten, den gradvisa förstörelsen, den allt värre föroreningen avfärskvattenresurserna i många av världens regioner samt de tilltagandeingreppen genom skadliga verksamheter kräver en integrerad planering ochförvaltning av världens vattentillgångar. En sädan integrering måste täcka allatyper av färskvattenförekomster som har förbindelse med varandra, inklusivebåde ytvatten och grundvatten, och ta vederbörlig hänsyn till kvantitets- ochkvalitetsaspekter på vattnet. Vattentillgångarnas multisektoriella utvecklingi förening med den scKioekonomiska utvecklingen måste erkännas, liksom ocksåatt vattentillgångarna utnyttjas för många olika ändamäl såsomvattenförsörjning och hygien, jordbruk, industri, stadsutveckling,vattenkraft, sötvattensfiske, transporter, rekreation, förvaltning av låg- ochslättland med flera verksamheter. Rationella vattenanvändningsplaner förutveckling av yt- och grundvattenkällor och andra potentiella vattenkällormåste gå hand i hand med ätgärder för att skydda vattnet och minskaavfallsmängderna. Förebyggande insatser mot översvämningar samtkontrollåtgärder och, vid behov, sedimenteringskontroll måste emellertidprioriteras. 18.4Gränsöverskridandevattentillgångar och användningen av dem är av stor betydelse förstrandstaterna. 1 detta sammanhang kan det vara önskvärt med ett samarbetemellan dessa länder i enlighet med befintliga avtal och/eller andra relevantauppgörelser där hänsyn tas tUl alla berörda strandstaters intressen. 18.5 Följandeprogramområden föreslås för färskvattensektorn: Skr. 1992/93:13 A Integrerad utveckling och förvaltning av vattentiUgångama; BUppskattning av tUlgängliga vattenresurser; CSkydd av vattentillgångar, vattenkvalitet och vatten-ekosystem; DDricksvattenförsörjning och avloppsredning; EVatten och en hållbar stadsutveckling; FVatten för en hållbar livsmedelsproduktion och landsbygdsutveckling; GKlimatförändringars inverkan pä vattentiUgångama. Integrerad utveckling och förvaltning avvattentillgångarna 18.6 Hurmycket utvecklingen i vattentillgångarna bidrar till den ekono miska produktiviteten och sociala välfärden inses vanligen inte till fullo,trots att all social och ekonomisk verksamhet är starkt beroende av färskvatten försörjningen och dess kvalitet. I takt med befolkningtUlväxt och tUlväxt av ekonomiska aktiviteter når mänga länder snabbt förhållanden som vatten knapphet eller gränserna för sin ekonomiska utveckling. Efterfrågan på vat ten stiger snabbt, 70 - åtgår för konstbevattning, för industrin och för hushållskonsumtionen. En holistisk hantering av färskvattnet som en ändlig och sårbar resurs och inte grering av sektoriella vattenplaner och -program inom ramen för national ekonomin och socialpolitiken är av största vikt för verksamheten under 90- talet och framöver. Spridningen av ansvaret för vattentillgångarnas utveck ling bland sektoriella organ visar sig emellertid vara ett ännu större hinder för en utveckling mot en integrerad förvaltning av vattenresursema än tidi gare ansetts. Effektiva tUlämpnings- och samordningsmekanismer krävs. 18.7Det övergripande målet är atttillgodose alla länders behov av färskvatten för en hållbar utveckling. 18.8En integrerad förvaltning avvattenresursema grundar sig pä antagandet att vattnet är en integrerad del avekosystemet, en naturresurs och en social och ekonomisk tillgäng, en vara varsmängd och kvalitet är avgörande för det sätt pä vilket den används. Därförmåste vattentUlgångama skyddas, varvid hänsyn måste tas tiU hurvatten-ekosystemen fungerar (Kh till resursens beständighet för atttUlfredsställa och tillgodose människans behov av vatten i hennes verksamhet.Vid utvecklingen och användningen av vattentillgångarna bör uppfyllandet avgrandläggande behov och skydd av ekosystemen prioriteras. Men utöver dessabehov skall vattenanvändningen pä lämpligt sätt avgiftsbeläggas. 18.9 En integreradförvakningavvattenresurseraa, innefattande en integra- Skr. 1992/93:13 tion av land- och vattenrelaterade aspekter, bör äga rum på vatteneller biflö- desomrädesnivä. Härvid bör fyra huvudsakliga målsättningar eftersträvas, a)Att främja en dynamisk,växelverkande, upprepande och multisekto-riell inställning till förvaltning avvattenresurserna, inklusive identifiering och skydd av potentiellafärskvattenkällor, som omfattar både teknologiska, socio-ekonomiska, miljö- ochhälsoaspekter, b)att planera för hällbar ochrationell användning, skydd, bevarande och förvaltning av vattentillgångarnamed utgängspunkt från samhällets behov och prioriteringar inom ramen för dennationalekonomiska utvecklingspolitiken, c)att utforma, genomföra ochutvärdera projekt och program som är både ekonomiskt effektiva CKh socialtrimliga inom ramen för klart definierade strategier, baserade på en totaldelaktighet från allmänhetens sida, inklusive av kvinnor, ungdomar,ursprangsbefolkningar, lokala samhällen, i policyarbetet och beslutsfattandevad gäller förvaltning av vattenresurser, d) att,särskilt i utvecklingsländerna, identifiera och stärka eller utveckla alltefter behov lämpliga institutionella, juridiska och ekonomiska mekanis mer för att säkerställa att vattenpolicyn och dess tillämpning utgör en kataly sator för ett hållbart socialt framåtskridande och en ekonomisk tUlväxt. 18.10Vad gäller gränsöverskridandevattenresurser behöver strandstaterna formulera sina vattenresursstrategier,utarbeta handlingsprogram för hantering av vattenresurserna och överväga därså är lämpligt en harmonisering av dessa strategier och handlingsprogram. 18.11Alla länder bör alltefterförmåga och tillgängliga resurser och i bilateralt eUer multUateralt samarbeteinklusive samarbete med Förenta Nationema och andra berörda organisationerkunna fatta beslut om följande målsättningar: a) Attsenast : i)ha utformat och igångsatt kostnadsberäknade och målinrUctade nationellahandlingsprogram och ha inrättat lämpliga institutionella strukturer ochjuridiska instmment; ii)ha utarbetat effektiva vattenanvändningsprogram för att åstadkomma hållbararesursanvändningsmönster; b) Attsenast : i)ha uppfyllt subsektoriella målsättningar inom alla programområden beträffandefärskvatten.Det är underförstått att uppfyllandet av de målsättningar som angesunder i) (Kh ii) ovan är beroende av nya och additionella ekonomiska resursersom kommer att göras tillgängliga för utvecklingsländeraa i enlighet medrelevanta åtgärder utgående från Generalförsamlingens resolution nr 44/228. 18.12 Allaländer bör allt efter förmåga och tUlgängliga resurser och i bilate ralt eller multUateralt samarbete inklusive samarbete med Förenta Natio- 282 nernaoch andra berörda organisationer vidta följande ätgärder för att åstad- Skr.1992/93:13 komma en bättre integrerad förvaltning av vattenresurserna: a)Utarbeta kostnadsberäknade ochmålinrUctade nationella handlingsplaner och investeringsprogram, b)integrera ätgärder för attskydda och bevara potentiella källor för färskvattentillgängar inklusiveinventeringen av resursema med planering av mark- och skogsresursanvändning,skydd av bergssluttningar och flodbankar samt övriga relevanta utvecklings- (Khbevaringsåtgärder, c)utveckla samverkande databaser,prognosmodeller, ekonomiska planeringsmodeller och metoder för förvaltning ochplanering av vattenresurserna inklusive metoder förmiljökonsekvensbedömningar, d) optimerautfallet för vattenresursfrågor då fysiska och socioekono miska aspekter medför restriktioner, e) genomförafördelningsbeslut genom efterfrågestyming, prissättnings mekanismer och regleringsåtgärder, f) utarbetaplaner för hantering av översvämningar och torka, inklusive riskanalys och bedömning av miljö- och sociala konsekvenser, g) främjaplaner för en rationell vattenanvändning genom att skapa en medvetenhet bland allmänheten, utbildningsprogram och uttag av vattenav gifter och andra ekonomiska instrament, h)mobflisera vattenresurser speciellt i torra och halvtorra områden, i) främjainternationellt vetenskapligt forskningssamarbete på färskvattenområdet, j)utveckla nya och alternativa källor för vattenförsörjning säsomhavs-vattenavsaltning, konstgjord regenerering av grundvatten, användning avvatten av marginell kvalitet, återanvändning av avloppsvatten samt vattenåtervinning, k)integrera vattenkvantitets- och kvalitetsförvaltning (inkluderande både yt- ochunderjordiska vattentUlgängar), 1)vidta ätgärder för bevarande av vattenresurserna genom en effektivarevattenanvändning och planer för att minska avfallsmängderna för alla användaresamt utveckling av vattensparplaner, m)ge stöd tUl vattenanvändargrapper för att optimera förvaltningen av lokalavattenresurser, n)utveckla tekniker för allmänhetens deltagande och genomföra dessa ibeslutsfattandet, särskUt för att förstärka kvinnornas roU i planering och förvaltningav vattenresursema, o)utveckla och stärka säsom lämpligt är samarbetet pä alla niväer inklusivemekanismer på tillämpliga områden, nämligen: i)Generellt delegera förvaltningen av vattenresurserna tiU lägsta lämpliga nivä, dvs. den nivä som nationell lagstiftning medger, in klusive decentralisering av ansvar tiU lokala myndigheter, privata företag och samhällen, ii) integrera planering och förvaltning av vattenresursema på nationell nivä inom ramen för den nationella planeringsprocessen och där så är lämpligt inrätta en oberoende reglering och kontroll av färskvat ten med utgångspunkt från nationell lagstiftning och ekonomiska åtgärder, 283 iii)pä regional nivå där så är lämpligt överväga en harmonisering av Skr.1992/93:13 nationellastrategier och handlingsprogram, iv) pä global nivä söka fä till stånd enbättre avgränsning av ansvarsområden, arbetsfördelning och samordning mellaninternationella organisationer och program inklusive underlättandet avdiskussioner och utbytet av erfarenheter pä områden som berör förvaltning avvattenresurserna, p) sprida information inklusive riktlinjer för arbetet ochfrämja utbildningen för vattenanvändare inkluderande övervägandenom en Världsvattendag. a) Finansieringoch kosmadsberäkning 18.13 Konferenssekretariathar beräknat den ärliga kostnaden för att genomföra åtgärderna i detta program till från det internationella samfundet i form av bidrag eller för mänliga krediter. Dessa beräkningar är endast ungefärliga uppskattningar och har inte granskats av regeringarna. De faktiska kostnaderna och finan sieringsvillkoren, inklusive kommersiella villkor, beror bl.a. på vilka gier och program för genomförande som regeringarna beslutar om. b) Vetenskapligaoch tekniska medel 18.14För utvecklingen av interaktivadatabaser, prognosmetoder och ekonomiska planeringsmodeller lämpade föruppgiften att styra vattenresurserna på ett effektivt och hållbart sätt måstenya tekniker komma till användning, säsom geografiska informationssystem ochexpertsystem för att samla in, sammanstäUa, analysera och redovisamultisektorieU information och att optimera beslutsfattandet. För att utvecklanya och alternativa vattenförsörjningskällor och billig vattenteknologi krävsdet en innovativt inriktad forskning. Detta innefattar överföring, anpassningoch spridning av ny teknik (Kh teknologi till utvecklingsländerna liksomutveckling av inhemsk kapacitet för att kunna hantera den nytillkomnadimensionen av integrering av tekniska, ekonomiska, miljö- och sociala aspekterpå förvaltningen av vattenresurser och förutsäga tänkbara konsekvenser avmänniskans påverkan. 18.15Eftersom vattnet förstås som ensocial och ekonomisk tillgång, måste de olika möjligheterna som står till budsför att kostnadsbelasta de som använder vatten (inklusive vattenanvändare ihushållen, städerna, industrin och jordbruket) närmare utvärderas och fälttestas.Det behövs en fortsatt utveckling av ekonomiska instrament som tar hänsyn tillalternativa kostnader och yttre miljöförhållanden. Fältstudier avseendebetalningsviljan bör genomföras under landsbygds- och stadsförhåUanden. 18.16Utvecklingen och förvaltningenav vattenresurserna bör planeras pä ett integrerat sätt både med hänsyn till delångsiktiga planeringsbehoven och behovet av en kortsiktigare planering, detvill säga, vid detta arbete bör hänsyn tas till miljö, ekonomi och socialaaspekter baserade pä hållbarhetsprin- 284 cipen;det bör omfatta alla användarbehov liksom också de behov som avser Skr.1992/93:13 förebyggande och lindring av risker i samband medvattenanvändningen; de bör också ingå som en integrerad del i densocio-ekonomiska planeringsprocessen. En förutsättning för en hållbarförvaltning av vatten som en knapp och sårbar resurs är kravet att vid allplanering och utveckling erkänna dess fulla kostnad. Planeringen bör reflekteraförmänsinvesteringar, mUjöskydd och driftkostnader säväl som att de aktuellakostnaderna skall återge det bästa alternativet för vattenanvändningen. Allamottagare behöver inte nödvändigtvis drabbas, genom konsekvenser av dessaöverväganden, av faktiska avgifter. Men avgiftsmekanismerna bör i största möjligautsträckning återspegla både de faktiska kostnaderna för vattnet när detanvänds som en ekonomisk tillgäng och samhällenas betalningsförmåga. 18.17Vattnets roll som en social,ekonomisk och livsuppehållande tillgång bör komma till utttyck i mekanismerna förstyrning av efterfrågan och förverkligas genom bevarande och återanvändning avvattnet, genom uppskattning av tillgängliga resurser och genom användning avekonomiska instmment. 18.18När nya prioriteringar förprivata och offentliga investeringsstrategier skall bestämmas, bör hänsyn tastill (a) maximalt utnyttjande av befintliga projekt genom underhåll,restauration och optimal drift; (b) nya eller alternativa rena teknologier;samt (c) miljövänlig och socialt gjmnsam vattenkraft. 18.19Vid delegering av styrningen avvattentillgångarna till lägsta lämpliga nivå är det nödvändigt att utbilda denpersonal som skall ansvara för förvaltningen av vattenanvändningen på allanivåer och att säkerställa att kvinnor deltar på lika villkor i utbildnings-och träningsprogrammen. Särskild tonvikt skall läggas pä införandet av teknikerför allmänhetens delaktighet inklusive en ökning av kvinnornas, ungdomens,ursprungsbefolkningens och de lokala samhällenas roll. Kunskaper i olikavattenförvaltningsfunktioner måste utvecklas av lokala myndigheter ochvattenmyndigheter såväl som inom den privata sektorn, hos lokala/nationellaprivata organisationer, kooperativ, bolag och andra vattenanvändargrupper.Upplysning till allmänheten beträffande vattnets betydelse och vikten av attdet hanteras pä rätt sätt behövs också. 18.20För att omsätta dessa principeri praktiken behöver samhäUena lämplig kapacitet. De som bestämmer ramarna förutveckling och förvaltning av vattentillgångarna vare sig det rör sig om internationell,nationell eller lokal nivå måste förvissa sig om att resurser finns för attbygga upp dessa kapaciteten Dessa medel kan variera från faU till fall.Vanligen handlar det om: a)Program för att väckamedvetenhet och mobilisera engagemang och stöd på alla nivåer samt ta initiativtill globala och lokala ätgärder för att främja sädana program; b)Utbildning av ledningspersonalför vattenhantering på aUa nivåer och förmedling av kunskaper omalla de element som behövs för att de skall Skr. 1992/93:13 kunna fattasina beslut; c) Stärkandeav utbildningskapaciteten i utvecklingsländerna; d) Erforderligutbildning av det yrkesfolk som behövs inklusive fältperso nal; e) Förbättringav karriärstmkturerna; f) Utbyteav erforderliga kunskaper och teknologi, både för insamling av uppgifter och för genomförande av planerad utveckling inklusive förore- ningsfria teknologier och de kunskaper som behövs för att få ut bästa möjliga resultat från det befintliga investeringssystemet. 18.21Den institutionella kapacitetenför genomförande av en integrerad vattenförvaltning bör granskas och utvecklasdär det föreligger klara behov. Befintliga administrativa strukturer kan oftaha tillräcklig kapacitet för att hantera förvaltningen av lokala vattenresurser,men behovet av nya institutioner kan öka exempelvis med tanke pänederbördsområden, distriktutvecklingsråd och lokala ortskommittér. Även omvattenanvändningen förvaltas på olika niväer i det socio-politiska systemet,så kräver den efterfrå-gedrivna förvaltningen en utveckling avvatteninstitutioner på lämpliga nivåer, där man också tar hänsyn till behovetav en integrering med förvaltningen av markanvändningen. 18.22När man försöker skapa bättreförutsättningar för förvaltning på lägsta lämpliga nivå, så ingår det iregeringens roll att mobilisera finansiella och mänskliga resurser, attlagstifta, fastställa normer och andra reglerings-strakturer, kontrollera ochuppskatta användningen av vatten- och markresurserna samt skapa möjligheterför allmänheten att delta i processen. och givarespelar en viktig roll när det gäller att stötta utvecklingsländerna i arbetetmed att skapa erforderliga förutsättningar för en integrerad förvaltning avvattenresurserna. Detta bör omfatta där så är lämpligt givarstöd till lokalanivåer i utvecklingsländerna, såsom lokala institutioner, icke-statligaorganisationer och kvinnogrupper. Uppskattning av tillgängliga vattenresurser Bakgmnd 18.23 Uppskattningenav tillgängliga vattenresurser inklusive identifiering av potentiella källor till färskvattentillgångar innebär en kontinuerlig be stämning av källor, oinfattning, tillförlitlighet och kvalitet samt mänsklig verksamhet som påverkar dessa tillgångar. En sådan bedömning utgör den praktiska grunden för en hållbar förvaltning och är en förutsättning för ut värderingen av utvecklingsmöjligheterna. Men det råder en växande oro för att de hydrologiska organen i då det behövs en mer exakt och tillförlit lig information om vattentillgångarna har mindre kapacitet än tidigare att tillhandahälla denna information, särskilt när det gäller information om De största hindren är bristen på ekonomiska 286 resurserför uppskattning av vattentillgångarna, den hydrologiska servicens Skr.1992/93:13 fragmentariska natur och bristen på kvalificerad personal. Samtidigtär det allt svårare för utvecklingsländerna att få tillgång till den alltmeravancerade teknologin för insamling och bearbetning av data. Det är emellertidviktigt att man kan inrätta nationella databaser för kartläggning avvattenresurserna och att man lyckas mildra följderna av översvämningar, torka,ökenspridning och föroreningar. 18.24I enlighet medhandlingsprogrammet från del har detta programområdeförlängts in och längre med den övergripande målsättningen attsäkerställa en kartläggning och prognostisering av vattenresursernaskvantiteter och kvalitet för att kunna uppskatta den totala mängdentillgängliga vattenresurser och den framtida tillgången, liksom också för attkunna bestämma deras nuvarande kvalitetsstatus, förutsäga tänkbara konflUctermellan tillgång och efterfrågan samt för att kunna tillhandahålla envetenskaplig databas för rationell vattenresursanvändning. 18.25För detta ändamål har manbestämt sig för fem specifika mål, nämligen: