prop · GF03150 · 1992-01-01 00:00:00 — 8 Hushållens ekonomi och privat konsumtion 63 8.1 Hushållens inkomster 63 8.2 Hushållens sparande och privat konsumtion 66 9 Investeringar 71 9.1 Näringslivets investeringar 72 9.2 Offentliga investeringar 74 9.3 Bostadsinvesteringar 75 9.4 Byggnadsverksamhet 77 9.5 Lagerinvesteringar 79 10 Offentlig sektor 83 10.1 Konsoliderad offentlig sektor 83 10.2 Statens inkl. socialförsäkringssektorns finanser 87 10.3 Kommunernas finanser 90 11 Kapitalmarknad 93 11.1 Internationell ränte- och valutautveckling 93 11.2 Räntor och valutaflöden i 97 11.3 Läget på kreditmarknaden 101 11.4 Utvecklingen på aktiemarknaden104 Tabeller 1:1 Internationella förutsättningar5 1:2 Löner och priser 6 1:3 Försörjningsbalans 8 1:4 Bidrag till BNP-tillväxten 10 1:5 Nyckeltal 10 1:6 Sparande 11 2:1 Bruttonationalproduktens utveckling i vissa 13 2:2 Statens budgetutveckling i vissa 14 2:3 Konsumentprisernas utveckling i vissa 16 3:1 Exportmarknadstillväxt, relativa priser, marknadsandelar och export av bearbetade varor26 3:2 Export av varor 28 3:3 Import av varor 29 3:4 Bytesbalans 32 4:1 Industriproduktion 35 4:2 Nyckeltal för industrin 37 4:3 Industrins rörliga kostnader, produktpriser, marginaler per producerad enhet samt bruttoöverskottsandel 39 6:1 Arbetsmarknad 48 6:2 Produktion och sysselsättning i timmar 50 6:3 Relativa arbetskraftstal för olika åldersgrupper 51 6:4 Relativ arbetslöshet i olika åldrar 52 6:5 Antal personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder 55 7:1 Timlöner och arbetskraftskostnader 57 7:2 Konsumentpriser 61 8:1 Hushållssektorns disponibla inkomster, konsumtion och sparande 63 8:2 Hushållens inkomster 64 8:3 Inkomstöverföringar från offentlig sektor till hushåll 65 9:1 Bruttoinvesteringar efter näringsgren 71 9:2 Bruttoinvesteringar i näringslivet 73 9:3 Offentliga investeringar 74 9:4 Bostadsinvesteringar 76 9:5 Byggnadsverksamhet 78 9:6 Lagervolymförändringar 79 10:1 Skattekvoten 84 10:2 Real förändring av den offentliga sektorns inkomster och utgifter 85 10:3 Den offentliga sektorns inkomster och utgifter 86 10:4 Statens och socialförsäkringssektorns inkomster och utgifter 87 10:5 BNP-förändringens inverkan på staten och socialför- säkringssektorns finansiella sparande 89 10:6 Kommunernas inkomster och utgifter 92 11:1 Betalningsbalansen 100 Diagram 1:1 Realräntan i 1980- 1992 3 1:2 K- resp. S-sektorns utveckling 4 1:3 BNP och produktivitet i 1981-1993 7 3:1 Marknadsandel och relativpris för export av bearbetade varor till 14 OECD- länder 27 3:2 Handelsbalans för några användningsområden 30 3:3 bytesbalans, rullande tolvmånaderstal 31 4:1 Industriproduktion 1974-1991 34 4:2 Kapacitetsutnyttjandet i verkstadsindustrin (exkl. varv) 36 4:3 Industrins bruttovinst som andel av kapitalstocken 38 5:1 Produktion och sysselsättning i näringslivet 42 5:2 Konjunkturläget i olika tjänstebranscher 45 6:1 Antal varsel om uppsägningar per kvartal 47 6:2 Öppet arbetslösa samt personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder 54 7:1 Industriarbetarlön utfall och skattningar 57 7:2 Nominell timlön inom industrin59 7:3 Hushållens prisförväntningar 60 7:4 Konsumentpriser 62 8:1 Privat konsumtion 67 8:2 Hushållens sparkvot 68 8:3 Hushållens skuldsättning 69 8:4 Hushållens förväntningar 69 9:1 Näringslivets investeringar 72 9:2 Näringslivets investeringar 74 9:3 Bostadsinvesteringar 75 9:4 Byggnadsinvesteringar per sektor 1970-1993 78 9:5 BNP-utveckling och lagerbidrag80 9:6 Lagerinvesteringar 80 9:7 Lagerstocken i förhållande till varuproduktionen 81 10:1 Den offentliga sektorns finansiella sparande 1970-1991 83 11:1 6 månaders euromarknadsräntor 1990-1992 94 11:2 10-åriga obligationsräntor 1991-1992 95 11:3 Valutaflöden och räntedifferens mot utlandet 97 11:4 Ränteutvecklingen 98 11:5 Utlåning till allmänheten 1986- 1992 102 11:6 Börsutvecklingen 105 perioden /93 - 1996/97 Förord Den långsiktiga konsekvenskalkylen (LK) för perioden /93 - 1996/97 som här presenteras består av två delar, dels en huvudtext dels en appendixdel. I huvudtexten redovisas en samlad konsekvensbeskrivning av redan fattade beslut och gjorda åtaganden för den offentliga sektorns inkomster och utgifter. I appendixdelen redovisas utgiftsutvecklingen på mot-svarande sätt för respektive fackdepartement. LK:ns inriktning varierar år i syfte att belysa och analysera aktuella frågeställningar för att LK:n på bästa sätt skall kunna tjäna som underlag inför beslut som rör den offentliga sektorns utveckling. Framställningen bygger på material från fackdepartement, olika verk och institutioner. ekonomiska avdelning svarar för de bedömningar av den ekonomiska utvecklingen som ligger till grund för LK-beräkningarna. LK:n har utarbetats inom . Långsiktig konsekvenskalkyl för perioden /93 - 1996/97 1 Sammanfattning och slutsatser 1 1.1 Inledning . . . . . . . . 1 1.2 Beräkningsresultat . . . 2 1.3 Slutsatser . 2 Samhällsekonomisk bakgrund . 8 2.1 De internationella förutsättningarna . . . . . . . . . . 9 2.2 Utgångsläget och utvecklingen 1992 - 1993 . . . . . . . 9 2.3 Utvecklingen 1994 - . . 10 . . . . . . 11 3.1 Inkomster . . . . . . . . 12 3.2 Utgifter . . . . . . . . 12 3.3 Den samhällsekonomiska bakgrunden . . . . . . . . . . . . 13 4 Utgiftsstrategi och ny budgetberedning . . . . . . . . . . . 14 4.1 En långsiktig utgiftsstrategi 14 4.2 En ny budgetberedning . . 15 4.3 Rambudgetering . 5 Statsbudgetens inkomster . . 17 5.1 Utvecklingen 1986/87 - 1990/91 . . . . . . . . . . . . . 18 5.2 Utvecklingen 1992/93 - 1996/97 . . . . . . . . . . . . . 19 5.2.1 Fysiska personers inkomstskatt . . . . . . . . . . . 19 5.2.2 Juridiska personers inkomstskatt . . . . . . . . . . 20 5.2.3 Lagstadgade socialavgifter . . . . . . . . . . . . . 20 5.2.4 Skatt på egendom . . 22 5.2.5 Mervärdeskatt . . . . 22 5.2.6 Övriga indirekta skatter 22 5.2.7 Avräkningsskatt . . . 22 5.2.8 Övriga inkomster . . 23 6 Statsbudgetens utgifter . . . 24 6.1 Utveckling för budgetåren 1986/87 - 1996/97 . . . . . . . 24 6.2 Utgiftstyrande faktorer . 27 6.3 Utgifterna fördelade på realekonomiska kategorier . . . . 28 6.3.1 Konsumtion . . . . . 29 6.3.2 Investeringar . . . . 29 6.3.3 Transfereringar . 7 Statsbudgetens saldo . . . . 32 8 Den offentliga sektorn . . . 33 8.1 Staten och socialförsäkringssektorn . . . . . . . . . . . 33 8.1.1 Inkomster . . . . . . 33 8.1.2 Utgifter . . . . . . 35 8.1.3 Statens finansiella sparande . . . . . . . . . . . . 36 8.1.4 AP-fondens finansiella sparande . . . . . . . . . . . 37 8.2 Den kommunala sektorn . . 37 8.2.1 Den kommunala sektorns utgifter . . . . . . . . . . 38 8.2.2 Den kommunala sektorns skatteinkomster . . . . . . . 39 8.2.3 Statsbidragen till den kommunala sektorn . . . . . . 40 8.2.4 Det samhällsekonomiska utrymmet för kommunal verksamhet . . 41 8.2.5 Den kommunala sektorns inkomster utgifter 1992 - 1997 . . . . . . . . 42 8.2.6 Den kommunala sektorns finansiella 1992 - 1997 . . . . . . . . 44 8.3 Den konsoliderade offentliga sektorn . . . . . . . . . . 45 9 Konsekvenser av en långsiktig utgiftsstrategi . . . . . . . . 47 9.1 Beräkningsexempel . . . . 47 9.2 Samhällsekonomiska effekter . 48 9.3 Krav på strukturella förändringar . . . . . . . . . . . . 49 9.3.1 Pågående förändringsarbete . . . . . . . . . . . . . 50 9.3.2 Ändamålsområden . . . 54 9.3.3 Slutsatser . . . 55 10.1 Känslighetsanalys . . . 55 10.2 Den offentliga sektorns finansiella sparande . . . . . . 55 perioden /93-1996/97 1 Sammanfattning och slutsatser 1.1 Inledning De första årens långtidsbudgetar hade karaktären av beskrivning av hur regeringen förutsåg att budgeten skulle utvecklas. Därav benämningen långtidsbudget. Denna modell övergavs sedermera till förmån för den modell som används där beräkningarna avser konsekvenserna av redan fattade beslut och gjorda åtaganden. Benämningen långtidsbudget ändras dock inte när beräkningsmodellen ändrades. Det bör göras . Långsiktig konsekvenskalkyl (LK) är en mer adekvat benämning på detta dokument och används därför i fortsättningen. Syftet med den långsiktiga konsekvenskalkylen är att analysera statsbudgetens och offentliga sektorns finansiella utveckling för budgetåren 1992/93 - 1996/97. Beräkningarna visar vilka konsekvenser statsmakternas redan fattade beslut och gjorda åtaganden får för utvecklingen av inkomster och utgifter i offentliga sektorn. Beräkningarna är alltså inte en prognos för den troliga utvecklingen. Inte heller utgör den något program för den önskvärda utvecklingen. I den utsträckning beslut fattas som förändrar denna utveckling kommer beräkningarna i den långsiktiga konsekvenskalkylen således alltid att avvika från det faktiska utfallet. Regeringen har i olika sammanhang, senast finansplan, slagit fast att det behövs en samlad och långsiktig utgiftsstrategi (LUS) för att få till stånd en begränsning av de offentliga utgifterna och en effek-tivisering av förvaltningen. Enligt den reviderade finansplanen måste politiken inriktas på att, utöver en låg inflationstakt, undvika underskott i de offentliga finanserna över en konjukturcykel, möta behovet av vissa strategiska skattesänkningar genom en mycket stram utgiftspolitik samt uppfylla de s.k. konvergenskraven inom EG:s ekonomiska och monetära union. I årets LK analyseras mot denna bakgrund bl.a. vilka krav som kan komma att ställas på den offentliga utgiftsutvecklingen. Den inkomst- och utgiftsutveckling som följer av redan fattade beslut ställs mot olika alternativa långsiktiga krav på den offentliga utgiftsutvecklingen. Därefter diskuteras konsekvenserna - dels för den reala ekonomin dels för de offentliga utgiftsåtagandena - av en successiv sänkning av skatternas och utgifternas andel av BNP. Beräkningarna är gjorda utifrån antaganden om en ekonomisk utveckling enligt följande: Den internationella ekonomin utvecklas gynnsamt vilket ger dragkraft åt en inhemsk återhämtning . BNP-tillväxten stiger från - 0,1992 till 2,. Arbetslösheten sjunker långsamt, från en topp på 5,1993 ner till 3,1997. Löne- och prisutvecklingstakten ligger på historiskt sett låga nivåer. Den privata konsumtionen ökar med . Som en känslighetsberäkning redovisas effekterna av att den ekono- miska tillväxten antas bli lägre till följd av en förlängd internationell konjunktursvacka. Den lägre tillväxttakten innebär bl.a. en väsentligt högre arbetslöshet än i huvudscenariet. Den finansiella utvecklingen i offentlig sektor blir i detta scenarie väsentligt svagare än i huvudscenariet. Statsbudgetens inkomster (kapitel 5) ökar med ca , eller i genomsnitt 3,i löpande priser. Detta är mer än en halvering av ökningstakten jämfört med perioden /87 - 1990/91 då den uppgick till 7,. Den låga ökningstakten förklaras dels av låga pris- och löne- ökningar, dels av att vissa engångsinkomster som uppstår /93 bortfaller under resten av LK-perioden, dels av att avräkningsskatten och skatteutjämningsavgiften upphör enligt regeringens förslag om kommunernas ekonomi som läggs fram i kompletteringspropositionen. Det innebär att inkomstutvecklingen under periodens senare del, 1993/94 - 1996/97, är snabbare och uppgår till i genomsnitt 6,. Statsbudgetens samlade inkomster, dvs skatter och övriga inkomster, i förhållande till BNP faller från 30,1992/93 till 28,1996/97. Statsbudgetens skatteinkomster beräknade som andel av BNP, skattekvoten, beräknas öka från 26,till 26,Statsbudgetens utgifter (kapitel 6) som andel av BNP, utgifts- kvoten, minskar , från 32,1992/93 till 28,1996/97. Den relativt långsamma utvecklingen av statsbudgetens utgifter beror bl.a. på antaganden om relativt långsam pris- och löneökningstakt . Statsbudgetens utgifter exkl. statsskuldräntor ökar med i genomsnitt 1,/94-1996/97. Mellan budgetåren 1992/93 och 1993/94 beräknas utgifterna minska med ca , vilket till stor del förklaras av regeringens förslag till omläggning av det kommunala bidragssystemet. Enligt förslaget slopas både avräknings- och skatteutjämningsavgift. Detta inkomstbortfall kompenseras genom minskade statsbidrag till kommunerna. I LK- kalkylen har det generella statsbidraget till kommunerna beräknats vara nominellt oförändrat. Den långsamma utvecklingen av statsbudgetens utgifter beror vidare på att utgifterna för räntebidrag minskar kraftigt till följd av antaganden om minskande bostadsbyggande och sjunkande räntenivåer . Med anledning av att statsbidragen till kommunerna minskar mellan budgetåren 1992/93 och 1993/94, så ökar utgifterna exklusive statsskuldräntor endast med 1,. Utgifterna för ränta på statsskulden ökar med i genomsnitt 10,under LK- perioden. /93 beräknas statsbudgetens underskott (kapitel 7) uppgå till -101,eller till 6,av BNP. Detta är en försämring med jämfört med /92. Den sammantagna inkomst- och utgiftsutvecklingen innebär att statsbudgetens saldo nominellt sett förbättras under LK- perioden. Detta innebär en förbättring även mätt som andel av BNP. Underskottet är för slutåret dock betydande, trots en gynnsam ekonomisk utveckling. Diagram 1.1 Statsbudgetens saldo 1992/93 - 1996/97Miljarder kronor, löpande priser För den offentliga sektorn (kapitel 8) minskar inkomsterna i förhållande till BNP under hela LK-perioden. Skattekvoten i offentlig sektor sjunker från 51,till 49,. BNP ökar med 5,. De offentliga utgifternas andel av BNP sjunker från 67,till 62,. På grund av de stora budgetunderskotten ökar utgifterna för statsskuldräntor med i genomsnitt 10,. Utvecklingen innebär sammantaget att det finansiella sparandet i den offentliga sektorn förbättras något, från -5,av BNP 1992/93 till -5,av BNP 1996/97. Huvuddelen av underskottet utgörs främst av de stora underskotten i statsbudgeten. Statsbudgetens utveckling svarar dock för den förbättring som sker i den samlade offentliga sektorns finansiella sparande. Det finansiella sparande i kommuner och i AP-fonden försämras under hela LK-perioden. Diagram 1.2 Finansiellt sparande i offentlig sektor 1992/93 - 1996/97 Procentandel av BNP Det finansiella sparandet i den kommunala sektorn försämras med ca . De goda resultaten under inledningen av perioden förklaras av den nedväxling i löne- och prisökningstakten som sker i kombination med det nuvarande systemet för utbetalning av kommunalskatten från staten till kommunalsektorn. För kommunernas del innebär detta en långsam utgiftsutveckling som skatteinkomsterna stiger i takt med den historiska inflationen vilket resulterar i ett tillfälligt förbättrat sparande i den kommunala sektorn . föreslås ett nytt statsbidragssystem för kommuner och landsting träda i kraft. ändras även systemet för utbetalning av kommunalskatt. Den kommunala sektorns inkomster ökar långsammare än BNP till följd av att statsbidragen till kommuner och landsting sjunker realt med som deras skatteinkomster stiger långsamt. Också utgifterna ökar långsammare än BNP , men snabbare än inkomsterna. Under 1994-97 uppvisar kommunsektorn ett negativt finansiellt sparande på . I AP-fonden ökar utgifterna snabbare än inkomsterna framför allt beroende på att lönesumman utvecklas i långsammare takt än ATP-pensionsutbetaningarna. Som följd av detta försämras AP- fondens finansiella sparande från i löpande priser 1992/93 till 1996/97. LK:n är ett av beslutsunderlagen för regeringen inför ett beslut om utformningen av en långsiktig utgiftsstrategi. Beräkningarna i den långsiktiga konsekvenskalkylen visar bl.a. hur stor del av samhällets resurser som kommer att tas i anspråk av den offentliga sektorn om inga nya utgiftsbeslut fattas. Den utgiftsutveckling som följer i offentlig sektor av redan fattade beslut och gjorda åtaganden ställs i LK:n mot den som följer av att olika restriktioner fastställs för den offentliga utgifts- utvecklingen (kaptiel 9). Avsikten är att redovisa vilket totalt utgiftsutrymme den offentlig verksamheten får vid olika restrik- tioner för utgiftsutvecklingen. Beräkningarna visar att det utgiftsutrymme som tas i anspråk för offentliga åtaganden enligt LK-beräkningarna i båda exemplen överstiger den önskvärda utgiftsnivån under hela LK-perioden. Med givna restriktioner för utgiftsutvecklingen krävs åtgärder som minskar de offentliga utgifterna med som lägst ca . I en känslighetsanalys (kapitel 10) redovisas den inkomst- och utgiftsutveckling som följer av en betydligt sämre internationell utveckling än den i huvudscenariet. Tillväxten blir lägre, vilket bl.a. får till följd att arbetslösheten stiger . Därigenom blir inflationen lägre. Offentliga sektorns sparande blir betydligt svagare utifrån dessa förutsättningar. De större underskotten i staten leder dessutom till ökad upplåning vilket medför ännu högre utgifter för statsskuldräntor än i huvudscenariet. restriktioner för utgiftsutvecklingen medför denna utveckling att kraftfullare åtgärder än i huvudscenariet måste vidtas för att minska de offentliga utgifterna. 1.3 Slutsatser Beräkningarna i årets långsiktiga konsekvenskalkyl visar att det finansiella sparandet i offentlig sektor under hela LK-perioden uppvisar historiskt sett stora underskott. En viss förbättring sker dock , från -5,av BNP 1992/93 av BNP till -5,av BNP 1996/97. I slutåret är underskottet dock fortfarande betydande trots att en gynnsam internationell utveckling skapat goda förutsättningar för en återhämtning för den svenska ekonomin. Den ekonomiska tillväxten är av central betydelse för den offentliga sektorns finansiering eftersom tillväxt genererar ökade reala resurser. En stor del av de offentliga utgifterna räknas upp med prisutvecklingen men påverkas inte direkt av realinkomsterna. Det innebär att framförallt ekonomisk tillväxt ger utrymme för att exempelvis sänka den offentliga utgiftskvoten med bibehållen ambitionsnivå i de offentliga verksamheterna och transfereringarna. Ekonomisk tillväxt och låg inflation möjliggör även att det finansiella sparandet i den offentliga sektorn kan öka utan att skattetrycket behöver höjas. Genom anpassningsförmåga till den internationella ekonomin och genom inhemska politiska beslut som förbättrar och effektiviserar marknadsstrukturer, ägandeformer, invest- eringsbenägenhet, utbildning, forskning, infrastruktur m.m. kan tillväxten påverkas positivt. För /93 beräknas underskottet i offentlig sektor totalt till ca . Detta underskott kvarstår i stort sett oförändrat över hela LK-perioden. Att det totala sparandet är negativt är framför allt en konsekvens av det stora statliga budgetunderskottet. Den förbättring som sker av detta neutraliserar det försämrade sparandet i den kommunala sektorn och AP-fonden. LK-beräkningarna visar att den offentliga sektorn kommer att ha betydande finansiella underskott under hela LK-perioden. Skall resurser kunna prioriteras till nya åtaganden krävs omprövningar av gällande utgiftsåtaganden för att inte det offentliga sparandet ytterligare skall försämras. Om skattetrycket skall sänkas eller nya satsningar och reformer genomföras, krävs motsvarande neddragningar av nuvarande offentliga utgifter. Generella besparingar på marginalen räcker inte för att tillräckligt begränsa utgifterna. I stället måste strukturella ingrepp i utgiftssystemen genomföras. En anpassning av de offentliga utgifterna måste ske långsiktigt och utifrån en samhällsekonomisk helhetssyn. Utgifternas effektivitet måste granskas från fördelningssynpunkt men också utifrån deras eventuella negativa inverkan på arbete, sparande och tillväxt. I detta perspektiv är beslut som rör transfereringarna av särskilt stor betydelse eftersom dessa sammantaget utgör ca två tredje- delar av de offentliga utgifterna. Skall det totala utgiftsutrymmet definieras i enlighet med något av exemplen i kapitel 9 visar LK- kalkylen att detta förutsätter att besparingar genomförs. Besparingarna behöver som lägst uppgå till ca . Årets långtidsutredning, LU 92, pekar på att skattebasernas rörlighet ökar i och med , oavsett EG- anknytning. LU:s scenarier utgår från att skatterna sammanlagt sänks med 1997. För att inte den samhällsekonomiska balansen skall äventyras måste utgifterna sänkas ännu mer. Sammantaget kan detta komma att innebära krav på betydande besparingar. LU 92 pekar också på att det största kravet för det offentliga utgiftsåtagandet i ett längre perspektiv följer av demografiska förändringar. Detta förklaras av att de framtida pensionärerna dels blir fler, dels kommer att ha högre pensionskrav till följd av att de har fler intjänandeår och därmed högre ATP. Den demografiska utvecklingen ställer dessutom stora krav på ökade resurser för bl.a. vård och omsorg. LU 92 visar också att med den till- växttakt som är att förutse och de krav på ökad konkurrens- förmåga och bättre balans i offentliga sektorn som den ökade internationella integrationen innebär, så måste utgiftsut- vecklingen i offentliga sektorn brytas och utgiftsnedskärningar genomföras. LK-beräkningarna visar att de offentliga utgiftsåtagandena är kraftigt underfinansierade. Därtill kommer att resurser behöver frigöras för satsning på olika områden för att främja tillväxten. Slutsatsen blir att betydande förändringar i den offentliga utgiftsstrukturen är nödvändiga om behovet av tillväxtfrämjande investeringar skall kunna tillgodoses parallellt med att sparandet skall kunna höjas utan att skatternas andel av BNP höjs. En önskvärd reformering av ett utgiftssystem får ofta effekt först efter . Det gör det särskilt angeläget att tidigt fatta beslut om hur utgiftsbegränsningarna skall ske. Skall inkomst- och utgiftsutvecklingen förändras finns det i stort sett två vägar att gå: att minska automatiken eller att genomföra strukturella förändringar. Skall utgiftsutvecklingen radikalt påverkas skulle en minskning av automatiken vara alltför kortsiktig och dessutom en otillräcklig åtgärd. I stället krävs att strukturella förändringar i utgiftssystemen genomförs och att ett förändringstryck upprätthålls också för att styra över utgifterna till prioriterade, ofta nya, områden. I årets LK redovisas några exempel på hur arbetet med att styra utgifterna genomförs. Regeringen har initierat ett antal strukturprojekt/ översyner/- utredningar. Vissa av de redovisade strukturprojekten kan förutses innebära att utgiftstrycket ökar ytterligare inom områden som utbildning, vård och omsorg. För att åstadkomma dessa ompriorite-ringar inom ramen för oförändrade resurser visar LK-beräkningarna att den omfördelning av resurser som sker är otillräcklig. Skall vissa verksamheter prioriteras som det totala utgiftsutrymmet begränsas krävs det att arbetet med att åstadkomma strukturförändringar förs vidare på nya områden i syfte att begränsa utgiftsut- vecklingen. Inriktningen av dessa bör dels röra marknadens funktionssätt i syfte att påverka tillväxten positivt, dels inriktas på att förändra utgiftsautomatiken i de automatiskt verkande regelsystemen. 2 Samhällsekonomisk bakgrund Den offentliga sektorns finansiella utveckling bestäms dels av beslut om förändringar i de offentliga systemen, dels av den samhällsekonomiska utvecklingen. För LK-beräkningarna måste därför en bedömning av den samhällsekonomiska utvecklingen göras. Det finns en rad kopplingar mellan samhällsekonomin och de offentliga utgifterna och inkomsterna. En svag sysselsättningsutveckling ger upphov till ökade offentliga utgifter via t.ex. arbetsmarknadsåtgärder och arbets- löshetsersättningar. Inflationen ger den offentliga sektorn ökade nominella inkomster men slår igenom på utgiftssidan genom prisuppräkning av transfereringar etc. Skatteinkomsterna bestäms ytterst av den ekonomiska tillväxten. Lönesumman som är produkten av sysselsättningen och lönenivån är, jämte den privata konsumtionen, den viktigaste skattebasen. Ekonomisk tillväxt ger den offentliga sektorn ökade reala inkomster. De offentliga utgifterna räknas till stor del upp med prisutvecklingen, men påverkas inte direkt av realinkomsterna. Det innebär att ekonomisk tillväxt ger utrymme för att antingen öka den offentliga verksamheten eller att med bibehållen ambitionsnivå sänka den offentliga utgiftskvoten. Den ekonomiska tillväxten är alltså av central betydelse för den offentliga sektorns utveckling.