prop · GG0350 · 1992-12-31 00:00:00 — Den svenska aktiva arbetsmarknadspolitiken och deförhållandevis korte ersättningsperioderaa i arbetslöshetskassoraa gerfömtsättningar för att bättre aktivera den arbetslöse och därmed ökamöjlighetema för denne att finna arbete i den öppna arbetsmarknaden. Vidregeringsskiftet befarm sig svensk ekonomi i kris. StmktureUaobalanser hade byggts upp . Den alltför sent Prop. 1992/93:50inledda nedväxlingen i inflationstekt tydliggjorde allvarliga problem i deoffentliga finanseraa, inom den finansiella sektom samt i fråga om balansenmellan privat och offentlig sektor Det tydligaste resultetet av dessa obalansersyntes i en extremt snabb ökning av arbetslösheten. Obalansemakan sägas ha uppkommit på gmnd av konflikten mellan den feste växelkursen ochen ekonomisk politik som släppte fram en alltför inflatorisk ökning av priseroch andra kostnader. Därigenom var svensk ekonomi mer sårbar för yttre och inrestöraingar än de fleste andra länder. Trotsde omfettende åtgärder som den nya regeringen vidtog kunde ekonomins sårbarhetinte övervinnas på så som . När allvarliga yttre störaingartillstötte drabbades därför osedvanligt hårt. Riksbankentvingades försvara växelkursen med allt högre räntenivåer. Dessa utövade ettsterkt depressivt tryck på ekonomin. Det blev successivt allt mer uppenbartatt finanspolitiska åtgärder var nödvändiga, både för att avlästepenningpolitiken och för att stimulera tillväxten i näringslivet. Därtill kom behovetav att säkerställa stebiliteten i det finansiella systemet. Regeringenföreslår nu omfattende åtgärder för att fortsatte saneringen av de offentligafinansema. De offentliga utgifteraa föreslås reduceras med ca 30 miljarderkronor. Merparten av besparingaraa berör transfereringama till hushållen ochinnebär att sterkare motiv för arbete och sparande skapas. Därtill föreslåsinkomstförstärkningar på . Huvuddelen gäller miljö- ochhälsorelaterade skatter som höjd bensinskatt och höjd tobaksskatt. Sammantegetförstärks de offentliga finanseraa med ca . Effekten påstetsbudgeten blir något mindre, eller vid fullt genomslag ca 37 miljarderkronor. uppgår budgetförstärkningarna till ca 22 miljarderkronor. Samtidigtföreslås en omfettande skatteväxling med sänkt skatt för produktion och höjdskatt för konsumtion. Sålunda föreslås att arbetsgivaravgiftema sänks förnäringslivet samt att antelet semesterdagar i semesterlagen reducerasmed två. Skattesänkningen för näringslivet på ca 20 miljarder kronorfinansieras genom att den generella mervärdesskatten bibehålls, den reducerademervärdesskatten höjs samt genom sänkt gmndavdrag i inkomstskatten. Dearbetsmarknadspolitiska insatseraa förstärks med nära ,vilket beräknas ge sysselsättning åt ytterligare 130 000 personer. Insatser förungdomar och långtidsarbetslösa prioriteras. Regeringenaviserar också kommande förslag i syfte att stärka betelningssystemet ochsäkerställa stebiliteten i det finansiella systemet. Genomde föreslagna åtgärderaa ter ett stort steg mot att bli etthårdvaluteland. Förtroendet för den feste växelkursen har ökat markant sedanåtgärdena offentliggjordes. Regeringenhar redan tidigare deklarerat att budgetunderskottet måste reduceras. Särskiltmåste den del av det totela offentliga underskottet som ärstmkturell, dvs. inte försvinner när konjunkturläget förbättras, elimi- Prop. 1992/93:50 neras. De föreslagna åtgärderaa medverkar i hög grad tilldette. Näringslivetskonkurrenskraft förbättras kraftigt. De svenska företegens relativakostnadsläge beräknas förbättras med . Denkontinuerliga förlusten av marknadsvinster under 1980-telet upphör 1993 ochövergår till marknadsandelsvinster. Fömtsättningama för enexportledd tillväxt ökar kraftigt. Närden intemationella konjunkturen förstärks kommer svensk företegsamhet att hamycket goda möjligheter att snabbt expandera. Draghjälpen utifrån äremellertid ännu blygsam och den svenska ekonomin väntes därför utvecklas svagtäven . Eftersom produktiviteten ökar kraftigt ter det tid innanekonomins förstärkning ger positiva återverkningar på arbetsmarknaden.Arbetslösheten kommer att förbli hög även . Densvaga konjunkturen innebär att budgetunderskottet för innevarande budgetår ökarjämfört med vad som redovisades i den reviderade fmans-phmen . Detberäknas nu till ca . Detta uppvägs av en kraftig ökningav det private sparandet, så att det totela finansiella sparandet ellerbytesbalansens saldo förbättras något. Ytterligare förbättringar beräknas förnäste år. Deförslag som redovisas i denna proposition har framkommit ur gemensammaöverläggningar mellan regeringen och socialdemokratin. De stöds därmed av enbetryggande majoritet i . Regeringenavser att återkomma till i samband med finansplanen 1993 med en planöver hur det strakturella underskottet i de offentliga finansema skallelimineras. måste ske i ett medelfristigt perspektiv. Successivt kommerockså fler förslag att föreläggas i syfte att stimulera tillväxt ochstmkturomvandling inom näringslivet. Det är regeringens förhoppning att ävendessa åtgärder kan erhålla ett brett stöd i . Jagvill slutligen redovisa innehållet i den överenskommelse som träffedes mellanföreträdare för regeringspartiema och Socialdemokratiska arbeterepartiet den20 . A.Minskning av offentliga utgifter Miljarder Sänkteersättningsnivåer i sjuk- och arbets- 4,5 skadeförsäkringaraa. InkluderarI karensdag i sjukförsäkringen samt ersättning på dag 2-3, dag 4-89,dag 90-365 samt därefter. Samordning med arbetsskadesjukpenningent.o.m. Procent-telen avser individens totela ersättning enligtgällande avtel. Sänkt rehabiliteringsersättning till . Minskatstetsbidrag till sjukförsäkringen och 3,7 införande av en egenavgift upp till 7,5 bas belopp. Avgiften debiteras den enskilde och motsvararden aviserade avgiftshöjningen till Prop. a-kassanvilken därmed överförs till sjukförsäkringen. genomförs med ett kvartel från och med 1994.Pensioneringen inträder vid utgången av det kvartel när man uppnårpensionsåldem. Metodenför värdesäkring, det vill säga basbeloppsberäkningen, ligger fe.st. Därefterutbetelas pension till av pensionsbeloppet. Justering sker av pensionstillskottoch/eller KBT för att neutralisera effekten av sänkningen för de sämst ställdapensionäreraa. Bostedssubventioneraareduceras med netto . Effektema på hyran skallfördelas så rättvist som möjligt. Bambidrag 2,2 Besluted höjning återtes. Nedläggningav F6, beslut om nedläggning av ytterligare en flygflottilj, minskadevärapliktsförmåner samt minskning på civilförsvaret. Innefetterviss del av det traditionella budgetarbetet, såsom minskning av partistödetmed fr.o.m. näste mandatperiod, ca inomKommunikationsdepartementet, ca inom Jordbmksdepartementet,ca inom (studiemedel), ca 500miljoner kronor inom (polisutbildningen blirhögskoleutbildning, distriktsindelningen) samt ca inomKulturdepartementet (asylkostnader för flyktingar). SUMMAMINSKNING AV OFFENTLIGA UTGIFTER 28,1 Engångsvisdras resterande medel (ca 3 miljarder Prop. kronor)in från Arbetslivsfonden. Bensinskatt, m.m. 5,5 Brytpunkten i skatteskalan 1,6 Reallöneskyddet(utöver KPI) gäller inte 1993 och 1994. Partema har delade meningar om vad som skall ske därefter. Skattesatsenligger kvar på . anpassning till intemationellt konkurrenskraftignivå övervägs Skattesatsen höjs från 20till . SUMMA SKATTER 9,2-11,2 Somett led i arbetet att långsiktigt få bättre fungerande socialförsäkringssystemoch att sanera stetsfinansema skall sjuk- och arbetsskadeförsäkringen lyftesut ur stetsbudgeten. Reformeninnebär att stetsbudgetens utgiftssida kommer att minskas med 45miljarder kronor. Arbetsmarknadens parter bör få huvudansvaret förförsäkringen. Rätten till ersättning liksom gmndvillkoren i försäkringen skallgaranteras i lag och i princip omfette alla medborgare. Försäkringenskall från början men i successivt avtegande grad finansieras med stetsbidrag.I tekt med att stetsbidragen minskar fmansieras den lagstedgade försäkringenmed arbetsgivar- eller egenavgifter efter parteraas överenskommelse. Regeringenoch socialdemokrateraa är eniga om att tillsätte en beredning i syfte attgenomföra den nya försäkringsmodellen. Detkan övervägas om andra försäkringar, t.ex. arbetslöshetsförsäkringen,och/eller förtidspensioneringen bör ingå i systemet. Enighetråder om nödvändigheten att säkerställa ett väl funge rande betelningssystem. De åtgärder som kan bli nödvändiga skall beslutes i samråd. Den av regeringen aviserade skattelättnaden föregenföretegare som beräknas uppgå till genomförs inte . Moratorium införs i princip för försäljning avstetliga företeg och festigheter. hindrar inte omstraktureringar i defell där sådana är lämpliga och nödvändiga. En marknadsmässig bedömning görs avde fortsatte möjlighetema till spridning av ägandet. Eventuell försäljningskall föregås av samråd mellan regeringen och socialdemokrateraa. Ev förändringar i arbetsrätten föregås av samråd iförtroendefull anda. Aviserad höjning av egenavgifteraa iarbetslöshetsförsäkringen sker inte. Försäkringen skall också i fortsättningenfmansieras av egenavgifter och stetsbidrag. Den kommer inte att förstetligas. Beslutedutdelning av sparpremier ur löntegarfonderaa avbryts under fömtsättning att detinte möter några rättsliga hinder. Vid ett avbrytande skall intjänade premiertillgodoräknas spararaa. Kompensation för eventuella förluster som i dettesammanhang åsamkas berörda institutioner skall prövas. Fråganom att stödja forskning med löntegarfondsmedel skall vara föremål för samrådmellan parteraa. Angivnabelopp kan komma att korrigeras efter fmgranskning av . Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen i enproposition föreslår att 1. godkänna riktlinjeraa för den förändring av sjuk-och arbetsskadeförsäkringaraa som förordats i det föregående, 2. godkänna riktlinjeraa för införande av en allmänsjukförsäkringsavgift i sjukförsäkringen som förordats i det föregående, 3. godkänna riktlinjeraa för de förändringar avpensioneringstidpunkten som förordats i det föregående, 4. godkänna riktlinjeraa för den förändring avberäkningen av pensionsnivån som förordats i det föregående, 5. godkänna vad jag förordat om besparingar inomUtrikesdepartementets område på I avseende Sverigesbistånd, 6. godkänna vad jag förordat om besparingar inomJustitiedepartementets område på , 7. godkänna vad jag förordat om minskat stöd tillpolitiska partier, 8. godkänna vad jag förordat om besparingar inomKommunikationsdepartementets område på , 9. godkärma vad jagförordat om besparingar inom Jordbmksdeparte- Prop. 1992/93:50 mentets område på , 10. godkännavad jag förordat om besparingar inom studiestödsområdet på ca , 11. godkännavad jag förordat beträffande försäljning av stetliga företeg och festigheter. StetsrådenBjörck, B. , , , och anmäler sinaförslag. Anförandena och förslagen redovisas i underprotokollen för Försvars-,Social, Kommunikations-, Finans-, Utbildnings-, Arbetsmarknads- ochKulturdepartementen. Medhänvisning till vad jag och övriga stetsråd har anfört hemställer jag attregeringen i en proposition förelägger vad vi har anfört för deåtgärder och de ändamål som vi har hemställt om. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och besluter att genomproposition förelägga vad som har anförts för de åtgärder och deändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringenbesluter vidare att den inom upprättede rapporten 1992-94 samt de anföranden och förslag som redovisas i underprotokollenskall bifogas propositionen enligt följande: RapportenSvensk ekonomi 1992-94 Bilaga I Innehål] Prop. Propositionenshuvudsakliga innehåll ................ 1 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde 1Inledning................................................... ........ 3 2Bakgmnd................................................... ........ 3 3Åtgärder.................................................... ........ 9 Sjukförsäkringm.m.................................... ........ 9 Pensioner ............................................. ...... 10 Semester................................................ ...... 12 Bostedssubventioner................................. ...... 12 Bambidrag............................................... ...... 12 Försvar................................................... ...... 12 Åtgärdermot kostnadsläget........................ ...... 13 Detfmansiella systemet............................. 16 5Sammanfattning......................................... ...... 20 6Hemställan................................................. ...... 25 SVENSKEKONOMI bZT'''''' Föreliggandebilaga har uterbetets inom ekonomiska avdelning. Deninnehåller en bedömning av den intemationella och den svenska ekonominsutveckling och bygger i tillämpliga delar pa konjunkturinstitutetshöstrapport. Ansvarig för bilagan är departementsrådet . 1 SAMMANFATTNING Pop- 1992/93:50 Bilaga 1 Densvenska ekonomin hamnade i ett akut krisläge. Den intemationellavaluteoron berörde också . Tillsammans med oro för den svenskautvecklingen ledde dette till utflöde av valute ur landet. Från svensk sidavidtogs omfettende åtgärder för att försvara kronans kurs gentemot ecun. Som enkonsekvens av de penningpolitiska åtgärderaa gick ränteläget upp tillhistoriskt sett rekordhöga nivåer. Efter de båda åtgärdsprogrammen somregeringen och socialdemokrateraa aviserat har ränteläget successivt sjunkit. Höstenskris hör till stor del samman med en ökad oro på de internationellafinansiella marknaderaa. Denna oro har sin gmnd i spänningar inom deteuropeiska monetära systemet (EMS) och osäkerhet kring den framtidautvecklingen av den ekonomiska och monetära unionen (EMU). Devalveringen av denfinska marken medverkade också till press mot kronan. Inhemskafaktorer bidrog också i hög grad till misstron mot den svenska valuten. Deväxande underskotten i de offentliga finanseraa samt en ökad skepsis angåendemöjligheteraa att vända utvecklingen, problemen inom den finansiella sektora,den stigande arbetslösheten och det höga kostnadsläget samverkade till atturholka förtroendet. Detär inte möjligt att leva med så höga realräntor somuppstod , uten att de depressiva krafteraa i ekonomin teröverhanden. Mot derma bakgmnd uterbetede regeringen och socialdemokrateraa tvåkrisprogram i syfte att minska det stmktureUa budgetunderskottet och stärkanäringslivets konkurrenskraft. Åtgärderaa irmebär en långsiktig förbättring avden offentliga sektoras finanser på ca 42 mdr.kr. och en sänkning avnäringslivets kostnadsläge med drygt 3 1/. Paketen kommer sedd som isoleradföreteelse att få en åtstramande effekt på efterfrågan under 1993.Alteraativet med fortsatt extremt höga realräntor skulle emellertid få enbetydligt mer kontraktiv inverkan på ekonomin. 1den här presenterade prognosen antes en successiv normalisering av det svenskaränteläget komma till stånd. Både den korte och den långa räntan väntas sjunkagradvis , vilket stimulerar tillvä.xten. Även med dennautgångspunkt ter sig dock utsikteraa för det närmaste året mörkare än vad sombedömdes . Ett flertel faktorer samverkar till detta. Enviktig förklaring är den allt sämre intemationella utvecklingen. Den senastetidens turbulens på de finansiella marknadema har skapat osäkerhet om denekonomiska återhämtningen, framför allt i . Det är oklart såväl hurperming- och finanspolitiken påverkas som hur aktöreraas förväntningar kan haförändrats. Ränteläget i utgör ett golv för räntoraa i flertalet andraeuropeiska länder. Fömtsättningama för en snar konjunktumppgång i dämpasav de fortsatt höga realräntoma. visar aktuell information attåterhämtningen i den amerikanska ekonomin saktet av. Den japanska ekonomin stårinför en svår anpassning som dämpar tillväxten, trots det stora stimulanspaketsom Sammantegetväntes BNP-tillväxten inom OECD-området Prop. 1992/93:50 uppgå till ca I1/1992, 1993 och 1994, vilket är en Bilaga 1nedrevidering jämfört med vårens bedömning. Om den gmndläggande osäkerhet sompräglar det ekonomiska förloppet leder till fortsatte stömingar, riskerarutvecklingen emellertid att bli betydligt sämre. Flerainhemska fektorer bidrar till den mycket svaga utvecklingen i Sverige.Desinflationsprocessen som i gmnden är positiv iimebär en betydandeomställning av ekonomin. Ett nytt beteende drivs fram hos hushåll och företeg.Att spara premieras i stället för att låna. Eftersom det råder prisfall påvissa marknader tenderar många aktörer att skjute på sina inköp. Processenförstärks av de höga realräntoma. Trots den förväntede nedgången kommer dessaatt ligga på en historiskt sett hög nivå i , i likhet med andraindustriländer. Därmed hämmas på många olika sätt den ekonomiska tillväxten.Investeringaraa drabbas hårt. Det blir dyrt attlånefinansiera investeringar. Finansiella placeringar blir ett mer lockandealteraativ för företegen än att satsa på ökad produktionskapacitet. En kraftigtkontraktiv effekt på investeringaraa uppstår inom den kommersiellafastighetssektora, men även inom bostedssektora. Stigande realräntor höjeravkastningskraven respektive ökar boendekostnaderaa. Som ett resultet fellerpriseraa. Även lagerinvesteringaraa påverkas negativt av höga realräntor. Detblir mycket dyrt att binda kapitel i lager. Företegen får sterka incitement attdra ned dessa, vilket sprider sig till andra delar av ekonomin och drar nedaktiviteten. Högarealräntor verkar också dämpande på konsumtionen, vilket kortsiktigt motverkartillväxten. Hushållen får vidkännas prisfall på sina tillgångar, vilket driverupp sparandet, särskilt om nedgången upplevs vara bestående. Dessutom hämmaskonsumtionen av att hushållen minskar sin nyupplåning och även amorterar avbefintliga lån. Stiganderealräntor leder också till växande problem inom den finansiella sektora. Denstörste andelen kreditförluster orsakas av fastighetsrelaterade affärer.Bankeraas kapiteltäckning urholkas, vilket för med sig ett behov av att bantebalansräkiungaraa. Därmed uppstår en risk för en alltför försiktigutiåningspolicy som kan ge en ytterligare dämpande inverkan på den realaekonomin. Dessatillväxthämmande fektorer väntes leda till att BNP feller med över en procent iår och med åtministone 11/1993. kan den ekonomiska aktivitetenberäknas tillte och leda till en ökning av BNP, med . När dennödvändiga anpassningen av den svenska ekonomin väl är genomförd måstetillväxtfömtsättningama bedömas som mycket goda, eftersom arbetskraftsutbud ochproduktivitet kan väntes öka betydligt. -1,4 -1,5 -6,3 -2,0 -2,7 -1,4 -0,9 -2,5 -2,5 -0,5 -2,2 -0,6 -0,4 -0,1 -0,6 -7,3 -7,2 -8,6 -2,3 -25,5 -2,1 -2,8 -2,7 -1,4 -0,9 -1,6 -2,7 -2,2 -2,6 -0,1 1992/93:50 Bilaga 1 Förändring i procent av föregående års BNP. Dendämpade aktiviteten i ekonomin medför att efterfrågan på arbetskraft är låg.Därmed kommer löneökningaraa att bli mycket blygsamma. En viss löneglidningkommer dock att registreras i stetistiken. Konsumentprisema dras upp av ökadeindirekte skatter. Den underliggande prisstegringstakten, nettoprisindex, avterdäremot till 1993. ökar åter den underliggandeprisstegringstakten, när effektema av arbetsgivaravgiftssänkningen upphör. Nedgångeni den svenska ekonomin begränsas näste år av att exporten sannolikt utvecklasrelativt gynnsamt, trots en svag marknadstillväxt. Den svenska industrinsenhetsarbetskostnader beräknas falla med nästen mot de etebleradeindustriländema . Mot främste konkurrent påvärldsmarknaden, , kan förbättringen bli så pass stor som . Enrelativt gynnsam produktivitetsutveckling bidrar till förstärkningen. Därmedväntes mark-nadsandelsförlusteraa endast bli marginella näste år och under 1994kan exportföretegen konuna att öka sina andelar, för förste gången sedan 1983.Exportvolymen beräknas mot denna bakgmnd stiga med ca 3 1/1993 och med 6%1994, vilket för med sig en accelererande uppgång i industriproduktionen. Hushållensreala disponibla inkomster stiger preliminärt med , medan den privatekonsumtionen väntes fella med hela 2,. Sparkvoten ökar således mycketkraftigt och uppnår en nivå jämförbar med den som rådde i mitten av 1960-telet.Incitementen för hushållen att öka sitt sparande är osedvaitiigt sterka. Undernäste år beräknas realinkomstema falla med . Hushållen väntes dockvara obenägna att sänka sin stendard alltför mycket. Fallet i konsumtionenbedöms därför starma på 2 1/. Risken är dock betydande att nedgången blirännu större. Årlig procentuellförändring (om ej annant anges) 1992/93:50 Bilaga 1 -2,9 Sparkvot (nivä) -5,3 -2,5 -0,4 -5,8 -3,5 Arbetslöshet (nivå, %) Handelsbalans (mdr. Bytesbalans (mdr. -21,3 -19,9 -11,0 Bytesbalans (% av BNP) -1,5 -1,4 -0,8 Denoffentliga konsumtionen beräknas vara i stort sett oförändrad underprognosperioden. Den underliggande utvecklingen innebär en volymnedgång, mendette motverkas av de arbetsmarknadspolitiska insatseraa. Brattoinvesteringaraasjönk med 1991 och beräknas fortsatte att minska under de närmasteåren. Framför allt är det bostedsinveste-ringaraa och det icke-industriellanäringslivets investeringar som fömtses fella kraftigt. De stetligainvesteringama beräknas däremot öka avsevärt, främst genom omfattande vägbyggenoch andra infrastmkturinvesteringar. Under1991 skedde en mycket omfattende lageraeddragning i den svenska ekonomin.Eftersom de gmndläggande motiven för avvecklingar kvarstår, väntes ytterligarelagertrimningar . Minsk-ningaraa beräknas dock ske i avtegandetekt, varför lagren ger ett betydande positivt bidrag till BNP, i genomsnitt1/. Densvaga aktiviteten i ekonomin har fört med sig en vikande importvolym. Under dekommande åren bidrar framför allt efterfrågan för exporten,maskininvesteringaraa och lageratvecklingen till en viss återhämtning avimporten. Överskottet i handelsbalansen fömtses emellertid successivt växa.Därmed kommer också bytesbalansens saldo att förbättras och sannolikt uppnåsett överskott. Arbetsmarknadslägetfortsätter att försvagas. Inom samtliga sektorer väntes sysselsättningen vikanäste år, medan en uppgång för industrin kan komma 1994. Arbetslösheten stigerunder prognosperioden. Ökiungen begränsas av omfattende arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Trots dessa insatser väntes nivån på arbetslösheten uppgå till . Procent avBNP i löpande priser Prop.1992/93:50 Bilaga 1 18,9 -1,8 -1,5 -1,5 -1,1 17,2 -1,2 -1,4 -7,8 4,3 2.1 14,5 -0,8 -0,8 -9,7 4,5 4,4 13,6 -0,5 -10,1 4,9 5,4 Källor: , ochFinansdepartementet. Bmttosparandet i ekonomin feller enligt prognosen både1992 och 1993 för att sedan åter stiga svagt. Det reala sparandet minskar änmer, vilket innebär att det finansiella sparandet slår om till ett överskott.Ökningen av sparandet inom hushållen och företegen kompenserar mer än väl detvikande offentliga finansiella sparandet. Det försämrade offentliga sparandetberor på ett allt lägre kapacitetsutnyttjande i ekonomin som eroderarskattebaserna och leder till växande utgifter för arbetsmarknadspolitiken. 2 Internationell utveckling Prop- 1992/93:50 Bilaga1 Den senaste tidens turbulens på de interaationella finansiella marknadema harskapat ytterligare ökad osäkerhet om konjunktumtsiktema. gäller särskiltutvecklingen i . Det är oklart såväl hur penning-och finanspolitikenpåverkas av den senaste tidens händelser som hur de ekonomiska aktöreraasförväntningar kan ha förändrats. Ränteläget i utgör ett golv förräntoraa i flertelet övriga europeiska länder och utsiktema för en snaråterhämtning i dämpas av höga realräntor. Även den japanska ekonominstår inför betydande anpassningar. Tillväxten väntes därför bli dämpad i dessaländer . tyder flertelet konjunkturindikatorer på attden amerikanska återhämtningen har avtegit i styrka. Utformningenav den ekononuska politiken kommer att vara av central betydelse förutvecklingen . Ekonomiska fundamente talar för att en fortsattstram penningpolitik korruner att bedrivas i åtminstone underåterstoden av 1992. När avmattningen i den ekonomiska aktiviteten fortsätteroch därmed tillväxten i penningmängden dämpas, konuner det att skapas utrymmeför en räntenedgång. Det förutsätter sannolikt även att finanspolitiken stramasåt. Penningpolitiken i och är klart expansiv.