prop · GG0332 · 1992-12-31 00:00:00 — Lagrådet har inte heller underlag för att kunnaförorda en så principiell ändring av förslaget. Deskogsvårdande myndigheterna har emellertid uppenbarligen utöver sin ingåendeskogliga kompetens också en stor erfarenhet av hur naturvårds-ochrennäringsintressena skall beaktas i skogsskötseln. Lagrådet anser den bästalösningen i en svår lagstiftningsfråga vara att ändå anförtroskogsvärds-styrelsen uppgiften att i tUlståndsärendena bedöma om förhållandenaär sådana som sägs i det föreslagna andra stycket i 30 § rennäringslagen.Bestämmelsen beskriver åtgärder som är så ingripande och konkret beskrivna attdet inte gärna kan röra sig om några mer komplicerade avvägningar. Det ärvidare av betydelse att enligt en lagändring, som träder i kraft iår, överprövning i samtliga enskilda ärenden där beslut fattas avSkogsstyrelsen skall ske av förvaltningsdomstol (prop. 1989/90:57 s. 24 f). VadLagrådet här har anfört föranleder att det föreslagna andra stycket i 30 § börutgå och att den föreslagna 20 c § i skogsvårdslagen ändras (se vid 20 a-c §§ iLagrådets yttrande rörande skogsvärdslagen, där bestämmelsen föresläs fårbeteckningen 19 e §). Lagrådetvill om innehållet i förevarande paragraf slutiigen, utan nägotställningstagande, anmärka att det inte framstår som följdriktigt att 30 §, imotsats till den bestämmelse den skall komplettera, i tillämpningen är begränsadtill åretruntmarkerna. Eftersom tillämpningen skall handhas av domstol bordeproblemet att vinterbetesmarkernas omfattning delvis är tvistig inte hindraratt bestämmelserna får samma tillämpningsområde. Ilagrådsremissen föreslås bl.a. att första stycket kompletteras med en bestämmelseav innebörd att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer fårmeddela föreskrifter om hur en renräkning skall genomföras. Regeringen äremellertid enligt 8 kap. 13 § första stycket punkt 1 regeringsformen behörigatt meddela verkställighetsföreskrifter. Såvitt Lagrådet kan bedöma avses medden föreslagna bestämmelsen ett bemyndigande tUl sådanaverkställighetsföreskrifter som regeringen kan meddela utan stöd i lagen. Den tUlagdabestämmelsen kan därför utgå. Enligtparagrafens andra stycke i dess nuvarande lydelse kan lantbruksnämnden påbegäran av renskötande medlem under vissa förutsättningar förordna om en extrarenräkning. Det föreslås i lagrådsremissen att det i fortsättningen skallankomma pä att besluta om sådan renräk- ning.Enligt 67 § rennäringslagen, vilken paragraf inte föreslås ändrad, skall Prop.1992/93:32 emellertid kostnader för en extra renräkning fördelas mellan den sombegärt Bilaga 2.12 renräkningen och samebyn efter vad lantbruksnämndenfinner skäligt. Lagrådet anser det naturligt att lantbruksnämnden bibehållssom den myndighet som får förordna om extra renräkning. Enligtremissprotokollet skall den som förordnat ges rätt att fåtillträde till omräde eller anläggning där renräkning äger rum och vidare harätt att få upplysningar och ta del av handlingar som behövs för att möjliggöraen effektiv kontroll. Om han därvid finner att samebyn inte följt verkställighetsföreskriftersom meddelats av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer kanlänsstyrelsen besluta om kompletterande renräkning. Lagrummets första styckehar dock fått en nägot annan utformning. Enligt Lagrådets mening bör detstycket lämpligen kunna ges följande lydelse: "Ensameby skall underrätta om tid och plats för byns renräkning.Länsstyrelsen kan utse någon att närvara vid renräkningen. Finns anledning attanta att samebyn inte följt meddelade föreskrifter, kan beslutaom kompletterande renräkning." Iavsnitt 3.10 behandlas frågan om införande av företagsregister för rennäringen.Det påpekas där bl.a. att renlängden liksom lantbrukets företagsregisterskyddas av den sekretess som gäller för statistiskt material enligt 9 kap. 4 §sekretesslagen (1980:100). Lagrådet vill endast framhålla att samma sekretessreglerkommer att skydda ett företagsregister för rennäringen. Övriga lagförslag Förslagenlämnas utan erinran. Lag omändring i rennäringslagen (1971:437) Härigenom föreskrivs i fråga om rennäringslagen(1971:437)' deb att 17, 94 och 99 §§ skall ha följande lydelse, deb att det i lagen skall införas en ny paragraf, 65 a §,av följande lydelse. Prop.1992/93:32 Bilaga 2.13 Det Om det behövs virke till en anläggning eller en byggnadsom avses i 16 § första eller andra stycket, får skog avverkas på de delar avbetesområdet som hör till lappmarkerna, renbetesfjällen eller de områden iJämtlands och som vid utgången av tillhörde statenoch var särskilt upplåtna till renbete. Inom samma delar av betesområdet fårmedlemmar i samebyn för eget behov ta bränsle och slöjdvirke. Länsstyrelsema i , och Norrbottenslän får ge en i länet bosatt same som inte är medlem i någon sameby tilbtåndatt ta slöjdvirke för eget behov på renbetesfiällen eller på mark inom lappmarkemasom tillhör eller vid utgången av tillhörde staten. Detsamma gällerde områden i och som vid utgången av juni 1992tillhörde staten och var särskilt upplåtna till renbete. Tilbtåndfår bara gestill samer som i en inte oväsentUg utsträckning ägnar sig åt sameslöjd. Växande barrträd får avverkas endast efter anvisning av markens ägare eller brukare, om denne ej medger annat. På sådan mark utanför lappmarkerna och renbetesfjällen som hör till samebys betesområde får byn eller medlem i byn för ändamål som anges i första stycket taga endast torra träd, vindfällen, skogsavfall, tall- och grantjur eller, för tillfälligt behov, på utmark växande lövträd. Växande barrträd fär avverkas endast efter anvisning avmarkens ägare eller brukare, om denne inte medger något annat. På sädanmark utanför lappmarkerna och renbetesfjällen som hör till en samebysbetesområde får byn eller medlemmar i byn för det ändamål som anges i förstastycket ta endast torra träd, vindfällen," skogsavfall, tall- ochgrantjur eller, för tillfälligt behov, lövträd som växer på utmark. ■Lagen omtryckt 1985:919. Mednuvarande lydelse avses den i prop. 1991/92:134 föreslagna lydelsen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmerfår till skydd för växt- eller djurlivet meddela föreskrifter om den hänsynsom vid renskötseln skall tas till naturvårdens intressen. Föreskriftema fårdock inte vara så ingripande att pågående markanvändning avsevärt försvåras. får meddela de förelägganden eller förbudsom behövs för att föreskrifter som har meddelats med stöd av första stycketskall efterlevas. Förelägganden eller förbud får meddelas först sedan dethar vbat sig att länsstyrebens råd och anvbningar inte har följts. I brådskandefall eller när det annars finns särskilda skäl, får länsstyreben dockomedelbart meddela förelägganden eller förbud. I beslut om förelägganden eller förbud får länsstyrelsensätta ut vite. Prop.1992/93:32 BUaga 2.13 Det Till böter dömes den som uppsåtligen eller av oaktsamhet 1.avstängerfastställd eller eljest gällande flyttningsväg för renar eller vidtager åtgärdpå eller invid vägen så att dess framkomlighet väsentligen försämras, 2.skrämmer ellerpå annat sätt ofredar renar som uppehåller sig på område där renskötsel då ärtillåten, 3.obehörigendriver bort renar från område där renskötsel dä är tillläten eUer hindrarrenar från att beta på sådant område. 4.btyter mot 73 §tredje stycket, 5.i andra fall änsom avses i 81 eller 82 § vid märkning av egna renar använder renmärke som ejär registrerat för honom, 6. utför ommärkning eller av brottsmärkning i strid mot 81 §, Till böter döms den som med uppsåt eller av oaktsamhet 1. stänger av fastställd eller annars gäUande flyttningsväg för renar eller vidtar åtgärder på eller invid vägen så att dess framkomlighet väsentligt försämras, 2.skrämmer ellerpå annat sätt ofredar renar som uppehåller sig på ett område där renskötsel dåär tillåten, 3.obehörigendriver bort renar från ett område där renskötsel då är tillåten eller hindrarrenar från att beta på ett sådant område, 4.inteföljer ett föreläggande eller bryter mot ett förbud som har meddelats med stödav 65 a§, om inte föreläggandet eller förbudet förenats med vite, 5.btyter mot 73 §tredje stycket, 6.i andra fall änsom avses i 81 eller 82 § vid märkning av egna renar använder renmärke sominte är registrerat för honom, 7. utför ommärkning eller av brottsmärkning i strid mot 81 §, 8. märker renkalvar i strid mot 83 § första eller andra stycket, 9. bryter mot 93 § första eller tredje stycket. 7. märkerrenkalv i strid mot 83 § första eller andra stycket, 8. brytermot 93 § första eller tredje stycket. beslut enligt 1, 2, 12, 21, 39, 43, 50, 62 och 71 §§, 72 § andra och tredje styckena samt 74, 79, 80, 93 och 97 §§ denna lag får överklagas hos kammarrätten. beslut att bevilja registrering av renmärken får dock inte överklagas. Länsstyrelsensbeslut enligt 1, 2, 12, 17, 21, 39, 43, 50, 62, 65 a och 71 §§, 72 § andra ochtredje styckena samt 74, 79, 80, 93 och 97 §§ denna lag får överklagas hos kammarrätten.Länsstyrelsens beslut att bevilja registrering av renmärken får dock inteöverklagas. beslut iövrigt enligt denna lag får överklagas hos . Jordbruksverketsbeslut får överklagas hos regeringen. 1992/93:32 Bilaga2.13 Det Denna lag träder ikraft . 'Senaste lydelse 1991:387. Bilaga2.14 Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande:f.d. regeringsrådet , justitierådet ,regeringsrådet . Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämta Lagrådets yttrande överförslag till lag om ändring i rennäringslagen (1971:437). Förslagethar inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Förslagenföranleder följande yttrande av Lagrådet: Enligt17 § andra stycket får tillstånd ges endast en same som "i en inteoväsentlig utsträckning ägnar sig åt sameslöjd." Denna lydelse synes inte utttyckaett längre gående krav än att verksamheten skall ha en sådan omfattning attden gär utöver vad som utgör ren hobbyverksamhet. Lagrådet utgår från att detsom i remissprotokollets specialmotivering sagts i frågan inte är avsett att geen annan innebörd åt lagtexten. Förbättre överensstämmelse mellan lagtext och motiv föreslås att 17 § andrastycket får följande lydelse: "Länsstyrelsernai Jämtiands, och får ge en i länet bosatt samesom inte är medlem i någon sameby tillstånd att inom länet ta slöjdvirke föreget behov på renbetesfjällen eller på mark inom lappmarkerna som tiUhör ellervid utgången av tillhörde staten. i fåräven ge en i detta län bosatt same sådant tillstånd såvitt avser de områden iJämtlands och som vid utgången av tiUhörde statenoch var särskilt upplåtna till renbete. Tillstånd får bara ges samer som i eninte oväsentlig utsträckning ägnar sig åt sameslöjd. TUlståndet får återkallasnär förutsättningar för tillståndet inte längre föreligger." Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 1 oktober1992 Bilaga 1 Utdrag ur Utbildningsdepartementetsunderprotokoll vid regeringssammanträde ................ 1Ärendet ochdess beredning................................... 2.1 Samerna i , ett nordiskt folk................ Det nordiska samarbetet påsameområdet i modern tid, 4Ett sametingsom statlig myndighet....................... 5Definition avvem som är same............................... 6Sametingetsuppgifter och ansvarsområde............ 7Sametingetsorganisation och arbete..................... 10Användning avADB för sameröstiängden............. 12ILO:skonvention (nr 169) om ursprungsfolk och stamfolk i självstyrande länder Bilaga 2 Utdrag ur underprotokollvid regeringssammanträde ................ 1Ärendet ochdess beredning.................................. 2.1 Allmänna utgångspunkter................................ 2.3 Upphävande av renskötselrätt......................... 2.4 ökat skydd för renskötselrätten....................... 2.5 Rennäringens folkrättsliga skydd..................... 2.6 Ersättningsbestämmelser m.m......................... 2.7 Åtgärder vid för högt renantal.......................... 2.8 Åtgärder mot s.k. strövrenar............................ 2.9 Begränsning av rösträtt i vissafall för renskötande medlem i sameby 2.10 Företagsregister för rennäringen..................... 2.11 Koncessionsrenskötseln........... ,,,,,,,,,,-,.......... 2.12 Hänsynen vid renskötseln tillnaturvårdens intressen , , , 2.13 Barmarkskörning i terräng i sambandmed renskötsel . 2.14 Upplåtelse av rätt till jakt ochfiske på statens mark ovan- 26 26 27 27 28 29 30 33 35 37 43 46 53 56 58 59 60 61 80 117 117 119 122 126 förodlingsgränsen och på renbetesfjällen.... 131 Prop. 2.15Åtgärder för att förbättravilt- och fiskevården 152 2.16Samebyns verksamhetsområde.................. 154 2.17Ersättning för vUtskador.......................... 160 2.19Prisstödet tUl rennäringen........................ 168 2.20Rätt att ta slöjdvirke för samesom inte är medlem i sameby 174 2.21Fiskesamerna ........................................ .... 177 3Ekonomiska och andra effekterav förslagen..... .... 180 4Upprättade lagförslag................................... .... 181 5Specialmotivering........................................ .... 181 5.1Rennäringslagen..................................... .... 181 5.3Lagen om vissa torvfyndigheter................. 190 6 HemstäUan................................................ .... 190 Bilaga3 Utdrag ur underoprotokoll vid re geringssammanträde ............... 192 2Samisk slöjd, biblioteksservicem.m................. 193 2.1 m.m................... 193 2.2.Samisk biblioteksservice.......................... .... 193 2.3.Gaaltie - samiskt konst- ochkulturcentrum. 3 Sameradiooch -TV...................................... 195 3.1Skrivelse från .... 195 3.2Rapporten .......................... .... 195 3.3Riksdagsbeslut om den avgiftsfinansieraderadio- och TV-verksamheten 196 4 Hemställan............................. ................ 197 Bilaga1.1 Sammanfattning av betänkande (SOU1986:36) Samernas folkrättsliga ställning 198 Bilaga1.2.1 Sammanfattning av betänkande (SOU 1989:41)Samerätt och sameting såvitt avser frågor rörande grundlagsbestämmelse,samelag och Bilaga1.2.2 förslag till lag om ändring av Bilaga1.2.3 förslag till samelag 212 Bilaga1.3.1 Sammanfattning av betänkande (SOU 1990:91)Samerätt och samiskt språk i vad avsersamiskt språk............................ .... 217 Bilaga1.3.2 förslag till lag om rätt att an vända samiska vid vissa statliga myndigheter m.m.,. Bilaga1.3.3 förslag till lag om försöksverk samhet avseende användande av samiska vid kommu nala förvaltningsmyndigheter m.m.......... 221 310 Bilaga 1.3.4 förslag till lag omändring i det Prop. 1992/93:32 förslag till samelag som utredningen lagt fram i betän kandet (SOU 1989:41)................................. 222 Bilaga 1.4 Yttrande enligt 2a § datalagen (1973:289) översärskilda föreskrifter om sameröstlängd intagna i ett förslag till lag om sameting........................................... 224 Bilaga 2.1 Sammanfattning av betänkande (SOU 1989:41) Samerätt och sameting, såvitt avser ren skötselns rättsliga ställning.......................... 226 Bilaga 2.2 lagförslag såvitt avserrensköt selns rättsliga ställning................................. 234 Bilaga 2.3 Utdrag ur sammanfattning av slutbetänkande (SOU 1990:91) Samerätt och samiskt språk såvitt avser fiskesamerna och andra utövare av traditionella samiska näringar utanför samebyn 250 Bilaga 2.4 lagförslag såvitt avser fiskesa merna och andra utövare av traditionella samiska nä ringar utanför samebyn................................ 252 Bilaga 2.5 Sammanfattning av Naturvårdslagsutredningensbetänkande (SOU 1990:38) Översyn av naturvårdslagen m.m. såvitt avsernaturvårdshänsyn vid renskötseln,, 255 Bilaga2.6 lagförslag...... 256 Bilaga 2.7 Sammanställning av remissyttranden överNaturvårds lagsutredningens betänkande (SOU 1990:38) Översyn av naturvårdslagen m.m. såvitt avser naturvårdshänsyn vid renskötsel................................................ 257 Bilaga 2.8 Sammanfattning av Lantbruksstyrelsens rapport(1989:4) Frågor om samebyarnas organisation, funktion och ekonomi (Förslag avrennäringsgruppen) ,,, 260 Bilaga2.9 Lagförslagen i Lantbruksstyrelsens rapport om samebyarnas organisation, funktion och ekonomi,,,, 264 Bilaga 2.10 Sammanställning av remissyttranden överLantbruks styrelsens rapport (1989:4) Frågor om samebyarnas or ganisation, funktion och ekonomi (Förslag av rennä ringsgruppen) .............................................. 266 Bilaga2.11 De remitterade lagförslagen,, 289 Bilaga2.12 Lagrådets yttrande ......... ...... 299 Bilaga2.13 Det remitterade lagförslaget 305 Bilaga2.14 Lagrådets yttrande ........ 308 tb 12036,1992