prop · GF0379 · 1992-01-01 00:00:00 — Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , , , , , P. , och . Skrivelse med redogörelse för tillämpningen av lagen (1989:530) om åtgärder för att förebygga våldsdåd med internationell bakgrund (terroristlagen) Särskilda regler för bekämpning av internationell terrorism har funnits i svensk lagstiftning . Huvudsyftet för den då antagna lagen (1973:162) om särskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgrund var att hindra presumtiva terrorister från att komma in i eller stanna kvar i vårt land. Detta huvudsyfte har präglat även vår senare lagreglering mot terrorism. Den första lagen i ämnet var tidsbegränsad. Huvuddelen av dess bestämmelser gjordes dock permanenta genom att införlivas med den då gällande utlänningslagen (1954:193). bröts reglerna om telefonavlyssning och vissa andra tvångsåtgärder ut och fick bilda en särskild lag, lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall. Även denna lag var tidsbegränsad, men kom genom successiva förlängningar att gälla till . Terroristbestämmelserna utlänningslag överfördes i stort sett oförändrade till utlänningslagen (1980:376) som gällde fram till då vår nuvarande utlänningslag (1989:529) trädde i kraft. Terroristbestämmelserna och spaningslagens bestämmelser fördes då samman i lagen (1989:530) om åtgärder för att förebygga våldsdåd med internationell bakgrund (terroristlagen), som trädde i kraft . Denna lag har ersatts av lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Även om lagen om särskild utlänningskontroll inte har varit i kraft denna redogörelse avser kan det finnas skäl att i detta sammanhang något beröra dess innehåll. Den nya lagen följer i sina huvuddrag terroristlagen, men medger ökade möjligheter att skydda landet mot terrorism och ger också en förbättrad rättssäkerhet. Enligt de nya reglerna krävs inte att utlänningen tillhör en terroristorganisation och även risken för terrordåd utomlands skall beaktas. Vidare har regeringens möjlighet att besluta om s.k. kommunarrest avskaffats och giltigheten av ett beslut om anmälningsplikt tidsbegränsats till , varefter det skall omprövas av en domstol. Terroristbestämmelserna och bestämmelserna i spaningslagen gjordes vid sin tillkomst tidsbegränsade med hänsyn till deras ingripande och extraordinära natur. När terroristbestämmelserna senare fördes in i utlänningslagen bestämdes därför att den parlamentariska insyn, som tidigare förekommit vid prövning av terroristlagens fortsatta giltighet, skulle ske i form av en årlig skrivelse från regeringen till (prop. 1975/76:18 s.161). En motsvarande redovisningsskyldighet beträffande spaningslagens tillämpning infördes (JuU 1981/82:54, rskr. Denna form av parlamentarisk insyn har därefter bibehållits såväl avseende terroristlag (prop. 1988/89:86 s. 140) som den nu gällande lagen om särskild utlänningskontroll (prop. 1990/91:118 s. 72). Den senaste redovisningen gjordes i regeringens skrivelse 1990/91:73. En redogörelse för tillämpningen av lagen (1989:530) om åtgärder för att förebygga våldsdåd med internationell bakgrund (terroristlagen) -- har utarbetats inom . Redogörelsen bör fogas till regeringsprotokollet som bilaga. Jag hemställer att regeringen till överlämnar den inom upprättade redogörelsen för tillämpningen av terroristlagen . Regeringen beslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Redogörelse för tillämpningen av lagen (1989:530) om åtgärder för att förebygga våldsdåd med internationell bakgrund (terroristlag) har i en skrivelse till regeringen av redogjort för terroristlagens tillämpning -- . Av skrivelsen framgår bl.a. följande. Regeringen har med stöd av terroristlagen utvisat fyra personer med palestinskt ursprung tillhörande palestinska organisationer eller verkande för sådana. Ytterligare en person aktualiserades , men lämnade frivilligt. De särskilda möjligheterna till hemlig teleavlyssning m.m., som efter tillstånd av rätten kan företas med stöd av terroristlagen, har inte använts. beslutade regeringen med stöd av 47 § utlänningslagen (1980:376) att nio turkiska medborgare, medlemmar av arbetarparti (PKK), skulle utvisas ur . Eftersom verkställighetshinder ansågs föreligga beslöt regeringen att utvisningsbesluten tills vidare inte skulle verkställas. Regeringen föreskrev vidare att sådana inskränkningar som avsågs i 48 § första stycket samma lag skulle gälla för samtliga. Regeringen, som upphävde utvisningarna beträffande två av de turkiska medborgarna och mildrade inskränkningarna för två andra, har genom beslut upphävt alla föreskrifterna utom avseende anmälningsplikten för sex av de turkiska medborgarna. har i en skrivelse av redogjort för den internationella terrorismens utveckling avseende tiden . Av skrivelsen framgår bl.a. följande. Antalet internationella terroristdåd har fortsatt att sjunka . Trots ett förhöjt hot från olika terroristgrupper, särskilt i samband med invasion av , har det inte heller inträffat någon terroraktion i vilken ett stort antal människor skulle ha dödats eller skadats. eller svenska intressen utomlands har inte varit förstahandsmål för terroristattacker. Dock har beredskapen avseende de i Gulfkrisen inblandade ländernas intressen skärpts i under vissa perioder. Efter Liberation Fronts misslyckade attack mot stränderna i uppsköt dialogen med PLO som följd av organisationens vägran att fördöma attacken. Utvandringen av judar från till samt dödsdom mot författaren bidrog också till att det utfärdades varningar för terroristdåd, i första hand i och . Hotbilden förhöjdes ytterligare efter invasion av . och en rad palestinska grupper hotade med terroristattacker mot västländerna, och de moderata arabstaterna. Farhågorna om en terrorvåg besannades dock inte ens efter FN-koalitionens ingripande mot . Antalet terroristincidenter eller utförda terroristdåd som har kunnat hänföras till Gulfkrisen har visserligen varit ganska stort. De dåd som har kommit till utförande har emellertid varit mindre allvarliga. En av förklaringarna till den relativt låga aktiviteten från terroristgruppernas sida kan vara den starkt förhöjda beredskapen mot terrordåd som vidtogs världen runt. En annan är det omfattande internationella samarbetet i kampen mot terrorism. Vad avser har förmodligen förstörandet av kommunikationsnätet i samt utvisningar från västvärlden av omkring 200 irakiska agenter bidragit. En ytterligare förklaring utgörs av demokratiseringen i och och dessa länders indragna stöd till och skydd av olika terroristgrupper. Även om hotbilden framstår som gynsammare än får risken för terroristaktioner anses fortsatt stor. För den framtida utvecklingen kommer resultatet av fredskonferensen om att ha en avgörande betydelse. Utvecklingen i , och har inte drabbat utomstående genom terroristdåd.