prop · GF0375 · 1992-01-01 00:00:00 — Detta innebär också att den studerande oavsett inriktning av studierna skall ha förvärvat ett helhetsperspektiv på barns och ungdomars utveckling och inlärning, på kunskaper och färdigheter samt på skolans uppgifter i samhället, tränats i att med utgångspunkt från målen för bearbeta de didaktiska frågorna om vad som skall väljas ut som innehåll i undervisningen i , varför just detta innehåll bör väljas och hur innehållet skall struktureras, organiseras och behandlas i undervisningen beroende på årskurs, ämnen och elever, förvärvat god förståelse för utvecklings- och gruppsykologiska förhållanden baserad på både teoretiska modeller och praktisk erfarenhet av vad som sker i olika utvecklings-, inlärnings- och undervisningsprocesser samt kunskap om hur elevernas olika förutsättningar, sociala och kulturella bakgrund och könstillhörighet påverkar deras möjligheter att förstå och tillgodogöra sig undervisningen, förvärvat god förmåga att leda och undervisa samt förmåga att genom val av innehåll och arbetssätt i undervisningen förebygga svårigheter, stödja elever med svårigheter och stimulera elever med särskilda förutsättningar och att möta olika slag av skolsvårigheter, funktionsstörningar och störda sociala relationer inom klassen, förvärvat kunskap om målen och verksamhetsformerna inom hela och inom de verksamheter samverkar med, utvecklat den egna förmågan att delta i lagarbete och i övrigt samarbete med lärare och annan personal i skolan samt med personal inom barnsomsorg, skolbarnomsorg och gymnasieskola, uppövat ett kritiskt och analytiskt förhållningssätt till kunskap och undervisning och därmed ökat sin förmåga att analysera skolarbetet ur läroplanens, elevernas och lärarens perspektiv, tränats i att planera och utvärdera sin egen undervisning, att aktivt delta i skolans utvecklingsarbete och att genom att tillgodogöra sig forskning och utvecklingsarbete kontinuerligt utveckla sitt yrkeskunnande. Den studerande som erhåller examen med inriktning mot undervisning i årskurserna 1-7 skall ha förvärvat särskild kännedom om den grundläggande läs- och skrivinlärningen och om den grundläggande matematikinlärningen. Olika former av grundskollärarexamen Grundskollärarexamen utfärdas för inriktning mot undervisning i årskurserna 1-7 eller för inriktning mot undervisning i årskurserna 4-9. Grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i årskurserna 1-7 utfärdas för olika fördjupningsalternativ och varianter. Grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i årskurserna 4-9 utfärdas för olika specialiseringsalternativ. Utbildningen med inriktning mot undervisning i årskurserna 1-7 omfattar minst 140 poäng. Utbildningen med inriktning mot undervisning i årskurserna 4-9 omfattar, om ett praktiskt-estetiskt ämne ingår i examen minst 140/160 poäng, annars minst 180 poäng. Den praktisk-pedagogiska utbildningen skall inom samtliga inriktningar omfatta ca 40 poäng. Exempel på fördjupningsalternativ, varianter och specialiseringsalternativ förtecknas i bilaga. Den studerande skall ha fullgjort ett självständigt examensarbete om minst 10 poäng. I detta examensarbete skall vetenskapliga teorier som den studerande blivit förtrogen med i ämnesstudier, metodik och pedagogik relateras till den verklighet den studerande mött i den skolförlagda delen av utbildningen. För att erhålla grundskollärarexamen skall den studerande ha fullgjort handledd praktik förlagd till skolor/områden med olika social struktur. Grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i årskurserna 1-7 kan utfärdas för något av följande fördjupningsalternativ: I fördjupningsalternativet svenska och samhällsorienterande ämnen skall den studerande ha förvärvat sådana kunskaper och färdigheter att den kan undervisa * i årskurserna 1-7 i svenska och i samhällsorienterande ämnen samt i engelska eller i ett av ämnena musik, bild och idrott * i årskurserna 1-3 dessutom i minst två av ämnena musik, bild och idrott (utöver det som eventuellt valts som alternativ till engelska). I fördjupningsalternativet kan ingå att den studerande också förvärvar sådana kunskaper och färdigheter att den kan undervisa i årskurserna 1-3 dessutom i matematik och naturorienterande ämnen. I fördjupningsalternativet matematik och naturorienterande ämnen skall den studerande ha förvärvat sådana kunskaper och färdigheter att den kan undervisa * i årskurserna 1-7 i matematik och i naturorienterande ämnen med ämnesmässig tyngdpunkt på ämnet biologi samt i engelska eller i ett av ämnena musik, bild och idrott * i årskurserna 1-3 dessutom i minst två av ämnena musik, bild och idrott (utöver det som eventuellt valts som alternativ till engelska). I fördjupningsalternativet kan ingå att den studerande också förvärvar sådana kunskaper och färdigheter att den kan undervisa i årskurserna 1-3 dessutom i svenska och samhällsorienterande ämnen. Grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i årskurserna 1-7 kan också utfärdas för något av följande varianter: I varianten utbildning i svenska som andraspråk skall den studerande ha förvärvat sådana kunskaper och färdigheter att den kan undervisa * i årskurserna 1-9 och i svenska som andraspråk och i svenska för invandrare (sfi) * i årskurserna 1-7 i svenska * i årskurserna 1-3 dessutom i samhällsorienterande ämnen samt i matematik och naturorienterande ämnen samt i minst två av ämnena musik, bild och idrott. I varianten utbildning av lärare i hemspråksundervisning skall den studerande ha förvärvat sådana kunskaper och färdigheter att den kan undervisa * i årskurserna 1-9 i ett hemspråk * i årskurserna 1-7 i samhällsorienterande ämnen eller i matematik och naturorienterande ämnen samt i engelska eller i ett av ämnena musik, bild och idrott * i årskurserna 1-3 dessutom i minst två av ämnena musik, bild och idrott (utöver det som eventuellt valts som alternativ till engelska). I varianten kan ingå att den studerande också förvärvar sådana kunskaper och färdigheter att den kan undervisa i årskurserna 1- 3 * förutom i samhällsorienterande ämnen ocksåi svenska eller * i såväl svenska/So som matematik/No. Varianten kan förlängas så att den också avser undervisning i svenska i årskurserna 4-7. Grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i årskurserna 4-9 kan utfärdas för något av följande specialiseringsalternativ: I specialiseringen i svenska och språk skall den studerande ha förvärvat sådana kunskaper och färdigheter att den kan undervisa inom angivna årskurser i någon av följande underspecialiseringar: svenska och engelska samt tyska, franska eller finska, samiska eller annat hemspråk, svenska och svenska som andraspråk samt engelska, tyska, franska eller hemspråk, svenska som andraspråk och hemspråk samt engelska, tyska eller franska, svenska som andraspråk och engelska samttyska, franska eller hemspråk. I specialiseringen i So-ämnen skall den studerande ha förvärvat sådana kunskaper och färdigheter att den kan undervisa inom angivna årskurser i historia, religionskunskap, samhällskunskap, geografi. I specialiseringen i No-ämnen skall den studerande ha förvärvat sådana kunskaper och färdigheter att den kan undervisa inom angivna årskurser i fysik, kemi, biologi, teknik. I specialiseringen i Ma/No-ämnen skall den studerande ha förvärvat sådana kunskaper och färdigheter att den kan undervisa inom angivna årskurser i matematik och i fysik, kemi, biologi teknik. I specialiseringen praktiskt-estetiskt ämne och annat ämne skall den studerande ha förvärvat sådana kunskaper och färdigheter att den kan undervisa inom angivna årskurser i ett av ämnena barnkunskap, bild, hemkunskap, idrott, musik, textilslöjd eller trä- och metallslöjd och i ett av ämnena svenska, engelska, tyska, franska, hemspråk eller matematik. Grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i årskurserna 4-9 kan också utfärdas för fritt valda specialiseringsalternativ: I ett fritt valt specialiseringsalternativ skall den studerande ha förvärvat sådana kunskaper och färdigheter att den kan undervisa inom angivna årskurser i angivna ämnen. Utbildningen skall, om ett praktiskt-estetiskt ämne ingår i examen, omfatta minst 120/160 poäng, annars minst 180 poäng. Den som avlägger gymnasielärarexamen skall ha förvärvat de kunskaper och färdigheter samt den kritiska skolning som behövs för att som lärare i gymnasieskolan och i vuxenundervisningen kunna arbeta för att förverkliga dessa skolformers mål enligt gällande läroplaner samt medverka till utveckling av skolans hela verksamhet. Detta innebär att den studerande skall ha förvärvat goda och för kommande läraruppgifter relevanta ämneskunskaper med en för aktuella studier och kommande undervisningsuppgifter avpassad avvägning mellan * grundläggande kunskaps-/färdighetsstrukturer * erfarenhet av att själv identifiera, formulera och lösa uppgifter och problem * färdighet i att använda olika kunskapsområdens centrala begrepp * färdighet i att arbeta i och med vetenskapliga teorier samt * förmåga att utnyttja förvärvade kunskaper och färdigheter för att belysa synsätt och förhållningssätt till övergripande frågor som existentiella och etiska frågor, miljöfrågor, internationella och interkulturella frågor etc. Detta innebär också att den studerande oavsett inriktning av studierna skall ha förvärvat ett helhetsperspektiv på barns och ungdomars utveckling och inlärning, på kunskaper och färdigheter och på skolans uppgifter i samhället, tränats i att med utgångspunkt i målen för gymnasieskolan och vuxenundervisningen bearbeta de didaktiska frågorna om vad som skall väljas ut som innehåll i undervisningen, varför just detta innehåll bör väljas och hur innehållet skall struktureras, organiseras och behandlas i undervisningen beroende på årskurs, ämnen och elever, förvärvat en god förståelse för utvecklings- och gruppsykologiska förhållanden baserad på både teoretiska modeller och praktisk erfarenhet av vad som sker i olika utvecklings-, inlärnings- och undervisningsprocesser samt kunskap om hur elevernas olika förutsättningar, sociala och kulturella bakgrund och könstillhörighet påverkar deras möjligheter att förstå och tillgodogöra sig undervisningen, förvärvat en god förmåga att leda och undervisa samt en förmåga att genom val av innehåll och arbetssätt i undervisningen förebygga svårigheter, stödja elever med svårigheter och stimulera elever med särskilda förutsättningar och att möta olika slag av skolsvårigheter, funktionsstörningar och störda sociala relationer inom klassen, förvärvat kunskap om målen och verksamhetsformerna inom gymnasieskolan, vuxenundervisningen och samt om arbetslivet och om skolans och arbetslivets beroende av varandra, utvecklat den egna förmågan att delta i lagarbete och i övrigt samarbete med lärare och annan personal inom och utom skolan, uppövat ett kritiskt och analytiskt förhållningssätt till kunskap och undervisning och därmed ökat sin förmåga att analysera skolarbetet ur läroplanens, elevernas och lärarens perspektiv, tränats i att planera och utvärdera sin egen undervisning, att aktivt delta i skolans utvecklingsarbete och att genom att tillgodogöra sig forskning och andras utvecklingsarbete kontinuerligt utveckla sitt yrkeskunnande. Olika former av gymnasielärarexamen Gymnasielärarexamen utfärdas för kombinationer av ett eller flera ämnen i gymnasieskolans program. Utbildningen omfattar minst 180 poäng - eller motsvarande om yrkes-inriktade ämnen ingår - varvid även etapper inom forskarutbildning kan tillgodoräknas. Den praktisk-pedagogiska delen av utbildningen skall inom samtliga inriktningar omfatta ca 40 poäng. Den studerande skall ha fullgjort ett självständigt examensarbete om minst 10 poäng. I detta examensarbete skall vetenskapliga teorier som den studerande blivit förtrogen med i ämnesstudier, metodik och pedagogik relateras till den verklighet den studerande mött i den skolförlagda delen av utbildningen. I engelska, tyska och franska skall ca en termins studier per språk ha varit förlagda till respektive språkområde. För att erhålla gymnasielärarexamen skall den studerande ha fullgjort handledd praktik om ca 20 poäng. En del av praktiken bör ha förlagts till vuxenutbildningen. Den som avlägger bildlärarexamen skall ha förvärvat de kunskaper och de färdigheter samt den kritiska skolning som behövs för att som bildlärare i , gymnasieskolan och vuxenundervisningen kunna arbeta för att förverkliga dessa skolformers mål enligt gällande läroplaner samt medverka till utveckling av skolans hela verksamhet. Detta innebär att den studerande skall ha förvärvat goda och för kommande läraruppgifter relevanta ämneskunskaper i bildframställning och bildvetenskap. * I bildframställning skall den studerande ha utvecklat ett rikt och sammansatt bildspråk med både sakliga och konstnärliga dimensioner inom såväl traditionellt konstnärligt skapande som skapande i moderna medier * i bildvetenskap skall den studerande ha utvecklat färdigheter i tolkning och analys och ha förvärvat goda kunskaper om bilder och miljö i ett historiskt, nutida och framtida perspektiv * förmåga att integrera bildframställning och bildvetenskap till en helhet och färdighet i att arbeta med konstnärliga och vetenskapliga teorier * förmåga att från kulturpolitiska utgångspunkter kritiskt värdera bilden som kommunikationsmedel och konstnärligt uttryck och de verkningar som styrning av bildmedierna kan medföra * förmåga att föra vidare och utveckla kulturtraditioner och kul-tur-arv samt * förmåga att utnyttja förvärvade kunskaper och färdigheter för att belysa övergripande problem som existensiella och etiska frågor, miljöfrågor, internationella och interkulturella frågor etc. Detta innebär också att den studerande skall ha förvärvat ett helhetsperspektiv på barns och ungdomars utveckling, kreativitet och kultur, på kunskaper och färdigheter inom det visuella området och på skolans uppgifter i samhället, tränats i att med utgångspunkt i målen för , gymnasie-skolan och vuxenundervisningen bearbeta de didaktiska frågorna om vad som skall väljas ut som innehåll i bildundervisningen, varför just detta innehåll bör väljas och hur innehållet skall struktureras, organiseras och behandlas i undervisningen beroende på skolform. årskurs och elever, förvärvat kunskap om hur elevers olika förutsättningar, sociala och kulturella bakgrund och kön påverkar deras möjligheter att förstå och tillgodogöra sig bildundervisningen, förvärvat en god förmåga att leda och undervisa samt genom val av innehåll och arbetssätt i bildundervisningen förebygga problem, stödja elever med svårigheter och stimulera elever med särskilda förutsättningar, förvärvat kunskap om målen och verksamhetsformerna inom , gymnasieskolan och vuxenundervisningen, om verksamheter inom kultur- och informationsyrken samt om skolans och arbetslivets beroende av varandra, utvecklat den egna förmågan att delta i lagarbete och i övrigt samarbete med lärare och övrig skolpersonal samt enskilda och grupper knutna till skolans verksamhet, uppövat ett kritiskt och analytiskt förhållningssätt till kunskap och undervisning och därmed ökat sin förmåga att analysera skolarbetet ur läroplanens, elevernas och lärarens perspektiv samt tränats i att planera och utvärdera sin egen undervisning, att aktivt delta i skolans utvecklingsarbete samt tillgodogöra sig forskning och konstnärligt utvecklingsarbete för att kontinuerligt utveckla sitt yrkeskunnande. Utbildningen omfattar minst 120 poäng. ämnesstudierna omfattar normalt minst 80 poäng. Den praktisk-pedagogiska delen av utbildningen omfattar ca 40 poäng. Den studerande skall ha fullgjort ett självständigt examensarbete om minst 10 poäng. I detta examensarbete skall konstnärliga och vetenskapliga teorier som den studerande blivit förtrogen med i ämnesstudier, metodik och pedagogik relateras till erfarenheter av den skolförlagda delen av utbildningen. Examensarbetet utförs inom den valda ämnesfördjupningen. För att erhålla bildlärarexamen skall den studerande ha fullgjort handledd praktik om ca 20 poäng. Den som avlägger musiklärarexamen skall ha förvärvat de kunskaper och färdigheter samt den kritiska skolning som behövs för att som musiklärare kunna förverkliga målen för musikundervisning inom nedan angivna yrkesområden. Utbildningen, som grundas på vetenskapligt och konstnärligt förhållningssätt samt beprövad erfarenhet, skall genom studier i musik, pedagogik och metodik samt praktik ge goda kunskaper om och erfarenheter av * alla lärares gemensamma ansvar för att eleverna förvärvar goda kunskaper och färdigheter och att aktivt medverka till deras personliga utveckling * ett helhetsperspektiv på utveckling och inlärning, på kunskap och färdigheter och på skolans alla uppgifter i samhället * planering, genomförande, utvärdering av det egna arbetet och utvecklingsarbete i skolan samt beprövad förmåga att redovisa kunskaper och uppnådda resultat på såväl svenska som minst ett främmande språk * att leda och inspirera människor i alla åldrar att skapa och utöva musik, aktivt lyssna på musik samt kunna belysa musiken utifrån konstnärliga, historiska, sociologiska perspektiv ur såväl nationell som internationell synvinkel * musikens betydelse för personlighetsutveckling samt kritisk värdering av musik som kommunikationsmedel och som konstnärligt uttryck * tillämpning av vetenskapliga teorier och metoder inom det musikpedagogiska området samt förmåga att anlägga konstnärliga perspektiv på kommande yrkesuppgifter. Musiklärarexamen kan utfärdas med inriktning mot yrkesverksamhet som musiklärare i förskola, grundskola, gymnasieskola, vuxenundervisning respektive i musikskola och övrig frivillig musikundervisning. Utbildning skall också genom individuella val ge kunskaper och färdigheter för verksamhet inom andra områden av musiklivet. Utbildningen omfattar 160 poäng. ämnesstudierna för musiklärare för grund- och gymnasieskola omfattar minst 80 poäng. Den praktisk-pedagogiska delen av utbildningen omfattar ca 40 poäng. Utbildningen skall också förbereda för forskarutbildning. Den som avlägger slöjdlärarexamen skall ha förvärvat de kunskaper och de färdigheter samt den kritiska skolning som behövs för att som lärare i , gymnasieskolan och i vuxenundervisningen kunna arbeta för att förverkliga dessa skolformers mål enligt gällande läroplaner samt medverka till utveckling av skolans hela verksamhet. Detta innebär att den studerande skall ha förvärvat goda och för kommande läraruppgifter relevanta ämneskunskaper i textilslöjd alternativt trä- och metallslöjd med en för aktuella stadier och kommande undervisningsuppgifter avpassad avvägning mellan * grundläggande kunskaps- och färdighetsstrukturer för skapande tekniskt och praktiskt arbete * erfarenhet av att själv identifiera, planera, genomföra och utvärdera olika uppgifter och problem * färdighet i att själv kunna framställa en produkt från idÂe till färdigt resultat varvid material-, form-, sammansättnings- och processfrågor skall kunna redovisas * förmåga att från kulturpolitiska utgångspunkter föra vidare och utveckla kulturtraditioner och kulturarv * förmåga att tillämpa vetenskapliga och konstnärliga teorier och beprövad erfarenhet i arbetet * förmåga att utnyttja förvärvade kunskaper och färdigheter för att belysa övergripande problem som existensiella och etiska frågor, miljöfrågor, internationella och interkulturella frågor samt jämställdhetsfrågor etc. Detta innebär också att den studerande oavsett inriktning av studierna skall ha förvärvat ett helhetsperspektiv på barns och ungdomars utveckling och inlärning, på kunskaper och färdigheter och på skolans uppgifter i samhället, tränats i att med utgångspunkt i målen för , gymnasie-skolan och vuxenundervisningen bearbeta de didaktiska frågorna om vad som skall väljas ut som innehåll i undervisningen, varför just detta innehåll bör väljas och hur innehållet skall struktureras, organiseras och behandlas i undervisningen beroende på årskurs, ämnen och elever, förvärvat en god förståelse för utvecklings- och gruppsykologiska förhållanden baserad på både teoretiska modeller och praktisk erfarenhet av vad som sker i olika utvecklings-, inlärnings- och undervisningsprocesser samt kunskap om hur elevernas olika förutsättningar, sociala och kulturella bakgrund och könstillhörighet påverkar deras möjligheter att förstå och tillgodogöra sig undervisningen, förvärvat en god förmåga att leda och undervisa samt en förmåga att genom val av innehåll och arbetssätt i undervisningen förebygga svårigheter, stödja elever med svårigheter och stimulera elever med särskilda förutsättningar och att möta olika slag av skolsvårigheter, funktionsstörningar och störda sociala relationer inom klassen, förvärvat kunskap om målen och verksamhetsformerna inom , gymnasieskolan och vuxenundervisningen samt om arbetslivet och om skolans och arbetslivets beroende av varandra, utvecklat den egna förmågan att delta i lagarbete och i övrigt samarbete med lärare och annan personal inom och utom skolan, uppövat ett kritiskt och analytiskt förhållningssätt till kunskap och undervisning och därmed ökat sin förmåga att analysera skolarbetet ur läroplanens, elevernas och lärarens perspektiv, tränats i att planera och utvärdera sin egen undervisning, att aktivt delta i skolans utvecklingsarbete och att genom att tillgodogöra sig forskning och andras utvecklingsarbete kontinuerligt utveckla sitt yrkeskunnande. Olika former av slöjdlärarexamen * inriktning på textilslöjd * inriktning på trä- och metallslöjd Utbildningen omfattar minst 120 poäng. ämnesstudierna omfattar normalt minst 80 poäng. Den praktisk-pedagogiska delen av utbildningen omfattar ca 40 poäng. Den studerande skall ha fullgjort ett självständigt examensarbete om minst 10 poäng. I detta examensarbete skall vetenskapliga teorier som den studerande blivit förtrogen med i ämnesstudier, metodik och pedagogik relateras till den verklighet den studerande mött i den skolförlagda delen av undervisningen. För att erhålla slöjdlärarexamen skall den studerande ha fullgjort handledd praktik om ca 20 poäng. Den som avlägger idrottslärarexamen skall ha förvärvat de kunskaper och de färdigheter samt den kritiska skolning som behövs för att som lärare i , gymnasieskolan och i vuxenundervisningen kunna arbeta för att förverkliga dessa skolformers mål enligt gällande läroplaner samt medverka till utveckling av skolans hela verksamhet. Detta innebär att den studerande skall ha förvärvat goda och för kommande läraruppgifter relevanta ämneskunskaper med en för aktuella stadier och kommande undervisningsuppgifter avpassad avvägning mellan * grundläggande kunskaps-/färdighetsstrukturer * erfarenhet av att själv identifiera, formulera och lösa uppgifter och problem * färdighet i att använda olika kunskapsområdens centrala begrepp * färdighet i att arbeta i och med vetenskapliga teorier samt * förmåga att utnyttja förvärvade kunskaper och färdigheter för att belysa synsätt och förhållningssätt till övergripande frågor som existentiella och etiska frågor, miljöfrågor, internationella och interkulturella frågor etc. Detta innebär också att den studerande oavsett inriktning av studierna skall ha