prop · GG0333 · 1992-12-31 00:00:00 — 9 (koldisuIfid/aceton 55,5/44,5 m/m) oeh 3 (zinkklorid/myrsyra) eller 8 (dimetylformamid) och 3 (zinkklorid/myrsyra) '*:2 =3* 3 (8 E "2 CL 3 JM! £| O- i 'é g. .Si "u vO -O 373L0044/S Europeiska 'emenskapcrnas officiella tidning Prop.1992/93:33 Biiaga 5 Nr L 83/19 S 'c i» O y E 3 3 c" ">> 8 (dimetylformamid) och 7 (svavelsyra m/m) 9 (koldisulfid/aeelon 55,5/44,5 m/m) och 7 (svavelsyra m/m) 3 3 E -2 i É Nr L 57/52 387X0142/S Europeisk* gemcntkipetnts officiella tidning Prop.1992/93:33 Bilaga 6 om vissa metoder fSr aTligsnandet aT riberfrSmmande material(Sre kvaDtitativ analys av (87/142/EEG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION UTFÄRDAR DENNAREKOMMENDATION med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiskagementkapcn, länkilt den andra sttccksatsen i artikel 155 i detu, och med beaktande av följande: Ridets direktiv /307/EEG av om tillnärmningav medlemiitatemas lagstiftning om benåmningarpi textilier' i de» lenaste lydelseenligt direktiv /623/EEG' föreskriver obligatorisk märkning av textilvaror virsfibcrinne-hill miste analyseras för att kontrollera om innchiUet överensstämmermod informationen pi etiketten. Ridcu direktiv /276/EEG' i dess senaste lydelse enligt direkUv81/7S/EEG* och ridets direktiv /44/EEG' fastlägger de analyskrav som misteuppfyllas lör an vid kontroller inom gemenskapen bestämma fiberinnehillet i detextilvaror som bestir av binärt och temära blandningar. Dessa krav omfattar bidefölbehandlingen av provet och själva den > kvantitativa analysen. Ridets direktiv /276/EEG och 73/44/EEG löreskriver att dcitfibcT&äininandc ämnen som tiUföiU textilvaror iniste avlägsnas innanprovets Gbeiinnehill analyseras. Dessa direktiv fastlägger en standardmetod somär tillämplig för avlägsnandet enbart iör sidana Gberfiämmande ämnen som kan extiaheninted petroleumeter och vatten. Direktiven anger emeUeitid inte nigot förfarandebetiäffande de minga olika slag av tillsatta material aom inte löses ut i dessasubstanser. Under dessa förtiillanden iir de laboratorier som utför de ovannämnda kontrollerna sv textilvaror använd*olika metoder som kan ge skiljaktiga resultat. Pi teknikens nuvarande utvecklingsstadium är det ipraktiken omöjUgt alt fastlägga bindande och detaljerede metoder föravlägsnandet av sidant tillfört material som inte löses ut i petrolcumeter ochvatten p.g.a. materialets komplexitet och varierande sammansättning-För att siUngt möjligt säkerställa den nödvändiga enhetligheten i resultaten vid dekontroller av textilvaror som utföra inom gemenskapen är det trots dettalämpligt an laboratorierna fir tillgäng till lämpliga metoder som de böranvända för att avlägsna de vanligaste typema av tillfört material som inte kanextraheras med petrolcumeter och vatten. Metoder som iterger dessa känneteckenanges i ISO teknisk rapport av och UNI standard 8046 frinjuni 1980. Dessa metoder har godkänts av experter frin de nationella laboratoriernavid eo möte med kommissionens arbetsgrupp för analyser. Det är önskvärt an manvidtar itgärder för aU dessa metoder används i tillämpliga fall och atttillämpningen av dem därför rekommenderas. Hänvisning kan därför ske tillovannämnda dokument som anger de erforderliga variantema och de inneboendebegiänsningarsomvidlider dessa metoder. Dessa slutsatser överensstämmer med de synpunkter somuttalats av kommittén för direktiv som rör benämningar pi och märkning avtextilier. HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖUANDE. EGT nr L 185, , s. 16 EGT nr L 353, 15.12.1983, s.8. EGT nr L 173. 31.7.1972, s. 1. EGTnrL57, , s. 23. EGT nr L 83,30.3.1973, s. 1. Härmed rekommenderas att de laboratorier som utför kontrollerav textilvarors sammansättning vid fölbehandlingen av provet före analysenanvänder de metoder för avlägsnandet av fiberfrämmande ämnen som anges ibilagan till denna rekommendation. 387X0142/S ., , 27.2.87 Europeiska gemenskapemas officiellatidning 57/53 Medlemsstatema skall till kommissionen anmäla de itgärdersom vidtagits pi grundval av denna rekommendation. Artikel 3 Denna rekommendation riktar sig till medlemsstatema.Utfärdad i . 387X0142/S _., , Nr L 57/54 Europeiska gemenskapemas officiellatidning 27.2.87 REKOMMENDIgRADE METODER FÖR AVLÄGSNAIWET AV HBERFRÄMMANDE ÄMNEN FÖRE DEN KVANTITATIVA ANALYSEN AV (Punkt 1.6, tredje stycket, fSrsU meningen i bilaea 2, avsnitt1 till direktiv /276/EEG ocb dirätJv 73/44/EEG) Med 'fiberMmmande ämnen' avses inom textilindustrin denaturligt förekommande eller syntetiska substanser som tillföra textilvaror vidnigot steg i tillverkningsprocessen. Dessa substanser tjänar minga olikaändamil beroende pi den ilrigavaiande textilvarans typ och avsedda användning. Fiberfrämmande ämnen är indelade i flera klasser, nämligen: Smörj- och fiiktningsmedel. BESTÄMMELSER AVSEENDE AVLÄGSNANDET AV TILLFÖRDAÄMNEN När det gäller blandningar eller när ovidkommande fibrer piträffui textilvaror som pistis van 'rena' är det nödvändigt att göra en kvantitativanalys av fiberaammansättnuieen, vanligen genom att upplösa en eller flera avvarans bestindsdelar, för att kontroUen fiberinnehillet. 2.1.Föresjälva aiulysen miste emeUertid alla fiberfrämmande ämnen avUigsnas i enUghetmed den nyinsatta aitikeln 12.3 i direktiv /307/EEG om benämningar pi textiUer.Denna artikel fasUtäUs i artikel 1.7 i direktiv /623/EEa. 2.2.Dettakrav iterCnns även i en nigot annoriunda form i direktiv /276/EEG (bUaga 2,avsnitt 1, fjärde och femte stycket) och i 73/44/EEG (bUaga 1, inledningen, ittondeoch nionde stycket) om kvantitativ analys av binära och temära fibeiblandningar. 2.3.BUaga 1och 2 till de ovannämnda direktiven om kvantitativ analys fastställer i punkt1.6, 'FöroehandUng av analysprovet', en standardmetod som innebär extraheringmed pctroleumcter och därefter blötläggning, föret i kaUt och sedan i varmtvatten för att avlägsna visu typer av fiberfrämmande ämnen, särskUt sidana somkan extraheras med pctroleumcter och vatten (oljor; fetter, vaxcr, vattenlösligaprodukter m.m.) 2.4.Ingenmetod iör att avlägsna andra fiberfrämmande ämnen anges utan det tredje och (järdestycket i punkt 1.6 iöreskriver följande: 'Om Gberiirämmande ämnen inte kan extnheras med petrolcumeteroch vatten bör de avlämnas |enom att ersätta den ovan beskrivna vattenmetodenmed aiman lämpUg metod aom mte väsentUgt förändnr nigon av fiberkomponentema... Analysrapportemabör innehilla fiiUsländiga upplysningaromde iöibehandUngsmetodcr aom använts.' De ämnen som tiUfön textUvaror uppvisar stor variation ochkomplexitet i samman-aättningen. Den tekniska utvecklingen av sidana substanserfortgir ständigt och deras kännetecken och i synnerhet deras lösningslörmigavarierar frin tid UU annan. Detta innd>är att avlägsnandet av dessasubstanser ät en ytterst kompbcend process som ger varierande resultat. Följaktligen iörefaUer det praktiskt taget omöjUgt an föreanalysen ange exakta och uttömmande standardmetoder för avlägsnandet av allatyper av liUlörda ämnen. Av denna anledning anger inle direktiven nigra sidanametoder utan överlänmar it laboratoriema att i och för analys välja UimpUga tiUvägagingssänatt avUgsna de tiUförda imnen som kan finnas i textUvaror. Trots att det ir omöjUgt att utforma metoder som kan använduför alla tiUförda imnen skulle det indi innebära en hjälp för analyslaboratoriemaatt ha tUlgin liU metoder som anger ett exakt tiUvägagingssän som kundeanvändas när si ir lämpUgt i de oUka faU som uppstir och i synncibct förutlösning av de vanligaste tiUförda substansenu. sidana metoder kan avlägsnandet av dessa substanserföre snalysen av textUvaror ske pi oUlix sitt i oUka laboratorier, och dettakunde leda liU varierande analysresultat. FöljaktUgen är det tUlridUgt an förcsli lämpUga metoderför avlägsnandet av de vUctigaste, 114 tiU textUvaror tillförda substanserna för att uppni enviss enhctUghet i föit>ehandlingen av de provkroppar som skaU undereökas. 387X0.42/S PP- 1992/93:33 27.2.87 Europeiska gemenskapemas officieUatidning 57/S5 Följande metoder anses lämpUga för avlägsnandet av fiberfiämmandeämnen, särakilt appretyrer, och de kan därför användas: De som angesi ISO teknisk rapport 5090 av , tabcU och bUaga. De som angesi UNI' standard 8046 frin och som iterfmns i kapitel 4, punkt 4.2,4.3, 4.4, 4.6, 4.7, 4.8, 4.9, 4,11 om de tiUförda substanser som anges i kapitel5, serienummer 5.4, 5.8, 5.10, 5.17, 5.19. 5.22, 5.23, 5.28 och 5.29. Följande omständigheter, som även anges i den andrameningen i företa stycket i ISO rapport 5090, bör beaktas: Deföreslagna metodema är ibland bristfäUiga och kan inte iörbittres pi nuvarandeutvecklingsstadium. För attavlägsna visu fiberfrämmande ämnen saknas metoder. Det är inte möjUgtatt avgöra om alla fiberfrämmande ämnen avlägsnats heU eftersom det f.n. saknasmetoder för identifiering av samtUga nu förekommande fiberfrämmande ämnen. Vissa meioderkan skada textilfibrema utan att det f.n. är möjUgt att bedöma skadansomfattning. UNI = Ente Nationale Italiano di Unificazione. Nr L 75/28 387X0185/S Europeiska gemenskapemas officiella tidning 1992/93:33 Bilaga 7 om kTantitativa analysmetoder fSr identifiering av akryl- ocbmodakryUlbrer, kk>rflbrer (87/185/EEG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDA'nON med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiskaekonomiska gemenskapen, särakilt den andra strecksatsen i aitUcel 155 i detta,och med beaktande av följande: BUaga 1 tiU lidsdirektiv /307/EEG av omtillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om benämningar pi textiUer' idess senaste lydelse enUgt direktiv /623/EEG som föreskriver obUgatoriskmärkning av textilvaror, anger fibrernas benämningar och beskrivningar avdesamma. De fibrer som ingir i dessa varor och som namnges pi etiketten misteöverensstämma med dessa beskrivningar. BUagan föreskriver att de fibrer som anges i punkt 24, 25,27 och 35 miste i kedjan innehilla vissa procentandelar av en given monomersammansättning som är det enda kriteriet som gör det möjUgt att identifiera democh i vissa faU skUja dem it frin varandra. När man kontroUerar att tcxtUvaron sammansättning överensstämmermed den som anges pi etiketten kan det visa sig nödvändigt att kontroUen dessaprocentandelar för att identifien de ovannämnda fibrema. I detta syfte miste analyslabontoiiemaha tiUglng till lämpUga metoder för kvantitativ bestämning av det kväve ochklor som bUdar den monomere samnunsättningen i dessa kemiska fibrer. Pi teknikens nuvarande utvecklingsstadium är det inte aUtidmöjUgt att enbart bestämma de ingäende kvantiteterna kväve eUer klor i deovannämnda monomere sammansättningarna eftenom sidana kvantiteter kan bestämmasendast för produkten i sin heUiet, inklusive viss procentandel av substanserna,p.g.a. i iibem iörckommande material, t.ex. färgämnen eUer tUIsatser som innehiUerkväve och klor. Under dessa iöihiUanden är det inle möjUgt att fastställabindande analysmetoder. För att si Ungt möjUgt säkeretälla den nödvändiga enhetUg-hcteni resultaten vid de kontroUer av textUvaror som utföre inom gemenskapen är dettrots detta limpUgt att laboratorierna iir tiUging tiU metoder för kvantitativ bestämning avkväve och klor som är si exakta som möjUgt med hänsyn tiU teknikens nuvarandeutvecklingsstadium och som laboratorierna Hl använda. Sidana metoder har utaitietatspi basis av ett flertal prov som utförts under kommissionens överinseende vidflera oUka laboratorier. Användningen av dem bör därför rekommenderas i enUghetmed de synpunkter som uttalats av kommittén för direkUv som rör benämningar pioch märkning av textUier. HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖUANDE. Härigenom rekommenderas de Uboratorier som genomför kontroUeratt tcxtUvaron sammansättning överensstämmer i avaUct att identifiera de fibrersom anges under punkt 24, 25, 27 och 35 i bUaga 1 tiU direktiv /307/EEGanvänder de metoder iör kvantitativ analys som angea i bilagan tiU dennarekommendation. Medlemsstatema skaU tiU kommissionen anmäla de itgärdersom vidtagits pi grundval av denna rekommendation. Artikel 3 Denna rekommendation riktar sig tiU medlemsstatema.Utiärdad i . EGT nr L 185, s. 16. EGT nr L 353, 15.12.1983, s.8. 387X0185/S ., * 17.3.87 Europeiska gemenskapemas officieUatidning 75/29 REKOMMENDERADE KVANTITATIVA ANALYSMETODER FÖR IDENTIHERING- EN AV AKRYL-OCH MODAKRYLFIBRER OCH KLORHBRER OCH Metodema enUgt A och B nedan gör det möjUgt an verifierade tiUiuia proccntandelama monomera ummansänningar iör akryl och modakrylfibrer samt klorfibrer och trivinylfibrer enUgt punkt 24 och 27 respektive 25 och 35 i bUaga 1 tiUdirektiv /307/EEG. Dessa metoder skaU emeUertid inte betraktas som det endasättet att verifiera att de ovansticnde fibrema överensstämmer medbeskrivningen. Om nigon tvekan uppstir kan de resultat som erhiUs med dessametoder kontroUeras med andre lämpUga tekniker, särekUt när resultaten Ugger pigränsen iör det godtagbare för den berörda fibem. METOD FÖR KVANTTfATIV BESTÄMNING AV KVÄVEHALTEN FÖR ATTIDENTIHERA DE AKRYL- OCH MODAKRYLFIBRER SOM 24 OCH 27 IBILAGA 1 TILL DIREKTIV 71/307/EEG Denna metod är, efter avlägsnandet av fiberfrämmandeämnen, tUlämpUg pi akryl- och modakrylfibrer i rent tiUstind och sedan de avskUjtsfirin cn blandning. Denna metod kan endast tiUämpas när tillsatser, särekUt kvävesubslanser,kan avlägsnas helt före analysen. I detta sammanhang betraktas färgämnen som tiUsatsertrots rids-dircbiv 72/276/EEG' om analys av binära blandningar. Kvävehalten bestäms och den vUaprocent akrylonitrUenhetsom fmns i fibem beräknu med hjälp av en konvertcringsfaktor. i) KjeldahUcolv, kapacitet . ii) Kjeldahl destiUeringsapparat. iu) Tilreiingsapparat som medger noggrannheten 0,. SamtUga reagenser miste hiUa analytisk kvaUtet och vattnetmiste vara desliUerat. i) Vattenfritt kaUumsuIfat. u) Koppanulfat (CUSO4 SH,0) iu) Koncentrered svavelsyra, (d = 1,84 vid 20*C). iv) Svavelsyre 0,1 N (standardlösning). v) Nalriumhydroxidlösning /l. Löt upp natriumhydroxidi 400 - ml vatten och späd med vatten tiU 1 Uler. vi) Nalriumhydroxidlösning 0,1 N (stuidardlösning). viu) Fenolftaleinlösning som indUcator. Följ anvisningama i avsnitt 1 'Allmänna anvisningar för kvantiuiivkemisk analys av lexälfibeiblandningar' i direktiv /276/EEC i friga om provuoag,Uirkning, vägning och fölbehandling. EGT nr L 173,31.7.1972. 387X0185/S ., 17.3.87 Europeiska gemenskapenus ofneiellatidning 75/31 i) Föibränningskolv av borosUikatglas eUer Uknandematerial med vid hals och ca. ml kapacitet fönedd med glaspropp av sUpat borosUikatglaspi vUkcn en ling plalinumtrid (diameter 0,5-0,) svetsats fast (fig.1). Kolven och proppen miste vara föreedda med en anordningsom förhindrar att proppen rubbas ur sitt läge och att gas sUpper ut under föibränningsprocessen. ii) Anordning iör Qäntändning av materialet (infrarödrekommenderas). iu) FUtcrpapper med lig klor- oeh askhalt. SamtUga reagenser miste hiUa analytisk kvaUtet och vattnetmiste vara destiUeret. i) Natriumhydroxid 0,01 N (standardlösning). ii) väteperoxid (m/m). iu) Syrgastub. iv) Överklonyra (m/m; d = 1,67). v) difenylkaibazonaUcohoUösning(m/m). vi) KvicksUver (II)-perklorat 0,01 N standardlösning med natriumklorid,stamlösning. Lösningen tillreds genom stt kvicksUveroxid (gul) blandasmed vatten och skakas. Därefter tUlsätts överklonyra. Dennalösning späds lUl och standardiseras med natriumkloridlösning avbestämd koncentration. Följ anvisningama i avsnitt 1 'Allmänna anvisningar iörkvantitativ kemisk analys av textUfiberblandningar' i direktiv /276/EEG i irigaom provuttag, torknuig, vägning och fölbehandling. noga ett torrt prov om ca och placera det pi rUterpappretsom vikts (i de streckade linjema enUgt figur 2) och ruUats ncdifrin och upp. den plalinumtrid som siUer fast i proppen hirt runt pappenpaketctmed provkroppen ai att ländningspappret sticker ut. HäU vatten, natriumhydroxid 0,01 N lösning och3-4 droppar väteperoxid i kolven. FyU kolven med syre under eU par sekunder tills den bUr fuU.Antänd ländningspappret, sätt i glasproppen och skreva fast denordentligt. Låt kolven med innehiU svalna. Skaka kolven knfligt flen gingerunder 25 - iör att piskynda upptagningen av förtiränningspioduktema. FyU flaskhalsen med nign ml destUlerat vatten och avlägsnasedan proppen. Skölj platinumUiden och flaskans sidor med vatten. Lit alkalinlösningen koka 3 - S minuter och se tiU attlösningen iir ett pH-värde pi ca. 3,5 med hjälp av överklonyn. TUlsätt difenylkaibazonindikatoroch tilnt med 0,01 N kvicksilverperklontlösningtUltfärgen övergir frin neutral tiU lila. Utiör kontroUtitrering med hjälp sv samma mängder reagensoch fillerpapper som använts i provet. (I StäUet för litrering med kvicksUver Gl)-perklonl och kromatiskindUcator kan man gön en potentiometrisk litrering med hjälp av en sUverelektrodmed cn sUvemilrallösning av bestämd koncentration.) 387X0.85/S POP- 1992/93:33 Nr L75/30 Europeiska gemenskapemas officieUatidning 17.3.87 av det tom provmalerialet vägs noga och överföratiU KjeldahUcolvcn. TUlsätt kaUumsulfat, koppanulfat och 25 mlkoncentrerad svavelsyra (densitet: 1,84). Skaka innehiUet i flaskan iöniktigt lUlsaUa fibrema är ordentUgi genomfuktade av syran. Placere kolven i lutande stäUning i ett dragskip och värmupp den igen långsamt och iönUrtigt över en bunsenbnnnare eUcr annan uppväimningsanordningliUs fibrema är upplösta. Höj sedan värmen si att lösningen sjuder (ca. 350*C), d.v.s. tills lösningen blir nästan färglös. Lit kolven svaba och späd innchiUct iöniktigt med 150 mlvatten. 0,1 N svavelsyrelösning i cn kolvsom är placered under destiUerings-apparatens kylare si att avrinningsröret befmnersig just under vätskeytan. Koppla Uiop KjeldahUcolven med desUUeringsapparaten och tiUsäu120 ml natrium-hydroxidlösning (/1) lingsamt och iöreUoigt. Höj väimen si att lösningen sjuder och samla upp minst av destiUatet si att hela mängden ammoniak itervmns. ner Erlenmeyerkolven si att utsidan pi kylaren befmnersig ca. 2(X) mm ovanför väukeytan och destiUcra i ytterUgare en minut. Skölj avrinningsröret med destillerat vatten och samla uppsköljvälskan i Erlenmeyerkolven. Titrere destiUatet med standardiserad 0,1 N nalriumhydroxidlösningoch använd därvid fenolftaleinlösning som indUcator. Beräkna det procenlueUa kväveinnehiUet i den tomprovkroppen enUgt nedan: A» = 14(V,n, - VJ lO.m där A % = det procentuella kväveinnchållet i denrena, tom provkroppen. V, = den totala volymen, i ml, svavelsyrelösning 0,1 N. n, = svavclsyrelösningens koncentration, uttryckt somnormsUtet. V] = den totala volymen, i ml, nalriumhydroxidlösning0,1N. n, = natriumhydroxidlösningens koncentration,uttryckt som normaUlet. m = är den förbchandlade lorlcade provkroppeiu vikt ignm. Beräkna akiylnilrilmonomcrcnhcten med en decimal med hjälpav denna formel: AkiyUiilrilenhet % - A % x 3,788. KonfidensintcrvaUet för de erhållna rcsultalen med dennametod skaU inte vara större än ±_ 1 vid konfidensnivi. METOD FÖR KV ANTTTATrV BESTÄMNING AV KLORHALTEN FÖR ATTIDEN'nnE-RA DE KLORFIBRER OCH TRIVINYLRBRER SOM 25 OCH 35 IBILAGA 1 "HLL DIREKTIV 71/307/EEG Denna metod kan, efter avlägsnandet av fiberfrämmandeämnen, användas för att identifiera kkrfibrer och trivinylfibrer i rent lUlslåndoch sedan de avskUjls från en blandnmg. Denna metod kan endast tiUämpas när tillsatser, särskUt klonter,kan avlägsnas helt före analysen. I detta sammanhang betraktas färgämnen som tUlsatscrtrots ridsdircktiv 72/276/EEG om analys av binära blandningar. Klorhalten bestäms och viktprocenten vinyl cUer vinyUdenkloridberäknas med hjälp av cn H" konvertcringsfaktor sedan provkroppen förbränts i syre. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . , ordförande, och statsråden , , ,, , , , Dinkenspiel, Thurdin, , ,, , , , , P. , StatsrådetDavidson anmäler fråga om en lag om märkning av textilier. Regeringenbeslutar att genom proposition lämna förslag till om märkning avtextilier i enlighet med bilagan till detta protokoll. gotab 42047, 1992 120