prop · GG0313 · 1992-12-31 00:00:00 — a)Upprätta och/eller förstärkaregionala avtal om begränsning av gränsöverskridande luftföroreningar samtsamarbeta, särskilt med utvecklingsländerna, beträffande systematiskaobservationer (Kh utvärdering, modellutformning samt utveckling och utbyte avteknik som begränsar utsläpp från mobila och stationära käUor tUl luftföroreningar.I detta sammanhang bör arbetet i större utsträckning inriktas på omfattningen,orsakerna, hälsomäs-siga och socioekonomiska verkningama av UV-strålning,försurningen av miljön och skador på skogar och annan växtiighet som orsakas avfotokemiska oxidanter, b)upprätta och förstärka systemför tidig varning och motåtgärder i fråga om gränsöverskridandeluftföroreningar som orsakas av industriolyckor, naturkatastrofer ochförstörelse av naturresurser, medvetet (Kh/eller orsakad av olyckshändelser, c)främja möjlighetema tillutbUdning och utbyte av data, information samt nationella och/eller regionalaerfarenheter, d) samarbetapå regional, multUateral och bUateral nivå i utvärderingen av gränsöverskridande luftföroreningar och utarbeta och genomföra pro gram som anger riktade åtgärder för att reducera utsläppen till atmosfären och angripa dessas miljömässiga, ekonomiska, sociala (Kh övriga verk ningar. a)IntemationeUt och regionaU samarbete 9.29 Debefintliga legala dokumenten har skapat institutionella stmkturer som sammanhänger med avsiktema i dessa dokument och arbetet inom detta programområde bör i första hand fortsätta inom dessa ramar. Rege ringama bör fortsätta att samarbete och öka sitt samarbete på regional och intemationell nivå, bl.a. inom FN-systemet. I detta sammanhang skall också hänvisastill rekommendationema i kapitel 38 av . b) Kapacitetsuppbyggnad Skr. 9.30Länderna bör, i samarbete med berörda FN-organ, internationella biståndsgivareoch icke-statliga organisationer, mobilisera tekniska och ekonomiska resurseroch underlätta tekniksamarbete med utvecklingsländerna för att stärka derastekniska och administrativa kapacitet och lednings- och planeringsförmåga föratt främja en hållbar utveckUng och skyddet av atmosfären inom alla relevantasektorer. 9.31 UtbUdningoch program som ökar medvetenheten behöver inledas och förstärkas på lokal, nationell och intemationell nivå i syfte att främja enhåll bar utveckling och skydda atmosfären inom alla relevanta sektorer. d) Finansieringoch kostnadsberäkning 9.32Konferenssekretariatet harberäknat totalkostnaden (1993 -2000) för att genomföra åtgärderna inomprogramområde A tUl från världssamfundet som bidrageller förmånliga krediter. Det rör sig här endast om ungefärligauppskattningar, som inte har granskats av regeringarna. De faktiska kostnadernaoch finansiella villkoren, inklusive icke-koncesionella villkor, beror bl.a. påvilka strategier och program som regeringarna beslutar att genomföra. 9.33Konferenssekretariatet harberäknat totalkostanden (1993 -2000) för att genomföra åtgärderna inomde fyra delama av programområde B till frånvärldssamfundet som bidrag eller förmånliga krediter. Det rör sig här endastom ungefärliga uppskattningar, som inte har granskats av regeringarna. Deverkliga kostnaderaa och finansiella vUlkoren, däribland även eventuellaicke-förmånsvillkor, beror bl.a. på vilka strategier och program somregeringarna beslutar att genomföra. 9.34Konferenssekretariatet harberäknat totalkostnaden (1993 -2000) för att genomföra åtgärdema inomprogramområde C till storleksordningen frånvärldssamfundet som bidrag eller som förmånliga krediter. Det rör sig härendast om ungefärliga uppskattningar, som inte har granskats av regeringarna.De verkliga kostnadema och finansiella villkoren, däribland även eventuellaickeförmånsvUlkor, beror bl.a. på vilka strategier och program som regeringarnabeslutar om att genomföra. 9.35Konferenssekretariatet harinkluderat kostnaderna för tekniskt bistånd och pilotprojekt i punkt 9.32 och9.33 ovan. En integrerad syn på planering och hushållning avmarkresurser 10.1Mark definieras normalt som enfysisk enhet efter sin topografi och sina rumsegenskaper. 1 ett bredare,integrerat synsätt ingår också naturresurserna: jordmån, , vatten,flora och fauna inom markområdet. Dessa beståndsdelar är organiserade iekosystem som i många olika avseenden bidrar på ett avgörande sätt till attlivsnödvändiga system bevaras och till produktionsförmågan i området.Markresurserna utnyttjas på ett sätt som drar fördel av alla dessa egenskaper.Marken är en ändlig resurs, som de naturresurser den är enförutsättning för kan variera över tiden och beroende på under vilkaförhållanden och med vilken inriktning den förvaltas. Genom de ökande kravmänniskorna ställer och genom de ekonomiska verksamheterna utsättsmarkresurserna för ett ständigt stigande ttyck som skapar konkurrens ochkonflikter som får till följd att såväl mark som markresurser inte används påett optimalt sätt. Om människans krav också skall kunnatillgodoses på ett hållbart sätt är det av avgörande betydelse att dessakonflikter löses nu och att användningen av marken och markresurserna görseffektivare och ändamälsenligare. En integrerad fysisk planering ochmarkhushållning är ett ytterst praktiskt sätt att uppnå detta. Genom att, påett integrerat sätt, granska alla former av markanvändning är det möjligt attminimera konflikterna, finna de effektivaste kompromisserna och sammankoppladen sociala och ekonomiska utvecklingen med skyddet och förbättringen av miljönoch på så sätt bidra till att målen för en hållbar utveckling uppnås. Kärnan idet integrerade synsättet tar sig utttyck i att sektorsplaneringen ochförvaltningsåtgärderna samordnas med de olika aspekterna av markanvändningenoch markresursema. 10.2Detta kapitel behandlar ettprogramområde, en integrerad syn på planering och förvaltning i fråga ommarkresurser, och behandlar omorganisationen och, då så är nödvändigt, en vissförstärkning av strukturerna för beslutsfattandet, i vilket ingår befintligaprogram samt planerings- och förvaltningsmetoder som kan bidra till att införaen integrerad syn på markresurserna. Det behandlar inte de operationeUaaspekterna av planering och förvaltning, eftersom det är lämpligare attbehandla dessa i programmen för de olika sektorerna. Eftersom programmetbehandlar en viktig gränsöverskridande aspekt av beslutsfattandet för enhållbar utveckling har det nära samband med ett flertal andra program somdirekt behandlar en enskild fråga. En integrerad syn på planering och hushållning ifråga ommarkresurser 10.3Markresurserna används för ettflertal ändamäl som påverkar, och även kan konkurrera med, varandra inbördes(Kh det är därför önskvärt att planera och förvalta all användning pä ett integreratsätt. Integrationen bör ske på två plan och ta i beaktande dels samtligamiljömässiga, sociala (Kh ekonomiska faktorer (t.ex. de olika ekonomiska (Khs(Kiala sektorernas påverkan på miljön och naturresurserna), dels summan avmUjö- och resurs-faktorerna (dvs. luft, vatten, flora, fauna och mark samtgeologiska resurser och naturresurser). Ett integrerat synsätt gör det lättareatt finna lämpliga lösningar och kompromisser och på så sätt maximera denhållbara produktiviteten och användningen. Tillfällen att avsätta mark förolika former av användning uppstår vid större bebyggelse- ellerutvecklingsprojekt eller stegvis i den takt som marken blir tUlgänglig påmarknaden. Detta ger i sin tur tUlfällen att stödja traditionella mönster fören hållbar markhantering eller att skydda områden för att bevara den biologiskamångfalden eller betydelsefulla ekologiska faktorer. 10.4Det finns ett antal tekniker,ramar (Kh processer som kan kombineras för att underlätta en integrerad syn. Deär det oundgängliga underlaget för planerings- och förvaltningsprocessen, pånationell och lokal nivå, ekosystems- eller områdesnivå samt för att utvecklasärskilda handlingsplaner. Många av föratsättningama för detta existerar redanmen behöver ges en vidare tillämpning, utvecklas ytterligare (Kh förstärkas.Detta programområde syftar i första hand till att skapa ramar för ettsamordnat beslutsfattande. Innehåll och operationella funktioner tas därförinte upp här men behandlas i respektive sektorsprogram i . 10.5 Detövergripande målet är att underlätta att mark avsätts till de an vändningar som ger de största fördelarna och att främja övergången tiU en långsiktig och integrerad markresurshushållning. För detta ändamål bör de miljömässiga, sociala och ekonomiska faktorema beaktas. Skyddsområden, privat äganderätt, ursprungsbefolkningars och deras samhällen samt kvin noraas roll i jordbruket och utvecklingen av landsbygden är andra frågor som också bör beaktas. Mer konkret är målen: a)Att se över och utveckla programför att främja bästa möjliga markanvändning och en hållbar hushållning medmarkresurser senast tUl , b)att förbättra och förstärkaplanerings-, hushållnings- och utvärderingssystemen för mark och markresursersenast tiU , c)att förstärka institutioner (Khsamordningsmekanismer senast tUl , d) attskapa mekanismer för att underlätta ett aktivt engagemang (Kh del aktighet för alla berörda, särskilt lokala grapper (Kh individer, i beslutsfat- 244 landet om markanvändning och -hushåUning senast . a)Lednings- och hanteringsfrågor UtveckUngav stödjande plan- och programinstrument 10.6 Regeringaroch andra beslutande instanser, pä lämplig nivå, bör med stöd av regionala och intemationella organisationer, säkerställa att plan och programinstramenten stöder bästa möjliga markanvändning och en hållbar hushållning med markresurser. Särskild uppmärksamhet bör ägnas jord bruksmarkens betydelse. För detta ändamål bör de: a)Utveckla en integreradutformning av målbeskrivning och program på nationell, regional och lokal niväsom beaktar miljömässiga, scKiala, demografiska och ekonomiska faktorer, b)utveckla program som främjar enhällbar markanvändning och hushällning med markresurser och beaktarmarkresursbasen, demografiska faktorer och lokalbefolkningens intressen, c)göra en översyn av de juridiskaramarna lagar, förordningar och rättsmedel - för att fastställa vilkaförbättringar som behöver göras för att främja en hållbar markanvändning ochhushållning med markresurser samt för att begränsa omställningen av odlingsbarmark till annan användning, d) tillämpaekonomiska instrament och utveckla institutionella mekanis mer och incitament för att främja bästa möjliga markanvändning och en håll bar hushållning med markresurser, e) verkaför principen att programarbetet skall delegeras till den lägsta myndighetsnivå som kan verkställa åtgärderaa effektivt och med lokal för ankring. Förstärkningav planerings- och förvaltningssystemen 10.7 Regeringaroch andra beslutande instanser, på lämplig nivå, bör med stöd av regionala (Kh interaationella organisationer, göra en översyn av pla nerings- och förvaltningssystemen och, om så är lämpligt, omforma dem så att ett integrerat synsätt underlättas. För detta ändamål bör de: a)Införa planerings- ochförvaltningssystem som gör det lättare att integrera miljöfaktorer som luft,vatten, mark (Kh andra naturresurser med landskapsekologisk planering (LANDEP)eller andra metoder som t.ex. är inriktade på ett ekosystem eller ett avrinningsomräde, b)införa strategiska ramar somtillåter att säväl utvecklings- som miljömål integreras - exempel på sädanaramar är bl.a. system för hållbar försörjning, landsbygdsutveckling, WorldConsevation Strategy/Caring for the Earth /Omsorg om Jorden - En strategi föröverlevnad (Kh primär miljövård, c)upprätta allmänna ramar förmarkanvändning och fysisk planering, inom vilka specialiserade (Kh merdetaljerade områdesplaner (t.ex. för skyddsområden, jordbrak, skog, bebyggelse,landsbygdsutveckling) kan utvecklas; upprätta konsultativa organ översektorsgränserna för att rationalisera planeringen och genomförandet avprojekten, d) förstärkasystem för hushållning med mark (Kh naturresurser genom attinförliva ändamålsenliga traditionella och inhemska metoder - exempel 145 W 1992/93. pådetta är betesdrift (pastoralism), Hema-reservat (traditionella islamiska . 1992/93:13 markreservat) och terrassodling, e) granskaoch, om det är nödvändigt, utarbeta nyskapande och flexibla metoder för finansiering av programmen, f) sammanställadetaljerade förteckningar över markens möjligheter tUl vägledning för en hållbar fördelning av markresurser, hushållning och an vändning på nationell och lokal nivå. Attfrämja användningen av effektiva instrument för planering och hushällning 10.8 Regeringaroch andra beslutande instanser, på lämplig nivä, bör med stöd av nationella och internationella organisationer, främja en förbättring, ytterligare utveckling och bred användning av instrument för planering och hushållning som gör det lättare att tUlämpa ett integrerat och hållbart synsätt på mark och resurser. För detta ändamål bör de: a)Införa förbättrade system förtolkning och för en integrerad analys av data om markanvändning och markresurser, b)systematiskt tillämpa teknikeroch metoder för att bedöma de miljömässiga, sociala och ekonomiskaverkningarna, riskerna, kostnaderna och vinsterna med enskilda åtgärder, c)analysera och testa metoder sominkluderar funktionerna hos mark och ekosystem samt markresursvärden inationalräkenskaperna. 10.9 Regeringaroch andra beslutande instanser, på lämplig nivå, bör i sam arbete med nationella organisationer och med stöd av regionala och interna organisationer, inleda kampanjer som ökar medvetenheten och kun skapen hos människor om betydelsen av en integrerad mark- och markre surshushållning och om den insats som individer och grupper i samhället kan göra. med detta bör de medel som behövs för att införa bättre me toder för markanvändning och för en hållbar hushållning ställas till förfo gande. 10.10 Regeringaroch andra beslutande instanser, på lämplig nivå, bör i sam arbete med nationella organisationer och med stöd av regionala och interna organisationer, använda nyskapande metoder, program, projekt och tjänster som underlättar och befrämjar ett aktivt deltagande av dem som be rörs av besluts- och genomförandeprocessen, särskilt av grupper som ofta har ställts åt sidan, som t.ex. kvinnor, ungdomar, ursprungsbefolkningar och deras samhällen och andra lokala samhällen. b) Data och information Skr. 1992/93:13 Förstärkning av informationssystemen 10.11 Regeringaroch andra beslutande instanser, på lämplig nivå, bör i sam arbete med nationella institutioner (Kh den privata sektorn och med stöd av regionala (Kh internationella organisationer, förstärka de informationssy stem som är nödvändiga för att fatta beslut och för att utvärdera kommande förändringar i markanvändning (Kh markhushållning. Såväl kvinnornas som männens behov bör beaktas. För detta ändamål bör de: a)Förstärka systemen förinformation, systematiska observationer och utvärdering i fråga ommiljömässiga, ekonomiska och scKiala data som gäller markresurser på global,regional, nationell (Kh lokal nivå samt markens potential och mönster förmarkanvändning CKh hushållning, b)öka samordningen mellanbefintliga sektorsbundna datasystem för mark och markresurser samt öka dennationella kapaciteten för inhämtande och utvärdering av data, c)svara för den tekniskainformation som är nödvändig för ett underbyggt beslutsfattande i fråga ommarkanvändning och markhushåUning och ge denna information en form som ärtillgänglig för alla befolkningssektorer, SärskUt lokala gmpper cKh kvinnor, d) främjaekonomiska, lokalt ledda system för insamling av jämförbar in formation om tillståndet för, och de pågående förändringarna av, markresur serna, dvs. jordmån, skogstäckning, flora och fauna, klimat och andra fakto rer. c) Intemationelloch regional samordning och samarbete Att upprätta regionala strukturer 10.12 Regeringar(Kh andra beslutande instanser, på lämplig nivå, bör med stöd av regionala och intemationella organisationer, öka det regionala sam arbetet och informationsutbytet om markresurser. För detta ändamål bör de: a)Granska (Kh utforma regionalastödmodeUer för markanvändningsprogram och fysisk planering, b)verka för attmarkanvändningsplaner och fysisk planering utvecklas inom de länder som ingår iregionen, c)utforma informationssystem ochfrämja utbildning, d) genomnät\'erk och på annat lämpligt sätt, utbyta information om erfa renheterna av arbetet med, (Kh resultaten av, en integrerad planering och hushållning i fråga om markresurser, som bygger på delaktighet, på nationell och lokal nivå. a) Finansieringoch kosmadsberäkning Finansieringskällor och koncessionell finansiering 10.13Konferenssekretariatet har beräknat totalkostnaden (1993 -2000) för attgenomföra åtgärderna inom detta programområde till storleks- ordningen50 från världssamfundet som bidrag eller förmån- Skr.1992/93:13 liga krediter. Det rör sig här endast om uppskattningar som inte hargranskats av regeringarna. De verkliga kostnaderna och finansiella villkoren,inklusive icke-koncessionella villkor, beror bl.a. på vilka särskildastrategier och program regeringarna beslutar om att genomföra. b) Vetenskapligaoch tekniska instniment Attstärka den vetenskapliga förståelsen för markresurssystemet 10.14 Regeringaroch andra beslutande instanser, på lämplig nivå, bör i na tionellt och internationellt samarbete med vetenskapsmän och med stöd av nationeUa och internationella organisationer inom området, verka för och stödja forskning, som är anpassad till de lokala förhållandena, om markre surssystemet och det sätt på vilket det påverkar metoderna för att uppnå en hållbar utveckling och hushållning. Föjande områden bör prioriteras på lämpligt sätt: a)Utvärdering av markens potentiellakapacitet och ekosystemens funktionssätt, b)samspel mellan ekosystem samtmellan markresurser och sociala, ekonomiska och miljömässiga system, c)utveckling av indikatorer förmarkresursernas hållbarhet, med hänsyn tagen till miljömässiga, ekonomiska,sociala, demografiska, kulturella och politiska faktorer. Attpröva forskningsresultat genom pilotprojekt 10.15 Regeringaroch andra beslutande instanser, på lämplig nivå, bör i na tionellt och internationellt samarbete med vetenskapsmän och med stöd av internationella organisationer inom området, inleda forskning, vars resultat prövas genom pilotprojekt, om möjligheterna att tillämpa förbättrade meto der för en integrerad planering och hushållning i fråga om markresurser med beaktande av tekniska, sociala och institutionella faktorer. c) Kunskapssutveckling Förbättrad utbildning 10.16 Regeringaroch andra beslutande instanser, på lämplig nivå, bör i sam arbete med berörda lokala myndigheter, icke-statliga organisationer och in ternationella institutioner, verka för den utveckling av de mänskliga resur serna som krävs för en hållbar planering och hushållning i fråga om mark och markresurser. Detta bör ske genom att erbjuda incitament tUl lokala ini tiativ och genom att öka den lokala ledningskapaciteten, särskUt från kvin nornas sida, genom att: a)Betona tvärvetenskapliga ochsamverkande metoder i läro- och kursplanerna för skolor, teknisk utbildning,yrkesutbildning och universitet och högskolor, b)ge utbildning inom allasektorer som krävs för en integrerad och hållbar hantering av markresurserna, 148 c) organisera lämpligadecentraliserade utbildningar och utbildning för Skr. 1992/93:13 grapper,gemenskaper och icke-statliga organisationer om tekniker för markhushållningoch metoder som tillämpats med framgång på annat håll. d)Kapacitetsuppbyggnad Förstärkning av den tekniska kapaciteten 10.17 Regeringaroch andra beslutande instanser, på lämplig nivå, bör i sam arbete med andra regeringar och med stöd av internationella organisationer inom området, verka för riktade och samlade åtgärder för utbildning och för överförande av teknik som understödjer de olika aspekterna av det hållbara planerings- och förvaltningsarbetet på nationell, regional och lokal nivå. 10.18 Regeringaroch andra beslutande instanser, på lämplig nivå, bör med stöd av internationella organisationer inom området: a)Göra en översyn av, och då såär lämpligt, ändra uppdragen för de institutioner som förvaltar mark- ochnaturresurserna så att den tvärvetenskapliga integrationen av miljömässiga,sociala och ekonomiska aspekter utttyckligen ingår i dessa uppdrag, b)förstärkasamordningsmekanismerna mellan de institutioner som handhar förvaltningen avmarkanvändning och resurser så att integrationen mellan uppgifter ochstrategier inom skilda sektorer underiättas, c)förstärka förmågan till lokaltbeslutsfattande och förbättra samordningen med högre instanser. Kapitel 11 Skr. Åtgärder mot avskogning Inledning 11.1 Dettakapitel omfattar de fyra programområden som följer av förhand lingarna vid Förberedande kommitténs fjärde session. Att upprätthålla de olika rollema och funktionema hosalla slags skogar och skogsmark 11.2 Detfinns stora svagheter i den politik och de metoder och mekanismer som har antagits för att stödja och utveckla de olika ekologiska, ekono miska, sociala och kulturella funktionerna hos träd, skogar och skogsmark. Många utvecklade länder har drabbats av effekterna av luftföroreningar och brandskador i sina skogar. Ofta behövs mer effektiva åtgärder och metoder på nationell nivå för att förbättra och harmonisera utformning av politik, planering och programutformning , t.ex. lagstiftning, utvecklingsmönster, deltagande från allmänhetens sida, särskUt vad gäUer kvinnor och ursprungs befolkningar, åtgärder för att engagera ungdomen, den privata sektorn, lo kala organisationer, icke-statliga organisationer och kooperativ, utveckling av teknisk och tvärvetenskaplig kompetens och kvaliteten på de mänskliga resurserna, rådgivnings- och folkbildningsverksamhet vad gäller skogsvård, forskningskapacitet och stöd till forskningen, administrativa strukturer och mekanismer, inklusive samordning mellan olika sektorer, decentralisering och system för ansvar (Kh incitament samt informationsspridning och PR. Detta är särskilt viktigt för att säkerställa en rationell helhetssyn på enhåll bar och miljöanpassad utveckling av skogarna. Nödvändigheten av att säker ställa skogarnas och skogsmarkens många olika funktioner genom att på lämpligt sätt stärka berörda institutioner har betonats upprepade gånger i många av rapporterna, besluten och rekommendationerna från FAO, ITTO, , , lUCN och andra organisationer. 11.3 Målenför detta programområde är följande: a) Att stärka nationellaskogliga institutioner, öka räckvidden och effekti viteten hos verksamhet som är inriktad på skötsel, bevarande och hållbar utveckling av skogarna och att på ett effektivt sätt säkerställa att skogspro dukter och tjänster utnyttjas och produceras på ett långsiktigt hållbart sätt i såväl utvecklade länder som utvecklingsländer; att stärka de nationella institutionernas kapacitet så att de kan förvärva de kunskaper som behövs för att skydda och bevara skogarna och även utvidga sitt verksam hetsområde och på motsvarande sätt öka effektiviteten hos program och verksamhet för skötsel och utveckling av skogarna, 150 b) att stärka ochförbättra mänsklig, teknisk och yrkesmässig kompetens Skr. 1992/93:13 samtkunnande och kapacitet för att effektivt utforma och genomföra politik,planer, program, forskning och projekt om skötsel, bevarande och hållbarutveckling av alla slags skogar, skogsbaserade resurser och skogsmark samtandra områden som har förutsättningar att skapa sådana resurser. a)Lednings- och hanteringsfrågor 11.4Regeringar och andra beslutande instanser, på lämplig nivå, bör med stöd frånregionala, subregionala och internationella organisationer, vid behov öka deninstitutionella kapaciteten för att främja de olika rollerna och funktionernahos alla slags skogar och vegetation, inklusive angränsande mark ochskogsbaserade resurser, för att stödja en hållbar utveckling och miljövård inomalla sektorer. Detta bör göras, där så är möjligt och nödvändigt, genom attstärka och/eller anpassa befintliga strukturer och förbättra samarbetet ochsamordningen mellan de olika uppgifterna. Viktiga åtgärder i detta avseendeomfattar bl.a. följande: