prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Efter ett övergångs- och förberedelseår, raed enregeringstillsatt styrelse och chef enligt nuvarande ordning, kan således dennya arbetsgivarorganisationen i kraft den . Regleringen avfmansut-skottets särskilda medverkan i kollektivavtolsfrågan kan bortfalla vidutgången av . Vad gäller den tveksamhet som några remissinstanseranmält i fråga om ledningsformerna för orgamsationen vill jag anföra följande.Den föreslagna ledningsformen är något helt nytt i verksledningssammanhang. Detnormala är givetvis att regeringen tillsätter styrelse och chef för de stetligamyndigheteraa. Regeringsformen ger dock regeringen raöjlighet att delegeradenna sin rätt till myndighet som regeringen bestammer (II kap. 9§ förste stycket). Det innebär för SAV:s del att befogenheten delegeras till de anslutnamyndighetema. Det föreslagna förfarandet Prop. hindras således inte avgmndlagen. Jag anser att den centrala stetliga Bilaga 8 arbetsgivarfunktionen tillsin karaktar markant skiljer sig från andra myndigheter, och att detdärför finns skäl för en särlösning i detta fall. Mot den bakgmnden anserjag också, till skillnad från kommittén, att man inte behöver avvaktaresultetet av den pågående utredningen (Fi 1992:03)om förvaltningsmyndighetemas ledningsformer m.ra. Det ombildade SAV, som jag här föreslår, bör ha iuppgift att företräda de stetliga myndigheteraas och verkens intressen icentrala arbetsgivarpolitiska frågor och i förhandlingar om kollektivavtel sorareglerar löner och övriga anstallningsvillkor särat att samordna den statligaarbetsgivarpolitiken. Dämtöver bör den nya arbetsgivarorganisationen erbjudaservice och rådgivning i den utsträckning som myndigheteraa och verkenefterfrågar. Detta stöd bör ha en tydlig koppling till SAV:s uppgifter. Jaghänvisar här till vad har sagt imder avsnittet Organisation ochfmansiering av administrativt stöd till myndighetema. har föreslagit att demyndigheter under regeringen, affärsverken inräknade, sora ålagts ett uttalatekonoraiskt ansvar för sin verksamhet skall vara medlemmar i orgamsationen medrösträtt vid dess årsmöten. Detsamma skall gälla även för icke statliga arbetsgivaresom omfattas av ställföreträdarlagen. I fråga om medverkan vid förhandlingarför vissa andra icke statliga orgamsationer bör enligt kommittén sådant biståndäven i fortsättningen kunna lämnas av SAV. Detta bör dock ske mot särskildersättning och utan att dessa organisationer ansluts som medlemmar. Jag delarkommitténs uppfattning. Vad gäller arbetsgivare som orafattas avställföreträdarlagen krävs dock med hänsyn till bestäraraelsen i 11 kap. 6 §tredje stycket RF ett bemyndigande i lag, vilket jag avser att återkomma tillriksdagen med förslag om. SAV föreslår i sitt remissvar att även andra skallmedges rätt att ansöka om raedlemskap i den nya arbetsgivarorganisationen. Jagär inte beredd att nu överväga den möjligheten. Rätten att delta i årsmötesbeslutoch skyldighet att erlägga avgifter bör enligt min mening gälla de myndighetersora har tilldelats ett uttalat ansvar för kostnadsutvecklingen inom sinverksamhet, dvs. sådana myndigheter som finansieras över anslag elleranslagspost på statsbudgeten eller genora avgifter. För att undvika att de större rayndigheteraa får enalltför dominerande stallning vid årsmötesbesluten har kommittén föreslagit enordning som begränsar röstvärdet över en viss nivå. Jag anser också att någonform av differentierat röstvärde bör tillämpas för att väma om de raindre rayndighetemasinflytande. Det bör ankomma på regeringen att närmare utforma bestammelserhärom. I fråga om förslaget till en ny, förenkladstallföreträdarlag, instämmer jag i vad ett par remissinstanser anfört om bör avvakta ett genomförande nu med anledning av bl.a. pågåendeöverväganden om ändrat huvudmannaskap inom socialförsäkringens oraråde. Vidarebör resultatet av utredningen om prästemas fraratida tjänsteorganisation avvaktas.Jag föreslår därför att den nuvarande stallföreträdarlagen behålls ytterligareen tid. Fleraremissinstanser har ansett att den av kommittén föreslagna modellen med denstetliga arbetsgivarorganisationen som uppdragsmyndighet inte ger denönskvärda självständigheten i förhållande till den politiska nivån, utan attformen ideell förening vore att föredra. Därigenom skullearbetsgivarorganisationen kunna verka på i det närmaste samma villkor somnäringslivets arbetsgivaroiganisationer. Jag kan hålla med om att den senareverksamhetsformen bättre skulle kunna förverkliga gnmdprinciperaa iArbetsgivarkommitténs betänkande. Kommittén har själv inte närmare behandlatfrågan om ideell förening. Jagavser därför att föreslå att jag får ett bentyndigande frånregeringen att tillsätte en särskild utredare med uppgift att undersökamöjligheteraa även till andra associationsformer för den stetliga arbetsgivarorganisationen.En ordning där myndigheteraa tillsammans bildar en förening kan möta. Utredaren bör belysa dessa och även analysera vilkakonsekvenser - inte rainst på förhandlingsrättens oraråde - modellen ideellförening kan få för staten och arbetsmarknaden. Visar det sig att fördelaraamed en annan verksamhetsform överväger, avser jag att budgetpropositionåterkomma med förslag i denna fråga. 1992/93:100 Bilaga 8 Deövergripande mål som gäller för treårsperioden /92-1993/94 bör ligga fast. Resurser:Ramanslag 1993/94 . Detotala utgifter sora ligger till grund för beräkningen av anslaget hänför sigtill SAV:s förhandlande, avtalsslutande och policyskapande uppgifter. Utöverdessa uppgifter bör SAV raot avgift kunna läinna särskilt stöd som efterfrågasav enskilda myndigheter. SAV:s resultetredovisning innehåller ännu inte denfullständiga information som svarar mot budgetförordningens krav, vilketinnebär att det inte fmns underlag för att göra en bedöraning av effektivitetenför någon av verksamhetsgrenama. Jagkan konstetera att RRV inte haft några invändningar i revisionsberättelsenavseende SAV. Jag avstar dock från att kommentera det ekonomiska resultatetytterligare då de redovisningsprinciper somligger till gmnd förårsbokslutet innebär att en fullständig bild av det Prop. 1992/93:100ekonomiska resultatet inte kan erhållas för budgetaret 1991/92. Jag Bilaga8 instammer i RRV:s påpekande att uppföljningssystemet snabbt måste utvecklasså att en tydlig bedömning av effektiviteten blir möjlig att göra. Sammanteget iimebär min bedömning att de riktlinjersom lades fast i I99I års budgetproposition bör gälla även för budgetåret1993/94. När det gäller beräkningssätt för budgetering av ersättningar förmedverkan i förhandlingsarbete för de affärsdrivande verken och för vissa ickestetliga institutioner har utgångspunkten varit affärsverkens andel av dentotela lönesumman inom förhandlingsområdet enligt SAV:s lönestetistik. Jag har tidigare erfarit SAV:s svårighet att utarbeteett mer omfattande uppföljningssystem. Jag instämmer i RRV:s bedömning att enraodemise-ring av redovisningssystemen bör vara en högprioriterad fråga för SAVi det fortsatte arbetet med resultetredovisningen och utvecklingen av lämpligaresultetmått. Jag föratsätter att resultetredovisningen i årsredovisningen /93 skall innehålla sådan resultetinformation att t.ex.nyckeltal som produktivitetsmått och styckkostnader ingår i underlaget. Inkomster vid SAV beräknas uppgå till 19 990 000 krunder budgetaret 1993/94. Inkomsteraa består av ersättningar för medverkan iförhandlingsarbete för de affärsdrivande verken och för vissa icke statligainstitutioner. Ramanslaget och de beräknade inkomsteraa uppgår sammanlagt till67 . De utgifter som ligger till gmnd för beräkningen av anslagethänför sig till SAV:s förhandlande, avtalsslutande och policyskapandeuppgifter. Utöver dessa uppgifter bör SAV mot avgift kunna lämna särskilt stödsom efterfrågas av enskilda myndigheter. Denna del har jag beräknat uppgå av nuvarande budgetomslutning. Anslaget för SAV har budgeterats utan hänsyn tillde tekniska justeringar som måste göras till följd av ändringen av nivån pålönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen för Statshälsan samt denya principeraa för budgeteringen av anslagen. Jag har tidigare denna dagredovisat riktlinjeraa för dessa förändringar (bilaga 1, Stetsbudgeten ochsärskilda frågor, avsnitt 2.2). Det belopp som kommer att stallas till myndighetensdisposition koraraer slutligt fastställas enligt de redovisade riktlinjema ochkan därför avvika från det nu budgeterade beloppet. Jag har redovisat ett förslag omgenerell räntebeläggning av statliga medelsflöden samt presenterat den modellsom bör tillämpas. SAV kommer från och med /94 att tillämpadenna modell. SAV kommer därför att tilldelas ett räntekonto med kredit iRiksgäldskontoret och medlen imder anslaget . Stetens arbetsgivarverk förstill dette konto. Jaghemstaller att regeringen föreslår att 1. godkänna att den stetligaarbetsgivarorganisationen ombildas med den inriktning sora jag förordar 2. tillStatens arbetsgivarverk för budgetaret 1993/94 anvisa ett raraanslag på . Statens löne- och pensionsverk 1992/93:100 Bilaga 8 1991/92 Utgift 1992/93Anslag 1993/94 Förslag Stetens löne- och pensionsverk (SPV) är centralförvaltningsrayndighet för frägor som rör pensions- och gmpplivadministrationsamt produktion av personaladministrativa systemtjänster. Det övergripande målet för SPV är att verka för attverksaraheten bedrivs på ett kostnadseffektivt sätt med beaktande av kravet attutbetalning av löner och pensioner m.fl. förmåner skall vara korrekta. SPVhar i enlighet med en förskrift i regleringsbrevet för budgetaret 1991/92avlänmat en årsredovisning. RRV:s revisionsberättelse över denna innehålleringa invändningar. Vissa uppgifter om SPV:s resultet m.m. framgår av följandetebell. (Belopp i .) 1 472 854 3 037 1 446 841 29 050 722 725 15 225 Internt tillförda medel Övrigt tillförda medel Investeringar Semesterskuld Ökning av röreisekap. 183 351 4 847 159 717 1 707 SPV har i sm fördjupade anslagsframställning ochsin årsredovisning redovisat verksamheten inom verksamhetsområdena Pension- ochgmpplivverkamhet respektive Löne- och personaladminstrativ verksam- het.Produktivitetsresultaten har redovisats för den senaste treårsperioden. Dettaberor på att SPV lagt om sin interaa redovisning så att jämförbara värden intekuimat beräknas för hela den senaste femårsperioden. SPV:s verksamhet är heltavgiftsfinansierad. Inom verksamhetsområdet personaladminstrativverksarahet tillhandahåller SPV systemlösningar i konkurrens med andraleverantörer. Ett viktigt kriterium på om SPV uppnått sina mål är därför oraövriga myndigheter och andra "kunder" vill använda SPV:s system. Resultatanalysentyder på att de övergripande målen uppnåtts för de båda resultetområdena. Ettantel projekt, som SPV planerade att utföra , harslutförts. Enligtdet pensionsavtel sora ingicks tmder I99I skall det finnas en förmån,kompletterande ålderspension, som närmast motsvarar ITP-planens förraån ITP-K.Denna förmån finansieras genom avsättningar som löpande tillgodoräknas deanstellda. För förvaltning av denna förmån har det bildats en särskildförsäkringsförening, för det stetliga området, som genomett upphandlingsförfarande sökt en adminstratör för pensionsförmånen. SPV harerhållit dette uppdrag. SPVhar i en särskild promemoria tegit upp vissa frågor ora inriktningen av denfraratida verksamheten inora sitt område. Bland annat diskuteras frågan omlämplig verksamhetsform, om verksamheten bör inriktes även på andra"kunder" än inom staten och i vad mån den skall konkurrensutsättas. 1992/93:100 Bilaga 8 Förden kommande treårsperioden skall som övergripande mål gälla att verksamhetenskall bedrivas på ett kostnadseffektivt sätt med beaktande av kravet attutbetalning av löner och pensioner m.fl. förmåner skall vara korrekta. SPVskall handha pensionsutbetalning för staten och tillhandahålla löne- ochpersonaladministration som är anpassad efter de behov som den statligaverksamheten staller. SPVskall vara en uppdragsfinansierad myndighet och ha ett formellt 1000-kronorsanslag. SPV:sfördjupade anslagsframstallning visar, enligt min mening, att de uppstelldaverksamhetsmålen för den gångna treårsperioden i huvudsak uppnåtts. Verketsresultatanalys är knapphändig i fråga om hur de insatte resursema bidragit tillatt nå syftet med verksaraheten. Jag kan emellertid konstetera att SPV framgångsrikt har anpassat sin verksamhettill förändrade marknadsföratsättningar. I rain bedömning att Prop. 1992/93:100SPV bedrivit sin verksainhet på ett kostnadseffektivt sätt har jag vägt inBilaga 8 den jämförelse mellan kostnader för pensionsadminstration som Utredningenom stebsrayndigheteraas verksamhet lämnat i bilaga 8 till sitt betänkandeMarknadsanpasssade service och stebsfiinktioner - ny organisation av stödettill myndigheter och regeringskansli (SOU 1991:40 - 41). Enligt dennajämförelse torde SPV:s kostnader för pensionsadministration kunna hävda sigväl i järaförelse med vad som gäller för andra pensionsanstelter. Fördelområdet pensions- och gmpplivadministration har resulteten varit fillfredstallande. Bolagiseringen av stetlig verksainhetkommer att krympa SPV:s kämområde dvs. den del av arbetsmarknaden för vilkengäller stetliga pensionsavtel. SPV:s fömiåga att även fortsättningsvis bedrivadenna verksamhet på ett effektivt sätt blir därför i hög grad beroende avverkets möjlighet att anpassa sig till förändringaraa i dess omvärld. Inom delområdet löne- och personaladministrationstar SPV inför en förändring. Det nuvarande SLÖR-systemet kommer attkompletteras med ett lokalt systera. Detta medför en förskjutning från att SPVutför bearbetningar till att SPV tillhandahåller system för myndigheteraas egnabearbetningar. Detta medför i sin tur att SPV niåste anpassa sin personalstyrka inom dette delområde till denya förhållandena. Motbakgmnd av den fördjupade prövning som jag gjort anser jag att inriktningen avSPV:s verksamhet i huvudsak kan bibehållas. Som jag utvecklat i avsnittetOrganisation och finansiering av administrativt stöd till myndighetema bör SPVtills vidare handha pensionsutbetelningar för steten. Utifrån min principiellaståndpunkt att stödmyndighetemas verksamhet i störste möjliga utsträckning börkonkurrensutsättes kommer jag att noga följa utvecklingen på dette område isyfte att, om det kan finnas anledning, ompröva mitt steUningstegande. För det andra delområdet av SPV:s verksamhet, löne-och personaladministrativ verksamhet, gäller att SPV skall utföra verksamhetenpå uppdrag av andra myndigheter. Jag vill i dette sammanhang erinra om vad jagi avsnittet Organisation och finansiering av administrativt stöd tillmyndighetema framhöll om vikten av att det finns system, som är anpassade tillden speciella miljö som stetsförvaltningen utgör, och om de små och medelstoramyndighetraas särskilda behov. Där framhöll jag även vikten av attmyndigheteraas efterfrågan av integrerad inforraation från de ekonomi- ochpersonaladministrativa systemen tillgodoses. Jag fäster således stor vikt vidatt SPV:s utveckling av löne- och personaladministrativa system samordnas medutvecklingen av de ekonomiadministrativa system som utvecklar. De riktlinjer för reglering av pensionsåtagande i samband med Prop.1992/93:100 överföring av statlig verksamhet till annan associationsform som Bilaga godkänt (prop. 1991/92:150 bil.1:1 s.54, FiU 30, rskr. 350) medför att icke-statliga arbetsgivare i vissa falli avtal med staten åtagit sig att svara för pensionsförmåner, som bestämtsenligt statliga pensionsavtal eller andra statliga pensionsvillkor. Det är enligt min uppfattning naturligt att SPV kanfå i uppdrag att administrera pensioner, som bestams enligt statliga pensionsvillkor, även ora pensionen inte skall bekostes av steten. Jag anser att SPV även i övrigt bör få åte sig uppdrag från andra uppdragsgivare än stetliga myndigheter under föratsättning att det är fråga om uppgifter som ligger nära SPV:s huvuduppgifter. Syftet med att SPV åter sig sådana uppdrag skall vara att uppnå stordriftsfördelar och att tiUvarate den kapacitet som i SPVhar på t.ex. ADB-området. En fömtsättning skall' vidare vara att uppdrag frånicke-stetliga uppdragsgivare särskiljs som ett eller flera egnaresultetområden, som skall bära sina egna kostnader. Vidare raåste naturligtvisbeaktes vad jag har framhållit om att de olika stödrayndighetema intebör konkurrera med varandra. För finansiering av investeringar i ADB- ochkommunikationsutrastning beräknas SPV för budgetaret 1993/94 ta upp lån iRiksgäldskontoret med högst . Jag föreslår att SPV även skall vara en uppdragsfinansierad myndighet och att det därförför budgetaret 1993/94 bör anvisas ett formellt anslag på . Jaghemstaller att regeringen föreslår att 1. godkäima den övergripande raålsättningen förverksamheten inom SPV:s ansvarsområde i enlighet med vad jag förordat i avsmttet Slutsatser, 2. till Statens löne- och pensionsverk förbudgetaret 1993/94 anvisa ett anslag på I . 1992/93 Anslag I 000 1993/94Förslag I 000 ()upphörde som statlig myndighet fr.o.m. den (prop. 1991/92:100, bil.8, bet. 1991/92 AU9, rskr. 1991/92:134). En särskild utredare har tillkallatsför att ansvara för avvecklingen av SIPU. Uppdraget skall vara avslutat senastden . Bilaga 8 Jag herastaller att regenngen föreslårnksdagen förbudgetaret 1993/94 anvisa ett förslagsanslag på . 1992/93 Anslag 23 274 000 1993/94Förslag 14 501 000 Anslaget har tre anslagsposter. Avgångsbidrag pågmnd av vilande rätt. Viss förslagsverksamhet m.m. och Administration avstatens personskadeförsäkring m.m. Avgångsbidragpå grund av vilande rätt om trygghetsfrågor slöts ettavtal om vissa övergångsregler till trygghetsavtalet. Övergångs-avtaletreglerar bl.a. en arbetstagares vilande rätt till avgångsbidrag enligt tidigareavtal om avgångsförmåner . Enligt avtelet har en arbetstegare,som övergick till annan icke-stetiig anställning, rätttill avgångsbidrag enligt det tidigare avtelet ora han sägs upp pågrand av arbetsbrist och blir arbetslös. Medlen disponeras av Stetens arbetsgivarverk (SAV)för utbetelning efter beslut av Stetens trygghetsnärnnd. Ilikhet med föregående budgetar har jag beräknat medelsbehovet till 500 000 krför budgetaret 1993/94. betelas ersättningar i förslagsverksamheten i den utsträckningsom centrala förslagsnämnd beslutar om sådana ersättningar.Statens arbetsgivarverk () och de stetsanstalldas huvudorganisationer slutit avtel om förslagsverksamhet hos stetliga myndigheter Verksamheten regleras i förordningen (1981:606) omförslags- och trivselverksamheten vid stetliga myndigheter (ändrad senast1987:1223). Nämndens uppgifter och organisation m.ra. framgårav förordningen (1988:1103) raed instraktion för näranden. Nämndenberäknar anslagsbehovet för budgetaret 1993/94 till . Bilaga 8 Den dåvarande regeringen gav ISjuni 1986SAV ett förhandlingsuppdrag medinnebörd att föra de förhandlingar som behövdes för att regleraa för förslagsverksamhetenskulle ändras. Senast budgetproposition (prop. 1991/92:100 bil. 8,bet. 1991/92 AU9, rskr. 1991/92 134) aviserades ett nytt avtel om ändring avregleraa för förslagsverksamheten. Inriktningen bör enligt rain uppfattningvara att beslut i förslagsärenden i sin helhet skall ligga på rayndighetsnivå. I avvaktan på att avtel sluts om nya regler har jagendast beräknat ett formellt belopp på för budgetaret 1993/94. Administrationav statens personskadeförsäkring m.m. Statenstrygghetsnärnnd prövar bl.a. ärenden, som gäller den statligapersonskadeförsäkringen. Anslaget tacker kostnader för Arbetsmarknadsförsäkringars(AMF-trygghetsförsäkring) medverkan i administrationen av statenspersonskadeförsäkring m.m. AMF:s medverkan är reglerad i ett av regeringengodkänt avtal mellan dåvarande statens förhandlingsnäinndoch AMF. () har i en skrivelsetill konsistoriet för AMF-trygghetsförsäkring sagt upp avtalet att gälla vidutgången av uppsägningstiden. Avtalet löper kontinuerligt med tre årsuppsägningstid. Kostnaderaa fastställs för kalenderår eftersom AMFhar helårsredovisning. faststalldes kostnaderaa i enöverenskommelse mellan till exkl. mervärdesskatt.Förhandlingaraa för är ännu inte slutförda. Iavvaktan på förhandlingsresultet har jag beräknat kostnaderaa utifråninnevarande budgetårs anslag till . Jaghemstaller att regeringen föreslår att till Vissa avtalsstyrda anslag för budgetaret1993/94 anvisa ett förslagsanslag på . 1991/92Utgift 392 000 000 1992/93 Anslag 345 280 000 1993/94Förslag 258 600 000 Från anslaget betalas bidrag till StiftelsenStatshälsan i enlighet med kollektivavtal mellan ()och de statliga huvudorganisationeraa. Statshälsanär stiftad av de avtalsslutande parteraa. Finansieringssystemet för Statshälsan ändras den 1januari 1993 (prop. 1992/93:1(K) 1991/92:100 bil. 8, bet. 1991/92 AU9,rskr. 1991/92:134). Myndigheter- Bilaga 8 na svarar i fortsättningen förfinansieringen av företagshälsovården inom ramen för tilldelade medel. Jag hari Finansplanen avsnitt 2.8 redogjort för de budgetmässiga konsekvenseraa avövergången till det nya stemet. Myndighetema kommer att kompenseras med hänsyntill avtelsnivån för budgetaret 1993/94 och till antalet anställda. Avtalsnivånför kompensationen till myndighetema är beräknad till . Anslagsbasemaföreslås justeras med hänsyn till den beräknade kompensationen i samband medatt regleringsbreven för budgetaret 1993/94 beslutas. och myndigheter med en intäktsfinansiemgpå kommer inte att kompenseras. Ett mindre centralt anslag till Statshälsan finnskvar under budgetaret 1993/94 för att bl.a. tacka merkostnader vid centralerraed svagt underlag, central kompetensutveckling, viss FoU-verksamhet samtvissa stebsuppgifter. Jag har beräknat dette anslag till . har godkänt de allmänna riktiinjema föromstallning och minskning av den statiiga administrationen (prop. 1990/91:150del II, bet. 1990/91 FiU37, rskr. 1990/91:390) som bl.a.innebär en översyn av vissa små nämnder och myndigheter. Den dåvaranderegeringen gav därför Stetens arbetsgivarverk (SAV) i uppdrag att förhandla omen ny form för central saraverkan i arbetsrailjöfrågor. Syftet var bl.a. attdenna samverkan skulle organiseras och finansieras på ett annat sätt av partemaoch att () därmed skulle upphöra som myndighet. budgetproposition (bil. 8 s. 84)konsteterade jag att jag inte hade fimnit några skäl att föreslå någonförändring av den redan faststallda inriktningen för att fömya samverkansformeraaför arbetsmiljöfrågoma. SAV och de stetliga huvudorganisationeraa har den 26oktober 1992 enats ora att frågan om hur SAN:s nuvarande verksarahet skallöverföras till Stetshälsan skall bli föremål för partemas fortsatteöverläggningar. SAV har hos regeringen hemstallt att avvecklas den 1 juli1993. Mot denna bakgmnd avser jag att återkomma till regeringen med förslag omatt skall upphöra som statlig myndighet fr.o.m. . Jaghemstaller att regeringen föreslår att till Bidrag till Statshälsan för budgetaret1993/94 anvisa ett förslagsanslag på . Täckning av merkostnader för löner och pensioner Prop. 1992/93:100 m.m. 1991/92 Utgift 1 482 584 502 1992/93 Anslag I 500 000 000 1993/94Förslag 100 000 000 Jag har redogjort för de nya riktlinjemaför budgetering av myndighetemas anslag för förvaltningskostnader (bil. 1,Statsbudgeten och särskilda frågor, avsnitt 2.2). Vid beräkningen avanslagsmedlen till avlöningar och pensioner under budgetaret 1993/94 har de nyariktlinjerna tillämpats. För ramanslagsmyndigheter har ett utrymme förkostnadsökningar under budgetåret budgeterats under resp. anslag. För de myndighetersom även /94 kommer att ha reservationsanslag, förslagsanslag ellerobetecknade anslag, samt för tackning av kostnader för personliga tjänsterenligt gällande regler, har jag beräknat en medelsförbrakning om 100 000 000 krunder detta anslag. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Täckning av merkostnader för löner ochpensioner m.m. för /94 anvisa ett förslagsanslag på 100 000 000kr. 1991/92Utgift 89 175 000 1992/93Anslag 61 738 000 1993/94Förslag 324 438 000 budgetproposition (prop. 1989/90:100bil. 15, AUI8 rskr. 213) lämnades en redovisning av innehållet i det statligatrygghetsavtal, som gäller från . I olika ramavtel om löner förm.fl.