prop · GG0332 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93: 32 om samerna och samisk kultur m.m. Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet för de åtgärder och de ändamål somframgår av föredragandenas hemställan. Propositioneninnehåller förslag om inrättande av en särskild statlig myndighet - ettSameting - med uppgift främst att bevaka frågor som rör samisk kultur.Ledamöterna i tinget utses genom val bland den samiska befolkningen.Grundläggande bestämmelser om uppgifter och om hur det utses ochorganiseras föreslås bli gjvna i en särskild lag - sametingslagen. föreslagna lagen ges bl.a. en definition av vem som är same i sametingslagensmening och därigenom har rösträtt vid val till och är valbar tilltinget. föreslås bestå av 31 ledamöter. Med hänsyn till att fingetföreslås bli en statlig myndighet kommer regeringen att på förslag avSametinget förordna ordförande i tinget. För att sköta den löpandeverksamheten föreslås utse en styrelse. Vidare skall en valnämndutses som skall svara för valet till . I övrigt får tinget tillsättade nämnder som kan behövas för beredning, förvaltning och verkställighet. 1 1992/93. Valdag är den tredje sön- Prop. 1992/93: imaj. Landet bildar en valkrets. Rösträtt till har den som ärupptagen i sameröstlängd. Valtill kan ske på två sätt, antingen genom röstning i vallokal ellergenom brevröstning. om att sameröstlängden får föras med hjälp av automatiskdatabehandling föreslås bli intagna i sametingslagen. Sametingslagenföreslås träda i kraft och det första valet till Sametingethållas . En särskild organisationskommitté får i uppgift attplanera och genomföra det förste valet till och i övrigt förberedabildandet av den nya myndigheten. Ipropositionen behandlas vidare frågan om reglering av samernas rättsligaställning som den framgår av regeringsformen. I denna ges skydd församerna som etnisk minoritet i . Någon ändring av nuvarandegrundlagsreglering föreslås inte. Fråganom ratificering av konvention (nr 169) om ursprungsfolk och stamfolk isjälvstyrande länder behandlas. I propositionen föreslås att inte börtillträda konventionen. InomJordbruksdepartementets ansvarsområde föreslås ett flertal ändringar irennäringslagen (1971:437). Lagensinledande bestämmelser ändras så att det framgår att renskötselrätten är enför den samiska befolkningen kollektiv rätt som bygger på urminnes hävd.Renskötselrätten skall bara kunna upphävas av regeringen om det behövs för atttillgodose något av de i expropriationslagen uppräknadeexpropriationsändamålen. Pä åretruntmarkerna förbjuds ingrepp som innebäravsevärd olägenhet för renskötseln även om ingreppet inte innebär en ändradmarkanvändning. Närhögsta renantal fastställs för en sameby skall hänsyn tas till andra intressen.Länsstyrelsen skall vid vite kunna förelägga en sameby att minska antalet renartill det tillåtna, att hålla årlig renräkning och att upprätta renlängd.Länsstyrelsen ges befogenhet att kontrollera att renräkningen sker på ettkorrekt sätt. Om renar förekommer på område där renskötsel inte är tillåtenskall kunna vid vite förelägga samebyn att driva bort renarna.Länsstyrelsens möjlighet att besluta om slakt försvinner utom vad gällerkoncessionssamebyarna. Rättentill barmarkskörning i terräng i samband med renskötsel preciseras. Möjligheternatill upplåtelse av rätt till jakt och fiske på statens mark ovanför odlingsgränsenoch på renbetesJäHcn utökas kraftigt. Hälften av upplåtelseavgiften för fisketskall tillfalla samebyn. Kostnaden för administrationen, bevakningen samtviltvården och fiskevården skall täckas genom en särskild avgift. Ensame som utan att vara medlem i sameby i en inte oväsentlig utsträckning ägnarsig åt sameslöjd skall kunna få tillstånd att utan kostnad ta slöjdvirke påkronomark. Väglagen (1971:948) ochlagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter Prop. 1992/93: 32 ändras för attklargöra att när det i lagen talas om särskild rätt till fastighet avses ocksårenskötselrätt. Dennya lagstiftningen föreslås träda i kraft . Ipropositionen förordas vidare att rennäringen skall få disponera ettbelopp motsvarande skäligt värde av de renar som rivits av rovdjur. Sametingetskall besluta om hur medlen skall användas. Principerför ett nytt prisstöd till rennäringen som innebär att ersättningen perslaktad ren ersätts med ett stöd som baserar sig på slaktvikt. Närdet gäller den samiska kulturen föreslås inom Kulturdepartementetsansvarsområde bl.a. att medel avsätts för att trygga den samiska slöjdensfortlevnad och utveckling samt säkra den samiska bibliotekskonsu-lentservicen. Propositionenslagförslag Prop-1992/93:32 1§ I denna lag ges bestämmelserom en särskild myndighet - - med uppgift främst att bevaka frågorsom rör samisk kultur i . 2 § Med same avses i denna lag den som anser sigvara same och 1.gör sannolikt att han har ellerhar haft samiska som språk i hemmet, eller 2.gör sannolikt att någon av hansföräldrar, far- eller morföräldrar har eller har haft samiska som språk ihemmet, eller 3.har en förälder som är ellerhar varit upptagen i röstlängd till . 1 §Sametinget skall verka för en levande samisk kultur och därvid ta initiativ till verksamheter och föreslå åtgärder som främjar denna kul tur. Till uppgifter hör särskilt att 1.besluta om fördelningen avstatens bidrag och av medel ur Samefonden till samisk kultur och samiskaorganisationer samt av andra medel som ställs till samernas gemensammaförfogande, 2.utse den styrelse försameskolan som avses i 8 kap. 6 § skollagen (1985:1100), 3.leda det samiska språkarbetet, 4.medverka i samhällsplaneringenoch bevaka att samiska behov beaktes, däribland rennäringens intressen vidutnyttjande av mark och vatten, 5.informera om samiskaförhållanden. 2 §Sametinget skall bestå av 31 ledamöter, utsedda genom val. För le damöterna skall det utses ersättare. I fråga om antalet ersättare och hur de skall utses gäller bestämmelserna i 14 kap. 18 § vallagen (1972:620) rörande landstingsvalen. Ledamöterna skall vara svenska medborgare. Efterförslag av förordnar regeringen ordförande i skall utses bland tingets ledamöter. väljer viceordförande bland ledamöterna. 3§ bestämmer när ordinarie sammanträden skall hållas. Prop.1992/93: 32 Sammanträdeskall hållas också om styrelsen eller minst en tredjedel av tingets ledamöterbegär det eller om ordföranden anser att det behövs. 4 §Sametinget skall bland tingets ledamöter utse en styrelse om högst sju ledamöter och lika många ersättare som skall sköta den löpande verksamheten för . En av ledamöterna skall därvid utses att vara ordförande. 1.bereda och yttra sig i ärendensom skall handläggas av , 2.handha den ekonomiskaförvaltningen, 3.verkställa beslutom verkställigheten inte uppdragits åt nägon annan, 4.fullgöra de uppdrag somSametinget överlämnat tiU styrelsen. 5 §Sametinget skall tillsätta en valnämnd som skall svara för valet till . Sametingetkan därutöver tillsätta de nämnder som i övrigt behövs för beredning,förvaltning och verkställighet. 6 § får handlägga ärenden endast om mer än hälften av le damöterna är närvarande. Varje ledamot har en röst. Enledamot i får inte delte i handläggningen av ärenden som rörledamoten personligen eller ledamotens make, föräldrar, barn eller syskon ellerannan närstående. Inte heller far en ledamot delta i handläggningen av ärendensom särskilt rör en sameby i vilkens styrelse han ingår. Vidsammanträde i skall protokoll föras. Vadsom i förste, andra och tredje styckena sägs om gäller även dessstyrelse och nämnder. 7 § samt dess styrelses och nämnders beslut får överklagas endast om det finns särskilda föreskrifter om det. Bestämmelserom överklagande av Sameskolstyrelsens beslut meddelas med stöd av skollagen(1985:1100). 1§ till skall hållas (valåret). Valdag är tredjesöndagen . Valkretsoch valnämndens uppgifter Prop. 1992/93: 32 2§ För -valet till utgör landet en valkrets. utservalförrättere och förbereder valet samt har i övrigt de uppgifter som framgårav detta kapitel. 3 § Rösträtt till har den som är upptagen i sameröstlängd. Isameröstlängden tas den same upp som anmäler sig till valnämnden och som ärsvensk medborgare och på den samiska valdagen fyllt eller fyller . Underde förutsättningar som i andra stycket anges för svenska medborgare skall iröstlängden tas upp även de utlänningar som enligt folkbokföringsregistret harvarit folkbokförda i landet de tre åren närmast före valåret ochsom anmäler sig till valnämnden. 4 §Anmälan till tas upp i sameröstlängden skall ha inkommit valåret. Densom har förts upp i sameröstlängden skall strykas från längden, om han begärdet eller avlider. 5 §Valnämnden beslutar om den person som anmält sig enligt 4 § skall tas upp i sameröstlängd. skall ha upprättat en preli minär sameröstlängd valåret. Den som anmält sig men inte upptegits i den preliminära sameröstlängden skall genast un derrättas om beslutet. Han har rätt att överklaga beslutet hos länsstyrel sen i det län där har sitt säte valåret. Anmärkningmot röstlängden prövas vid offentligt sammanträde hos den 10 marseller om denna dag är eller söndag, närmast . Länsstyrelsensbeslut över anmärkning mot röstlängd får inte överklagas. 6 §Efter det att förekommande överklaganden har avgjorts av länssty relsen skall valnämnden valåret upprätta en slutlig sameröstlängd som skall uppta 1.samer som på grund avvalnämndens eller beslut skall tas upp i röstlängd och 2.samer som varitupptagna i sameröstlängd, om de fortfarande fyller villkoren för rösträttenligt 3 § och om de inte begärt att bli avförda ur sameröstlängden. 7 §Den som är upptegen i samerösUängd skall genom valnämndens försorg erhålla ett röstkort i form av ett ytterkuvert samt ett innerkuvert och ett omslagskuvert. Röstkorten och kuverten skall sändas till de röst berättigade senast före valdagen. Omen röstberättigad har förlorat sitt röstkort/ytterkuvert eller omröstkortet/ytterkuvertet inte har kommit honom tillhanda, är han berättigadatt efter framställning till valnämnden få ett duplettröstkort/du- Sådantkort skall vara tydligt märkt som duplettröst- Prop. 1992/93: 32 kort. 8§ Den som har rösträtt tillSametinget och är svensk medborgare är valbar till om inte annatföljer av 9 §. 9§ Kandidater till Sametingetskall anmälas till valnämnden valåret. Av anmälan skallframgå vilken grupp, vilket parti eller liknande sammanslutning somkandidaterna tillhör. Anmälan skall också innehålla uppgift på namn på minsttre kandidater i bestämd ordningsföljd. Till anmälan skall fogas skriftligförklaring från varje kandidat att han givit sitt tillstånd att anmäla honom. Valnämndenbesluter om registrering av grupper, partier eller liknande sammanslutningaroch kandidater. Nämndens beslut fär inte överklagas. Andraän kandidater för registrerade grupper, partier eller liknande sammanslutningarär inte valbara. På valsedel skall anges grupp, parti eller liknande sammanslutningsamt minst tre kandidater för gruppen, partiet eller sammanslutningen. För enregistrerad grupp, ett parti eller en sammanslutning får finnas valsedlar medolika kombinationer av kandidater. 11§ Valsedlarna skall vara likatill storlek och material. 12§ Varje registrerad grupp,parti eller sammanslutning tilldelas valsedlar till det antal valnämndenbeslutar, lika för alla. Finns det olika valsedlar för samma grupp, partieller sammanslutning, gäller detta varje sådan variant av valsedeln. Valsedlartill större antal tiUhandahålles av valnämnden om beställaren betelarvalsedlarna i förskott. 13§ Den som har rösträtt tillSametinget får rösta antingen i vallokal eller genom att sända sin valsedeltill valnämnden med posten (brevröstning). 14§ beslutar på vilkaorter röstning kan ske i vallokal. Vallokaler skall hållas öppna mellan klockan8 och . Röstning i vallokal Prop. 1992/93: 32 15 §Vid röstning i vallokal lägger väljaren själv in sin valsedel i ett in nerkuvert och tillsluter det. Väljaren lämnar innerkuvert och det ytter kuvert som också är röstkort till valförrättaren. Denne kontrollerar att väljaren ställt i ordning bara ett innerkuvert och att kuvertet inte är för sett med obehörig märkning. Därefter lägger valförrättaren i väljarens närvaro in innerkuvertet i ytterkuvertet och tillsluter det. Valförrätta ren tar slutiigen hand om ytterkuvertet samt antecknar på en särskild förteckning väljarens naran. Densom saknar det ytterkuvert som också är röstkort får inte rösta. Väljare sominte är känd för röstmottagaren skall legitimera sig. Gör han inte det får haninte rösta. 16§ Är innerkuvertet försett medobehörig märkning får det inte tas emot. Har väljaren lämnat mer än ettinnerkuvert får endast ett av dem tas emot. Om väljaren begär det, skallsamtliga innerkuvert återlämnas till honom. 17§ Beträffande röstning ivallokal gäller också 8 kap. 10 §, 11 § första stycket och 14 § vallagen(1972:620). Avbrytsröstningen skall mottagna ytterkuvert förvaras på betryggande sätt. 18 §Valförrättaren skall omgående sända de mottagna förslutna ytter- kuverten till valnämnden tillsammans med förteckningen över de välja re som röstat i vallokalen. Försändelsen skall sändas som värdepost. 19 §Vid brevröstning lägger väljaren själv in sin valsedel i ett innerku vert och tillsluter det. I närvaro av två vittnen lägger väljaren sedan in nerkuvertet i det ytterkuvert som också är röstkort och tillsluter det. Därefter skriver väljaren på ytterkuvertet en försäkran på heder och samvete att han gjort på detta sätt. Vittnena intygar skriftligen att välja ren egenhändigt undertecknat försäkran och att de inte känner till nå got förhållande som strider mot de uppgifter väljaren lämnat på ytter kuvertet. Vittnenas adresser anges på ytterkuvertet. Vittnena skall ha fyllt . Väljarens make eller barn får inte vara vittne. Sedanbrevröstningsförsändelsen har gjorts i ordning enligt första stycket läggerväljaren in försändelsen i ett omslagskuvert och tillsluter detta. Därefterlämnas försändelsen för postbefordran till valnämnden. Enväljare som på grund av kroppsligt fel inte kan avge sin röst i föreskrivenordning får vid röstningen anlita biträde som han utsett. 20§ Brevröstninförsändelse skallavges senast på valdagen. 21§ Vid varje tillfålle dåbrevröstningsförsändelser kommer in till valnämnden skall antalet antecknas iett särskilt protokoll. I vanten på den slutliga sammanräkningen ochmandatfördelningen skall försändelserna förvaras på ett betryggande sätt. 1992/93: 32 22 §Vid en offentlig förrättning, som skall påbörjas så snart det kan ske förflutit från valdagen, skall valnämnden granska och räkna de avgivna rösterna. Vidsammanräkningen prövar valnämnden valsedlarnas giltighet och meddelar de beslutsom denna prövning föranleder. Härvid gäller för valnämnden i tillämpliga delarvad som enligt 14 kap. 2 § andra stycket och 3-5 §§ vallagen (1972:620) gällerför vid sluUig sammanräkning och mandatfördelning. Vidförrättningen skall protokoll föras. 23 §Granskningen inleds med att de ytterkuvert som kommit in från vallokalerna räknas. Antalet kuvert jämförs med antalet avgivna röster enUgt förteckningarna från vallokalerna. Därefter antecknas i röstläng den vilka väljare som har röstat i vallokal. Harnågon väljare röstat mer än en gång i vallokal, skall hans röster förklarasogiltiga och ytterkuverten med hans röster obrutna läggas åt sidan. 24 §Sedan de röster som skall förklaras ogiltiga enligt 23 § andra styck et har lagts åt sidan och anteckning om ogiltigförklaringen har gjorts i protokollet, kontrolleras att övriga ytterkuvert är tillslutna. Ärytterkuvertet tillslutet, bryts det och innerkuvertet granskas. Därvidkontrolleras att innerkuvertet är av föreskriven beskaffenhet och att väljarenhar stellt i ordning endast ett innerkuvert samt att innerkuvertet inte ärförsett med obehörig märkning. 25§ Föreligger inte någon bristvid den granskning som skall göras enligt 24 § läggs innerkuvertet i envalurna. I annat fall förklaras rösten ogiltig och ytter- och innerkuvert läggsåt sidan. Därvid skall innerkuvertet ligga i ytterkuvertet. Anteckning omogiltigförklaringen görs i protokollet. 26§ Sedan rösterna frånvallokalerna har behandlats enligt 23-25 §§, fortsätter granskningen med deröster som har avgivits genom brevröstning och som har kommit in tillvalnämnden före förrättningens början. Brevröstersom kommer in efter förrättningens början läggs utan vidare åtgärd åt sidan. 27 §Granskningen av brevröstningsförsändelserna inleds med att om slagskuverten räknas, varefter antalet antecknas i protokollet. 1.omslagskuverten inte har blivitöppnade efter tillslutandet, och 2.försändelsen inte har avgettssenare än på valdagen. Föreliggerinte någon brist vid den granskning som avses i första stycket skall degodkända försändelserna behandlas vidare enligt vad som föreskrivs i 28 §. Iannat fall läggs försändelserna åt sidan. Antalet försändelser som har lagts åtsidan antecknas i protokollet. 28 § När kontrollenenligt 27 § är avslutad, öppnas de godkända om- Prop. 1992/93: 32 slagskuverten. Därefterkontrolleras att samma väljare mte har lagt mer än ett ytterkuvert iomslagskuvertet och att väljaren inte har röstat i vallokal eller mer än engång genom brevröstning. Föreliggerinte någon brist vid den granskning som avses i andra stycket behandlasytterkuvertet vidare enligt 29 §. 1 annat fall förklaras rösterna iförsändelsen ogiltiga, anteckning härom görs i protokollet och försändelsenläggs åt sidan. 29 §När kontrollen enligt 28 § är avslutad, granskas ytterkuverten till de försändelser som inte då har lagts' åt sidan. Därvidkontrolleras att försändelsen är i föreskrivet skick. Om så är fallet, brytsytterkuvertet och innerkuvertet granskas på samma sätt som är föreskrivet i 24§ andra stycket beträffande innerkuvert för röstning i vallokal. 30§ Föreligger inte någon bristvid den granskning som skall göras enligt 29 § läggs innerkuvertet i envalurna tillsammans med de godkända innerkuverten frän röstningen ivallokalerna. I annat fall förklaras rösten ogiltig och ytter- och innerkuvertläggs åt sidan. Därvid skall innerkuvertet ligga i ytterkuvertet. Anteckningom ogiltigförklaringen görs i protokollet. 31§ Försändelser, ytterkuverteller innerkuvert som skall läggas åt sidan skall sedan förrättningen i övrigtär klar läggas i ett eller flera omslag som förseglas och förses medanteckning om innehållet. 32§ Vid mandatfördelningen mellangrupper, partier och liknande sammanslutningar skall reglerna i 14 kap. 15 doch 17 §§ vallagen (1972:620) tillämpas. Dock gäller att jämförelsetelet innannågot mandat har tilldelats skall vara detsamma som röstetalet för gruppen,partiet eller motsvarande. fördelat mandaten i skall resultetet av valetoffentliggöras genom kungörelse i Post- och . Valnämndenskall utan dröjsmål till regeringen redovisa resultatet av valet samt utfårdabevis till valda ledamöter och ersättare. 33 §Valnämndens beslut enligt 22 och 32 §§ får överklagas hos . Ett beslut fär överklagas av den som enligt röstläng den var röstberättigad vid valet. Det får också överklagas av en grupp, ett parti eller en liknande sammanslutning sora har deltagit i valet. Överklagandetskall ges in till och vara nämnden till hända inom tiodagar efter det att resultatet av valet offentliggjorts enligt 32 §. prövning av överklaganden som avses i denna paragraf fårnämnden upphäva valet eller föranstalta om andra mindre ingripande åtgärderenligt de grunder som anges i 15 kap. 7 § vallagen (1972:620). Särskilda foreskrifter om sameröstlängden Prop.1992/93: 32 1§ får förasameröstiängden med hjälp av automatisk datebehandling. Bestämmelserna i 2-5§§ gäller röstlängd som förs på det sättet. 2§ Sameröstlängden får, förutomsom röstlängd, användas för att skicka ut röstkort, valsedlar och informationom sametingsvalet till de röstberättigade samema. Den får också användas för framställningav stetistik kring valen till . 3§ Sameröstlängden får förutomnamnuppgifter på de samer som har rösträtt till innehålla uppgift ompersonnummer, adresser och medborgarskap för de röstberättigade. 4§ Till sameröstlängden fårinhämtas uppgifter om namn, personnummer, adress och medborgarskap föraktualisering, komplettering och kontroll från register hos skattemyndigheternaavseende uppgifter i folkbokföringen. 5§ Uppgift som inte längrebehövs för ändamålet med registret skall gallras om inte något annat följer avandra stycket. Denslutiiga sameröstlängden från varje sametingsval skall bevaras för det ändamålsom framgår av 1 kap. 2 § 3. Regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer får föreskriva om ytterligare bevarande. 1.Denna lag träder i kraft den 1januari 1993. 2.Det förste valet tillSametinget hålls i enlighet med bestämmelserna i denna lag.Sametingets första sammanträde skall hållas eller . 3.De uppgifter som enligt dennalag ankommer på valnämnden skall vid det första valet fullgöras av en avregeringen särskilt förordnad organisationskommitté. Organisationskommitténsbeslut enligt 3 kap. 5 § att någon inte skall tas upp i röstlängd fåröverklagas till i . 4.Anmälan till sameröstiängdenför deltagande i sametingsvalet skall ha inkommit tillorganisationskommittén . Lag omändring i rennäringslagen (1971:437) Härigenomföreskrivs i fråga om rennäringslagen (1971:437)' debatt 2 § skall upphöra att gälla, deb att1,3,11,12,14,15,17,26,30,35,59,65,66, 68,71,85, 86,89,94 och 99 §§ och mbrikennärmast före 1 § skall ha följande lydelse, deb att det i lagen skallinföras två nya paragrafer, 65 a och 66 a §§ samt närmast före 3 § en ny rubrikav följande lydelse, deb att det i lagennärmast före 31 § skall införas en ny mbrik som skall lyda "Upplåtelse avmark och vatten m.m.". Rättatt enligt denna lag begagna mark och vatten till underhåll för sig och sinarenar (renskötselrätt) har den som är av sambk härkomst, om hans fader ellermoder eller någon av hans far- eller morföräldrar haft renskötsel somstadigvarande yrke. Omsärskilda skäl föreligger, kan länsstyreben medge person med sambk härkomstrenskötselrätt, även i annat fall ån som avses i första stycket. Densom är av sambk härkomst (same) får enligt bestämmebema i denna lag användamark och vatten till underhåll för sig och sina renar. Rätten enligt förstastycket (renskötselrätten) tillkommer den samiska befolkningen och grundas påurminnes hävd. Renskötselrätten fårutövas av den som är medlem i sameby. i ochVästerbottens läns lappmarker dels ovanför odlingsgränsen, dels nedanför dennagräns på mark som tillhör eller vid utgången av tillhörde staten(kronomark) och renbetesland där skogsrenskötsel av ålder bedrives undervåren, sommaren eller hösten, inom de områden iJämtiands och Renskötsel fär bedrivasinom följande områden (renskötselområdet) 1. (året-runt-markema) iNorrbottens och läns lappmarker dels ovanför odlingsgränsen,dels nedanför denna gräns på raark där skogsrenskötsel av ålder bedrivs undervåren, sommaren eller hösten och marken antingen tillhör eller vid utgångenav tillhörde staten (kronomark) eller utgör renbetesland, pårenbetesfjällen i , inom de områden i och Kopparbergslän som vid utgången ' Lagen omtiyckt 1985:919.2 Senaste lydelse 1992:785. Med renbetesland förstås mark som vid awittringen förklarats utgöra renbetesland eller av ålder använts som sådant land. Med renbetesfjällen förstås de vid awittringen för samerna avsatta renbetesfjällen och de områden som sedermera upplåtits till utvidgning av dessa fjäll. av tillhörde staten och var särskilt upplåtnatill renbete, 2. den 1 oktober-den 30 april i övriga delar av lappmarkerna nedanför odlingsgränsen, inomsådana trakter utanför lappmarkema och renbetesfjällen där renskötsel av ålderbedrives vissa tider av året. av tillhörde staten och var särskilt upplåtnatill renbete, 2. den 1oktober-den 30 april (vinterbetesmarkerna) i övrigadelar av lappmarkema nedanför odlingsgränsen, inomsådana trakter utanför lappmarkerna och renbetesfjällen där renskötsel avålder bedrivs vissa tider av året. Medlem i sameby är 1. renskötselberättigadsom deltar i renskötseln inom byns betesom råde,