prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Det finns inte nu anledning att göra en annanbedömning, tvärtom bör sådana insatser utvecklas ytterligare. En sådaninriktning ligger också i linje med vad som angetts i direktiven till dentidigare nämnda såvitt avser frivårdspåföljder ochytterligare altemativ till fängelse. Kriminalvårdens uppgift att verksfellafängelsestraffen skall ske bl.a. utifrån kravet på samhällsskydd. Jag vill idet sammanhanget fesfe uppmärksamhet på att säkerhetsaspektema vid häktena ochde slutna anstolteraa är väsentliga. Verksamheten, lokaler och teknik måsteutformas så att det omöjliggör eller i vart fall i hög grad försvårar att deintogna awiken Den nuvarande sfetistiken visar att anfelet direkfe rymningar ärfå. Kraven måste dock även i fortsättningen sfellas högt, varvid manfortlöpande på alla nivåer inom kriminalvårdsorganisationen måste engagera sigaktivt i säkerhetsarbetet. Tiden för ansfeitsvistelsen bör på bäste sättutnyttjas för att genom förebyggande åtgärder förmå den integne att inteåterfella i brott. Utvecklingsarbetet inom kriminalvården har lett till olikaåtgärdsprogram för olika gmpper av infegna. Här kan nämnas motivationsprogramför att förmå narkotikamissbmkare att upphöra med sitt missbmk samtbehandlingsprogram för personer dömda för sexualbrott och våldsbrott.Kriminalvårdens utvecklingsarbete för verksamheten under ansfeitsvistelsenanser jag vara mycket värdefull. Jag har bl.a. mot den bakgmnden tillsatt enpariamenferisk kommitté som i denna fråga skall göra en samlad bedömning avlämpligheten av ytterligare differentiering av olika kategorier av infegna påolika avdelningar resp. ansfelten I avvakfen på utredningen anser jag detangeläget att kriminalvården fortsätter utveckla verksfellighetsinnehållet medden angivna inriktningen inom ramen för den nuvarande lagstiftningen. Jag harockså fegit initiativ till en översyn av systemet med ersättningar till deinfegna för arbete, utbildning, m.m. Ett mycket angeläget problem för kriminalvården såväl som för polisen och andra samhällsoigan är narkotikamissbmket. Det kannaturligtvis inte accepteras att narkotika förekommer pä ansfelter och häkten.Målet är givetvis att ansfelter och häkten skall vara fria från narkotika.Självklara riktmärken för narkotikapolitiken på kriminalvårdens område, somriksdagen vid flera tillfellen erinrat om, är att verksamheten planeras och 4 1992/93. utformasså att infegna ufen narkotikaproblem och sådana som vill bli av Prop.1992/93:100 med sitt missbmk inte skall behöva komma i kontakt med narkotika Bilaga 3 under ansfeitsvistelsen, att missbmkare avskäis fiån tillföisel avdroger och att infegna förhindras att bedriva narkotikahandel inom ansfeltemaoch ute i samhället. 6 Vissa jämställdhetsfrågorinom område Blandde jämsfelldhetsfrågor som är aktuella inom område kantvå huvudaspekter urskiljas. Den ena gäller jämsfelldhetsarbetet inom demyndighetssektorer som hör till departementet, dvs. i allt väsentligt istorleksordning efter anfelet anställda - polisen, kriminalvården,domstolsväsendet och åklagarmyndigheteraa. Den andra aspekten rörjämsfelldhetsfrågor inom kriminalpolitiken och andra politikområden som hörtill departementets verksamhet och då i försfe hand brottsoffrens sfeUningeftersom dessa offe är kvinnor utsatte för brott av män. Polisväsendets satsningar på jämställdhetsfrågorkommer bl.a. att innebära att särskilda jämsfelldhetsansvariga inom de centralaregionala och lokala polisorganisationema skall ansvara för de öveigripandeåtgärderaa i den årliga jämställdhetsplanen och i det nämndahandlingsprogrammet. De skall också genomföra projektverksamhet samt följa uppoch utvärdera vidtegna jämställdhetsåtgärden Inom pågår ett arbete medatt te fram en övergripande jämsfelldhetsplan för hela verket. Ett delmål ijämsfelldhetsarbetet är att få med olika aspekter på jämställdhet i denreguljära verksamhetsplaneringen som pågår inom de olikakriminal-vårdsregioneraa. har det inom kriminalvårdenvarit en medveten strävan att öka anfelet kvinnliga vårdare. Utvecklingen underde visar på ett positivt resultot. Andelen kvinnliga vårdarehar ökat från sex piocent till näston . Inomfrivården äi de ansfellda till övervägande del kvinnon Ökningen av anfeletkvinnliga ansfellda inom frivården har dock hejdats liksom vidKriminalvårdsstyrelsen. En positiv utveckling har också skett inomKriminalvårdstyrelsens program för utbildning av anställda som vill satsa på enchefsansfellning. I den nu pågående fjärde utbildningsgmppen med totelt 20 - 22deltegare är hälften kvinnon ökar påfegligt fömtsättningama för enjämnare könsföidelning på chefstjänsterna . Domai- och åklagarpersonalen är ocksåmansdominerad. har dock fler kvirmor än män rekryterats tilldessa banon Det finns därför anledning räkna med en utjämning . I departementspromemorian (Ds 1992:24) Någrabrottsofferfrågor föreslås att möjligheteraa att få målsägandebiträde utvidgas.Förslagen innebär bl.a. att målsägandebiträde skall kunna förordnas iytterligare brott enligt brottsbaUcenoch att biträdets uppgifter i mål om skadestånd Prop. 1992/93:100 utvidgas.I promemorian föreslås också utökade möjligheter till allmän Bilaga 3rättshjälp och annat ekonomiskt bistånd åt brottsoffer i angelägenheter som behandlas utomlands. Promemorian har remissbehandlats och förslagenbereds nu vidare. En departementspromemoria med förslag tillytterligare åtgärder för att öka stödet till dem som utsätts för brottuferbefes . till pågår enförsöksverksamhet med livvaktsskydd till hofede kvinnor i fyra olikaförsöksdistrikt. Verksamheten skall därefter utvärderas i samråd medBrottsförebyggande rådet. genomför enstudie av lagen (1988:688) om besöksförbud och dess tillämpning. Studienberäknas bli klar . erhåller sfetiigt bidrag för sin verksamhet. I september 1992beslufede regeringen om ett bidrag på en miljon kronon Bidraget är avsett atttill övervägande del användas till uppbyggande av lokala brottsofferjouren Förnärvarande finns ett sextiofel sådana jouren Komnuttén om ideell skada ser överregleraa om ersättning för ideell skada i samband med personskada m.m.Kommittén hai lagt fram delbefenkandet SOU 1992:84 Eisättning förkränkning genom brott. Kommittén föieslåi nya reglei om eisättning föi lidandesom någon tillfogai annan genom brott mot den peisonliga friheten eller annatintegritetskränkande brott. Betänkandet remissbehandlas fSi närvarande. Regeringen har i propositionen (1992/93:141) omändrade straffskalor föreslagit att straffskaloraa höjs för bl.a. ett anfelvålds- och sexualbrott. Genom ändringama sferks det straffrättsliga skyddet förutsatfe gmpper, särskilt för kvinnor som utsätts för våld och hot samt för bam. En departementspromemoria som redovisar möjlighetertill en förlängning av preskriptionstidema för sexualbrott utorbetos förnärvarande. 7 Sammanfattning Prop. Bilaga 3 Förändringama inom Justitiedepartementetsområde i förhållande till budgeferet 1992/93 framgår av följandesammansfeUning. Beloppen anges i miljoner kronon (Andrahuvudtiteln) Prop. 1992/93: lOO 1991/92 Utgift 44 503 000 1992/93 Anslag 33 709 000 1993/94 Förslag 49 224 000 Förbudgeferet 1993/94 beräknar jag anslaget till 49 224 000 kn Vid medelsberäkningen har jag fegit hänsyn till attbl.a. medel för de s.k. samordningskanslieraa finansieras över detfe anslag. Anslagetför Sfetsrådsberedningen har budgeterats ufen hänsyn till de tekniskajusteringar som måste göras till följd av ändringen av nivån pålönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen för Sfetshälsan,övergången till lån i samt de nya principema förbudgeteringen av anslagen. Rikflinjeraa för dessa förändringar har tidigaredenna dag redovisats av chefen för (bilaga 1, Sfetsbudgetenoch särskilda frågor). Det belopp som kommer att sfellas till Sfetsrådsberedningensdisposition kommer att slutligt fastsfeUas enligt de redovisade riktlinjeraaoch kan därför avvika från det nu budgeterade beloppet. Jag hemsfeUer attregeringen föreslår att till Statsrådsberedningen för budgeferet1993/94 anvisa ett förslagsanslag på 49 224 000 kn 1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag Förbudgeferet 1993/94 beräknar jag anslaget till 63 229 000 kn Anslaget för har budgeteratsutan hänsyn till de tekniska justeringar som måste göras till följd avändringen av nivån på lönekostnadspålägget, den ändrade fmansieringsformen förSfetshälsan, övergången till lån i samt de nya principeraaför budgeteringen av anslagen. Riktlinjeraa för dessa förändringar har tidigaredenna dag redovisats av chefen föi (bilaga 1, Sfetsbudgetenoch säiskilda frågor). Det belopp som kommer att sfellas tillJustitiedepartementets disposition konuner att slutligt fastsfeUas enligt deredovisade riktlinjema och kan därför avvika från det nu budgeterade beloppet. JaghemsfeUer att regeringen föreslår Prop.1992/93:100 atttill för budgeferet 1993/94 anvisa ett Bilaga3 förslagsanslagpå 63 229 000 kn 1991/92 Utgift 22 503 000 Reservation 16 575 000 1992/93 Anslag 30 200 000 1993/94 Förslag 30 200 000 Medhänsyn till den beräknade omfattningen av utredningsverksamheten bör anslagetför budgeferet 1993/94 uppgå till 30 200 000 kn Jag hemsfeUer att regeringenföreslår att till Utredningar m.m. för budgeferet 1993/94anvisa ett reservationsanslag på . Framtidsstudier, långsiktig analys m.m. Påsfetsbudgeten för innevarande budgefer är till detto ändamål uppfört ettreservationsanslag på . I bereds vissafrågor om inriktningen på den framtida forskningspolitiken. Arbetet bedrivs medsikte på att en proposition i ämnet skall föreläggas . Iawaktan på att beredningen slutförs föreslår jag att anslaget förs upp medoförändrat belopp. Jag hemsfeUer att regeringen föreslår att, i awaktan på en särskild proposition i ämnet,till Framtidsstudier, långsiktig analys m.m för budgeferet 1993/94 beräkna ettreservationsanslag på 12 432 000 kn Prop.1992/93:100Bilaga 3 Polisenssynlighet skall öka. Kvarterspolisverksamhetenskall utvecklas och byggas ut Effektiviteteni polisens trafikövervakning skall öka väsentligt. Kriminalpolisenskall ses över för att effektivisera kampen motden mest kvalificerade kriminaliteten, bl.a. den 1 Fblisensuppgifter och organisation Polisensverksamhet syffer enligt 1 § polislagen (1984:387) till att upprätthålla allmänordning och säkerhet samt att i övrigt tillförsäkra allmänheten skydd och annanhjälp. En huvuduppgift för polisen är att bekämpa brottsligheten. Baseni polisväsendet utgörs av den lokala polisorganisationen, som besfer av 117polisdistrikt. Anfelet tjänster är ca 24 000, varav ca 16 700 polistjänsten Länsstyrelsenär högsfe polisorgan i länet och ansvarar för polisverksamheten dän De flesfepolisfrågor hos handläggs av länspolismäsferen, som är regionalpolischef och tillika polischef inom den lokala polisorganisationen. Rikspolisstyrelsenär central förvaltningsmyndighet för polisväsendet. Som sådan svararmyndigheten för viss personal- och ekonomiadministration, visstutvecklingsarbete, tillsyn m.m. Till hör ,och Säkerhetspolisen. Tillpolisväsendet hör också Stetens kriminaltekniska laboratorium, som är enmyndighet under . Dess huvuduppgifter är att utförakriminaltekniska undersökningar åt främst polisen och åklagarväsendet samt attbedriva självständig forskning inom sitt verksamhetsonuåde. Under1980-telet genomfördes stegvis en reformering av polisväsendet på gmndval avförslag års polisutredning och polisberedning. Denna reformgick bl.a. ut på att effektivisera polisen genom att minska deteljstymingen ochöka det lokala självbesfemmandet. 1980-felets polisiefoim fördes vidaie genomriksdagsbeslut åi 1991 på gmndval av föislag i proposition 1989/90:155 Fömyelseinom polisen. Riksdagsbeslutet innebar bl.a. en utveckling av styrformema inompolisen i riktning mot fortsatt decentralisering samt en ökad inriktning motförebyggande polisarbete (bet. 1990/91:JuUl, rskn 1990/91:1). I och med budgeferet 1992/93 har polisen gått övertill nytt budgetsys- Bilaga 3 tem, som bygger på mål- och resulfetsfyming ochatt medlen för polisväsendet anvisas över ramanslag. Viktiga inslag i reformenär ökade krav på uppföljning och utvärdering samt att verksamhetsansvar ochekonomiansvar i princip skall följas åt. Detfe innebär att den lokala ochregionala nivån ges ett väsentligt ökat ansvar i ekonomiadministrativthänseende. Den Ijuli 1992 ändrades polisförordningen (1984:730)och förordningen (1989:773) med instruktion för i fleraväsentliga delar, bl.a. i fråga om polisens regionala ledningsorganisation.Förfett-ningsändringama innebar också att det har införts och att de högre polischefema erhållertidsbegränsade chefaförordnanden. Ändringaraa i fråga om regionalledningsorganisation bygger på de förslag sora förelades iregeringens proposition 1991/92:52 Regional ledningsorganisation inom polisen(jfr bet. 1991/92:JuU9, rskr. 1991/92:124). Reformen innebär att den s.k.länspoUsmäsfermodellen, som funnits i åtfe län, har införtsgenerellt. utfelade sig i samband med behandlingenav budgetproposition för inrättandet av en med syfte bl.a. att förenkla föifaiandetvid tillsättning av polischefei (bet. 1991/92:JuU23, rskr. 1991/92:230). inrätfedes vid den 1 oktober 1992.Tjänsteförslagsnämnden besfer fömtom av rikspolischefen, som är ordförande, avhögst nio särskilt utsedda ledamöten Fömtom fyra höga polischefer och tvåpolitiker ingår tre fackliga ledamöten Nänmden skall avgeförslag eller yttrande när det gäller tillsättningar av länspolismäsfere,biträdande länspolismäsfere, polismäsfere, poUsöverintendenter ochpolisintendenten Den skall också lämna förslag inför beslut om tidsbegränsadechefsförordnanden. Öveigängen till tidsbegiänsade chefeföroidnandeninom polisen redovisades för budgetproposition. De tidsbegränsade chefsförordnandena omfetfer iprincip alla länspolismäsfere, biträdande länspolismäsfere och polismäsfere.Systemet innebär att tjänstemannen erhåller ett tillsvidareförordnande vid denpolismyndighet i länet vid vilken länspolismäsferen är placerad och dämtövergenom ett arbetsledningsbeslut förordnas att för , högst åtgången, vara regional polischef respektive sfellföreträdare för denne eller attvara polischef vid en av polismyndigheteraa i länet. En länspolisnfesfere,biträdande länspolismäsfere eller polismäsfere som inte har ett sådantchefsförordnande skall sfe till eller, i vissa fell.Rikspolisstyrelsens förfogande. budgetproposition tog regeringen ocksåsfeUning till att översynen av organisationsstmkturen inora polisen bordefortsätfe raed sikte bl.a. på att anpassa den centrala polisorganisationen tillden decentraliserade beslutsordning som gäller för polisen efter införandet avdet nya budgetsystemet och den nya regionala ledningsorganisationen. Regeringen uppdrog åtRikspolisstyrelsen att se över den Prop. 1992/93:100 centralapolisoiganisationen. En ledstjäma vid översynen skall enligt Bilaga 3utredningsdirektiven vara att i högre grad koncentrera Rikspolisstyrelsensuppgifter till områden där en effektiv verksledning behövs för att säkersfellaatt polisverksamheten i landet operativt, administrativt och ekonomiskt bedrivsoch utvecklas i enlighet med och regeringens intentioner och beslut. beslufede regeringen omtiUäggsdirektiv till innebär att skall göra en förstudie omorganisation av och den kvalificeradekriminalpolisverksamheten i övrigt. Bl.a. skall övervägas en modell som innebäratt uppgifter i högre grad koncentreras till brottslighetmed interaationell anknytning. För vissa brottsutredningar av särskilt kvalificeratslag, t.ex. rörande ekonomisk brottslighet, skall övervägas om man bör inrätfeen regionkriminalpolis med verksamhetsområden som sammanfaller med onuådenaför de regionala åklagarmyndigheteraa, dvs. normalt två län. Därigenomunderlättes ett direkt och aktivt engagemang från åklagares sida vid ledning avfömndersökning i fråga om den mest avancerade brottsligheten. En sådan ordningborde öka möjligheten att utveckla kriminalpolisens verksamhet i takt med attbrottsligheten blir allt mer avancerad. översyn skall redovisas senastvid utgången av . En ny organisation på kriminalpolisens områdefömtsätts kunna vara genomförd . bedrivs under Justitiedepartementeten försöksverksamhet på det brottsförebyggande området med syfte att främjametodutvecklingen på onuådet. En förste utvärdering av försöksverksamheten harredovisats i promemorian (Ds 1992:93) Lokalt brottsförebyggande arbete m.m. Tillgångenpå poliser påverkas av pensions- och andra avgångar samt antelet aspiranter somtes in för utbildning vid . Utbildningen av en polis ter tre årvarför åtgärder som syftar till att på dette sätt påverka tillgängen på poliserfår genomslag med eftersläpning. Under en följd av år på 1980-telet har ett stortantel polismanstjänster varit vakante. I syfte att åtgärda det för verksamhetenbetungande vakansläget beslutedes efter regeringsskiftet, , attytterligare 100 aspiranter skulle tes in vid . Under budgeferet1991/92 antogs därmed tofelt 700 aspiranter för polisutbildning. Underinnevarande budgefer (1992/93) tos fortfarande 700 aspiranter in förutbildning. Vid behandlingen av budgetpropositionbeslutode , på förslag av regeringen, att sätto som mål att anfeletutbildade polismän i landet skulle motsvara anteletpolismanstjänster, ca 16 700 st. Det rådande läget på arbetsmaiknaden hai gjort attavgångama från polisyrket till annan verksamhet praktiskt feget har avstannateller rent av vänts till en nettotillströmning tillbaka till polisen. Denpersonalstetistik som redovisas i anslagsfram-sfellningvisar att anfelsmålet, med det anfel poliser som är under utbildning och somtas in på , kommer att vara uppfyllt årsbörjan, eller t.o.m. under det kommande budgeferet. fördjupade anslagsframsfeUningen har redovisat desenaste fera årens resulfet. I det följande lämnas en kort sammanfattning. Detbör framhållas att det gmndläggande sfetistiska underlaget för de redovisadeåren i vissa avseenden har brister som har rätfets till fno.m. Anfelet inkomna brottsutredningsärenden har underperioden förändrats enligt följande. Prop.1992/93:100 Bilaga 3 Tabell 4:1 Antalet brottsutredningar som kommit in under1987 och 1991 samt förändringen 1987-1991 uttryckt i % Antal som inkommit 1987 Antal som inkommit 1991 och 1991 i % Övriga "krimbrott" Hälftenav åfelsanmälningama avseende ekonomiska brott kommer från skattemyndighetema.Minskningen av anfelet inkomna anmälningar om ekonomiska brott hänför sig tillstörsfe delen till nedgång av anmälningar från skattemyndighetema under år1991. I förhållande till anfelet inkomna ärenden harandelen ärenden som redovisats till åklagare utvecklats enligt följande. TabeU 4:2 Antal ärenden som redovisats till åklagare under1987 och 1991 samt Prop. 1992/93:100 förändringen 1987-1991 uttryckt i % Bilaga 3 Antal som redovisats 1987 Antal som redovisats 1991 och 1991 i % Övriga "krimbrott" Idet följande redovisas personalresursema mätfe i det anfel tiraraai som olikapersonalkategorier presterat . harpolisens personalresurser mätfe i arbetstimmar ökat . I måttet ingårsåväl polismän sora annan personal. Ökmngen är främst en konsekvens avsatsningen på admimstrativ personal i syfte att motverka vakansläget samt detökade övertidsutfeget bland polispersonal. Tabell 4:3 Utveckling av den lokala polisorganisationenstotala personalresurser 1987-1991, angivet i personaltimmar och index därbasåret är Tabell 4:4 Utveckling av den lokala polisorganisationenspersonalresurser såvitt avser polismän 1987-1991, angivet i personaltimmar ochindex där basåret är Minskningenav anfelet timmar för polismän under periodens försto år Prop. 1992/93:100avspeglar det stora antolet vakanto polismanstjänster . Bilaga3 Ökningen är en konsekvens av att antolet polismän har ökat menberor fraraför allt på en ökad övertidstjänstgöring. Tabell 4:5 Utveckling av den lokala polisorganisationenspersonalresurser utom polismän 1987-1991, angivet i personaltimmar och indexdär basåret är Denkonstanto ökningen av antolet timmar för personal utom polismän beror på ettantol faktorer Under budgeferen 1988/89-1991/92 har polisväsendet fåttdisponera medel för att avlasto polispersonal administrativa göromål. Syftethai varit att i någon mån raotveika konsekvenseraa av vakansläget betiäffandepolismän. En medveten strävan har även varit att avlasto polispersonaladministrativa uppgifter för att öka utrymmet för operativ polisverksamhet. I det följande redovisas verksamhetens indelning iaktiviteten Redovisningen kan ses som ett utryck för hur de olika aktivitetemahar prioriterats . Redovisningen grundas på antolettimmar som har avsatts till de olika aktiviteteraa. Tabell 4:6 Verksamheten indelad i aktiviteter, fördelningav totala antalet timmar 1991 samt index där 1987 är basår . Prop.1992/93:100 Bilaga 3 Kriminalpolisverksamhet 8 869 575 Avredovisningen framgår att övervakningsveiksamheten hai fått sfe tillbaka tillfömiån föi andra aktiviteten Kriminalpolisverksamheten är i den redovisadeaktivitetsindelningen i stort synonym med brottsutredning. Den brottsutredandeverksaniheten har ökat . Detto skall jämförasmed att brottsutvecklingen har ökat . En slutsatskan vara att det trots en prioritering till förmån för brottsutredningar såhar inte jämna steg kunnat hållas raed brottsutvecklingen. 5 Föredragandens bedömning av polisverksamhetens resultat Polisverksamhetenspänner över stora områden. Kraven på polisen grundas väsentligen på faktorersom polisen inte själva besfemmer öven Hit hör t.ex. brottslighetensorafattning och karakfer, vägtrafikens utveckling och andra stmktureUaförändringar i samhället, inom och utom riket. Dessa faktorer har under årenutvecklats på ett sätt sora har sfellt - och alltjämt sfeller - polisen införallt större uppgiften Inte ininst gäller det brottsutvecklingen, som har visat en stigande trend. har personalsituationen inompolisen varit bekymraersam. Prognoser från visar dock attutvecklingen nu håller på att vända. Med det anfel aspiranter som genomgårolika sfedier av gmndutbildning och som fes in på i början avår 1993 är vakansema inom polisen på väg att fyllas. Av dessa prognoser kan manslufe sig till att det av regeringen i samband med föregående års budgetorbeteuppsatto målet att polisbristen skulle vara avhjälpt komraer att uppfyllas redan under det Prop. 1992/93:100 kommande budgeferet. De huvudintryck av polisverksamheten sora jagredovisade budgetproposition är fortfarande giltiga. Jag kan alltsåfortfarande konsfetera att polisen har en hög ambition när det gäller att lösasina uppgifter men att resulfetet av verksamheten - på gmnd av faktorer soraväsentligen ligger utanför polisens kontroll - inte är alltigenora tillfredssfellande. Jag har alltjämt den uppfattningen att denallvarligaste bristen när det gäller polisverksamheten är att polisen inte itillräckligt hög grad är synlig och tillgänglig ute bland människon Det minskarpolisens möjligheter att verka brottsförebyggande och leder också till attmänniskoi kännei sig otrygga på gator och torg. På raånga håll finns en klarambition från polisen att öka sin synlighet, raen arabitionen har inte alltidkunnat omsätfes i praktiken. Tofelt sett hai övervakningsverksamhetens andel avpolisens resurser minskat. En sådan utveckling är, principiellt sett, inte godfegbarmed hänsyn till kraven på polisiär synlighet. Också när det gäller den brottsutredandeverksaraheten har polisen haft svårt att hålla jämna steg medbrottsutvecklingen. Särskilt allvarligt är att den grövre kriminaliteten i dagframsfer som ett allt större problem. Mitt intryck av trafikövervakningen är att denbedrivs kompetent och med engagemang men att det fmns ett ganska stort utryrameför att föraya och effektivisera verksaniheten. Jag redovisar utförligt hurdetto skall ske i ett följande avsnitt. Vid Stotens kriminaltekniska laboratorium synesarbetet med att effektivisera verksamheten fortgå med goda resultot. har på ett raycket positivt sättsatsat på genoraförandet av det nya budgetsystemet.