prop · GG037 · 1992-12-31 00:00:00 — Enligt föreskrifter (RFFS 1985:16) ominskrivning och avregistrering enligt lagen (1962:381) om allmän försäkringskall en person anses bosatt i om han har sitt egentliga hemvist här ilandet. För den som flyttar till gäller att han skall anses bosatt ilandet om han kommer hit med avsikt att vistas här stadigvarande. Även den somhar för avsikt att vistas i landet endast anses bosatthär under fömtsättning att han kommer hit för förvärvsarbete eller studier ochatt vistelsen är avsedd att vara . Medföljande make och bara under18 år skall också anses bosatta i landet om de kommer hit för att vistas härmer än . Ensvensk eller utländsk medborgare som varit bosatt i och som lämnarlandet skall enligt 1 kap. 3 § AFL fortfarande anses vara bosatt här omutlandsvistelsen är avsedd att vara längst . Även den som av en statligarbetsgivare, t.ex. UD, sänds till ett armat land för arbete för arbetsgivarensräkning anses vara bosatt i även om detma äravsedd att överstiga . Detsamma gäller för familjemedlemmar som medföljerden utsände. Undantag från denna regel om tillhörighet till svensksocialförsäkring gäller enligt en förordning (SFS 1985:73) för arbetstagare somär arvodesanställda av styrelsen för interaationell utveckling (SIDA) förbiståndsarbete i annat land och deras medföljande familjemedlemmar. Förutomde nu beskrivna regleraa i AFL och anslutande författningar om bosättningsbegreppetgäller att ledning för avgörande av frågan om bosättning kanhämtas i folkbokföringslagens (1991:481) och motsvarande äldre lagstiftningsbestämmelser. Ikonventioner firms avvikande bestämmelser om vilket lands socialförsäkringslagstiftningen person skall omfattas av. Detavtal som träffats mellan EFTA-länderaa och EG och dess medlemsländer om etteuropeiskt ekonomiskt samarbetsområde är avsett att träda i kraft den 1januari 1993, som EG:s inre marknad Prop. 1992/93:7 fullbordas.Målet med avtalet är att skapa ett gemensamt samarbetsområde där varor,kapital, tjänster och personer skall kunna röra sig fritt över gränsema.Avtalet syftar även till att utveckla och bredda samarbetet på angränsandepolitikområden. Enviktig del i är att åstadkomma ett regelverk som i stora delarmotsvarar det som gäller inom EG, bl.a. i fråga om samordningen av regelsystemför social trygghet för personer som flyttar inom EES-området. har åtagit sig att införliva EES-regleraa i svensk rätt. EES-avtaletshuvudbestämmelser skall således införlivas i svensk rätt genom inkorporering. 1propositionen 1991/92:170 har regeringen lagt fram förslag till lag om etteuropeiskt ekonomiskt samarbetsområde (EES), EES-lagen. Frågorom hur den sociala tryggheten skall samordnas för personer som utnyttjar sig avmöjligheten att flytta mellan olika länder inom samarbetsområdet kommer attregleras i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen avsystemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller derasfamiljemedlemmar flyttar inom gemenskapen. Denna förordning skall, efternödvändiga anpassningar, inkorporeras i den svenska lagstiftningen. Regeringenhar i den nämnda propositionen även lagt fram förslag till lag om samordning avsystemen för social trygghet när personer flyttar inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet(EES) (prop. 1991/92:170 del IIbilaga 4). Denna lag gör förordning(EEG) nr 1408/71 i dess lydelse per tillämplig här i landet.Förordningen skall tillämpas med de anpassningar som framgår av bilaga VI tillEES-avtalet. Därav följer t.ex. att med medlemsstater avses även EFTA-länderaa.När jag i fortsättningen hänvisar till förordning (EEG) nr 1408/71 avses härmedden nu nämnda lagen om inte annat framgår. 1förslaget till EES-lagen har införts en lagvalsregel. Enligt denna skallföreskrifter i EES-lagen eller annan lag som har meddelats till uppfyllande avSveriges förpliktelser enligt tillämpas utan hinder av vad somannars föreskrivs i lag. Detta innebär att bl.a. reglerna i förordning (EEG)nr 1408/71 kommer att få företräde framför reglema i AFL och andra lagar påpensionsområdet i den mån reglema avviker från varandra. Förordning(EEG) nr 1408/71 gäller för anställda och egenföretagare som är eller har varitomfattade av lagstiftningen i en eller flera EG-stater och är medborgare i enav dessa stater eller som är statslösa eller flyktingar och bosatta i enmedlemsstat. Förordningen gäller också för familjemedlemmar och efterlevande tillden angivna personkretsen. Förordningengäller enbart inom medlemsstaternas område. För personer som är bosattautanför EG-området har den alltså inte tillämpning. Deförmånsslag som omfattas av förordningen är i huvudsak socialförsäkringsförmåneroch s.k. familjeförmåner. Regleraa i förordning(EEG) nr 1408/71 vilar på fyra bakomliggande Prop. 1992/93:7 principer: Enligt denna har personerfrån ett som är bosatta inom en annan medlemsstats område och som omfattasav förordningen samma rättigheter och skyldigheter i fråga omsocialförsäkringsförmåner som den statens egna medborgare. Detta betyder attvillkor i en stats lagstiftning om krav på medborgarskap inte kan görasgällande gentemot personer som skyddas av förordningen. Denna regel (artikel 3i förordningen) är undantagslös. Det får inte uppställas några krav på visstids vistelse i landet innan rätt till förmån inträder. Denna princip syftar tillatt anställda och egenföretagare som flyttar till eller får arbete i en annanmedlemsstat inte på gmnd härav.skall gå miste om de rättigheter som detidigare intjänat. Sammanläggningsprincipen innebär att, om ett landslagstiftning upptar bestämmelser om krav på viss tids försäkring, arbete ellerbosättning för rätt till sociala förmåner, vid tillämpningen av sådan lagstiftningskall beaktas tid för försäkring, arbete eller bosättning i en annanmedlemsstat. Sådana tidsperioder i annat land skall alltså medräknas som om dehade ägt mm i det förstnämnda landet. Detta är en genomgående princip för deförmånsslag som omfattas av förordningen. Principen är av betydelse isituationer där det krävs t.ex. viss tids bosättning, vissa år med pensionsgmndandeinkomst eller viss annan kvalifikationstid för att en förmån över huvud tagetskall utges. Enligt förordningensartikel 10 gäller deima princip i fråga om kontantförmåner vid invaliditeteller ålderdom eller till efterlevande, ersättning i anledning av olycksfall iarbetet eller arbetssjukdomar samt förmåner vid dödsfall. Principen innebär attsocialförsäkringsförmåner skall kunna utbetalas oavsett var inom EG-området somden berättigade är bosatt. Principen är alltså att kontantförmåner som någonförvärvat i en medlemsstat skall kunna exporteras inom EG och således utbetalasäven om den berättigade bor i eller flyttar till ett annat medlemsland. Derma princip, somgäller enbart på pensionsområdet, avser beräkningen av pension i fall då pensionstagarentill följd av arbete eller bosättning i flera länder har förvärvat rätt tillpension i mer än ett medlemsland. Gmndprincipen är att pensionstagaren harrätt till en proportionellt beräknad pension från vart och ett av de länder somhan intjänat pensionsrätt i. Fören närmare redogörelse för innehållet i förordning (EEG) nr 1408/71 hänvisastill utredningens betänkande (SOU 1992:26 s. 79-92) och proposition 1991/92:170del II bilaga 4. 2.3 Behovet av ändrade regler Pensionsberedningentog i sitt slutbetänkande (SOU 1990:76) Allmän pension upp frågor om hur reglemai förordning (EEG) nr 1408/71 förhåller sig till den svenskapensionslagstiftningen. staterade därvid att storaproblem skulle uppkomma inom folkpensione- Prop. 1992/93:7 ringen vid entillämpning av förordningens principer. Utländska medborgare som omfattas avförordning (EEG) nr 1408/71 skulle sålunda behöva ges rätt till foUcpension vidbosättning i på samma villkor som svenska medborgare, dvs. de skullevara berättigade till folkpension fr.o.m. det att de bosätter sig i ,om övriga fomtsätt-rungar för pensionsrätt då är uppfyllda. Vidare skulle denuvarande begränsningaraa när det gäller möjligheteraa att uppbära folkpensionvid bosättning utomlands inte kunna göras gällande gentemot personer som täcksav förordning (EEG) nr 1408/71, och således inte heller mot svenska medborgare.Den som en gång beviljats folkpension skulle ha rätt att exportera helapensionen vid flyttning till ett land inom EG:s område. EnligtPensionsberedningen torde bestämmelsema i förordning (EEG) nr 1408/71 dessutomfå tolkas så, att alla som är medborgare i något och bosatta inom EG:sområde skulle vara berättigade till oreducerad svensk folkpension om de någongång i sitt liv varit bosatta i . Pensionsberedningenkonstaterade att konsekvenseraa på folkpensionsområdet med nuvarande reglerskulle bli mycket långtgående och leda till resultat som inte kan ansesacceptabla. En följd skulle vara att utgiftema för folkpension skulle öka medmiljardbelopp . Mot bakgmnd av överväganden av detta slag ladeberedningen fram ett principförslag om ett system för intjänande av rätt tillfolkpension på gmndval av tid för bosättning här i landet. Utgångspunktenför de överväganden och förslag som därefter redovisats av Utredningen omsocialförsäkringen och EG har varit att utifrån Pensionsberedningensprincipförslag åstadkomma en anpassning av de svenska pensionsreglema till EG:sregler på området. Deförslag som redovisats i utredningens betänkande SOU 1992:26 har fått ettgynnsamt mottagande av de flesta remissinstanseraa. De har i huvudsak ställtsig bakom de bedömningar som gjorts av utredningen vad gäller behovet avändrade regler för rätt till folkpension, utgångspunkten för reformen ochinriktningen av förslagen. Jaginstämmer i utredningens bedömning vad gäller behovet av ändrade regler pådetta område och ansluter mig i allt väsentligt till de principer som enligtutredningens mening bör ligga till gmnd för lagstiftningen. Jagkommer att lägga fram förslag till ändringar i AFL och anslutande lagar påpensionsområdet. Förslagen innebär ändringar endast i den rent nationellalagstiftningen om folkpension. Avvikande bestämmelser kan däremot finnas isocialförsäkringskonventioner. Om antar det i prop. 1991/92:170 franUagdaförslaget till lag om samordning av systemen för social trygghet när personerflyttar inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) kommer dessutom bestämmelseraai förordning (EEG) nr 1408/71 att tillämpas i den mån de avviker från densvenska foUcpensionslagstiftningen. Jag kommer därför i den allmänna motiveringenatt redovisa vissa effekter vid tillämpningen av förordning (EEG) nr 1408/71och socialförsäkringskonventionema på förslagen. Jag kommer vidare attföreslå att regeringen inhämtar godkännande av en den 15 juni 1992undertecknad konvention mellan , , , och omsocial trygghet. Konventionen, som har tillstyrkts av , är avseddatt ersätta nordiska konvention. Den är föranledd av ochhar viktiga återverkningar på folkpensionsområdet. 3 Ett nytt system för rätt till folkpension 3.1 Två altemativaregler för rätt till folkpension Mittförslag: Två alteraativa regler för rätt till folkpension införs. Folkpensionenberäknas antingen i förhållande till bosättningstiden i eller irelation till det antal år för vilka tillgodoräknats pensionspoäng förtilläggspension. För rätt till folkpension krävs att den berättigade är bosatti . De särskilda kvalifikationskraven för utländsk medborgare slopas.Svenska medborgare skall vid bosättning utomlands dock ha rätt att uppbärapension beräknad i förhållande till antalet år med ATP-poäng. Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:De flesta remissinstanser tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran.Bland dem som tillstyrker förslaget fmns Kammarrätten i ,Försäkringsrätten för , (),, i (LO), (), Akademikers (),() och . Kammarrätten i Göteborgframhåller att eftersom det för den enskilde mest förmånliga regelsystemetskall tillämpas vid beräkning av pension, bör en omräkning av pensionen ske närden enskildes förhållanden ändras. Fleraremissinstanser (även sådana som tillstyrker förslaget) finner de föreslagna reglemakomplicerade och pekar på att det kan bli svårare för den enskilde att hävdasin rätt. Under hänvisning till att en dubblerad reglering alltid innebärkomplikationer i den praktiska tillämpningen ställer Försäkringsöverdomstolenfrågan om det är lämpligt att införa altemativa regler för förvärv av rätt tillfolkpension. RFVanser det vara väsentligt att bosättning i bibehålls som ett kriteriumför rätten att omfattas av det generella trygghetssystemet. RFV kännertveksamhet inför en utveckling som skulle irmebära att man successivt urholkaren försäkringstillhörighet gmndad på bosättning i . Statskontoretdelar utredningens uppfattning om vikten av förändringar i pensionssystemet föratt undvika kostsamma dubbelförsäkringar men anser förslaget om två olika beräkningssystem komplicerat. kontoret förordar därföratt folkpension skall gmndas endast på bosätt- Prop. 1992/93:7 ning. ifrågasätter riktigheten i utredningens bedömning av kostnademaför folkpensioneringen efter ikraftträdandet av om nuvarande reglerbehålls. tar inte ställning till om det av andra skäl fmnsanledning att införa system med kvalifikationsregler för rätt till folkpension. Försäkringskasseförbundetanser det orimligt att en utländsk medborgare som kommer från ett land utanförEES-området och med vilket inte har någon socialförsäkringskonventionefter många års vistelse och yrkesverksamhet här i landet inte har rätt tillsvensk folkpension om han återvänder till sitt hemland. Skälenför mitt förslag: De nuvarande regleraa om folkpension syftar till att ge ett socialtgmndskydd vid ålderdom, bestående nedsatt arbetsförmåga, invaliditet,långvarig sjukdom, gravt handikapp m.m. De förmånsbelopp som utges tillpersoner bosatta i är därför i huvudsak enhetliga och oberoende av denförsäkrades tidigare inkomster, avgiftsbetalning eller försäkringstid. Vidareär svenska medborgare berättigade till folkpension fr.o.m. att de bosätter sigi , oberoende av var de tillbringat sin förvärvsaktiva tid. Något kravpå viss försäkrings- eller bosättningstid finns inte. Sådana krav uppställs däremotnär det gäller utländska medborgares rätt till folkpension vid bosättning iSverige. I den mån dessa krav är uppfyllda utges enligt AFL folkpension medoavkortat belopp även till utiändska medborgare som är bosatta här i landet. Detgmndläggande pensionsskydd som folkpensioneringen Innebär avser enligtlagstiftningen personer som förblir bosatta i . När lagen om samordningav systemen för social trygghet när personer flyttar inom Europeiska ekonomiskasamarbetsområdet (EES) har trätt i kraft och förordning (EEG) nr 1408/71 blirtillämplig i blir det inte längre möjligt att upprätthålla olika reglerför svenska medborgare och medborgare i andra EES-länder. De bestämmelser i gäller svenska medborgare skulle till följd av regleraa om likabehandlingi förordning (EEG) nr 1408/71 komma att gälla också beträffande medborgare iandra EES-länder. Dessa skulle i likhet med svenska medborgare komma att varaberättigade till folkpension vid bosättning i fömtsatt attövriga villkor såsom uppnådd pensionsålder är uppfyllda. Regeln i AFL attpensionsförmåner i princip utgår endast till dem som är bosatta i inte komma att gälla i förhållande till personer bosatta utanför Sverigesom täcks av förordning (EEG) nr 1408/71. Dessa skulle nänUigen få rätt tillutbetalning av pensionsförmåner var än de är bosatta inom EES-området,oberoende av vad som stadgas I nationell lagstiftning. Den folkpension de kanuppbära vid bosättning i skulle inte heller få minskas på gmnd av attde flyttar från . De nuvarande reglema i 5 kap. 4 § AFL om särskildakvalifikationstider för utländska medborgares rätt till folkpension vidbosättning i skulle komma att .sakna verkan mot medborgare från andra EES-länder,eftersom dessa får lägga samman bo- sättnings- ellerförsäkringsperioder i andra EES-länder för att uppfylla Prop. 1992/93:7uppställda kvalifikationstider. Entillämpning av förordning (EEG) nr 1408/71 på den nuvarande lagstiftningen omfolkpension skulle med hänsyn till de ovan beskrivna effektema leda till mycketstora kostnadsökningar for den svenska folkpensioneringen, vilket inte kan ansesacceptabelt. Mot bakgrund härav är det enligt min mening nödvändigt attförändra reglema för rätt till folkpension. kommer det också attbli allt vanligare att pension kommer att förvärvas från mer än ett land. Utgångspunktenför förändrade regler för rätt till folkpension bör vara ett system därfolkpension beräknas i första hand på gmndval av tid för bosättning i sådan bosättningsregel bör gälla såväl utländska som svenska medborgare. Bosättningsregelnbör ersätta de nuvarande bestämmelsema i 5 kap. 4 §AFL, som innehåller särskilda kvalifikationstider för utländska med borgares rätt till folkpension vid bosättning i . Enligt min be dömning föreligger det inte behov av särskilda kvalifikationstider för utländska medborgare som inte omfattas av . Föratt folkpension skall utges bör krävas att den pensionsberättigade är bosatt iSverige. Enligt förordning (EEG) nr 1408/71 kommer svenska medborgare ochutländska medborgare som omfattas av att kunna exportera svenskafolkpensionsförmåner beräknade enligt bosättningsregeln till länder inom EES-området.Vid bosättning i länder utanför detta område kommer dock rätt till folkpensionberäknad på gmndval av bosättningstid inte att föreligga, såvida intemöjligheter härtill skulle öppnas i socialförsäkringskonvention med något landutanför EES-området. Vadgäller regeln I 5 kap. 2 § AFL om svenska medborgares rätt till folkpension vidbosättning utomlands på gmndval av antalet poängår för ATP gmndaspensionsrätten i detta fall på den pensionsberättigades förvärvsarbete iSverige. Denna möjlighet till utbetalning av folkpensionsförmåner vidbosättning utonUands bör enligt nun mening behållas även med en ny regel förpensionsrätt baserad på bosättningstid i . Motbakgmnd härav anser jag att en till bosättningsregeln altemativ regel för rätttill folkpension bör införas. Den altemativa regeln bör utformas i enlighet medbestämmelsema i nuvarande 5 kap. 2 § AFL. Till skillnad från denna bör den inteenbart avse rätt till folkpension vid bosättning utonUands utan även utgöra engenerell regel för rätt till folkpension baserad på antalet poängår för ATP. Denaltemativa beräkningsregeln för folkpension bör gälla på lika villkor försvenska och utländska medborgare. I likhet med vad som föreslås i fråga omfolkpension enligt bosättningsregeln bör krävas bosättning i för attfolkpension skall utges med tillämpning av den ATP-anknutna beräkningsregeln.Svenska medborgare som är bosatta utomlands bör dock ha rätt att uppbärafolkpension som beräknats med tillämpning av den nu aktuella regeln. 5 kap.2 § AFL bör denna rätt avse enbart folkpensioneringens huvud förmåner samt tillägg till pension i form av handikappersättning och Till följd avregleraa i förordning (EEG) nr 1408/71 kommer personer som täcks av denna attinom EES-området få rätt till export även av vissa andra folkpensionsförmåner.Jag återkommer senare (kapitel 8) till vad som kommer att gälla i dethänseendet. För utländska medborgarebör folkpension på gmndval av den ATP-anknutna beräkningsregeln utges endastvid bosättning i . Flertalet socialförsäkringskonventioner som Sverigeingått med andra länder innehåller emellertid rätt till export av folkpensionpå samma villkor som enligt AFL gäller för svenska medborgare. Till länder inomEES-området kommer exporträtt att föreligga enligt förordning (EEG) nr 1408/71för personer som omfattas av detma. I 5 kap. 6 § AFL finnas endispensregel som kan ge svenska och utländska medborgare, som börjat uppbärafolkpension här i landet, fortsatt rätt till folkpension även efter en flyttningfrån , om flyttningen utomlands är betingad av hälsoskäl eller detskulle framstå som oskäligt att dra in pensionen. Enligt min mening bör enmotsvarighet till denna regel finnas också i fortsättningen såvitt gällerfolkpension som uppburits under bosättning i . Dispensregeln bör gällabåde i fråga om pension beräknad enligt bosättningsregeln och enligt den ATP-anknutnaberäkningsregeln. Eftersom fri exporträtt kommer att finnas inom EES-området pågmndval av , blir dispensregeln av betydelse främst för personer somflyttar till länder utanför detta område. Vid tillämpningen av regeln börenligt min uppfattning följas samma principer som . Enligt mina förslag kommerfolkpension således att kunna berälcnas enligt två alteraativa regler. I desituationer när båda beräkningsregleraa kan tillämpas - vilket torde bli falletför flertalet personer med rätt till svensk folkpension - skall enbart en av regleraatillämpas, nämligen den regel som ger det för den enskilde förmånligasteutfallet. En konsekvens härav blir bl.a. att folkpensionens belopp kan behövaräknas om när den pensionsberättigades förhållanden ändras. Detta kan blifallet t.ex. när en svensk pensionär, som varit bosatt utanför EES-områdetunder och då uppburit 30-dels reducerad folkpension, återvänder föratt bosätta sig i och har rätt till en högre 40-delsberäknad folkpension.Det är emellertid inte meningen att någon fortlöpande omräkning av pensionenskall ske. 3.2 Pensionsrätt baserad på bosättningstid Mitt förslag:Folkpension beräknas på gmndval av den pensionsberättigades sammanlagdabosättningstid i . Bosättningstid tillgodoräknas fr.o.m. det år då enperson fyller t.o.m. det år då han fyller . För rätt till oreduceradpension krävs att bosättningstid kan tillgodoräknas . Ombosättningstiden i är kortare än , reduceras folkpensionen med1/40 som fattas. För att rätt till folkpension skall föreliggakrävs att bosättningstid kan tillgodoräknas . 3Riksdagen 1992/93. Utredningens förslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har intesärskilt kommenterat utredningens överväganden i denna del. Försäkringsöverdomstolenanser det rimligt med en ATP-anknuten regel och ifrågasätter om inte intjänandetidenvid bosättningsregeln också kan vara . Domstolen konstaterar emellertidatt även med en sammanfallande årsregel kommer det att krävas specialregler förvad som skall anses som bosättning här i landet. Med hänsyn härtill uttalardomstolen att man likaväl kan skärpa kravet för rätt till folkpension gmndad påbosättning i till . PRO anser en regel om krav på 40 årsbosättning i riktig och kritiserar de nuvarande regleraa som innebäratt en svensk medborgare kan bo utanför hela sitt yrkesverksamma livoch likväl vara berättigad till full ålderspension från folkpensioneringen omhan återvänder till . ()konstaterar att det kommer att bli mer gyimsamt än med nuvarande regler attförvärva svenskt medborgarskap eftersom det ger möjlighet till utbetalning avpension gmndad på bosättning inom hela EES-området. Skälen för mitt furslag: Enligt min mening bör ett systemdär folkpension beräknas på gmndval av tid för bosättning vara så utformat attpensionens storlek blir beroende av bosättningen under den försäkradesförvärvsaktiva tid. Reglema bör anknyta till dem som gäller för tillgodoräknandeav poängår inom ATP-systemet. Detta innebär att bosättningstid skall kunnatillgodoräknas fr.o.m. det år då någon fyller t.o.m. det årdå han fyller . Tidsramen blir därigenom densamma som i fråga om den altemativaberäkningsregeln för folkpension i förhållande till antalet år medpensionspoäng för ATP. Den intjänandetid som gäller inom ATP - - är däremotsom utredningen påpekat alltför kort. Den tidsram för tillgodoräknande avbosättningstid som föreslås ger utrymme tillgodoräknande. Det äremellertid rimligt att ett begränsat antal års bortovaro från inte börleda till att folkpensionen reduceras. Jag delar därför utredningens bedömningatt intjänandetiden vid bosättningsregeln bör vara . Härigenom får den pensionsberättigademöjlighet att vistas utanför sammanlagt under sin förvärvsaktivatid utan att den framtida folkpensionen reduceras. Jag föreslår alltså att detför rätt till oreducerad folkpension skall krävas att bosättningstid kantillgodoräknas .