prop · GG03101 · 1992-12-31 00:00:00 — Detteinnebär krav på att stetistik insamlas med oförändrade metoder Prop.1992/93:101 och definitioner. Genomförandet av den föreslagna reformen och denBilaga 1.2 kontinuerliga omprövning av stetistikinsamUngen som ligger iförslaget kan medföra brott i stetistiska serier. Sora tidigare anförts är detrimligt att förvänte sig att man inom beställarmyndigheter kommer attprioritera sina egna intressen av stetistik eventuellt på bekostnad av enlångsiktigt jämförbar stetistik. SFRbedömer det inte sannolikt att forskarsamhället skall kunna identifiera vilkastatistikprodukter sora av kontinuitetsskäl bör bevaras oförändrade, än mindreange vad ett sådant bevarande är värt i kronor. Rådet anser att det måsteankomma på SCB och övriga stetistikansvariga myndigheter att dels bevakakontinuiteten i stetistikproduktionen, dels för det fall att brott ikontinuiteten inte kan undvikas finna tekniska lösningar med vars hjälp effekteraaav förändringar i definitioner och metoder kan skattes. Dessa problem berörsinte i utredningsbetänkandet. SFRanser det angeläget att ett framtida stetistiksystem utformas så att gmndläggandestetistiska register kan bevaras. ansvar bör ges till SCB. Forskningenskrav på stetistiken är att den skall vara lätt tillgänglig, ha hög kvalitet vadavser datainsamlingsmetoder, begreppsdefinitioner och presentetion samt varabillig. Bortsett från kostnaden uppfyller SCB i stort de krav somforskningen ställer på kvalitet och tillgänglighet. Forskningensbehov är ofte att utnyttja stetistik från flera olika stetistikområden samt attkunna göra samkömingar mellan olika register. kan komma att försvåras om stetistikproduktionendecentraliseras enligt förslaget. Andra krav som forskningen ställer på stetisUkenavser jämförbarhet i tidsserier och järaförbarhet med motsvarande intemationellstatistik. Här fitms problem och svårigheter som ytterligare behöverpenetreras. finns det vidare en uppenbar risk att beställarnakommer att minimera stetistikdelen då resursema för stetistikverksamheten skallvägas mot övrig verksamhet. SCBär inte någon billig källa att utnyttja för forskningen. Det är därförglädjande att utredningen fömtsätter att eventuellt ändrat stetistiksysteminte skall innebära ytterligare kostnader för forskningen enär kompensationskall utgå till bl.a. forskningsråden. Universitetetbefarar att den föreslagna modellen till stefistikstyming kan medföra att beställamaav statistik i huvudsak kommer att tillgodose att endast den stetistik, sombehövs för egen verksarahet, kommer att produceras. Den stetistik som kanbehövas för att utvärdera beställarnas verksamhet, vilket kan vara ettforskningsintresse, riskerar att inte prioriteras lika högt. Detma typ avstatistik måste i sådant fell beställas av atman part, oklart vem. Bilaga1.2 Användning av statistiskt material för forskning ställer därjämte höga kravpå kvalitet i fråga om dateinsamling, begreppsdefinitioner och Möjligheter till jämförelse som kräver kontinuitet i stetistikprodukfionen och till interaationella jämförelser är exempel påandra krav, som ofta måste ställas särskilt högt närstetistikmaterial används för forskning. Rådet vill också särskilt understrykaatt de långa historiska serieraa i den svenska offentUga stetistikenutgör ett ytterst värdefullt forskningsmaterial. Den vetenskapliga forskningen har sainma generella intressen som ' allmänhetenav en god och lättillgänglig stetistik. Dessutom har forskningen egna behovoch krav på stetistik. Det är i forskningssammanhang speciellt viktigt att raanpå ett enkelt sätt saratidigt kan komraa åt stetistik från flera parallella stetistikområden.Tvärstetistisk forskning försvåras och kan t.o.m. bli praktiskt omöjlig omproduktionen decentraliseras och fragmenteras. kan lätt bli enkonsekvens av stetistikutredningens huvudförslag. finns möjligheter attmed lämpliga tillstånd sarabearbete rådate från olika stetistikkällor uten att rådatelämnar SCB. Om samma bearbetning skall göras efter det att utredningensförslag genomförts, kan man bli tvungen att hämte date från olika dateproducenter.Det administrativa arbetet och integritetsriskema kommer att öka. Utredningenpåpekar att ökad uppdragsverksamhet för SCB kan irmebära speciellakostnadsproblem för forskningen och föreslår att forskningen kompenseras genomökade bidrag till forskningsfonderna (s. 105). Ett alteraativ kunde eventuelltvara att vissa forskningsråd (kanske i första hand ArbetsmUjöfonden, och ) gavs medbeställaransvarför viss statistik som utnyttjas i många olika forskningsprojekt och också gavsmedel att genomföra dette. Basstetistikenär en kollektiv nyttighet och har därför egenskaper som gör den olämplig för enutpräglad marknadsstyming. Den officiella (bas)staU-stiken måste också vara avgod kvalitet om tilltron ska kunna upprätthållas. Stetistikintresset bördärför hävdas av en kompetent och oberoende part. SCBbör av dessa skäl fortsatte att fungera som stetlig stetistikmyndighet raedansvar för behovsinventering och produktion. Myndighetsansvaret bör dockbegränsas till att orafatte basstetistik. Basstatistikenbör betraktes som en del av samhällets infrastmktur och Prop. 1992/93:101 vara fortsatt anslagsfinansierad enligt dagens modell. Finansinspektionenanser att SCB bör tilldelas ansvaret för den s.k. basstetistiken vilket innebäratt såväl insamling, produktion och publicering bör ske av SCB för attkvaliteten på den officiella stetistiken skall kunna garanteras och därmedockså vara ett objektivt underlag för samhällsekonomisk analys och forskning. nuvarande ordningen för stetistikproduktionen har SCB ett övergripandeansvar för att behovet av samhällsviktig stetistik tillgodses liksom attbehovet av basstetistik beaktes även vid produktion och publicering av stetistikmed mer direkt anknytning till stetliga myndigheters verksamhet. Att SCB haregna anslagsmedel för stetistikproduktion ger centralbyrån möjlighetatt hävda dette allmänintresse, som också är ett forskningsintresse. mening är det utomordentligt angeläget att det inom ramen för ett nytt stymingssystemfinns en beslutsprocess som säkerställer att denna funktion kan fyllas ävenfortsättningsvis. synpunkter förefeUer förslaget i den delen medföra risk för attstetistikstymingen i stället för att bli effektivare blir krångligare och merbyråkratiskt. Det innebär också att förhållandet mellan beställare och stetistikproducenten() i vissa fell blir indirekt. Viss basstetistik skall departementen enligtförslaget kunna ålägga myndighetema att tillhandahålla. Enligt Sjöfartsverketbör huvudregeln vara att beställaransvaret för basstatistiken läggs pådepartementen, som själva köper denna från statistikproducenten. Statistiskacentralbyrån (SCB) Uppgiftemaför det föreslagna statistikrådet är något oklara för SCB. Det kan hävda sinställning endast om det fär betydande resurser, men därmed måste det ocksåifrågasättas från ekonomiska utgångspunkten Arbetsfördelningen mellan beställarmyndigheteraa,statistikrådet, SCB och är också oklar med uppenbara risker för kompeten-skonfiikter.Dessa problem framkommer tydligt när förslaget penetreras konkret och det börenligt SCB:s mening inte genomföras. SCB anser attbeteckningen "stetistikråd" i stället bör kunna användas för ettexpertorgan inom , som SCB föreslår för att, inom ramen förnuvarande stetistiksystem, utgöra ett stöd i beredningen av SCB:sbudgetförslag. Beredningen skulle också kunna omfette stetistik som f.n.framställs av andra myndigheter. Ett sådant stetistikråd skulle bl.a. i samverkan med SCB:solika programråd kunna ge regerings- Prop. 1992/93:101 kansliet en överblicköver stetistikproduktionen och också lämna förslag Bilaga 1.2 tillprioriteringar. förslag kommer att genomföras i huvudsak anser SCB att forslagetatt stetistikrådet skall lägga förslag till regeringen om viktigareförändringar i det stetliga stetistikutbudet och stetistikverksamheten istället bör avse förslag till den förordning som skall ange den stetistik somskall vara officiell stetistik och att därefter löpande föreslå förändringar idenna förordning. Enannan uppgift för stetistikrådet borde vara att i likhet med ett revisionsorgangranska verksamheten vid SCB och hos andra myndigheter som framställerstatistik. Det kan gälla stetistikens objektivitet (vilket även omfetter såvälmetod- som kvalitetsfrågor), tillgänglighets-frågor och hanteringen avsekretess och säkerhet. Vidare bör rådet ha visst mandat i fråga om att bevakaatt stetistiken kan användas på det sätt sora skall prägla en kollektivnyttighet. (Se vidare avsnitt 7. Äganderätten till stetlig SteUstik.) Stetistikrådetbör, i förekommande fall, knytes till och ha densammansättning som utredningen anger. Med de uppgifter sora SCB ser framför sigatt rådet skall ha, är det dämtöver viktigt att det kansli som skall bistå dettefår en tillräcklig dimensionering. Kriminalvårdsstyrelsenanser att en utveckling av den nuvarande beslutsmodellen för statligstatistikproduktion vore tillfyllest, för att effektivisera stetistikverksamheten.Kriminalvårdsstyrelsen föreslår därför en modell som bygger på att vaijedepartement har ett sakområdesansvar för statistikverksamheten. Underdepartementets ledning inrättes ett eller flera permanenta samrådsorgan därföreträdare för varje myndighet ingår. I samrådsorganet bör dessutom ingå onirådeskompetentföreträdare för och högskola (forskningsintressen). I samrådsorganet beredsfrågor om behov av basstatistik och utveckling av drifts/interastetistik för rayndighetemainom departementsområdet. Beredningen av beställningen till SCB görs i gmppen,med sakdepartementet som ansvarig beställare. Samrådsorganet skall ävendiskutera altemativa produktionssätt av stetistik med syfte att finna de mesteffektiva produktionsformerna. Finansiering sker inom ramen för respektivedepartements budgetram. Inom ansvar bör inrättas ett användarorienteratorgan med ett övergripande ansvar för att samhällets behov av basstatistik tillgodoses. Statistikrådetföreslås av utredningen bli en permanent institution. Utredningen har inte särskiltmotiverat behovet av ett nytt bevakningsorgan vid sidan av SCB och ger helleringa riktlinjer för hur ansvaret skall fördelas dem emellan vad gällerhandläggningen av likartede ansvarsfrågor. Vi ifrågasätter behovet av det föreslagna bevakningsorganet. 1992/93:101arbetsuppgifter som det tilltänkta stafistikrådet skulle ha fått bör kunna Bilaga 1.2 fördelas mellan departementen och SCB. Kemikalieinspektionen(Kemi) Ettav det stora hälso- och miljöproblemen utgörs av den omfettande användningenav kemikalier i samhället. Kemikalieinspektionen har, som samordningsansvarigmyndighet inom kemikalieområdet, arbetat med att utveckla kemikaliestaUstik somunderlag för att identifiera kemikaliers hälso- och miljörisker. För att fåstatistiken mer heltäckande har vi tillsammans med SCB:s enhetför miljöstaUsfik bedrivit ett utvecklingsarbete med syfte att bygga upp enofficiell kemikaliestatistik (basstatistik). Vi har i dette arbete försöktidentifiera hur stetistiken ska se ut för att tillgodose bredare användarbehov,samt vilka möjligheter som finns att kunna basera stetistiken på andrainformationskällor än Keml:s egna (produkt- och bekämpningsmedelsregistren).Våra erfarenheter är att: * ettnära samarbete mellan myndigheter som SCB, Kemi, SNV, ASS, m.fl. är nödvändigt för att idenUfiera vilken typ av stetistik som behövs och hur denna ska utformas, * informationskällorfmns (dock spridda på olika myndigheter) som tillsammans skulle kurma ge en relativt heltäckande stetistik inom kemikaUeområdet (handel, produktion, transport och användning av kemikalier, exponering för kemikalier i arbetsmiljön, utsläpp till och belastning av kemikaUer på den yttre miljön etc), * atteffektivitet och kostnadsminimering uppnås genom att olika myndigheters informationskällor kan utnyttjas sammanhållet och eventuellt på samordnas (industristeUstik vid SCB, produktregistret vid Kemi, mUjörapporter vid SNV etc). Vitycker att saraarbetet med SCB kan tjäna som modell for hur en uppbyggnad av stetistikinom ett brett och myndighetsövergripande område kan gå till: Urspmngligabehov av kemikaliestetistik från Kemi. Arbete med att te fram stetistik ur produktregistret, en intem datakälla, påbörjades vid Kemi. 2.Vidgning av projektet så attfler myndigheter skulle kunna medverka (både att använda stetistiken, attmedverka till uppbyggnad och att bidra med informationskällor). Ett förste stegvar att inleda samarbete med SCB som central stetistikmyndighet. 3.IniUalt utvecklingsarbetebedrevs i samarbete med SCB. Finansiering av Kemi. 4.SCB överter fortsattutvecklingsansvar, finansierings- och drivnings-ansvarar för att ta fram en förmyndighetema gemensam, offentlig basstetistik inom kemikalieområdet, sombaserar sig på samtliga tillgängligainformationskällor och förankras hos samtliga vikUga Prop. 1992/93:101 intressenter. 5.Kemi fortsätter att te fram specialinrikted basstetistik ur produkt- ochbekämpningsmedelsregistren. Anliter vid behov SCB eller annan stetistikkonsult. 9 Prissättning och konkurrensförhållanden Flertaletremissinstanser har inte några invändningar eller synpunkter på utredningensresonemang och förslag om SCB:s prissättning och konkurrensförhållanden inomstatistikproduktionen. Ettpar pekar dock på vissa svårigheter att beräkna kostnader förstatistikverksamhet Någraremissinstanser berör möjligheter och fömtsättningar för olika myndigheter attbedriva egen statistikproduktion eller anlita andra producenter än SCB Deöverläggningar som och haft rörande kostnadema för uppdraget om statistikprodukUonför skolsektom visar att det finns betydande svårigheter när det gäller attberäkna storleken på de medel som skall överflyttas till beställarrayndigheten.Kostnader som inte är synliga i anslagsfinansierad verksamhet måste inkluderasi kostnaderaa för ett uppdrag. Det finns väsenUiga principiella problem sombehöver utredas och belysas generellt av genomförandeorganet. Överföringen av medeltill beställarmyndigheter kräver en generell finansieringsmodell. Utredningenföreslår att SCB:s principer för prissättning vid uppdragsverksamhet bör gällaäven fortsättningsvis. Beställarmyndighetema måste därmed kompenseras genom attde anslag som förs över räknas upp motsvarande uppdragstillägget. Erfarenheterfrån tidigare undersökningar visar på stora svårigheter att göra korrektakostnadskalkyler för myndighetemas statistikverksamhet. Produktionskostnaderför driftstatistik och allmän statistik är ofta svåra att klart särskilja.Arbete med offerter och anbudsförferanden kräver i sig en inte ringa insats. och särskilt myndigheter som tilldelas rollen av beställarmyndighetbör tveklöst ges rätt att helt självständigt bedöma om man vill göra eninvestering i en egen statistikproduktion eller upphandla tjänster av annanproducent. Revisionen torde här liksom vid övrigt resursutnyttjande i stetsförvaltningenbäst skötes av RRV. Attsom utredningen föreslår skapa särskilda hinder för myndigheter som övervägeratt sterte egen stetistikproduktion ställer vid oss helt Förslagetatt SCB skall ges en slags förmrsrätt framläggs Prop. 1992/93:101uppenbarligen inte av omsorg om stetistikbehoven utan för att trygga Bilaga1.2 ekonomin i SCB:s uppdragsverksamhet. Idagsköts all framstälbing av officiell stetistik ur Rl-systemen av SCB. ,som har förvaltningsansvaret för Rl-systemet, saknar stetististisk-teoretiskkompetens och programsystem för stetistikproduktion. Rikspolisstyrelsenkan tänkas sterte egen produktion. Vissa initialkostnader konuner dåatt behöva täckas. Deanvändaransvariga myndigheter som vill starta egen statistikproduktion skallenligt förslaget göra en totalkostnadskaUcyl samt samråda raed och begöra inanbud från SCB. torde i praktiken innebära att rayndigheten inte harannat val än att köpa produktionen av SCB. Ävenom utredningen nänmer raöjligheten att en myndighet, med det föreslagnasystemet, kan välja att i ökad utsträckning själv utföra en större del av stetistikproduktionen,istället för att anlite SCB, bör skrivningama i förslaget kunna görastydligare. En rad andra altemativ finns givetvis, sora t.ex. att ett antelmyndigheter väljer att bygga upp en gemensam fristående korapetens, konsultfirraor,institut, etc. Statistiskacentralbyrån (SCB) SCBhar inga synpunkter på utredningens resonemang kring SCB:s prissättning. Dencentrala frågan i dette avsnitt gäller den situationen att en myndighet övervägeratt sterte egen stetistikproduktion. I SCB:s treårsrapport har SCB enligtregeringens direktiv redovisat hur uppgi ftsläinnarbördan påverkas om ansvaret(dvs. stetistikproduktionen) förändras (s. 181 fO- Problem uppstår också medsamordning, jämförbarhet och kanske framför allt det inbördes beroende som firmsmellan olika stetistikgrenar. Framställs dessa delmängder på olika håll inom myndighetskretsengår mycket av den effektiva och kompetente stetistikverksamhet som finns iSverige förlorad. SCB har ett väl utvecklat systera för dateskydd. Detteskydd innebär också att det fmns ett förtroendekapitel från uppgiftslämnamassida som kan förbmkas vid en ändrad situation. Detär således inte endast en jämförelse mellan SCB:s kostnadskalkyl och kalkylenför en myndighet som överväger att "sterte eget" som får varautslagsgivande vid ett sådant ställningstegande. SCB vill också påpeka att en"egen" produktion hos beställaren på ett graverande sätt strider mot stetistikutredningensbärande utgångspunkt att skilja på Prop. 1992/93:101 beställar- och producentrollen. (tidigare Statens pris- och konkurrensverk) Stetistikproduktionensvillkor påverkas i hög grad av dess karaktär av kollektiv nyttighet. Denenskilde stetistikanvändarens konsumtion av en viss stetistikprodukt inkräkterinte på andra stetistikanvändares möjligheter att utnyttja samma produkt. Iprincip är inte heller kostnaden för att producera stetistiken beroende av anteletanvändare. Från välfärdssyn-punkt är det önskvärt att stetistikproduktema görsallmänt tillgängliga och att tillgängligheten inte begränsas genom enprissättning som inte beakter produkteraas karaktär av kollektiva nyttigheter.De erferenheter, som redovisas i betänkandet, av att SCB ensamt svarat församordningen visar på svårigheten att för kollektiva nyttigheter fåtillräckliga incitement från användaraa att aktivt engagera sig i stetistikproduktionen.Det är således nödvändigt att, för att produktionen skall komma till stånd,ansvaret för produktionen och samordningen entydigt fördelas och att medelavsätts. Enligt har utredningen inte i tillräckligutsträckning behandlat hur denna fördelning av uppgaifteraa skall komma tillstånd. När det gäller prissättningen för stetistikproduktionen finns också anledningifrågasatte utredningens förslag. Den av utredningen föreslagna prissättningsprincipenför SCB:s produktion marknadsanpassad självkostnad ger knappast vägledningför hur priset på olika produkter skall sättes. Antingen är priset marknadsanpassateller kalkylerat efter självkostnaden sora i sig svårligen låter sig bestämmasi en verksamhet som SCB:s med såväl anslags- som uppdragsfinansierade områden.Genom den monopolställning som SCB har och åtminstone denärmaste åren kan väntas behälla, finns inga garantier för en effektivprisbildning för stetistikproduktion. Enligt är, under dennaövergångsperiod, en prissättning som så långt möjligt återspeglarsjälvkostnaden att föredra. Utredningensförslag innebär att SCB i vissa fell utsätts för ökad konkurrens eftersom sektorsanvändamahar möjligheter att välja andra former för stetistikinsaraling och bearbetning.Dette kan leda till något lägre kostnader. I många fell har dock SCB enmonopolställning. Det är t.ex. inte rationellt eller möjUgt att ha flera somproducerar dödsorsaksstetistik eller folk- och bostadsräkningar. Avsiktenmed en ändrad styming av den stetliga statistiken är att fa till stånd en effektiviseringav produktionen, bland annat genom att kostnaden för varje produkt blir synligoch kan vägas mot nyttan och andra behov. Konkurrens mellan producenter skulleockså kunna vara kostnadssänkande. Påkort sikt och kanske även medellång sikt, är det svårt att fmna Prop.1992/93:101 alteraativa producenter till många av de omfettande staUstikinsamlingarBilaga 1.2 som är aktuella, i varje fall på skolområdet. För vissa insamlingarär det också svårt att föreställa sig annan producent än SCB,utredningen telar om register och primärmaterial där SCB har monopol. Att fmnaandra incitement till rationaliseringar är därför nödvändigt och ett område somkan behöva belysas raer generellt av ett genomförandeorgan. 10 Tillgänglighet och förfoganderätt tillstatistikmaterial Ettstort antel remissinstenser betonar att delegering och decentralisering av stetistikframställningenmåste ske raed bibehållen allraän tillgänglighet för stetistik och uppgiftersom ligger till gmnd för denna. Det måste bl.a. finnas regler och former föratt uppgifter hos olika myndigheter kan utnyttjas av skilda stetistikproducenteroch att myndigheter och stefisti-kanvändare kan komma åt datebaser hos olika stetistikproducenter. Frånflera instenser som företräder olika forskningsintressen framhålls forskningensbehov av att på skäliga villkor få tillgång till stetistik och priraämppgifter.Den föreslagna ordningen får inte innebära en försämring av de nuvarande iflera avseenden mindre tillfredsställande förhållandena. Någrainstenser framhåller att frågor om äganderätt o.d. till stetistikmaterialmåste beaktes och utredas noggrant Somexempel på anförda synpunkter återges här följande Enökad uppdragsfinansiering för SCB med åtföljande krav på att helt intäktsfinansieraverksamheten kan leda till ökade kostnader för utteg från register där SCB haren raonopolstäUning. bör inte utgöra något problem för beställarmyndighetersom har såväl medel som förhandlingsposition, raen innebär ökade risker föratt samhällsrelevant forskning blir lidande. delar därförutredningens bedömning att forskningen bör kompenseras för prishöjningar genomatt steten tillskjuter medel till forskningsfondema för registerstudien Altemativtkan prissättningen för forskningsuppdrag baseras på ett marginalkostnads-resonemang,en princip som tillämpar för sinaepidemiologiska register. SCB:sde fecto policy mot forskare som vill göra analyser skiljer sig tydligt från exerapelvisnågra av , där man framställer public use samples förforskares behov, främst i form av urval av material med avidentifieradeindividuppgifter. Exempelvis kan man som forskare mot en niindre ersättning fåett avidentifierat urval ur CPS raed arbetsmarknads-, demografiska ochekonomiska uppgifter och sedan på egen hand göra analyser. I får forskaraai normalfellet vända sig till en utredarepå SCB som gör analysema åt dem, en lösning Prop. 1992/93:101 som riskeraratt bli onödigt dyr, krånglig, tidsödande och som många Bilaga 1.2 forskarekan uppleva som onaturlig. Detär mot denna bakgmnd en brist att utredningen utan närmare motivering endastskriver att den "inte föreslår några förändringar i hitUlls fillämpade rikflinjer"(s. 131). Utredningenföreslår att äganderätten till primärdate får avgöras från fell till fall iförhandlingar. anser att dette är en av de frågor som bör utredasoch där generella lösningar måste uterbetes. Skolverkethar, liksom förmodligen många andra sektorsmyndigheter, behov av stetistik frånandra sektorer. Det finns likaså behov av samkömingar av register från flerasektorer för att komma åt variabler som är svåra eller för uppgiftslämnaren arbetskrävandeatt länma, t.ex. om elevers övergång till högskola eller arbetsliv. Det voreolyckligt om nya principer för finansiering av stetistik försvårar denna typ avnödvändig samköming. Att stetistik bekosted av allmänna medel blir allraänttillgänglig (inom sekretess-, datelagens och etiska reglers ramar) måste varaen utgångspunkt för en fortsatt utredning rörande äganderätt ochregisteransvar. Oavsettvem som har äganderätten till primärdate måste beställarmyn-digheten enligtSkolverkets mening ha ovillkorlig rätt att te del av primärdate för egnabearbetningar och fördjupad analys.