prop · GF03140 · 1992-01-01 00:00:00 — Regeringen utser ordförande och sex övriga ledamöter i styrelserna. Respektive bolags verkställande direktör är ledamot. Fem ledamöter i varje bolags styrelse utses av aktieägarna i moderbolaget på detta bolags bolagsstämma. Enligt lagen om styrelserepresentation för de privatanställda äger personalen rätt att utse två ledamöter jämte två suppleanter. Elva av moderbolagets ledamöter ingår även i programbolagens styrelser, fyra i vardera av , Riksradios och , samt tre i (styrelsen för Riksradion och Lokalradion har i huvudsak samma personsammansättning). Styrelsernas roll i programföretagen gäller framförallt resursdimensionering och medelstilldelning. Styrelserna skall däremot i princip inte ingripa i det löpande programarbetet. - är organiserat i två programenheter, Kanal som består av produktionsenheterna i , med undantag för Rapport-redaktionen, och TV2 som består av de tio distrikten och Rapport-redaktionen. De båda kanalerna har en viss ämnesmässig arbetsfördelning samt olika arbetsförutsättningar. - Riksradion består av ett antal programenheter i samt en distriktsorganisation med produktionskontor på elva orter. - Lokalradion består av 25 lokalradiostationer och ett antal underredaktioner på andra ställen i respektive område samt en central förvaltning i . - Utbildningsradion har dels programavdelningar i , dels regionala producenter i samtliga lokalradioområden. framgår av figurerna på s. 20 - 21 vilka tidigare återgivits i årsredovisning för (är Utbildningsradions regionala organisation något mer spridd än vad som framgår av har till uppgift att genom efterhandsgranskning övervaka att utövar sin rätt att sända radioprogram i överensstämmelse med radiolagen och de bestämmelser som anges i avtalen mellan staten och bolagen. av program eller grupper av program sker efter anmälan eller på nämndens eget initiativ. Nämnden är en statlig myndighet som består av en ordförande och ytterligare sex av regeringen utsedda ledamöter jämte suppleanter. Ordföranden och vice ordföranden skall vara eller ha varit ordinarie domare. Chef för nämndens kansli är en direktör som har ansvaret för granskningsärendena och verksamheten i övrigt. har ingen befogenhet att döma ut straff eller skadestånd. Enligt avtalen mellan staten och programbolagen kan emellertid regeringen, om det finns skäl att anta att ett programbolag i väsentlig mån har brutit mot avtalet, påkalla utredning i frågan och även säga upp avtalet om utredningen ger anledning till det. och kostnader i samband med den allmänna programverksamheten finansieras med medel som anvisar från rundradiokontot. Investeringar hos avskrivs i sin helhet. Även radionämndens verksamhet bekostas med avgiftsmedel. Utbildningsradios verksamhet, som tidigare skattefinansierades, finansieras /86 med avgiftsmedel. Programverksamheten för utlandet finansieras med skattemedel. har möjlighet att sända sponsrade program där sändningen gäller en allmän sammankomst eller en offentlig tillställning som anordnas av någon annan än För sportevenemang gäller detta dock endast om evenemanget är av större svenskt eller internationellt intresse. beslutar hur stora avgiftsmedel som skall ställas till förfogande för de med verksamheten förenade utgifterna. Rundradiokontots intäkter består huvudsakligen av TV-avgiftsmedel men kompletteras även med en årlig Avgiftsmedlen placeras hos . Utbetalningen av medlen värdesäkras med utgångspunkt i ett index, det s.k. SR-indexet. Nuvarande TV-avgift är . Den betalas i fyra poster om . Hushåll som endast har ljudradiomottagare behöver inte erlägga någon avgift. Antalet allmänna mottagaravgifter uppgick till drygt 3,3 miljoner. Intäkterna till rundradiokontot under uppgick till 3 908 milj.kr. Rundradiokontots likviditet var + 36 milj.kr. vid utgången av . Det ackumulerade bokföringsmässiga underskottet på kontot var ca 240 milj.kr. Rundradiokontot beräknas uppvisa ett ackumulerat bokföringsmässigt underskott på ca 360 milj.kr. De medel som för /92 anvisats över statsbudgeten till utlandsprogram uppgår till 56,4 milj.kr. (avser ). 7 Verksamhetens omfattning 7.1 Sändningsnät För distribution av ljudradioprogram finns fyra rikstäckande FM-nät (P1, P2, P3 och P4, vilket även medger länsvisa sändningar). Samtliga FM-nät är anpassade för stereosändningar. Sändarnäten för Kanal och täcker av befolkningen. Det s.k. femte FM-nätet i har utnyttjats av Enligt en internationell överenskommelse skall detta frekvensband öppnas för rundradiosändningar av ljudradio från . För sändning av P 1 utanför och utlandsprogram finns sändare på mellanvåg och kortvåg. Den äldre långvågssändaren i lades ned 1991. Således används numera endast en av de åtta frekvenstilldelningarna som har för sändningar på lång- och mellanvåg (). För täckning av områden på större avstånd finns kortvågsstationerna i och . Praktiskt taget varje hushåll beräknas ha en eller flera radiomottagare. Enligt publik- och programforskningsavdelning är av landets samtliga hushåll 7.3 Sändningsvolym reformprogram med vissa riktlinjer för verksamheten (jfr prop. 1977/78:91, KrU 24, rskr. 337) avslutades vid utgången av riksdagsbeslut (jfr prop. 1985/86:99, KrU 21, rskr. 343) om ramarna för Radio-koncernens verksamhet 1986/87 - 1991/92 innebar att vissa kompletterande krav ställdes på programverksamheten, bl.a. vad gäller att samtliga programföretag inom koncernen skall utöva ett folkbildningsansvar, att nivån på utomståendes medverkan i programverksamheten skall vara hög, att programföretagens utbud på svenska språket och minoritetsspråken måste stärkas, samt att handikappverksamheten skulle stärkas. De båda TV-kanalerna har getts en viss ämnesmässig arbetsfördelning samt olika arbetsförutsättningar. Av allmänproduktion och gestaltande produktion står Kanal för medan TV2 svarar för samt all regional nyhetsverksamhet. riksdagsbeslut innefattade också en etablering av ett fjärde FM-nät för lokalradion. sänts i P 3 under s.k. fönstertider. Enligt moderbolagets anslagsframställning för sände Riksradion i genomsnitt , varav i P1, i P2 och i P3. Utlandsprogrammet utgör en avdelning inom Riksradion. Verksamheten är till skillnad från i övrigt skattefinansierad och behandlas närmare i avsnittet 10.10.4. totala sändningstid uppgick till drygt , varav regional sändning per Andelen egenproducerade originalprogram (egen produktion) av förstasändningarna beräknas till . Resten utgörs av inköpta originalprogram av både svensk och utländsk härkomst (främmande produktion). Riksradions distriktsproducerade program omfattade 100,7 Detta motsvarar av den totala sändningstiden, vilket är i nivå med och resultat. distrikt omfattar Södra distriktet, Västra distriktet, , Östra distriktet, Mellansvenska distriktet, Värmlandsdistriktet, , Nedre , Västerbottens- och Norrbottensdistrikten. landet täcks nu av regionala nyhetsprogram. Lokalradion har tredubblat sändningstiden 1986 då lokalradion gick över till en egen kanal. Lokalradions totala sändningstid var . sände Utbildningsradion TV (varav förstasändning ), i radions riksprogram (varav förstasändning ) och radio regionalt (varav Andelen svensk musik utgör av den spelade musiken i Riksradion. totala utbud utgörs av program på svenska språket. Utbildningsradions sändningar på svenska språket utgör av Utbildningsradions TV-sändningar och av Utbildningsradions riksradiosändningar. Lokalradion svarar genom sändningar på sju olika språk för större delen av koncernens programservice till språkliga och samlade sändningstid på minoritetsspråk uppgick till och omfattade nästan alla programområden. Programföretagen (exkl. utlandsprogrammet; Radio ) bedriver sändningar på ett tiotal olika minoritetsspråk. Dessutom sänds program på svenska för invandrare. .4 Radio- och TV-publiken Följande uppgifter är sammanställda av publik- och programforskningsavdelning och baseras på undersökningar genomförda () gjordes den årliga mätningen av radions publik. De dagliga radiolyssnarna har blivit något fler . Den samlade lyssnartiden ligger däremot tämligen . Det genomsnittliga radiolyssnandet är och per Den totala andelen radiolyssnare en genomsnittlig vardag under Av hela befolkningen (9-99) år lyssnade i genomsnitt på P 1, på P 2 och på P3. Motsvarande siffror för Lokalradion var och för närradion . på P 2 är mycket litet räknat i procent, men i absoluta tal uppgår P 2-publiken till ca 80 000 lyssnare per dag. Radio utnyttjas mycket av alla åldrar. ligger i åldersintervallet 45 - . P 3 dominerar radiolyssnandet och har en stor bredd på publiken. Den äldsta publiksammansättningen har P 1, medan närradion har den yngst TV-tittarsiffrorna (1991) låg på en normal nivå. En vanlig dag tittade av befolkningen på TV. Det genomsnittliga TV-tittandet låg och per dag. Personer med tillgång till satellit-TV tittade på TV mer per dag. Barn och pensionärer () ser betydligt mer på TV än genomsnittet. Av den totala befolkningen (3-99) år tittade i genomsnitt på Kanal , på , på TV3, på , på , på MTV, och på annan satellit-TV. Av den totala befolkningen tittade på grannlands-TV och på Kanal nådde något fler tittare än en genomsnittlig dag. Tittarna anslår emellertid ungefär lika mycket tid till både Kanal och . En sammanställning av den totala tittartiden bland satellit-TV-innehavare visar att fortfarande Av befolkningen med tillgång till satellit-TV tittade på en genomsnittlig dag, tittade på satellit-TV och på video. befolkningen var motsvarande siffror för , för satellit-TV samt för video. Tillgången till satellit-TV bland befolkningen har ökat från hösten /92. I befolkningen med tillgång till satellit-TV är fortfarande störst bland satellit-TV-kanalerna med en daglig räckvidd på , vilket motsvarar ca 790 000 tittare. och hade ca 410 000 respektive 140 000 dagliga tittare. i gång med sina marksändningar och hade en spridning på . I anslagsframställning för /93 anförs följande. analys av den långsiktiga programmässiga utvecklingen i den s.k. , samt ytterligare bedömningar i anslagsframställningen för /92 resulterade i en precisering av resursbehov för 1990-talet till sammanlagt 785 milj.kr. Rationaliseringspotentialen inom beräknades till 100 milj.kr. Radio-koncernens kostnadsstruktur kommer att förändras i samband med att medelsanvisningen till kompletteras med de medel som uppburits av för utsändning och programinsamling och som är avsedda för att köpa sådana Moderbolaget föreslår därför att vikterna inom det särskilda kompensations-indexet (SR-index) ändras i förhållande till den nya kostnadsstrukturen, dvs. respektive löneandelen 40/till 50/. Vidare bör prisindex även omfatta boendekostnader då lokalkostnader numera utgör en relativt stor andel av de samlade kostnaderna (exkluderade ur indexet). En ny modell för finansiering av bygginvesteringar bör införas. Den särskilda anvisningen av kapitaltäckningsmedel bör upphöra. stället bör medelsramen höjas med 80 milj.kr. så att kostnader för avskrivningar och räntor täcks. Medelsanvisningen bör vidare enligt uppgifter från utredningen om nytt huvudmannaskap för rundradionätet (SOU 1992:10) ökas med 446,3 milj.kr. för att motsvara koncernens kostnader för utsändning och programinsamling. Moderbolagets planeringsförutsättningar för det i prop. 1990/91:149 föreslagna medelstillskottet (600 milj.kr. prisnivå) och rationaliseringskravet (200 milj.kr. prisnivå) tar bl.a. sin utgångspunkt i programföretagens andelar av den begärda resursförstärkningen i och i anslagsframställningen för . Denna fördelning har gällt vid tilldelningen av reformmedlen och ger prisnivå 72 milj.kr. till , 17 milj.kr. till Riksradion, 29 milj.kr. till Lokalradion, 6,6 milj.kr. samt ett ofördelat belopp om 25,4 milj.kr. för senare ställningstagande. Som planeringsförutsättning för har samma fördelning tillämpats. utgångspunkten vara att rationaliseringsvinster vid moderbolaget och Radiotjänst i skall tillföras programverksamheten. Varje bolags andel av rationaliseringskravet, 200 milj.kr., bör motsvaras av bolagets andel av de totala avgiftsmedlen. En förenklad anslagsframställning bör lämnas . Inför resterande del av den sexåriga avtalsperioden (1996-1998) bör ånyo fördjupade anslagsframställningar lämnas. Programbolagen har ingen formell kommunikation med regeringen, men deras framställningar till moderbolaget biläggs moderbolagets En särskild redovisning ges av Radiotjänsts medelsanvändning. Anslaget från moderbolaget till Radiotjänst för var 126,9 (prisläge). Av dessa medel åtgår till generell marknadsföring för att få in fler TV-avgifter och till särskilda riktade kampanjer m.m. kostar ca 16 milj.kr., varav löner utgör knappt hälften och återstoden i huvudsak resor, lokaler, ADB och övrigt. Övrigt beslutsunderlag 9.1 Skrivelser från 9.1.1 (moderbolaget) Bolagen i redovisar i en gemensam framställning sina synpunkter på respektive framtida uppdrag och organisation inför den nya avtalsperioden. De nya avtalen bör präglas av en strävan mot mindre detaljreglering och större företagsmässig självständighet. Programbolagen bör i avtalen med staten tillförsäkras självständighet i förhållande till staten och liksom moderbolaget åläggas ett ansvar för att verksamheten bedrivs självständigt i förhållande till olika intresseorganisationer och andra maktgrupper i samhället. Moderbolagets ansvar för samordning av invandrar- och minoritetsspråksprogrammen, samordningen av programmen för och om handikappade samt samordningen av insatser för språkvård bör inte gälla under en ny avtalsperiod. svara för detta. Avtal bör slutas mellan bolagen om fördelningen av insatserna. Moderbolagets anslagsframställning bör i fortsättningen grundas på dotterbolagens anslagsframställningar till moderbolaget och även innehålla koncernstyrelsens analys av dotterbolagens verksamhet i bl.a. utbuds- och ekonomiska termer. I en skrivelse har moderbolaget redovisat ytterligare synpunkter inför den nya avtalsperioden. Inledningsvis anför moderbolaget att det aktiebolagsrättsliga regelsystemet för Radio-koncernens del inte ger tillräcklig klarhet om ansvarsförhållandena inom koncernen. Moderbolaget hänvisar till ett uttalande från om att närmare överväganden bör göras om hur avtalen bör utformas när det gäller ansvarsförhållanden inom koncernen. Moderbolaget anför att den kortfattade anvisning om moderbolagets ansvar som ges i proposition 1990/91:149 om radio- och TV-frågor inte är tillfyllest. Moderbolaget framhåller att texten även i ett nytt avtal mellan staten och moderbolaget konkret bör beskriva det ansvar som åvilar koncernstyrelsen. Bl.a. bör koncernledningen bära det övergripande ansvaret för att den samlade verksamheten bedrivs rationellt och att det inte förekommer misshushållning med tillgängliga medel. De tolv punkter som anges i 9 § i nu gällande avtal bör i allt väsentligt återfinnas även i avtalet för nästa period. En särskild markering görs av betydelsen av samordning av personalpolitik och kollektivavtalsförhandlingar. Moderbolaget har även inkommit med skrivelser om avsikten att utreda och påskynda eventuella förändringar inom koncernen, samt angående den kommande I moderbolagets skrivelse biläggs en kopia av en skrivelse från där förbundet anmäler sin önskan att frånträda sitt aktieägarskap inom . .1.2 anser i sin del av den gemensamma skrivelsen att nuvarande avtal har fungerat på ett tillfredsställande sätt men föreslår vissa justeringar. ifrågasätter formuleringen god underhållning (6 § i nuvarande avtal). Bestämmelsen innebär att radionämnden i vissa fall åläggs att spela rollen som smakdomare. finner detta principiellt betänkligt och anser att företagets övergripande kvalitetskrav är tillräckligt. I instruktionen för radionämnden bör det av integritetsskäl införas en klausul med innebörden att nämnden före beslut om prövning skall inhämta skriftligt medgivande från den/dem som kan ha utsatts för brott mot denna paragraf. Här syftas på de fall då anmälan gjorts av annan än den/de berörda eller nämnden på eget initiativ önskar pröva ärendet (enskilds privatliv, 9 §). särskilda skyldigheten att underrätta radionämnden i vissa genmäles- och beriktigandeärenden (13, 15 §§) bör kunna utgå, alternativt begränsas till de fall då beriktigande och genmäle ej Skyldigheten att underrätta radionämnden har lett till en omständlig och ofta onödig byråkrati. Enligt uppfattning innebär radiolagens krav på saklighet och opartiskhet även skyldighet att rätta felaktiga uppgifter och lämna tillfälle till befogat genmäle. Motsvarande synpunkter framförs även av Lokalradion och Riksradion. Tidsfristen för såväl anmälningar till radionämnden som krav på beriktigande och genmäle bör sänkas från till en, alternativt (vilket är fallet i och ). bör vara ett allmänt intresse att behandlingen av dessa ärenden skall ske så snabbt som omständigheterna medger, annars riskerar saken förlora sin aktualitet och sitt intresse för publiken. Beträffande skyldigheterna mot olika minoritetsgrupper förutsätter att avtal sluts mellan programbolagen om fördelningen av ansvaret. har även inkommit med en skrivelse där önskemål inför en ny avtalsperiod framförs. I en skrivelse beskrivs planerna på en studie av nyhetstjänster inför den kommande avtalsperioden. anför i en skrivelse att bolagets hållning angående kommande avtalsperiod redovisats i den för Radio-företagen gemensamma skrivelsen 9.1.3 och Riksradio och Lokalradio förordar i en gemensam skrivelse att det nya radiobolaget bör ha till uppgift att tillgodose intressen hos såväl befolkningen i respektive lokalradioområde som hos hela befolkningen. Lokalradion anser vidare att de övergripande bestämmelserna torde kunna uttryckas kortare och klarare än vad som är fallet. Utöver ett övergripande kvalitetskrav bör ett programutbud i allmänhetens tjänst präglas av mångfald vad gäller åsikter, meningsyttringar och smakyttringar så att samhälls- och kulturdebatten stimuleras. Det bör också finnas krav på bredd vad gäller ämnesval och genrer. så sätt tillfredsställs mångas intressen. Även mindre gruppers intressen skall i görligaste mån tillgodoses. De två radiobolagen anser att ytterligare detaljreglering är överflödig. viktigt att tillse att en radio i allmänhetens tjänst ges stor frihet att utveckla sin särart. På så sätt garanteras mångfald och bredd i den rådande konkurrenssituationen. Radiobolaget bör vidare få möjlighet till sponsring på i princip samma villkor som . Radiobolaget bör dessutom få rätt att träffa avtal med om fördelningen av ansvaret för minoritetsspråk m.m. Därutöver föreslås några mindre omdispositioner i avtalstexten. Vidare har Lokalradio inkommit med en skrivelse i angående den lokala radions utveckling inför kommande avtalsperiod, samt en skrivelse om förslaget att bilda ett gemensamt radiobolag inom . Lokalradion och Riksradion anför i en gemensam skrivelse att respektive bolags hållning angående kommande avtalsperiod redovisats i den för Radio-företagen 9.1.4 Enligt nuvarande avtal skall användarna av Utbildningsradions utbud ges möjlighet att framföra synpunkter och önskemål på anför i sin särskilda skrivelsen att det fortsättningsvis bör vara Utbildningsradions sak att ta ställning till på vilket sätt samverkan sker med användarna (regleras nu i avtal mellan moderbolaget och Utbildningsradion). Även under en ny avtalsperiod bör det finnas möjligheter att erhålla allmänna medel för insatser som är utbildningspolitiskt och Regeringen bör pröva om och på vilket sätt nuvarande finansiering kan kompletteras genom att staten ställer allmänna medel till förfogande. Utbildningsradions sändningstider är avgörande för det egna ansvaret för programverksamheten. Möjligheterna att få bra sändningstider har enligt försämrats avsevärt . Moderbolaget bör även i fortsättningen besluta om fördelning av sändningstider i de fall programföretagen inte själva kan enas. Utbildningsradions särskilda uppdrag och möjlighet att förverkliga sitt avtal med staten måste vara vägledande när moderbolaget fattar beslut. fördelning av sändningsutrymme måste eftersträvas. Mot bakgrund av pågående förändringar inom utbildningsväsendet föreslås vissa justeringar av avtalstexten. I en skrivelse lämnar Utbildningsradion synpunkter inför den kommande avtalsperioden. Utbildningsradion har även inkommit med en skrivelse om önskemål att etersända teaterföreställningar, samt en skrivelse om Utbildningsradions distanskurser. 9.2 Skrivelser från ägare 9.2.1 Folkrörelsernas ägargrupp Folkrörelserna tar i en skrivelse upp att bör arbeta långsiktigt och fungera som motpol till ytlighet och förflackning. bör satsa på bredd och djup, inte minst i rollen som kulturbärare. bör också på ett konkret sätt ta sig an uppgiften att förverkliga folkbildningstanken. Denna uppgift bör åvila Det är viktigt att de smala programmen för utbildning och folkbildning ges erforderliga resurser i form av ekonomiska medel och programtid. folkliga förankring säkerställs genom de tre olika ägargrupperna. Ägarbilden bidrar också till att kan uppträda självständigt i förhållande till Folkrörelseägandet är ett uttryck för självständighet och integritet visavi olika maktgrupperingar och tillför styrelsearbetet viktig kompetens och erfarenhet. vill kvarstå som majoritetsägare, men är också beredd att delta i en diskussion om hur fler folkrörelser skall kunna inlemmas i ägarkretsen. Frikyrkoråd och anför i en skrivelse att folkrörelserna skall fortsätta att bära sitt ägaransvar. Ägarkretsen kan utvidgas genom att fler folkrörelser tar på sig ägaransvar. 9.2.2 Pressens ägargrupp () redovisar i en skrivelse att man avser att vid avtalsperiodens slut frånträda sitt aktieinnehav i . TU har svårt att bedöma om enskilda tidningsföretag vill ta över dessa aktier. TU anser att ett ökat statligt ägande av inte minskar möjligheten att garantera integritet och oberoende i den publicistiska verksamheten. bör dock inte ställas under regeringens direkta ledning. av allmänt aktade medborgare med professionella meriter från skilda samhällsområden såsom vetenskap, kultur, ekonomi och företagande. TU anför därutöver i en skrivelse att ett ökat statligt ägande inte får leda till att eller programföretagens oberoende och integritet i den publicistiska verksamheten i något avseende hotas. Ett sätt att säkerställa Radio-koncernens oberoende i programfrågor är att en stiftelse övertar ägandet. Stiftelsen skulle, liksom den nuvarande koncernstyrelsen, kunna besluta i övergripande frågor. bör också som förvaltare av aktierna i bolaget ha till uppgift att utse styrelsemajoriteter i de olika programbolagens styrelser. 9.2.3 Näringslivets ägargrupp Näringslivsgruppen anför i en skrivelse att den nuvarande ordningen för ägandet av har varit historiskt betingad och har inte återspeglat de förändringar som ägt rum . är åtskilliga av de nuvarande aktieägarna direkt eller indirekt involverade i med konkurrerande företag. Flera aktieägare har redan anmält sin önskan att frånträda aktieinnehavet vid utgången av innevarande avtalsperiod. För näringslivsgruppen framstår det som självfallet att det i fortsättningen saknas anledning att vara engagerad som delägare i det nu Enligt gruppens mening kan inte heller några andra korporationer eller intressegrupper ges sådan ställning. Näringslivsgruppen anser att ett statligt ägande inte innebär något större hot mot integritet och oberoende än den nuvarande ordningen. Någon legitimering av verksamhet i form av enskilt aktieägande erfordras ej. Ägande utan ansvar eller faktiskt inflytande bör inte bestå. Ett statligt styrt företag bör också vara statligt ägt. För att ytterligare markera och säkerställa företagets oberoende i programfrågor bör företaget inte ställas under regeringens direkta ledning. Den lämpligaste ordningen skulle vara att staten inträder som huvudman för en stiftelse, vars styrelse enligt stadgarna skall vara sammansatt av allmänt aktade medborgare med professionella meriter från skilda samhällsområden såsom vetenskap, kultur, ekonomi och företagande.