prop · GF03150 · 1992-01-01 00:00:00 — EGs övriga bistånd finansieras över EGs ordinarie budget, till vilken respektive medlemsland bidrar med en fastställd andel av mervärdesskatten. Den del av detta bidrag som avser u- landsbistånd förutses bli finansierad inom enprocentsramen för biståndet. Miljoner kronor 1992/prisnivå 92/93 Förändring till Genomsnittlig procentuell förändring 93/94 94/95 95/96 96/97 92/93- 86/87- 96/97 90/91 Totala utgifter 37 745254 207 210 213 0,62,9 därav: Militär utgiftsram 34 605265 207 210 213 0,62,2Civila sektorer1 8330 0 0 0 00,9 Övrigt1 307 -11 0 00-0,2-* Källor: och Försvarsdepartementet * P.g.a. anslagsförändringar har relevanta historiska siffror inte kunnat tas fram. Utgifterna styrs av femåriga försvarsbeslut. Regeringen föreslår i prop 1991/92:102 att totalförsvarets militära del tilldelas 173 330 milj. kr. för perioden /93 - 1996/97 (1992/prisläge). Försvarsbeslutsperiodens årliga militära planerings- ramar blir då 34 666 milj. kr., vilket är en höjning med 900 milj. kr. För försvarsbeslutsperioden /93 - 1996/97 bedöms de årliga planeringsramarna för totalförsvarets civila del bli 2 079,8 milj. kr. (1992/prisläge). De realtillskott till det militära försvarets utgiftsram som här föreslås ger uttryck för en dubbel strävan från regeringens sida att dels tillhandahålla förutsättningar för en satsning på kvalitetsutveckling, personellt och materiellt, dels dämpa omfattningen av de strukturförändringar som följer av förändringarna i övrigt. Såsom en metod primärt ämnad att säkerställa en fortsatt kvalitetsutveckling på det högteknologiska området och gardera för förväntad kostnadsökning inom försvarsmaterielområdet föreslås den ekonomiska ramen räknas upp med ett belopp motsvarande av materielanskaffningskostnaderna. Priskompensationssystemet kommer att förändras för att med största möjliga precision ta hänsyn till prisutvecklingen på olika typer av varor och tjänster som försvaret utnyttjar. Analys av verksamheten I proposition 1991/92:102 lämnar regeringen förslag avseende totalförsvarets utveckling och en planeringsinriktning för utvecklingen under den därpå följande femårsperioden. I propositionen redovisas regeringens säkerhetspolitiska över- väganden. Utifrån detta anges mål och uppgifter för de militära och civila delarna av totalförsvaret. Stora förändringar föreslås inom försvarsmakten, i syfte att uppnå en till de säkerhets- och försvarspolitiska målen an- passad balans mellan uppgifter och resurser och mellan kvalitet och kvantitet. Under de ekonomiska förutsättningar som anges innebär detta förslag förändringar såväl i krigs- och grundorganisationen som i ledningsorganisationen och beträffande värnpliktssystemets utformning. Utgående från angivna uppgifter redovisas regeringens förslag till krigsorganisation omfattande bl.a. 16 brigader inom armén och 16 divisioner inom flygvapnet efter JAS-systemets införande. Konsekvensen av dessa krigsorganisationsförändringar är att ett mindre antal värnpliktiga än hela årskullen behöver ges grundutbildning, vilket i sin tur minskar behovet av utbildningsetablissemang. I propositionen föreslås att tre regementen och en flygflottilj avvecklas, som ett antal förband berörs av förändringen genom bl.a. samlokalisering mellan och inom garnisonsorter. Planeringsinriktningen innebär en omfattande förändringsprocess i olika steg. Sålunda förutses föreslagna förändringar i försvarets ledningssystem på central nivå vara genomförda och träda i kraft per och på regional nivå . avses förändringarna i försvarsmaktens grundorganisation vara genomförda. 1995 föreslås som inriktning för ställningstagande rörande ytterligare reduce- ringar inom flygvapnets grundorganisation, utgående från det underlag som då förväntas föreligga beträffande möjlig lokalisering av s.k. storflottiljer. skall vidare den personalavveckling genomföras som utgör en besparingsförutsättning för planeringen i övrigt. Övertalig militär och civil personal () inom försvarsmakten kommer att behöva avvecklas möjligt. Avvecklingen skall genomföras inom ramen för det statliga trygghetssystemet och med de åtgärder i övrigt som parterna finner lämpliga. Planeringssituationen i och med försvarsbeslut förutsätter ett aktivt åtagande från statsmakternas sida att med hjälp av nya och flexibla instrument för finansiell styrning utöva en kontinuerlig uppföljning och kontroll över planeringens genomförande. Med införande av genomförandeprisbudgetsystem, ramanslag och kapitaltjänstkostnader skapas möjligheter till en mer flexibel hantering av ev. uppkommande likviditetsproblem, m.m. under genomförandeprocessen. Regeringen konstaterar i propositionen att det inför nästa totalförsvarsbeslut kommer att bli aktuellt att överväga huruvida den säkerhetspolitiska utvecklingen medger att ytterligare besparingar kan ske genom minskningar utöver vad som här föreslås i försvarsmaktens krigs- och grundorganisation, eller om tvärtom omvärldsutvecklingen nödvändiggör på nytt ökade satsningar. Miljoner kronor 1992/prisnivå 92/93 Förändring till Genomsnittlig procentuell förändring 93/94 94/95 95/96 96/97 92/93- 96/97 Totala statliga utgifter 298 762-19 745 7612 4113 537-1,0 inkl. socialförsäkring därav:Allmän tillägspension* 99 5913 649 3 170 2 8302 690 3,0Folkpensioner exkl. förtidspension 55 527-282 -424 -436-467 -0,7Kommunalt bostadstillägg1 655-75 -75 -70 -70 -4,7 Delpension* 2 050-627 -465-493-293-46,2 Förtidspension 13 920 20 -142 -314-324 -1,4 Sjukförsäkring# 37 875-3 367 -5641 2701 391-0,8 Arbetsskade försäkring* 13 660439 366 449 521 3,1Ekonomiskt stöd till barn- familjer inkl. föräldra- försäkring# 43 3911 279 -238 -167-80 0,5Socialförsäkrings- administration# 5 397-255 -168 -30 0 -2,2Bidrag till barnomsorg11 206-11 189 0 0 0 -80,3 Hälso- och sjukvård 3 570-1 661 -510 0 0 -20,9Äldre- och handikappomsorg och närståendevård# 9 460-7 676 -189 -248 5 -38,5Socialt behandlingsarbete, alkohol- och narkotikapolitk 1 016 0 0 0 0 0,0 Övrigt 462 0 0000,0 Not:* finansiering utanför statsbudgeten. Arbetsskadeförsäkringen även de facto på inkomstsidan. # finansiering såväl på statsbudgetens utgifts- som inkomstsida.Om ingen markering finns sker finansiering helt på statsbudgete Källor: och Kommentar: Den stora förändringen av de totala statliga utgifterna inom det sociala området beror tillstörsta delen på de förslag rö proposition. Berörda områden i tabellen ovan är sjukförsäkring, bidrag till barnomsorg, hälso- och sjukvård samt äldre-och handikappomsorg. Reformering och omprövning av socialförsäkringssystemet En omfattande reformering och omprövning av det stora social- försäkringssystemen har påbörjats och komer att fortsätta . Sammantagna kommer resultaten av dessa insatser att få effekter på socialförsäkringsutgifterna utöver vad som redovisas i den sammanfattande tabellen. Fr.o.m. har en sjuklöneperiod införts. erhåller arbetstagaren vid sjukdom ersättning i form av sjuklön. börjar nya regler vad gäller rehabilitering att gälla. Ett ytterligare led i förändringen av sjukförsäkringen är införande av . I tilläggsdirektiv till utredningen för översyn av vissa frågor inom arbetsskadeförsäkringen har regeringen begärt en genomgripande översyn av hela arbetsskadeförsäkringen. Utredningen kommer att lämna förslag till nya grunder för vad som ska betraktas som arbetsskada. Vid denna översyn skall vidare prövas möjligheten att införa en obligatorisk arbetsskadeförsäkring som tecknas i privata försäkringsbolag. Delpensionsförsäkringen föreslås upphöra . En del av behållningen i delpensionsfonden föreslås användas för att finansiera underskottet i arbetsskadeförsäkringen och förstärka finansieringen av folkpensionsförsäkringen. Utgiftstyrande faktorer Befolkningsutvecklingen utgör den mest betydande utgiftspåverkande faktorn tillsammans med konstruktionen för de regelverk som styr utfallet av olika förmåner inom det sociala området. Även utvecklingen på arbetsmarknaden påverkar utgifterna inom den sociala sektorn, såväl i kommunerna som för staten. De flesta utgifterna inom socialförsäkringsområdet är knutna till basbeloppet och därmed till pris- och löneutvecklingen i samhället. En höjning av basbeloppet med motsvarar en ökning av socialförsäkringens utgifter med ca . Vad gäller befolkningsutvecklingen är det främst antalet små barn samt antalet ålderspensionärer totalt sett resp. antalet äldre äldre som ger stort utslag på statens utgifter. En höjning med av barnbidrag/flerbarntillägg, förlängt barnbidrag och studiebidrag ökar statens utgifter med omkring 112 milj.kr. Det totala antalet personer som är blir visserligen i stort sett oförändrat , men eftersom de äldsta ålderspensionärerna, , stadigt blir fler så ökar ändå behovet av vård och omsorg för de äldre totalt sett. De äldsta pensionärerna svarar för en mycket stor del av vårdkonsumtionen jämfört med de yngre pensionärerna. De utgiftsstyrande faktorerna kommenteras utförligare under varje rubrik på följande sidor. Analys av verksamheten och dess kostnader Hälso- och sjukvård De totala kostnaderna för hälso- och sjukvården uppgick enligt nationalräkenskaperna, till . Detta motsvarar av BNP. Genom bidrag från den allmänna sjukförsäkringen och skatteutjämningsbidrag m.m. bidrar staten med ca en fjärdedel av dessa kostnader. Utgiftsökningarna inom hälso- och sjukvården kan till stor del hänföras till befolkningsutvecklingen. Beräkningar inom visar bl.a. att något mer än hälften av de ökade driftkostnaderna för hälso- och sjukvården , uttryckt i fasta priser, kan hänföras till befolkningsförändringar (10,av totalt ). Personer i åldern och däröver ökade sin andel av hälso- och sjukvårdens totala driftkostnader , medan barn i åldrarna minskade sin andel . Bland övriga åldersgrupper var det en blygsam ökning med mellan 0,8 - . Den kommunalekonomiska kommittén framhåller att nya resurskrav inom den samlade kommunala sektorn måste mötas genom effektiviseringar och anpassningar av verksamheten. Ett flertal utredningar visar på betydande möjligheter till besparingar och bättre resursutnyttjande. Produktivitetsdelegationen har t.ex. i sitt huvudbetänkande uppmärksammat den svaga produktivitetsutvecklingen inom hälso- och sjukvården. Mot bl.a. denna bakgrund har regeringen tillkallat en kommitté med uppdrag att se över och ge förslag till hälso- och sjukvårdens finansiering och organisation, kommittén skall överväga hälso- och sjukvårdens resursbehov och olika modeller för finansiering och organisation med hänsyn bl.a. till deras kostnadseffektivitet, till förutsättningarna för kostnadskontroll, till vårdens tillgänglighet och kvalitet, till möjligheten till demokratiskt inflytande samt till möjligheten av förnyelse och utveckling med utgångspunkt i allas rätt till en god hälso- och sjukvård och valfrihet för patienterna. I samband med förhandlingarna om ersättning från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen för - Dagmaröverenskommelsen - slöts en överenskommelse mellan staten och om inriktningen för det fortsatta förändrings- och utvecklingsarbetet inom hälso- och sjukvården. Enligt överenskommelsen skall utvecklingsarbetet, som har ett flerårsperspektiv, ha som mål att säkra ett effektivt utnytt- jande av tillgängliga ekonomiska och personella resurser, att kontinuerligt förbättra hälso- och sjukvården och att öka patienternas möjligheter att fritt välja vårdgivare. Syftet med utredningsarbetet är att skapa bättre styrning av verksamheten och underlätta resultatuppföljningen. I arbetet ingår bl.a. att utveckla former för att mäta och värdera vårdens kvalitet. Den offentliga sektorn kommer att präglas av en än större flexibilitet i fråga om verksamhetsformer och arbetssätt. Styrning, ledning och organisation kommer att successivt ses över och revideras. Insatser som bidrar till en bättre hälsa och ett mer aktivt liv för den enskilde som belastningen på samhällsekonomin minskar bör därför prioriteras. Regeringen har i enlighet härmed lagts fram ett förslag för om en lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkringen och hälso- och sjukvården. Det är angeläget att öka kontinuiteten och närheten i kontakterna mellan läkare och patient. Regeringen avser att i en proposition lägga fram förslag om åtgärder som skall underlätta och stimulera inrättandet av husläkare. Ett husläkarsystem innefattar också en fri etableringsrätt för den som uppfyller kraven som ställs på husläkare i syfte att ökar valfriheten för både patienter och läkare. Vidare har en särskild utredare tillsatts med uppgift att göra en översyn av läkarvårdstaxan. Skillnaderna i hälsoläge mellan olika sociala grupper är fortfarande stora och tycks i vissa fall öka. För att utjämna skillnaderna och vidmakthålla den generellt sett mycket positiva hälsoutvecklingen i skall de förebyggande och hälsofrämjande insatserna vidareutvecklas. Inrättandet av ett folkhälsoinstitut i enlighet med beslut (prop. 1990/91:175, SoU23, rskr. 376) är ett viktigt led i detta arbete. Regeringen har också tillsatt en parlamentarisk utredning om prioriteringar inom hälso- och sjukvården med uppdrag att bl.a. överväga hälso- och sjukvårdens uppgift i det moderna välfärdssamhället och lämna förslag om vilka etiska priciper som bör ligga till grund för prioriteringarna inom hälso- och sjukvården. Det intensiva förändringsarbete som pågår inom hälso- och sjukvården och som bl.a. innebär att nya organisations- och styrformer prövas kan förväntas fortsätta och accentueras. Utmärkande för arbetet är bl.a. att patienternas valfrihet skall öka, ansvaret för såväl verksamhetens utformning som ekonomi decentraliseras, beställar- resp. producentrollerna renodlas samt effektiva informations- och uppföljningssystem utformas. Försäkring vid sjukdom, arbetsskada, handikapp och i samband med rehabilitering Sjukförsäkringen innebär ett skydd mot inkomstbortfall när den försäkrades arbetsförmåga är helt eller delvis nedsatt på grund av sjukdom. Fr.o.m. har en arbetstagare rätt till sjuklön från sin arbetsgivare vid varje sjukfall. Sjuklönen skall utgöra av inkomstbortfallet och av inkomstbortfallet för de återstående dagarna i sjuklöneperioden. Därefter utges sjukpenning från . Sjukförsäkringen ger även rätt till ersättning i samband med läkarvård och annan sjukvårdande behandling, läkemedelsinköp, tandvård, sjukhusvård samt sjukresor. Sjukpenning inkl. frivillig sjukförsäkring Sjukfrånvarons utveckling i termer av sjuktal, antal ersatta sjukdagar och sjukperiodens längd är de viktigaste utgiftsstyrande faktorerna. Även löneutvecklingen spelar roll eftersom den påverkar den sjukpenninggrundande inkomsten. Om sjukfrånvaron ökar ökar utgifterna med varav ca 1/3 finansieras av arbetsgivarna genom sjuklön och 2/3 av socialförsäkringssektorn. De korta sjukfallen är betydligt fler än långtidssjukskrivningarna. Eftersom de korta sjukfallen summerar till betydligt färre antal dagar utgör deras andel av de totala sjukpenningkostnaderna endast en mindre del. Vid en utvärdering av sjuklönereformen kommer särskild uppmärksamhet att riktas mot eventuella förändringar av korttidsfrånvaron. En annan faktor som påverkar sjukpenningutgifterna är förändringar på arbetsmarknaden och då främst arbetslöshetsnivån. Vid hög arbetslöshet tenderar sjukpenningut- gifterna att minska för de korta sjukfallen och öka för de långa Fr.o.m 1992 har en förändring av reglerna gjorts för att motverka att sjukskrivningar överstiger . Om nedsättningen av arbetsförmågan fortfarande består skall individen i stället beviljas sjukbidrag/förtidspension. Sjuklönen finansieras av arbetsgivarna. För att övergången till sjuklön skall vara kostnadsneutral sänktes sjukförsäkringsavgiften till 7,fr.o.m. . Karensdagar m.m. Ett arbete pågår f.n. med att ta fram ett förslag om införande av karensdagar i sjukförsäkringen. Det är viktigt att utforma ett högriskskydd i ett system med karensdagar bl.a. så att inte den sänkta kompensationen drabbar personer som av medicinska skäl har hög sjukfrånvaro. En översyn av omfattningen av den sjukpenninggrundande inkomsten pågår också. Denna väntas leda till en renodling av vad som är att betrakta som sjukpenninggrundande inkomst. Vidare behandlas frågan om hur länge en fastställd sjukpenninggrundande inkomst skall gälla. Inom rehabiliteringsområdet finns främst tre utgiftsslag: rehabiliteringsersättning, medel för köp av yrkesinriktade rehabiliteringstjänster och ersättning för medicinsk rehabilitering. Beräkningarna beträffande utgifterna är preliminära. utfall kommer att ge förbättrat underlag för att bedöma resursinsatserna på . Utgifterna för rehabilitering är också beroende av i vilken utsträckning arbetsgivarna kommer att ta ett ekonomiskt ansvar för de anställda vad gäller kostnader för olika åtgärder under rehabiliteringen. En annan utgiftsstyrande faktor för rehabiliteringspenningen är tillgången på särskilda resurser och då inte enbart medicinska och arbetslivsinriktade åtgärder som kommun, landsting och stat producerar utan även privata och kooperativa alternativ. Även om det tar innan effekterna av satsningen på rehabilitering kan avläsas är det viktigt att följa upp verksamheten för att se att rehabiliteringsarbetet bedrivs på ett effektivt sätt. De nya reglerna för rehabilitering innebär tidigare och bättre samordnade insatser vilket förväntas leda till bättre resultat av rehabiliteringen. Det gäller också att bedöma effekten av beslut att förlänga samordningstiden fr.o.m från 90 vad gäller arbetsskadeförsäkringen. Arbetsgivarnas ökade ansvar för rehabilitering innebär även ett ökat ekonomiskt ansvar. Netto förväntas dock de ökade utgifterna för arbetsgivaren understiga den produktionsvinst som följer av en minskad sjukfrånvaro. Regeringen har i en proposition (1991/92:105) föreslagit att lokala försök med finansiell samordning mellan socialförsäkring och hälso- och sjukvård ska inledas. Vidare kommer regeringen att lägga förslag rörande den framtida utformningen av de grundläggande reglerna för vad som skall betraktas som arbetsskada. Läkemedelsförmåner Utgiftsutvecklingen för läkemedelsförmånerna har varit otillfredställande trots att vissa åtgärder vidtagits för att motverka kostnadsutvecklingen. I syfte att påverka kostnadsutvecklingen har bl.a. läkemedelsavgiften höjts Utgiftsökningen beror på ett flertal faktorer, bl.a. prisutvecklingen på läkemedel och volym-och pristillväxt på kostnadsfria läkemedel och förbrukningsartiklar. Mot denna bakgrund utgår utgiftsberäkningarna för budgetperioden från en extra prisökning . Regeringen har lämnat förslag om att genomföra större förändringar i förmånssystemet för läkemedel under /93. En gynnsammare prisutveckling och en minskad försäljningsvolym av de läkemedel som omfattas av förmånssystemet kan förväntas och därmed beräknas utgiftsutvecklingen att dämpas. Fr.o.m. ändras avgiftssystemet för prisnedsatta läkemedel genom att en avgift tas ut för varje läkemedel som köps vid ett och samma inköpstillfälle. Regeringen har också aviserat ett införande av ett system med ett särskilt rabattgrundande pris för de läkemedel där likvärdiga synonympreparat finns . Regeringen kommer att förelägga ett förslag om utformning av ett sådant system. Tandvård Även inom tandvårdsområdet har försäkringsutgifterna ökat mer än vad som beräknats med hänsyn till de årliga justeringarna av tandvårdstaxans nivå och den allt bättre tandhälsan för större delen av befolkningen. Taxans nivå fastställs av regeringen efter förslag från varvid hänsyn tas till bl.a. löne- och prisutvecklingen. Utgiftsutvecklingen påverkas - bortsett från ändringar i taxenivån - av patienttillströmningen och antalet tandläkare som är verksamma inom tandvårdsförsäkringens ram. En annan viktig orsak till utgiftsutvecklingen är det prestationsinriktade ersättningsystemet. Utformningen av detta system stimulerar till en hög vårdproduktion och styr dessutom mot en hög ambitionsnivå vad gäller reparativa och rehabiliterande tandvårdsbehandlingar. Detta skall ses mot bakgrund av att tandvårdslagen lägger särskild vikt vid de förebyggande insatserna. Mot denna bakgrund har beräkningarna i den långsiktiga konsekvenskalkylen utgått från en volymtillväxt . För att motverka utgiftsutvecklingen har ett flertal åtgärder vidtagits av regeringen och . Regeringen har dessutom budget proposition (1991/92:100 bil. aviserat vissa ändringar i ersättningsnivåerna i tandvårdstaxan fr.o.m. för att på årsbasis minska försäkringsutgifterna med ca 580 milj. kr. De förändringar som härmed avses är dels en sänkning av ersättningsnivån i kostnadsintervallet 0 - . från till , dels en sänkning av försäkringens ersättning för ädla metaller som ingår i tandtekniskt arbete till hälften. Arbetsskadeförsäkringens utgifter styrs, förutom av pris- och löneutvecklingen, av antalet personer som skadas, den ersättning dessa beviljas samt utvecklingen av rättspraxis. Antalet arbetsskadeärenden ökade under i stort sett hela 1980- talet. ökade antalet ärenden för prövning hos försäkringskassorna från drygt 64 000 till närmare 118 000. Antalet inkommande ärenden för prövning har därefter avstannat. skedde t.o.m. en minskning jämfört med året innan. Den stadigt ökande ärendemängden har medfört administrativa belastningar för försäkringskassorna, som trots betydande resurstillskott inte har kunnat avverka ärendena i den takt de kommit in. Vid utgången av uppgick ärendebalansen till drygt 113 000 ärenden. Arbetsskadefondens inkomster var 2 990 milj.kr. och utgifterna 11 295 milj.kr. var det ackumulerade underskottet i fonden drygt 20 000 milj.kr. Arbetsskadeförsäkringen skall finansieras av en socialavgift och avkastningen på arbetsskadefonden. Arbetsskadeavgiften höjdes från 0,6 till av avgiftsunderlaget. Mot bakgrund av att arbetsskadeavgiften är otillräcklig för att finansiera arbetsskadeförsäkringens utgifter har regeringen i proposition om avskaffande av delpensionsförsäkringen (prop 1991/92:149) föreslagit att delpensionsavgiften på skall upphöra och att motsvarande höjning skall ske av arbetsskadeav- giften. Vidare föreslås att en del av delpensionens behållning används för att finansiera det underskott i arbetsskadeförsäk- ringen för /93 som kvarstår efter avgiftshöjningen. Slutligen har regeringen budgetproposition (prop 1991/92:100 bil 11) föreslagit att en sänkning av arbetarskyddsavgiften utnyttjas för att höja arbetsskadeavgiften. Den s.k. samordningstiden i arbetsskadeförsäkringen har förlängts från 90 fr.o.m. . Denna åtgärd utgör ett första steg att komma till rätta med problemen med arbetsskadeförsäkringen. Ytterligare åtgärder kommer att vidtas när utredningen för översyn av vissa frågor inom arbetsskadeförsäkringen (Dir. 1991:109) är klar med sitt arbete. Den ena delen av arbetet, som rör avgränsningen mellan arbetsrelaterade och icke arbetsrelaterade skador, skall vara slutförd . Nya regler beräknas kunna träda i kraft . Den återstående delen - med bl.a. en prövning av förutsättningarna för en obligatorisk arbetsskadeförsäkring som tecknas i privata försäkringsbolag - skall vara klar senast vid utgången av . Pensionsförmåner Utgifterna för pensionssystemet kommer i första hand att öka på grund av att de som blir pensionärer har allt högre ATP-poäng. På kommer även det totala antalet pensionärer att öka. När de stora 40-talskullarna pensioneras kommer påfrestningarna på pensionssystemen att bli stora. Hur stora påfrestningarna på pensionssystemet blir har till största delen att göra med den reala tillväxten i ekonomin. Kombinationen ett stort antal pensionärer och låg real tillväxt innebär stora påfrestningar på pensionssystemet. Den beräknade utvecklingen av ATP-utgifterna och summan av de allmänna pensionerna budgetåren 1992/93--1996/97 framgår av nedanstående figurer. pågår en diskussion om pensionssystemets samhällsekonomiska effekter. Det totala sparandet i är för lågt. Ökad tillväxt förutsätter ökade investeringar. För att garantera investeringskapital måste det inhemska sparandet öka för att undvika alltför stora underskott, och därmed dyra ränte- betalningar gentemot utlandet.