prop · GF0324 · 1992-01-01 00:00:00 — Beräkningsmetoden innebär att förändringar som inträffar efter oktober månad inte beaktas och att någon justering av förbehållsbeloppet i princip inte görs med anledning av förändringar i prisläget under ett kalenderår. I fråga om levnadskostnaderna gäller att de, utöver den ökning som normalt sker successivt under årets gång, kommer att öka redan från årets början som en följd av vissa redan beslutade ändringar i den indirekta beskattningen. Med den beräkningsmetod som föreskrivs i 15 kap 6 a § beaktas inte denna ökning. minskar uttaget av direkt skatt fr o m . För den som har införsel eller kvarstående skatt kan emellertid det ekonomiska utrymme som härigenom frigörs komma att tas i anspråk i sin helhet genom införseln eller avdraget för kvarstående skatt. För att inte vissa gäldenärer och skattskyldiga skall råka i en alltför besvärlig situation bör vid bestämmande av normalbelopp för ett tillägg göras till det belopp som räknats fram enligt 15 kap 6 a § utsökningsbalken. Tillägget bör motsvara av detta belopp. En bestämmelse om tillägget kan lämpligen tas in i ikraftträdandebestämmelsen till den ändringsförfattning genom vilken bestämmelserna om beräkning av normalbelopp fördes över till utsökningsbalken (SFS 1990:669). Regeln om tillägg innebär att gäldenärerna för fått ett förhöjt förbehållsbelopp som bara gäller . Emellertid beaktar jämförelsetalet mellan konsumentprisindex mellan månaderna oktober och de extra kostnadsökningarna enligt ändringarna i skattelagstiftningen för . debatterades i RSVs dåvarande normer för existensminimum. Statsrådet gjorde följande uttalande i frågan. Normerna för socialbidrag och normalbelopp för existensminimum kan inte på ett enkelt sätt jämföras med varandra. har i allmänna råd arbetat fram normer för vad som är att anse som skälig levnadsnivå enligt socialtjänstlagen. normer omfattar alla vanliga levnadskostnader, vilket inte normalbeloppet för existensminimum gör. För att kunna jämföra de olika normerna bör därför till normalbeloppet för existensminimum läggas kostnader för resor till och från arbetet samt vissa kostnader för möbler, husgeråd, TV, radio, m m. När det gäller normerna för barn är normalbeloppet för existensminimum lika för alla barn oavsett ålder och inte som socialbidragsnormen uppdelad på olika åldersgrupper. Normalt skall socialbidrag till uppehälle inte behöva utgå till den som har införsel eller utmätning i lön, eftersom förbehållsbeloppet i normalfallet ungefärligen motsvarar den skäliga levnadsnivå som bistånd enligt 6 § socialtjänstlagen skall tillförsäkra den enskilde. Regeringen har emellertid gett i uppdrag att göra en översyn av utsökningsbalken. En av huvudpunkterna i översynen gäller just införsel och utmätning i lön. Där torde även frågor om beräkning av förbehållsbelopp komma upp. Uppdraget skall redovisas . Vid senare tillfälle har fastställt skälig levnadsnivå för pensionärer i 2 § första stycket lagen (1991:162) om särskilt kommunalt bostadstillägg till folkpension. Härvid skall den pensionsberättigade erhålla minst det belopp som följer av vägledande socialbidragsnorm. I samband med riksdagsbehandlingen gjordes bl a följande utskottsuttalande (1990/91:SfU 19, s 7 n). Det förslag som läggs fram i propositionen innebär att en pensionär genom en schablonmässig bedömning skall få medel som räcker till en skälig levnadsnivå. Utskottet kan inte utesluta att en sådan schablonmässig bedömning grundad på den enskilda kommunens norm kan leda till att vissa pensionärer inte når upp till en skälig levnadsnivå. Utskottet föreslår därför den ändringen i propositionens förslag att vid den schablonmässiga beräkningen av vad som vid utgivande av särskilt kommunalt bostadstillägg skall anses som skälig levnadsnivå skall lägst tillämpas den nivå som följer av allmänna råd om vägledande socialbidragsnorm -- vilken grundar sig på kostnadsberäkningar -- dvs för ensamstående och för samboende, allt . En ändring av denna innebörd bör göras i lagförslagets 2 §. I allmänna råd från 1985:1, Socialbidrag, redovisas den vägledande socialbidragsnorm som åsyftas i lagen (1991:162) om särskilt kommunalt bostadstillägg till folkpension. Beloppen omräknas bl a med ledning av basbeloppet. Beträffande har särskilt beaktat konsekvenserna av skatteomläggningen (jfr meddelandeblad nr 2/91). Följande månadsbelopp rekommenderas för . Ensamstående Sammanboende Barn 0--4--11-- 2.5 Normalbelopp vid löneexekution Som normalbelopp vid införsel gäller för följande årsbelopp, när ändring gjorts enligt dels 15 kap 6 a § utsökningsbalken, dels ikraftträdandebestämmelsen till lagen (1990:669) om ändring i utsökningsbalken. Ensamstående Sammanboende Barn (alla åldrar) Efter omräkning gäller följande normalbelopp avseende månad 1991. Ensamstående Sammanboende Barn (alla åldrar) Denna framställning berör inte normalbeloppen vid utmätning av lön, vilka f n är högre än motsvarande belopp vid införsel. Någon ändring av UB erfordras inte eftersom RSV kan justera normalbeloppen för löneutmätning med stöd av 7 kap 4 § utsökningsförordningen (1981:981). 2.6 Sambandet mellan socialhjälpsbelopp och normalbelopp vid införsel Då nivån för beräkning av normalbelopp vid införsel fastställdes, bestämdes densamma med beaktande av då gällande socialbidragsnormer. Följande uttalande görs av departementschefen i proposition 1975/76:91 om ändrade regler för beräkning av existensminimum (s 34 f). De föreslagna normalbeloppen är anpassade efter allmänt tillämpade socialhjälpsnormer, närmast den s k Stockholmsnormens grundbelopp. Härigenom uppnås den fördelen att den enskilde inte behöver vända sig till sociala myndigheter för att få medel till skattebetalning. Så kan bli fallet med nu gällande bestämmelser, ett förhållande som har kritiserats. För att undvika detta kan därför de föreslagna normalbeloppen inte lämpligen knytas an till lägre belopp än socialhjälpsnormerna. Av praktiska skäl bör dock enligt min mening ett fast belopp tillämpas hela kalenderåret. Procentsatserna har också bestämts på sådant sätt att beloppen blir högre än socialhjälpsnormerna men kan bli något lägre . Vid jämförelse mellan de av rekommenderade månadsbeloppen och normalbeloppen vid införsel överensstämmer i stort de kostnader som omfattas av desamma. Följande avvikelser gäller emellertid. Fackföreningsavgift omfattas av normalbeloppen vid införsel. Däremot ingår inte denna avgift i månadsbeloppet vid beräkning av socialhjälpsbelopp. Avgiften måste läggas till särskilt. I socialhjälpsbeloppen ingår bl a även posten ''''''''möbler, husgeråd, TV, radio m m'''''''' med /mån för ensamstående och /mån för sammanboende (preciserat belopp saknas för barn). Vid beräkning av förbehållsbelopp vid införsel ingår inte denna kostnad i normalbeloppet. Däremot kan tillägg till normalbeloppet göras vid kreditköp avseende beneficieegendom av skäligt värde, om borgenären kan få egendomen återtagen vid betalningsdröjsmål. Se punkt 3.2.3 i RSVs rekommendationer m m om bestämmande av förbehållsbeloppet vid införsel (RSV Ex 1990:2). I praktiken är det ovanligt att denna tilläggsbestämmelse tillämpas. Till månadsbelopp respektive normalbelopp läggs boendekostnad och utgift för resor till och från arbetet (viss schablon förekommer beträffande tillägg vid beräkning av förbehållsbelopp vid införsel). 2.7 Införsel mot pensionär Som redovisats under punkt 2.3 har bestämt att skälig levnadsnivå för ensamstående pensionär är /mån. Till detta belopp kommer utgift för boendekostnad. Normalbeloppet vid införsel är /mån, dvs lägre. För pensionär som är föremål för införsel kan konsekvensen bli att staten bidrar till pensionärens boendekostnad enligt lagen om särskilt kommunalt bostadstillägg till folkpension som en del av detta belopp tas i anspråk genom införsel. Följande exempel illustrerar det nu sagda. En ensamstående pensionär förutsätts få sammanlagt /mån genom folkpension, pensionstillskott och kommunalt bostadstillägg (KBT). Något avdrag för preliminär skatt görs inte. Hyran är /mån. Eftersom endast /mån återstår efter betalning av boendekostnaden erhåller pensionären ett särskilt kommunalt bostadstillägg med /mån. Pensionären lever då på den skäliga levnadsnivån /mån. Är gäldenären föremål för införsel kan kronofogdemyndigheten beräkna förbehållsbeloppet på följande sätt (KBT förutsätts vara /mån). Normalbelopp /mån Boendekostad /mån (3 500--1 900--714) Den införselbara pensionen är /mån (5 900 -- 1 900). Införsel kan meddelas med /mån (4 000 -- 3 589). För pensionären får införselbeslutet följande ekonomiska konsekvenser. Pension och bostadstillägg /mån Hyra --/mån Införsel --/mån Återstår /mån Konsekvensen är att /mån av det särskilda bostadstillägget tas i anspråk till den införselbara skulden. 3.1 Skälig levnadsnivå för gäldenär har i lagen om särskilt kommunalt bostadstillägg till folkpension tagit ställning till vad som är skälig levnadsnivå för pensionär. Bakom ställningstagande får anses ligga ett accepterande av den nivå som följer av vägledande socialbidragsnorm. Enligt RSVs mening bör inte införselgäldenärernas levnadsnivå understiga den nivå som bestämt för pensionärer och accepterat för socialbidragstagare. Skäl skulle till och med kunna anföras för att den som arbetar bör få mer än en bidragstagare. Detta tänkande har numera slagit igenom i sjukförsäkringssystemet. Motiv skulle av den anledningen kunna finnas för att låta förbehållsbeloppet vid införsel vara högre än socialbidragsnormen. RSV nöjer sig emellertid f n med att föreslå samma ersättningsnivå. Genom en höjning till den av rekommenderade socialbidragsnivån undviks den effekt som illustreras under punkt 2.7. I 15 kap 6 a § första stycket UB anges bl a att lön får tas i anspråk för införsel ''''''''endast i den mån lönen överstiger vad gäldenären behöver för eget underhåll och familjens behov''''''''. En anpassning av UBs regler till socialbidragsnormerna innebär att normalbeloppet vid införsel även kommer att inbegripa posterna ''''''''möbler, husgeråd, TV, radio m m''''''''. Enligt RSVs mening ligger en sådan ändring i tiden. De nuvarande posterna ''''''''kost, kläder, tvätt, hygien'''''''' bör kompletteras med de ovan nämnda posterna. En sådan tillämpning strider inte mot ordalydelsen i 15 kap. 6 a § första stycket UB. Vid anpassning av normalbeloppen till socialbidragsbeloppet uppkommer en särskild fråga om förfarandet då det gäller normalbelopp för barn. Barntillägget enligt normer är differentierat för olika åldrar. Det är inte möjligt att ge kronofogdemyndigheterna det datastöd som erfordras för ett differentierat barntillägg. Därför föreslås endast ett barntillägg. Det exekutiva normalbeloppet för barn anpassas till vad som gäller för barn i åldern 4--enligt normer. 3.3 Konsekvenser för löneexekutionen Förslaget om höjning av normalbeloppet vid införsel kommer även att påverka de utmätningsfria beloppen vid löneutmätning. Storleken av dessa belopp kommer dock att bestämmas senare i särskild ordning av RSV. Höjningarna kommer att helt eller delvis begränsa möjligheten till löneexekution, eftersom gäldenärerna inte kan väntas få löneökningar som motsvarar de föreslagna ändringarna av normalbeloppen. Det går inte att förutsäga i vilken omfattning indrivningen genom löneexekution minskar. Däremot är skälen för höjning av normalbeloppet så många och angelägna att den föreslagna ändringen bör göras, trots att indrivningen kan komma att påverkas i en icke förutsägbar omfattning. Som framhållits under punkt 2.1 kommer vid den fortsatta översynen av UB reglerna om beräkning av förbehållsbelopp vid löneexekutiva beslut att ses över ytterligare en gång. Avsikten med det nu framlagda förslaget är att åstadkomma en anpassning av dagens regler till den nu gällande socialbidragsnormen, så att normalbeloppen höjs . I förslaget har beloppen enligt socialbidragsnorm räknats om till årsbelopp och därefter rundats av till jämnt hundratal kronor. skall uppräkning dessutom göras med beaktande av höjningen av konsumentprisindex mellan månaderna oktober . Konsekvensen för kan trots detta bli att en mindre skillnad finns. Detta beror på att normalbeloppen följer konsumentprisindex och socialbidragsnormen basbeloppet. Dessutom kan fritt besluta om ytterligare uppräkning av beloppen. I det fortsatta utredningsarbetet kommer att övervägas de konsekvenser som bl a en eventuell höjning av socialbidragsnorm bör få för de exekutiva besluten. Oberoende av eventuell skillnad mellan normalbelopp och socialbidragsnormen anser RSV det vara motiverat att föreslå en anpassning till den nivå som gäller . Normalbeloppet för införsel närmar sig väsentligt socialbidragsnormen. Det är inte osannolikt att en eventuell skillnad kommer att vara obetydlig. Härmed föreslås ändrad lydelse av 15 kap 6 a § UB i enlighet med bilagt förslag. Förutom uppräkningen av normalbelopp föreslås att avrundningsregeln till jämnt hundratal kronor tas bort. Den saknar praktisk betydelse, eftersom årsbeloppet inte används utan normalbeloppet omräknas till bl a månadsbelopp. Dessutom föreslås vissa redaktionella ändringar. Beslut i detta ärende har fattats av undertecknad skattechef. Vid den slutliga handläggningen har även närvarit kronodirektören och avdelningsdirektören , föredragande. Förslag till lag om ändring i utsökningsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om utsökningsbalken att 15 kap. 6 a § skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 15 kap. 6 a § Lön får tas i anspråk för införsel endast i den mån lönen överstiger vad gäldenären behöver för eget underhåll och familjens behov (förbehållsbeloppet) samt till fullgörande av betalningsskyldighet till annan som vid införsel har lika rätt som sökanden eller bättre rätt än denne. Förbehållsbeloppet Förbehållsbeloppet bestäms med ledning av ett bestäms med ledning av ett normalbelopp, som utgör normalbelopp, som för för ensamstående kalenderår utgör för skattskyldig , ensamstående , för sammanlevande makar 39 för sammanlevande makar och och för varje därmed jämställda 62 barn och för varje multiplicerade med det tal barn (jämförelsetal) som multiplicerade med det tal anger förhållandet (jämförelsetal) som mellan det allmänna anger förhållandet prisläget mellan det allmänna månad föregående prisläget och prisläget i månad föregående . Normalbeloppen år och prisläget i skall avrundas uppåt till . Normalbeloppen helt hundratal kronor. skall anses innefatta alla Normalbeloppen skall anses vanliga levnadskostnader utom innefatta alla vanliga bostadskostnad, som levnadskostnader utom beräknas särskilt och bostadkostnad, som beräknas läggs till normalbeloppen. särskilt och läggs till normalbeloppen. Normalbelopp som avses i andra stycket fastställs av myndighet som regeringen bestämmer. Denna lag träder i kraft . . Propositionens huvudsakliga innehåll ...............1 Propositionens lagförslag ..........................2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ................................6 1 Inledning ........................................6 2 De enskilda förslagen ............................7 2.1 Höjning av förbehållsbeloppen vid införsel .....7 2.2 Allmän rättshjälp skall omfatta ansökningsavgifter i den nya summariska processen ..........................................9 2.3 Upphävande av vissa författningar .............10 2.4 Ikraftträdande m.m. ...........................11 3 Upprättade lagförslag ...........................11 4 Lagrådets hörande ...............................11 5 Hemställan ......................................11 6 Beslut ..........................................12 Bilaga 1 Skrivelse från ..........13