prop · GG03163 · 1992-12-31 00:00:00 — 1992/93:163 p~ 1992/93:163 Ändrad valkretsindelning i Regeringenöverlämnar deima proposition till . Vidregeringssammanträdet har statsrådet varit föredragande. Ipropositionen föreslås att delas in i tre geografiskt samraanhängandevalkretsar för val till . Länet är f.n. indelat i två valkretsar,nämligen fyrstadskretsen (, , och Lunds komrauner)och valkrets (resten av länet). Den nya valkretsindelningen äravsedd att tillämpas första gången vid riksdagsvalet . 1 1992/93. Innehållsförteckning pp- 1992/93: i63 Propositionenshuvudsakliga innehåll ........................ I 1 Ärendet och dess beredning................................. 3 2 Utredningsförslaget (Ds Ju 1980:3) ....................... .... 4 3 Remissyttrandena............................................... 6 4 Frågans fortsatta behandling................................. 7 5 Regeringens ställningstagande............................... 8 6 Upprättat lagförslag............................................ 9 7 Ärendetfill ......................................... .... 9 BilagaI Karta .................................. 12 Bilaga2 Utdrag ur regeringsprotokoll 13 1 Ärendet och dess beredning Degmndläggande regleraa ora val till finns i 3 kap. regeringsformen.Där föreskrivs bl.a. att består av en kammare med 349 ledamöter somutses genom fria, hemliga och direkta val. För val till är riketindelat i valkretsar. Mandaten i är 310 fasta valkretsraandat och 39utjämningsmandat. Indelningeni valkretsar för val till regleras i 2 kap. 1 § vallagen (1972:620,omtryckt 1991:95). Landet indelas i 28 valkretsar. I de flesta fall utgör läneten valkrets. Ett undantag från derma regel gäller emellertid somdelas i två valkretsar. Den ena valkretsen bildas av , ,och Lunds konununer (fyrstadskretsen) och den andra av länmed undantag av fyrstadskretsen (länsvalkretsen). Bland undantagen märks vidareStockholms och kommuner som utgör egna valkretsar inom respektive länsamt som bildar två valkretsar. Alla valkretsar i landet utom detvå i Malraöhus län utgörs av geografiskt sammaiUiängande områden. Införvarje riksdagsval fördelas de festa valkretsmandaten mellan valkretsaraa. Dettagörs på gmndval av en beräkning av förhållandet mellan antalet röstberättigadei varje valkrets och antalet röstberättigade i hela landet. Efter valetfördelas de fasta mandaten i varje valkrets proportionellt mellan partieraaefter deras röstetal i valkretsen. Utjämningsmandatenfördelas i princip så att mandatfördelningen mellan partieraa i blirproportionell mot partieraas röstetal i hela landet. Denindelning i valkretsar som i allt väsentligt är gällande kom tillår 1921. Oenighet rådde i bl.a. om hur skulle indelas ivalkretsar. Det förslag som slufligen kom att få majoritet i båda kamraraa varett kompromissförslag som innebar att , , och Lundskulle bilda en valkrets och länet i övrigt en valkrets. På så sätt bildadesfyrstadskretsen och länsvalkretsen. Kritikenmot den nuvarande ordningen Valkretsindelningeni landet har därefter diskuterats . Diskussionen har donunerats av frågan hur en önskvärd proportionalitet skulle kunna uppnås mellan valresultat och riksdagsrepresentation. Sedan den frågan fått sin lösning vid den partiella författningsreformen 1968/69 genom tillkomsten av det riksproportionella valsystemet med utjämningsmandat har diskussionen främst rört indelningens ändamålsenlighet från andra synpunkter. Den nuvarande valkretsindelningen i har kritiserats. Bl.a. har det framförts att indelningen inte har anpassats till de nya förutsätt- t ningarsora följt av kommunindelningsreformen med påföljd att båda val- Prop.1992/93:163 kretsama består av områden som inte är geografiskt sanunanhängande.Det har framhållits att den gmndläggande tanken med valkretssystemet, näraligenatt göra valet lokalt förankrat, blir förfelad när valkretsaraa inte har ennaturlig utbredning i området. Härtill koraraer att de politiska partieraasarbete i valkretsaraa försvåras avsevärt när kretsaraa består av geografiskt åtskildaområden. Flera skäl har därför ansetts tala för att valkretsindelningen iMalmöhus län ändras. År1974 tillkallade dåvarande chefen för en kommitté,Personvals- och valkretsutredningen (Ju 1974:19), för att utreda frågoraa omändrad valkretsindelning och om ökat inslag av personval vid val tillriksdagen. 1 sitt betänkande (SOU 1977:94) Personval och valkretsindelningföreslog kommittén att fyrstadskretsen och länsvalkretsen i skulleersättas av tre nya, geografiskt sammanhängande valkretsar. konunun bordedärvid utgöra en valkrets och länet i övrigt delas i en nordlig och en sydligkrets. Vid remissbehandlingen anslöt sig de flesta renussinstanseraa till bedömningenatt valkretsindelningen i Malraöhus län borde ändras. Meningaraa om när ensådan förändring borde genomföras var emellerfid delade; vissa remissinstanserönskade en oraedelbar ändring av valkretsaraa, andra ansåg att ytterligareöverväganden borde föregå ett beslut. Föratt finna en lösning som skulle kunna vinna en så bred anslutning som möjligt ifrågan om ändrad valkretsindelning i beslutade regeringen den 29november 1979 att tillkalla en särskild utredare. Utredaren lämnade i maj 1980sitt förslag i departemenfs-promeraorian (Ds Ju 1980:3) Valkretsindelningen iMalmöhus län. Utredaren hade arbetat fram sitt förslag i nära samarbete medföreträdare för de fem riksdagspartiema i . Han hade även haftsararåd raed de berörda komraunema och med ledamöter i styrelse. Promemorianremissbehandlades och yttranden avgavs av , ,i , . , ,, , , , , , , , ,och korarauner. Moderata saralingspartiet i län.Moderata samlingspartiet i fyrstadskretsen. Centerai , socialdemokratiska partidistrikt och kommunisteraasSkånedistrikt. Staffenstorpskonunun förklarade sig avstå från att yttra sig över förslaget. Från Bjuvs,, , , och Ystads kommuner kora några yttrandeninte in. 2 Utredningsförslaget (Ds Ju 1980:3) Geografisktsammanhängande valkretsar ett krav Utredarenkonstaterade att valkretsindelningen i inte är ändamålsenligoch att det rådde allmän enighet om att en ny indelning 4 borde bygga på enheter somär geografiskt sammanhängande och som Prop. 1992/93:163 helst även har andragemensamma beröringspunkter. Vad som då närmast åsyftas var t.ex. naturliganäringsgeografiska samband, överensstämmande statlig administrativ indelning,gemensam landstingsservice och gemensam komraunal planering. Utredarenövervägde hur stora valkretsaraa befolkningsmässigt bör vara, dels i absolutatal, dels i förhållande till varandra. Personvals- och valkretsutredningen korai sitt betänkande fram till att valkretsar med ungefär tio festa riksdagsmandatskulle utgöra en lämplig avvägning mellan de fördelar och de nackdelar som ärförknippade med små respektive stora valkretsar. Med utgångspunkt i Personvals-och valkretsutredningens överväganden och förslag konstaterade utredaren att detär väsentligt att valkretsaraa blir sådana att de varken erhåller ett mycketlitet antal eller ett mycket stort antal festa mandat. I små valkretsar har demindre partiema svårt att få festa mandat, vilket allmänt sett ansesofördelaktigt. Om nämligen partier i stor utsträckning blir representerade iriksdagen genom utjämningsmandat, försvagas valrörelseraas karaktär av lokalavalkampanjer inom enskilda valkretsar. De inindre partieraas raedlemmar ochväljare får då också svårt att bedöma effekteraa av sina ansträngningar, vilketkan medföra aft motivationen för aktiva insatser minskar. Om å andra sidan envalkrets blir raycket stor kunde den lokala förankringen enligt utredaren lättbli alltför svag. Möjligheteraa till kontakt mellan väljare och kandidaterskulle försämras. Lokalt avgränsade väljargmpper skulle också få svårigheteratt utse ledaraöter från gmppen eller kommunen, vilket kan få till följd attväljarkåren inte blir rättvisande återspeglad. Fömtomprincipiella överväganden i fråga om valkrefsamas storlek redovisade utredarenockså sin bedömning av hur konunun bör behandlas i sammaiUianget.Utredaren fann att mycket starka skäl talade för att konunun skulle få.utgöra en egen valkrets. Komraunen ansåg han vara tillräckligt befolkningsrikför att bära upp en egen valkrets. siffror skulle antalet festamandat bli nio. Om kommunen sammanfördes raed andra komnmner till en valkrets,skulle den få ett alltför dorainerande inflytande i kretsen. Det borde vidareenligt utredaren beaktas att Malraö kommun står utanför , något somfår till följd att det politiska intresset fokuseras på delvis olika typer avfrågor i och i resten av länet. Tievalkretsar - det slutliga förslaget Efteratt ha övervägt ett flertal alteraativ som av olika skäl förkastades somolämpliga stannade utredaren för att föreslå att länet delas in i tre valkretsar,av vilka en skulle utgöras av kommun. I fråga om de två övriga valkretsaraagjorde utredaren följande över väganden. Det bör skapas en nordlig länsvalkrets och en sydlig länsval krets. Till den norra kretsen är det naturligt att föra Bjuvs, , , och konununer medan det till den södra kretsen är naturligt att föra , , , Lunds, Skumps, , , , , och Ystads konununer. Tre komrauner återstår då, nämligen , och . Om man bara beaktarsambanden inom länet, borde de tre kommuneraa Prop. förastill den södra kretsen. Kommunema har obestridligen mera kontakt och samhörighet med Lundän med och . det finns allvarliga nackdelar med en sådan fördelning. mandatenenligt beräkningar skulle bli sju för den norra kretsen och tolv för den södra. Ensådan ojämnhet i mandatfördelningen skulle i och för sig kunnagodtas. Problemet är dock att den norra kretsen skulle bli i minsta laget.Även partier med en relativt stor andel av rösteraa skulle få svårtatt erövra fasta riksdagsmandat och skulle i viss mån behöva lita till utjämningsmandat för att bli representerade i En sådanordning ansågs innebära så stora olägeiUieter att inte något av riksdagspartiemahar velat förespråka derma lösning. Denlösning som återstod och som utredaren förordade innebar att Höörs, ochEslövs kommuner skulle föras till den norra valkretsen. Ettgenomförande av utredarens förslag skulle sammanfattningsvis innebäraatt de nya valkretsaraa får följande utseende och mandatfilldelning. Valkrets Konununer Fasta mandat i ,, , 9 norra valkrets , , , ,, , Lonmia, 11 södravalkrets , , , , , , , Dennya valkretsindelningen fraragår också av den karta som bifogas dennaproposition som bilaga 1. Samtligaremissinstanser som yttrade sig över förslaget godtog detta. Kommunstyrelsen iBurlövs kommun ansåg dock att den nuvarande valkretsindelningen hade fungerattillfredsställande och att kommunen därför inte i första hand fenn anledningatt tillstyrka förslaget. Kommunen framhöll emellertid att om önskemålen omsammanhängande valkretsar beaktades var utredningens förslag det lämpligaste.Dåvarande kommunisteraa förordade för sin del alt länet skulledelas in i följande tre valkretsar, nämligen norra valkrets(, , , , , och komrauner),Malraöhus läns mellersta valkrets (, Lunds, Staffenstorps och konununer)och södra valkrets (Ystads, , ,, , , , Höörs Prop. 1992/93:163 och Eslövs korarauner).Partiet uppgav emellertid samfidigt att utredarens förslag var det näst bästa.En liknande uppfattning hade företrädare för nämnda parti redovisat ireservationer till landstings och Lunds kommuns yttrande överförslaget. 4 Frågans fortsatta behandling Andrautredningar som behandlar valkretsindelningen Någonslutlig, fillräcklig politisk enighet kunde dock inte uppnås kring utredarensförslag och det ledde därför inte till någon lagstiftning. harfrågan aktualiserats i olika sammanhang. Folkstyrelsekornrnittén- (SOU 1987:6), Folkstyrelsens villkor - som också hade i uppgift att göra deytterligare utredningar av valkretsindelningen som kunde behövas, fenn efteröverläggningar inom kommittén och sina kontakter med partiorganisationema attnågon enighet inte kunde uppnås vare sig det gällde en allmän valkretsrefbrmeller en ändring av valkretsindelningen i . presenteradedärför inte något förslag till förändringar av valkretsindelningen. Storstadsutredningen- (SOU 1990:36), Storstadsliv, rika möjligheter -hårda villkor - behandladeäven valkretsfrågor. Utredningen föreslog bl.a. att valkretsindelningen istorstadsområdena ändras bl.a. i syfte att föra kandidateraa närmare väljaraa.Förslaget innebär att i Malraö kommun skall bilda en krets och attlänet i övrigt delas i två kretsar, en nordlig och en sydlig; eventuellt kanMalmökretsen göras större genora att och kranskorarauneraa tillförs. Iaugusti 1992 beslutade regeringen att tillsätta en beredning med parlamentarisksammansättning med uppgift att utforma förslag om den offentliga verksamhetensuppbyggnad och indelning på regional nivå (dir. 1992:86). I direktiven anges bl.a.att den regionala strukturen uppvisar en splittrad bild och att denadministrativa geografiska indelningen åtrainstone i vissa delar av landetmedför problem och att det därför finns skäl att fömtsättningslöst och isamverkan med företrädare för de olika regioneraa överväga såväl uppgifts- ochansvarsfördelning som indelning av den offentliga förvaltningen på regionalnivå. Beredningen skall redovisa resultatet av sitt arbete senast den I mars1994. I beredningens uppdrag ingår att överväga en framställning om försöksverksamhetmed ändrad regional uppgiftshantering i . Denna fråga skall behandlas medförtur. (Ju 1992:02, dir. 1991:121) har till uppdrag ätt lägga fram förslag som medförett ökat inslag av personval till . Kommittén har enligt sina direktivmöjlighet att ta upp frågan om en ny valkretsindelning; som Folkstyrelsekommitténpåpekade kan nämligen valkretsaraas utformning ha betydelse när det gäller fömtsättningaraaför goda kontakter mellan väljare och folkvalda. Iapril 1992 inbjöd statsrådet riksdagspartiema att genom företrädaredelta i en arbetsgrupp för beredning av frågan under ledning avstatssekreteraren i . Gmppen har sammanträff vid tretillfällen och vid det avslutande sammanträdet förklarade företrädaraaför Moderata sanUingsparfiet, , liberaleraa,Socialdemokraterna och Ny demokrati att de ställer sig bakom ett förslag somdet den särskilde utredaren har redovisat. Från Kristdemokratiskasamhällspartiet framfördes alt delta förslag visserligen är att föredra framförden nuvarande ordningen, men att det finns många andra möjligheter som bordeutvärderas; bl.a. skulle man kunna överväga att låta hela vara en endavalkrets. Från ansågs det inte som angeläget att nu göra enförändring; en sådan ansågs kuima anstå till dess regionberedningen avslutatsitt arbefe. Konstitutionsutskottetsbehandling av motioner i ärendet Konstitutionsutskottethar vid ett flertal tillfållen behandlat - och avslagit - motionsförslagangående valkretsindelningen i . 1990/91 :KU4)anfördes att det är viktigt att frågor om ändring av valkretsorganisationensker raed bred politisk uppslutning och den aktuella motionen avstyrktes medhänsyn till att frågan då hade varit föremål för parlamentariskprövning. har utskottet, med anledning av de pågående samtalen iden ovan nämnda arbetsgmppen, ansett att det inte varit nödvändigt med någotinitiativ och har därför avstyrkt motioner i frågan (bet. 1992/93:KU6). Viinstämmer i de överväganden och de bedömningar som utredaren har redovisat. Debåda nuvarande valkretsarna i är de enda i landet som består avgeografiskt icke sammanhängande onuåden. Def är ett allmänt önskemål att länetskall få en mera ändamålsenlig valkretsindelning. Det förslag som utredarenhar lagt fram fillgodoser enligt vår mening de krav som kan ställas. Deföreslagna valkretsaraa utgörs av konununer som bildar geografiska enheter ochsom i de allra flesta fall även i övrigt har nära samband med varandra.Storleken på de föreslagna valkretsaraa är väl avvägd. De politiska partieraaslokala organisationer, kommuneraa och har medverkat vid uttbrnmingenav förslaget, och deras synpunkter har beaktats i största möjliga utsträckning.De flesta remissinstansema har godtagit förslaget och bakom detta står numera majoritet av riksdagspartiema. Sammanfettningsvis anser vi alltså attförslaget nu bör genomföras. Den nyavalkretsindelningen bör tillämpas första gången vid ordinarie riksdagsval. För att de polifiska partiema i sitt nonunerings- arbete skall kunna beakta den nya valkretsindelningen bör lagändringen träda i kraft den . Vid ett eventuellt extra val före det ordinarie valet gäller alltså fortfarande den äldre valkrets- 6 Upprättat lagförslag Prop. Ienlighet raed vad som anförts har inom upprättats ettförslag till lag om ändring i vallagen (1972:620). Regeringenföreslår att antar förslaget till lag om ändring i vallagen(1972:620). Lag omändring i vallagen (1972:620) Härigenom föreskrivsatt 2 kap. 1 § vallagen (1972:620)' skall ha följande lydelse. 2 kap. 1 § indelat i 28 valkretsar. är riket Dessa är För val till är riket indelat i 29 valkretsar. Dessa är komraun. Stockholmslän med undantag av (valkrets), Göteborgsoch län med undantag av kornmun (valkrets), ,, och Lunds kommuner (fyrstadskretsen). Malmöhuslän rned uruiantag av fyrstadskretsen (valkrets). Ale,, , , , , , , ,, , och Åmåls kommuner (läns norravalkrets), Stockholmslän med undantag av (valkrets), Göteborgsoch län raed undantag av (valkrets), Bjuvs,Eslövs, , , , , och kommuner(norra valkrets). , ,, , , , , , , \i;llingeoch Ystads kommuner (södra valkrets), Ale,, , , , , , , ,, , och Åmåls kommuner (läns norravalkrets), Nuvarande lydebe Föreslagen lydelse Prop. kommuner (läns komrauner (läns södravalkrets), södra valkrets), vart och ett av övriga län. vart och ett av övriga län. Detmalag träder i kraft och skall tillämpas försfa gången vid detordinarie valet till . Prop.1992/93:163 Bilaga I Bilaga2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministem Bildt, ordförande, och statsråden . , ,, , , , , , , , ,, , , , , , StatsrådetLaurén anmäler fråga om ändrad valkietsindelning i . Regeringenbeslutar att genom proposition länma förslag till ora lag om ändringi vallagen (1972:620) i enlighet med bilagan fill detfa protokoll.