prop · GF0396 · 1992-01-01 00:00:00 — Behovsanalysen tar främst sikte på de samhällsmotiverade behoven, särskilt centrala myndigheters statistikbehov. Övriga behov förutsätts kunna tillgodoses genom statistik som näringen själv svarar för. Som framhålls i särskilt yttrande av medför en sådan begränsning allvarlig risk för suboptimering av den totala statistikproduktionen i samhället. Statistik som produceras centralt med anslagsmedel t.ex. för regionala och lokala behov, som inte längre skulle tas fram på detta sätt, men som fortfarande efterfrågas, kan komma att framställas på flera håll till en högre sammanlagd kostnad och kanske med en lägre kvalitet och sämre tillgänglighet än om produktion kunde ske samordnat och centralt. Alternativt kommer viss lönsam statistikproduktion icke alls till stånd, med de samhällsekonomiska förluster, som det innebär. Möjligheten för SCB att -- i enlighet med sin instruktion -- samordna statistiken försämras givetvis också. SCB instämmer i kritik. Utredningen har främst inriktat sig på de behov som framförts av de myndigheter m.fl. som har varit direkt representerade genom sakkunniga, experter och sekreterare i utredningen. SCB saknar i betänkandet framför allt erforderlig kartläggning och analys av de regionala och lokala behoven av statistik vid länsstyrelserna, hushållningssällskapen, forskningsinstitutioner m.fl. SCB anser att behovskartläggningen delvis är alltför ytlig för att kunna läggas till grund för planeringen av den jordbruksstatistik som erfordras framöver, särskilt på . -- -- -- I konsekvens med den bristfälliga behovs- och metodanalysen måste redovisade kostnadsuppskattningar och -bedömningar också betraktas som mycket grova och preliminära. SCB vill invända mot utredarens tendens att förorda enklare (och billigare) metoder även då det är tveksamt om metoderna uppfyller rimliga minimikrav på statistikens kvalitet. Det gäller exempelvis den s.k. danska modellen för skördestatistik. SCB instämmer i utredarens synpunkt %[att det för del inte finns%] skäl -- -- -- att ha en lägre ambitionsnivå än vad som motsvarar EG:s krav. Utredaren noterar vidare att EG:s statistikkrav inte behöver uppfyllas förrän medlemskap. SCB anser att utredningen inte i tillräcklig utsträckning beaktat värdet av att snabbt uppnå en EG-anpassning av jordbruks- och livsmedelsstatistiken. Det är SCB:s bedömning att under ett förhandlingsskede behöver ha tillgång till tillförlitlig och jämförbar statistik (både med avseende på svenska tidsserier och statistik). Den föreslagna nedskärningen av statistiken för att senare eventuellt bygga upp densamma i enlighet med EG-krav är enligt SCB generellt sett inte någon lämplig strategi. I sin ambition att göra stora besparingar (även på relativt kort sikt) synes utredaren ha tagit sikte på EG:s ``minimikrav`` och därvid inte noterat att man inte heller inom EG:s statistiska organisation är alltigenom tillfreds med den statistik som medlemsländerna producerar. Mot bakgrund av den tradition som vi har i bör vi sätta målsättningen beträffande jordbruksstatistikens innehåll och kvalitet i olika avseende så högt att vi redan vid ett eventuellt EG-inträde lever upp till de krav som organisationen ställer. Det finns stort behov av utvecklingsinsatser inom EG. skulle kunna bidra till utvecklingen av den gemensamma statistiken. SCB vill i sammanhanget påpeka att det är normalt att länderna inom EG producerar jordbruksstatistik utöver vad som krävs av . Beträffande EG-perspektivet instämmer SCB i särskilda yttrande till betänkandet. Som grund för planeringen i ett EG- perspektiv erfordras en fördjupad behovsanalys avseende jordbruksstatistiken. Det är även SCB:s bedömning att denna analys bör göras skyndsamt. Det är väsentligt att verket ges möjlighet att agera på ett mer offensivt sätt än vad utredaren tänker sig. -- -- -- Som framhåller i sitt särskilda yttrande är de kostnadsberäkningar som presenteras i betänkandet mycket osäkra. -- -- -- Det är SCB:s intryck att kostnadsberäkningarna/bedömningarna genomgående ligger alltför lågt. -- -- -- Beräkningarna måste därför ses över i det fortsatta utvecklingsarbetet. SCB saknar i betänkandet tillräckliga kalkyler avseende erforderliga utrednings- och utvecklingskostnader. -- -- -- Förutsättningar för uppdragsverksamheten har bl.a. varit dels ett väl fungerande lantbruksregister (LBR), dels en rikstäckande likaså välfungerande fältorganisation för objektiva skördeuppskattningar (). Om den årliga uppdateringen av LBR resp. fältorganisationen för skulle upphöra bortfaller i huvudsak SCB:s möjligheter att tillgodose väsentliga statistikbehov till ``marginella kostnader`` för intressenterna. Den informationsförlust, som bortfallet av uppdragsstatistiken i fråga skulle innebära, och/eller fördyring av ifrågavarande statistikservice, om den skulle utföras på annat sätt, har utredaren inte tagit hänsyn till och värderat på något sätt i sin behovsanalys. I sammanhanget bör också nämnas den kompetens som SCB har när det gäller tillämpning av provytemetoden för skördeuppskattningar. Denna kompetens är av stor betydelse i SCB:s internationella konsultverksamhet i utvecklingsländer. Uppdragsverksamheten måste enligt SCB:s uppfattning beaktas vid ett samlat ställningstagande till jordbruksstatistikens omfattning. -- -- -- Det -- -- -- erfordras för anpassning till EG:s krav och regelverk utredningar, som delvis kan bli relativt omfattande. Det gäller främst fördjupade behovsanalyser och förberedande arbete för anpassning av strukturstatistiken och den ekonomiska statistiken till EG:s typklassificeringssystem (typologi för jordbruksföretag); speciella djurräkningar, trädgårdsstatistik, produktionsstatistik, bokföringsundersökningar för jordbruksföretag och sysselsättningsundersökningar för jordbruket. -- -- -- Verket %[gör%] redan nu vissa förberedelser, men arbetet behöver intensifieras och bedrivas mer skyndsamt. Utredaren har inte beräknat några medel avseende utredningar för EG-anpassning. Sammanlagt beräknar SCB för ifrågavarande utrednings- och utvecklingsarbete sammanlagt 0,8 milj.kr. 1992/93. /94--1995/96 avser SCB att återkomma i sin treårsplan. %[Sammanfattningsvis%] bedömer SCB att en besparing på nuvarande anslag (1991/92) av storleksordningen 10 till 22 milj.kr. kan göras till /95. Det exakta anslagsbehovet fr.o.m. nämnda budgetår kan beräknas först sedan erforderliga utredningar, speciellt beträffande skördestatistiken, har gjorts. Dessa beräkningar tar inte hänsyn till eventuella medelsbehov som kan komma att aktualiseras till följd av EG:s krav. 1.5 Statens pris- och konkurrensverk: Utgångspunkten för den livsmedelspolitiska reformen är att samma villkor skall gälla för jordbruket som för andra näringar. SPK anser att även statistikproduktionen därmed bör jämställas med övriga näringsgrenar, och att det borde finnas goda förutsättningar att minska den omfattande statistikproduktionen på jordbruksområdet. Utredarens förslag om vissa neddragningar av den nuvarande jordbruksstatistiken är därför enligt SPK ett steg i rätt riktning. SPK avstår i övrigt från att lämna synpunkter på utredarens förslag avseende statistik på jordbruksområdet. Ett närmande till EG medför att marknadsbegreppet kan vidgas till att omfatta områden även utanför gränser. En sådan marknad kan för livsmedelsprodukter t.ex. omfatta och delar av . Detta ställer ökade krav på att statistiken, för att vara användbar för konkurrensmyndigheten, är harmoniserad med EG:s statistik. SPK vill bl.a. därför framhålla vikten av att de förändringar i statistiken inom livsmedelssektorn som vidtas medför en anpassning till EG:s krav. SPK instämmer i utredarens bedömning att inga skäl talar för att ambitionsnivån för statistikproduktionen i skall vara lägre än att EG:s krav kan tillgodoses. Utredaren pekar på en rad områden där förändringar därför kan förutses. En anpassning till EG ställer t.ex. krav på regional uppdelning av statistiken. I det sammanhanget vill SPK peka på att en region inom EG kan omfatta områden inom mer än en medlemsstat, vilket ytterligare understryker vikten av att statistiken harmoniseras. Som utredaren påpekar, kan den framtida inriktningen inom EG ställa krav som ännu inte finns preciserade. 1.6 har tillsammans med och jordbruksverket fått i uppdrag av regeringen att fortlöpande följa och utvärdera miljöeffekterna av den nya livsmedelspolitiken. -- -- -- Statistikbehovet för att belysa miljöeffekterna skall belysas. -- -- -- Allmänt kan då konstateras att om möjligheterna till uppföljning genom användande av LBR och blir mindre på grund av förändrat statistikinhämtande kommer ett större behov av specialundersökningar att uppstå vilket blir avsevärt fördyrande. 1.8 : En väl utbyggd jordbruksstatistik är väsentlig för forskning och utbildning vid SLU. Även med en krympande jordbruksnäring och ett besvärligt budgetläge är det viktigt att inte neddragningarna blir för stora och att en EG-anpassning inte försvåras. SLU saknar i utredningen en fördjupad diskussion av behoven av jordbruksstatistik i en omvärld stadd i mycket stark och snabb förändring. Vilka speciella krav ställer detta på samhällets informationssystem där statistiken är en viktig grund? Mycket av diskussionen är inriktad på den nu aktuella omställningen, vilket i sig är bra. Denna är dock säkerligen inte en engångsföreteelse. SLU delar i dessa avseenden de synpunkter som framförts i särskilda yttranden av och . 1.9 : I betänkandet har gjorts en analys av det framtida behovet av statistik inom livsmedelssektorn och omfördelningen av ansvaret för statistikproduktionen mellan staten och berörda näringar. Nämnden delar i princip utredningens uppfattning i dessa frågor. Det bör dock understrykas, som också gjorts i betänkandet, att det ännu inte är möjligt att fullt ut överblicka det statistikbehov inom sektorn som kan komma att finnas efter eventuella medlemskap i heller går det att förutse vad ett som omfattar jordbrukssektorn kan få för betydelse för statistikens uppläggning och omfattning. Härav följer också att ansvarsfördelningen mellan staten och berörda näringar för statistikproduktionen kan påverkas, eftersom staten bör ansvara för den statistik som krävs i anledning av internationella åtaganden. Mot angivna bakgrund delar nämnden utredningens uppfattning att i nuvarande läge försiktighet bör iakttas i fråga om större omläggningar av nuvarande statistikproduktion innan klarhet nås om de framtida internationella kraven. Å andra sidan bör såsom förordats i betänkandet vissa omläggningar som föranleds av livsmedelspolitiska beslut kunna genomföras . Eftersom det i samband med kommande förhandlingar om svenskt medlemskap i bör kunna nås bättre klarhet i fråga om därav föranledda statistikbehov inom livsmedelssektorn är det angeläget att de beslut som kommer att fattas i anledning av betänkandet utformas så att erforderliga omläggningar av statistiken kan ske snabbt. I detta sammanhang vill nämnden anmäla att den har för avsikt att inrätta en särskild arbetsgrupp som skall ha till uppgift att fortlöpande kartlägga statistikbehovet inom nämndens verksamhetsområde i anledning av ett EG-medlemskap. I fråga om utredningens detaljförslag till ändringar i nuvarande statistikproduktion har samarbetsnämnden inte funnit anledning till särskilt ställningstagande. Före omläggningen av skördestatistiken bör dock överläggningar ske med huvudmannen för skördeskadeskyddet. 1.10 har bl.a. till uppgift att löpande förse vissa internationella organisationer med nationella prisuppgifter för vissa kolonialvaror inom såväl parti- som detaljhandelsledet. -- -- -- Kollegiet anser det därför olyckligt om vidtagna förenklingar och föreslaget livsmedelsstatistiskt program hos SCB sker på bekostnad av tillgänglighet och önskad detaljeringsgrad. Kollegiet vill -- -- -- understryka behovet av en inför EG- förhandlingarna skyndsam EG-anpassning av statistiken. bör i sammanhanget erinras om att viktiga nationella statistikkrav och -behov skall kunna tillgodoses. 1.13 : -- -- -- vill framhålla att de föreslagna förändringarna bör leda till påtagliga förbättringar beträffande statistiken inom livsmedelssektorn. 1.16 : Utredningen har på ett förtjänstfullt sätt kartlagt huvuddelen av nuvarande statistik på det livsmedelspolitiska området, utrett statistikbehoven samt studerat olika alternativa metoder att ta fram statistik. Utredningen utmynnar i ett förslag om en betydande neddragning av jordbruksstatistiken och en viss utbyggnad vad det gäller de senare leden i livsmedelskedjan. Institutet tillstyrker grundtanken i förslaget. Institutet tillstyrker de slutsatser och förslag som lämnats av utredningen %[avseende de senare leden i livsmedelskedjan%]. 1.20 Statskontoret har inte underlag eller kompetens för att detaljerat kunna värdera utredarens bedömningar. Statskontoret efterlyser emellertid -- utifrån allmänna besparingsgrunder -- en mer ifrågasättande och prövande analys av behoven med avseende på angivna användare. Det hade t.ex. varit rimligt att i en intressentanalys belysa vilken plats och betydelse den statistik har som förtecknas inom de olika behovsområdena. Frågor av intresse att få belysta är t.ex. följande. På vilket sätt utnyttjas statistiken och av vilka avnämare? Är dessa beredda att betala för den statistik som erhålls eller i vart fall bidra till kostnaderna för produktionen? Det finns skäl att väga nyttan av den statistik som produceras mot de direkta och indirekta kostnader produktionen för med sig. Någon form av grov cost-benefit-analys hade varit ägnad att ge ett bättre underlag för en bedömning av möjligheterna till begränsningar. Sammanfattningsvis anser statskontoret följande: -- den nya livsmedelspolitiken bör ses som ett definitivt brott med den föregående och statistikbehoven bör i konsekvens härmed analyseras mer förutsättningslöst -- med en mer marknadsorienterad livsmedelspolitik är det rimligt att näringen och dess organisationer tar ett ökat ansvar för den statistik som produceras -- man bör klarare skilja mellan ett beställar- och ett producentansvar -- begränsningar av statistiken bör åstadkommas i första hand genom att i grunden pröva och ifrågasätta behoven snarare än att ange alternativa vägar för att tillgodose dem -- fördjupade studier behöver göras över vilka krav som kommer att ställas på den svenska lantbruksekonomiska statistiken vid ett medlemskap i 1.22 : Att inom livsmedelstatistiken lyfta fram konsumentaspekterna och leden efter primärledet finner vara av stor betydelse. Det beror bl.a. på de krav som ställs i det livsmedelspolitiska beslutet samt den påverkan ett EG-medlemskap, och kan få på den svenska livsmedelsmarknaden och för svenska konsumenter. Likaså anser verket att det bör vara möjligt med förändringar av statistiken för primärledet och att den totala statistikproduktionen för jordbruket bör kunna minskas. En samordning av statistiken inom livsmedelsområdet är viktig. 1.24 Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Rent allmänt gäller att ett bra statistiskt underlag i många fall kan peka på problem som kan behöva åtgärdas via forskning liksom det kan ge möjlighet att följa upp resultat av vidtagna åtgärder. Från forskningens synpunkt är det därför angeläget att man ej drar ned på det statistiska underlaget alltför mycket. De föreslagna anpassningsåtgärderna av statistikarbetet inför en eventuell EG-anslutning är givetvis också av stor vikt. 1.26 Konsumentberedningen instämmer i stort sett i utredningens allmänna utgångspunkter rörande statistikproduktionen på livsmedelsområdet. Statistiken för själva jordbrukssektorn har, som utredningen påpekat, i många fall styrts av de behov som den statliga regleringsverksamheten medfört. Jordbruksstatistiken har därmed kommit att bli relativt omfattande jämfört med statistiken för andra sektorer och i förhållande till sektorns storlek. Avregleringen leder mot den bakgrunden till minskade behov av statistikframtagning. Å andra sidan har viss statistik, över t.ex. priser, framkommit som en direkt följd av regleringen. Motsvarande uppgifter kan i ett avreglerat läge få insamlas på ett mer resurskrävande sätt. Vidare kan vissa omläggningar och utökningar av statistiken behöva göras till följd av ansökan om medlemskap i och de statistikkrav på jordbruksområdet som ställs på medlemsländerna. Nedskärningar inom jordbruksstatistikens område bör enligt KoB:s mening ge utrymme för finansiering av förbättrad statistik beträffande senare led i livsmedelskedjan. Förhållandena inom dessa har varit mindre väl belysta. En obalans har rått i förhållande till jordbruksstatistiken, vilken blivit särskilt märkbar mot bakgrund av det senaste livsmedelspolitiska beslutet med dess tyngdpunkt på konsumentintresset. -- -- -- Det är angeläget att statistiken för de senare leden i livsmedelskedjan förbättras och utökas. I en del fall konstaterar utredningen att brister föreligger i den nuvarande statistiken som inte är möjliga att åtgärda till rimlig kostnad inom ramen för den löpande statistikproduktionen. KoB vill -- -- -- understryka vikten av att medel ställs till förfogande för utförande av tillfälliga, särskilda undersökningar, som skulle kunna belysa sådana problemområden. För senare led inom livsmedelskedjan finns ett antal områden, inom vilka löpande statistikinsamling inte är möjlig eller nödvändig. Som exempel härpå kan nämnas frågor rörande kvalitet, konkurrens, etablering, marknadsföring, förpackningar, importkontroll och märkning samt småskalig förädling. En del av dessa frågor bevakas mer eller mindre löpande av olika myndigheter. Dessa får därigenom tillgång till material, som -- eventuellt efter någon bearbetning -- skulle kunna bli tillgänglig för statistikkonsumenter. Andra frågor kommer att belysas inom ramen för de uppdrag att följa omställningen i jordbruket som givits KoB och vissa myndigheter. har ett samordningsansvar. Enligt KoB:s mening skulle en planering för detta statistikområde inom livsmedelsekonomiska samarbetsnämnden kunna resultera i att årliga mindre undersökningar utfördes med hjälp av exempelvis SCB:s omnibussmätningar. Undersökningarnas inriktning skulle varieras men kunna upprepas med vissa års mellanrum enligt en rullande plan. Om verksamheten kommer till stånd, bör samarbetsnämnden tillföras ett årligt belopp om 0,5--1 milj.kr. utöver nuvarande anslag. 1.28 i : Rapportens behovsanalys behandlar länsstyrelsernas behov av statistik och individuppgifter knapphändigt. -- -- -- Inom är jordbruket en viktig näringsgren, vars utveckling har stor betydelse för bl.a. sysselsättning, boendet på landsbygden, näringslivet i glesbygden, kulturmiljön, naturvården, miljöskyddet och den civila beredskapen. behöver därför för planerande och utvärderande verksamhet statistiska uppgifter för länet och för delar av länet. 1.29 i delar utredarens allmänna ställningstagande till att anslagen för statistikproduktion för jordbruket totalt sett bör minska i omfattning. bör man få en mer utförlig statistisk information om efterföljande led, dvs. livsmedelsindustrin, livsmedelshandeln och konsumtionen. vill betona vikten av att den svenska statistikproduktionen beaktar de krav som har ställts och kommer att ställas till följd av det internationella samarbetet på livsmedelspolitikens område. Speciellt angeläget är det att arbeta för en ökad möjlighet till statistiska jämförelser med . vill i detta sammanhang understryka den vikt som regionerna har i , inte minst i . Trenden i är att behovet av statistikredovisning på regional nivå ökar i betydelse. anser därför att det även bör finnas en beredskap för redovisning av livsmedelsstatistik på regional nivå. Detta motiveras också av de nu aktuella diskussionerna om en förändring av de svenska regionindelningarna. 1.30 i anser det som rimligt med en behovsanpassad jordbruksstatistik. Utredaren verkar dock enligt helt ha glömt bort statistikbehovet för den växande skaran av enskilda statistikanvändare, jordbrukare, mindre företag, kommuner m.fl. Målet för basstatistiken bör enligt uppfattning ställas så högt att med styrka kan gå in i EG-förhandlingar. Kraven inom EG kan bli betydligt högre. Utredningen har inte tillräckligt beaktat och analyserat detta. Om basstatistiken blir för svag finns risk att andra intressenter presenterar statistik som är av dålig kvalitet. Allmänhet (konsumenter) och svagare/mindre företag kan missgynnas. vill också understryka vikten av en samlad bra och tillförlitlig jordbruksstatistik. Utredningen anger alltför ofta att näringen skall svara för viss statistik. Risken med sådan statistik är att den tas fram för att tjäna speciella syften, dessutom blir det svårt att bedöma kvaliten på uppgifterna. 1.31 i län: för jordbrukets omställning är det mycket viktigt att det produceras en så rättvisande jordbruksstatistik som möjligt för att därigenom utröna hur omställningsprogrammet lyckas. Vid en anslutning till EG bör det också vara en styrka i att ha tillgång till en väl underbyggd statistik. Det är nödvändigt att analysera EG:s statistikkrav innan vi skär ner vår egen uppgiftsinsamling. Detta är starkt vägande skäl till varför insamlandet av jordbruksstatistik ej skall ändras. 1.32 i anser att eventuella ändringar i produktionsstatistiken bör anstå i vart fall tills effekterna av lantbrukets omställning har kunnat mätas och bedömas. Vid eventuell ändring bör det ske en anpassning till EG:s krav. 1.33 i : är ett föregångsland vad avser statistik på lantbrukets område. Detta har varit till nytta för både näringen och samhället. -- -- -- I ett kortsiktigt perspektiv kan ett visst behov synas vara av underordnad betydelse eller kunna fyllas med alternativa tillvägagångssätt. Emellertid kan det vara långsiktigt fel att ``nedrusta`` faktainsamlingen. Däremot är det nödvändigt att fortlöpande anpassa statistikinsamlingen. Detta skall ske i ordnade former, så att ett metodbyte inte påverkar insamlingens resultat. ``Ny`` teknik bör alltså testas mot ``gammal``. har en helt annan statistisk tradition än flertalet av länderna inom EG. Det kan då tyckas anmärkningsvärt att man i betänkandet har sett EG:s statistikkrav som ett mål och inte som ett minimikrav, som man under alla förhållanden bör uppnå. Ansträngningarna att göra den svenska statistiken jämförbar med EG är naturligtvis riktiga, men vid ett eventuellt svenskt inträde i EG ligger det i intresse att ha en så bra statistisk dokumentation som möjligt. Sammanfattningsvis är det vår mening att det finns flera mindre användare av lantbruksstatistiken vilken var och en ej kan stå för den samlade kostnaden. Den gemensamma nyttan är dock så stor att staten bör ta ansvar för att tillhandahålla uppgifterna. Möjligheten att däremot fördela kostnaden på flera användare bör utredas. Såväl ur allmän som regional synvinkel är det olyckligt med stora drastiska neddragningar på det livsmedelsstatistiska området, som jordbruket befinner sig i en omställningsfas enligt de livsmedelspolitiska intentionerna. 1.37 handel: Som statistikanvändare saknar vi en snabb, tillförlitlig statistik för importerade kvantiteter och importpriser för enskilda produkter. Den enda tillgängliga statistiken är tullens månadsstatistik, som har en eftersläpning på . -- -- -- -- -- -- I statens jordbruksverks omprövningar av gränsskyddet är importerade kvantiteter och förändringar i den internationella prisnivån de viktigaste beslutsparametrarna. En förbättring av sådan statistik är därför önskvärd, inte minst vad gäller tiden för att producera den. En utvidgad statistik över de senare leden i livsmedelskedjan är också ett önskemål från vår sida. Andra önskemål som framkommit vid diskussioner inom handel är en förbättrad statistik inom storhushållssektorn och producentstatistik för konfektyrmarknaden. I den mån enskilda företag engageras som uppgiftslämnare för statistikproduktionen måste uppgiftslämnarbördan minimeras i så måtto att den begränsas till ett fåtal relevanta parametrar.