prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Det belopp som kommer att ställas tiU myndighetens cUspositionkommer att slut- ligtfastställas enligt de redovisade riktUnjema och kan därför awika frän det Prop. 1992/93:100 nu budgeterade beloppet. Jaghemställer att regeringen föreslår att till /94 anvisa ert ramanslag pä . Inköp av livsmedel m.m. för beredskapslagring 1991/92Utgift 89 671122 Reservation 12 046 159 1992/93Anslag 83 959 000 1993/94Förslag 87 398 000 Under anslaget anvisas medel för bmttoinvesteringari beredskapslager av livsmedel och insatsvaror i jordbmket. Vidare anvisasmedel för produktionsförberedelser, skydd mot ABC-stridsmedel ochransoneringsförberedelser. Förberedskapslagring av insatsvaror har beräknat ert medelsbehovom under /94, varav 11,6 miljoner kronoravser medel inom den ekonomiska planeringsramen för totalförsvarets civUa del. TUl följd av regeringens planeringsanvisningar förär 1992 har lagringsmä-let för Uvsmedel kunnat sättas lägre jämfört med ifjolårets anslagsframställning och programplan. föreslårdärför inga medel under anslaget iöT bmttoinvesteringar i livsmedel /94. Det föreligger dcKk fortfarande ett slort behov avatt bygga upp lagren av handelsgödselkväve och fcxiermedel. Jordbmksverketföreslär att tiUdelas verket för detta ändamäl. Av de11,6 mUjoner kronor som ingär i den ekonomiska planeringsramen förtotalförsvarets civUa del föreslär verket att 6,6 mUjoner kronor får utnyttjasför beredskapslagring av kemikalier m.m. för dricksvattenberedning, 4 miljonerkronor för beredskapslagring av veterinära läkemedel ckU för ätgärder inom ABC-området. Jagföreslär att anslaget efter prisomräkning förs upp med , varav5,utgör medel frän den ekonomiska ramen för totalförsvaretscivila del. Av dessa bör användas för beredskapslagring avveterinära läkemedel ckU 1 miljonkronor för ätgärder Uiom ABC-området. Min förslag innebär en neddragning med 15 203 000kr för budgetåret Prop. 1992/93:100 1993/94 jämfört med de kostaader förlagemppbyggnad som fömtsattes i det Bilaga 10 UvsmedelspoUtiska beslutet år1990. Jaghemställer att regeringen föreslär att tiU Inköp av livsmedel m.m.förberedskapslagring för budgetaret 1993/94 anvisa ett reservationsanslag på . Kostnader för beredskapslagring av livsmedel m.m. 1991/92Utgift 217 336 071 1992/93Anslag 233 250 000 1993/94Förslag 247 280 000 Från anslaget betalas driftkostaadema förberedskapslagring av livsmedel m.m. samt kosmader för andra beredskapsätgärderän lagring i form av planering m.m. Under anslaget Statens jordbmksverkanvisas medel för lönekostnader m.m. för viss personal. har beräknat kostnadema för beredskapslagring till ,varav avser medel inom den ekonomiska planeringsramen förtotalförsvarets civila del. Räntekostnaderaa beräknar verket tiU 140,3 miljonerkronor. Vidare beräknas kostnadema för ersättning för beredskapslagring till och för övergripande planering m.m. till . Anslagetbör efter prisomräkning föras upp med sammanlagt , varav 2,4miljoner kronor avser medel inom den ekonomiska ramen för totalförsvaretscivila del. Min förslag innebär en nedcUagning med för budgetaret1993/94 jämfört med de kostnader för beredskapslagring av livsmedel som fömtsattesi det UvsmedelspoUtiska beslutet är 1990. Jaghemställer att regeringen föreslär att tiU Kostnader för beredskapslagring avlivsmedel m.m. för budgetaret 1993/94 anvisa ett förslagsanslag på 247 280 000kr. H 6.Industrins råvamkosmadsutjämning, m.m. Prop.1992/93:100 Bilaga 10 1991/92 Utgift 135166 287 1992/93Anslag 179 000 000 1993/94 Förslag 172 000000 Från anslaget betalas i enlighet med förordningen(1991:914) om avgifter på vissa jordbruksprodukter m.m. dels delar av kosmademaför industtins rå-varukostaadsutjämning (RÅK), dels kostaadema förrabatteringssystemet för svensktUlverkad stärkelse för tekniskt bruk. Enligtnu aktuella planer skaU protokoU 3 ttäda i kraft den 1 juli 1993.Förhandlingama om prisutjämningsförfarandet är dock mte helt avslutade(). Anslagsberäkningama har baserats pä antagandet attRÅK-protokollet ttäder i kraft . För RÅK torde avtalet komma attinnebära betydande förändringar i form av nettokompensation (prisutjämning tiUlägsta i stället för tUl världsmarknadspris) och utvidgadvamom-fattning. Det är svårt att bedöma de finansiella effektemaav dessa föräncUingar eftersom de nya utjämningsbeloppen kommer att fastställasförst sedan samtiiga EES-parter notifierat sina hemmamarknadspriser ochEES-kommittén fastställt lägsta . har beräknat kostnadema förindustrins rävamkostnads-utjämrung tUl , en sänknmg med 5miljoner kronor. Kostnadema för rabatteringssystemet för stärkelse beräknastill , en sänkning med . Sänkningen pä 5miljoner kronor beror pä en bedömning av konsekvensema av en kommandeEES-avtal. Sänkningen på 2 mUjoner kronor beror på en bedömning avlönsamhetsutvecklingen för fabrikspotans satt i relation tUl andra grödor. Sammanlagt hemställer om attanslaget förs upp med totalt 172 mUjoner kronor. Inomramen för EES-förhancUingama har de deltagande ländema arbetat med att utformaen gemensamt system för utjämning av mdustrins kostaader för jordbruksrävaror.Den slutgiltiga utformningen av ett sädant system påverkas emellenid också avde pågående GATT-förhandlingama. Ett gemensamt system kommer, fömtom att detpäverkar själva utformningen av det svenska systemet förråvamkostnadsutjämning, CKkså sannolikt att påverka kostnadema för detsamma.Jag beräknar kostaadema tUl . Vad gäUer kostaadema för rabatteringssystemet försvensktillverkad stärkelse för tekniskt bruk beräknar jag dessa, i likhet medJordbmksverket, till . Bilaga 10 Jag hemstäUer an regeringen föreslärriksdagen att 1. medge att förråvamkosmadsutjämning un der /94 fär disponera en rörlig kredit pä högst i RUcsgäldskontoret, 2. till Industrins råvarukostnadsutjämning, m.m.för budgetaret 1993/94 anvisa en förslagsanslag pä . 1991/92Utgift 13 228 547 1992/93Anslag 13 966 000 1993/94Förslag II 514 000 1991/92:96 om vissa jordbrukspolitiskafrägor, m.m. redovisas an skall sparas päjordbmksstatistikens område budgetaret 1993/94. För lantbruksregisttet innebärdet besparingar pä och för objektiva skördeuppskattningargörs en neddragning motsvarande under anslagetOmställningsåtgärder i jordbmket m.m. De framtida formema för den svenskastrukturstatistUcen och behovet av registeruppgifter skall uttedas vidare medutgängspunkt i ett svenskt EG-medlemskap och deförändringar av EG:s jordbrukspolitik som kan komma att genomföras. Ibetänkandet (SOU 1992:48) Effektivare statistikstyraing redovisas förslag omden statiiga statistikens styming, fmansiering ckU samordning. Regeringen har därefter i prop. 1992/93:101om den statiiga statistikens finansiering och samordning lagt fram principeroch förslag som syftar till att göra styrningen av den statUgastatistikprcxluktionen effektivare. I awaktan pä att beredningen slutförs föreslårjagatt anslagen inom omrädet förs upp med . JaghemstäUer att regeringen föreslär att tiU Livsmedelsstanstik för /94anvisa en förslagsanslag pä . LUtbildning och forskning Pop. Bilaga 10 II. Inredning och utmstning av lokaler vid Sverigeslantbmksuniversitet m.m. Skogs- och jordbrukets forskningsråd I 6.Bidrag till Skogs- och lantbmksakademien InomregeringskansUet bereds vissa frägor om inriktningen av den framtidaforskningspoUtiken. Arbetet bedrivs med sUcte på att en proposition i ämnetskall kunna föreläggas under vären 1993. I awaktan pä att beredningen slutförs föreslårjagan ifrågavarande anslag förs upp med oförändrade belopp. Jag hemstäUer att regeringen föreslär riksdagenatt, i awaktan på särskild proposition i ämnet, 1.till Sverigeslantbruksuniversitet för /94 beräkna ett reservationsanslag på627 , 2.till Lokalkostnader m.m. vidSveriges för /94 beräkna ett förslagsanslagpä , 3.till Inredning och utrustningav lokaler vid m.m. för /94beräkna ett reservationsanslag på , 4.till Skogs- och jordbruketsforskningsråd för budgetaret 1993/94 beräkna en reservationsanslag pä , 5.tUl Stöd till kollektivforskning för /94 beräkna ett reservationsanslag på 101 200 000kr, 6.till Bidrag till Skogs- ochlantbruksakademien för /94 beräkna ett förslagsanslag på 772 000kr. Bilaga 10 J 1. InomregeringskansUet bereds vissa frägor om mriktningen av denframtida forskningspoUtUcen. Arbetet bedrivs med sikte pä an en proposition iämnet skall kunna föreläggas under vären 1993. I awaktan pä att beredningen slutförs föreslårjagatt ifrågavarande anslag förs upp med oförändrat belopp. Jag hemstäUer att regeringen föreslår riksdagenatt, i awaktan pä särskild proposition i ämnet, tiU Bioenergiforskning för /94beräkna ett reservationsanslag pä . Bidrag för ny energiteknik 1991/92Utgift 16 000 000 Reservation 194 000 000 1992/93Anslag 200 000 000 1993/94Förslag 200 000 000 1Tolfte huvudtitelns anslag Insatser för ny energiteknik, anslagsposten 1. beslutade om ett stöd för attfrämja investeringar i anläggningar för kraftvärmeprcxiuktion med biobränsleoch för an förbättta konkurrenskraften för befintlig biobränslebaseradkraftvärme (prop. 1990/91:88, bet. 1990/91 :NU40, rskr. 1991/92:373). Dettastöd ingår som en led i 1991 ärs energipoUtiska beslut. Stödet som administteras av Närings- ochteknikutvecklingsverket () kan lämnas fr.o.m den 1juli 1991. För stödet har avsatts I mUjard kronor för femårspericxlen. Medlenanvisas i form av ärliga anslag över statsbudgeten på 200 mUjoner kronor perbudgetår. Den stödgivande myndigheten får, inom den totala medelsramen 1miljard kronor, fritt fördela sina ätganden över femårspericxlen.Utbetalnuigama fär dock inte överstiga det belopp som finns tUlgängUgt päanslaget Reserverade medel under tolfte huvudtitelns anslag Insatser för nyenergiteknik, anslagsposten 1, vid utgängen av /92 bör tiUförasdetta anslag. I detta sammanhang vUl jag erirua om att riksdagenvären 1992 beslutade om en stöd för främjande av biobränsleanvändnuigen (prop.1991/92:97, bet. 1991/92:NU25, rskr. 1991/92:271). Stödet uppgår tillsammanlagt CKh är avsett att kunna lämnas under enfemärspericxi. Även detta stöd ingär energipoUtiska beslut. Stödetsyftar tiU att påskynda utveckUng av teknUc som förbättrar fömtsättaUigama förkommersiell elprcxluk-tion med biobränslen. Jag har för avsUct att i annatsammanhang återkomma till regeringen i fräga om de förslag till cUsposition avdessa medel som bio-bränslekommissionen har lämnat i betänkandet (SOU 1992:90)Biobränslen för framtiden. Jag hemställer anregeringen föreslår * att till Bidrag för ny energiteknik för budgetåret1993/94 anvisa ett reservationsanslag pä . Utredningens sammanfattning av delbetänkandet (SOU1992:87) Åtgärder för att förbereda jordbmk och livsmedelsindustri förEG - förslag om vegetabiliesektom, livsmedelsexporten och den ekologiskaproduktionen Omställningskommissionenerhöll regeringens uppdrag att förbereda en avstämnUig av 1990ärs livsmedelspolitiska beslut utifrån ansökan om mecUemskap i EG. I föreliggande delbetänkande redovisas resultatetav kommissionens behandling av vegetabiUesektoms anpassning, export avföräcUade livsmedel CKh ätgärder för ekologisk prcxluktion. Idet fortsatta arbetet kommer kommissionen även att behancUaanimalie-produktionens anpassning, mäl och medel för att bevara ett öppet cxhlevande kulturlandskap, stödet till norra , m.m. I kapitel 1 redovisas uppdraget CKh deavgränsningar till andra områden som komnussionen gjon. Kapitel 2 tar upp 1990ärs livsmedelspolitiska beslut i huvuddrag samt de effekter detta beslutförväntades fä. 1992/93:100 Bilaga10 Ikapitel 3 ges en översiktlig beskrivning av mål och medel i EG:s jordbmkspoUtUc(CAP). Den beslutade reformen av poUtiken samt de effekter reformen förväntasfä beskrivs. Vidare tas uinehållet i det ytttande (den s.k. avin) somEG-kommissionen lämnat över ansökan om medlemskap upp. EG:s ministertåd fattade ett beslutom att reformera den gemensamma poUtiken. Syftet med denna reform är bl.a. attfä en bättte balans mellan utbud och efterfrågan i EG:s jordbmksproduktion ochdänned minska överskottsproduktionen och kostnadema för denna. Ett av de viktigaste elementen i reformen är anjordbmksstödet delvis omfördelas från prisstöd tiU mkomststöd, t.ex. i form avarealbidrag. Produktions-begränsnUigar skall ytteriigare bidra tiU att minskaöverskottet. Reformen innehåUer CKkså kompletterande ätgärder iform av stöd till miljö-vänligare brukningsmetcxler, stimulans tillskogsplantering, förmånliga villkor för förtidspensionering, m.m. Jordbrukspolitikens traditioneUa instmment i formav gränsskydd, reglerade priser och exportbidrag finns kvar efter reformen,men deras betydelse kommer att minska. Effektema av reformen förväntas bli störst förspannmälsodUngen där produktionen förväntas minska pä grund av sänkta priseroch den odUngsbegräns-ning som ttädesvilUcoren för att erhålla arealbidraginnebär. Därmed minskar också kostaaderaa för överskottet pä sikt. För anUnaUesektorema blU inte effekteraa sämärkbara. För mjöUcproduktionen kan dock lönsamheten förväntas öka jämfört meden fonsatt tillämpning av nuvarande poUtUc. FörEG:s konsumenter irmebär reformen lägre priser. På kort sUct kanbud-getkostaadema för kompensationsbetalningar och olika former av direkta stödförväntas öka över dagens nivä. Pä längre sUct räknar med attreformen kommer att medföra bättre balans meUan konsumtion och prcxluktion ochdärmed lägre kostnader. 1992/93:100 Bilaga10 Kommissionenssyn på de generella effektema för Uvsmedelssektora av ett EG-mecUemskapredovisas i kapitel 4. EnUgt uppdraget skaU en utgängspunkt för kommissionensarbete vara att vid inttädet i EG har en stark och konkurtenskraftigjordbruksnäring CKh livsmedelsindustri. Enligt kommissionen innebär dettabl.a. att produktionen mäste effektiviseras, som vissa anpassningarbehöver göras sä att företag som bedöms kunna bli konkurtenskraftiga vid enEG-anslutning inte släs ut fram till EG-in-ttädet. Konkurrenskraften för det svenska jordbruket ochden svenska livsmedelsindustrin avgörs av hur väl man lyckas anpassa sig tiUEG-marknaden och till den prisnivå som kommer att gälla där. Kostaadsanpassningsamt prcxlukt-CKh marknadsutveckling är nyckelord. För att stärkakonkurtenskraften inför medlemskapet mäste betydande rationaliseringar CKhkostnadsminskningar äga mm i produktionen. Dämtöver behövermarknadspositionerna stärkas, t.ex. genom marknadsanalyser ochprcxiukiutveckling, framför allt på omräden där har komparativafördelar. Kommissionen vill understt7ka att ökatkonkunenstryck och effektiviseringar i samtiiga led frän insatsledet tiUdetaljistiedet är avgörande för att har en konkunenskraftigjordbruksnäring och livsmedelsindusQ-i vid EG-inttädet. De beräkningar av den totala stödnivån tiUjordbruket som ärligen utförs inom , s.k. PSE-beräkningar (ProducerSubsidy Equivalents), visar att har en stödnivä som totalt överstigerden som gäller Uiom EG. Skillnaderaa i stödnivån mellan och EG kan istor utsttäckning hänföras till animaUeprcxiuktionen. De stödsystem som tillämpas inom EG kommer inte attmedge lUca höga priser pä animaUeprodukter som gäller i . Detkommer därför att bli nödvändigt att anpassa den svenska kostnadsnivån om densvenska produktionen skall kunna konkunera med den inom EG. För den svenskavegeta-biUeprcxluktionen kan det finnas fömtsättningar att med de stödnivåersom gäller inom EG långsiktigt upprätthålla en åkerareal som är stöne än densom skulle ha gällt om 1990 ärs reform skulle ha fullföljts. För att inte jordbmksföretag som kan komma att blikonkunenskraftiga i EG skall slås ut före ett EG-mecUemskap kan det varabefogat an särskilt beakta de vegetabilieinrikiade företagens situation. Föranimalieproduktionen krävs det däremot betydande effektiviseringar för an enproduktion motsva- randedet inhemska avsättamgsuttymmet skaU kunna upprätthällas. Detta gällersärskilt för nötkötts- CKh mjöUcproduktionen. Det är angeläget att de ekonomiska vUlkoren förprimärproduktionens olika sektorer tydliggörs för prcxiucentema. Iannat fall kommer onödiga samhällsekonomiska föriuster att uppstå. Oförändradestödniväer leder för animaUeprcxluktionens del tUl att resurser bibehålls ellerfömyas som kan bli överflöcUga vid ett EG-inttäde. För vegetabiliesektominnebär en oföräncUad politik att resurser förstörs eUer lämnar sektom undertiden fram tUl ett hittade. Eftersom en stöne åkerareal blU korJcurtenskraftigi en EG-marknad än i en isolerad svensk marknad kommer nya resurser atttUlföras denna sektor efter inträdet. TUl detta kan läggas att de resurser somlämnar sektom före Uittä-det i rådande konjunktur knappast har något stönealtematiwärde. För att det svenska jordbruket skall hafömtsättrungar an konkunera räcker det enligt kommissionen inte med en ökadeffektivisering i jordbruket utan en sädan är också nödvändig i samtiiga övrigaled i livsmedelskedjan. Ökade FoU-insatser pä livsmedelsområdet är en vUctigfömtsätming för detta arbete och är därmed en betydelsefull konkunensfaktor försvenskt jordbruk CKh svensk livsmedelsindustri. Svenska företag behöver cKksäarbeta mer aktivt när det gäller produktutveckUng och med an få tillttäde tillEG-marknaden. Det är i första hand näringsUvets ansvar att vidta erforderUgaätgärder för att stärka konkurrensförmägan. För de svenska konsumentema innebär den ökadekonkurtens på livsmedelsmarknaden, som en EG-medlemskap medför, lägreUvsmedelspriser. Pä vegetabUieområdet kommer, när EG:s reform genomföns,spannmälsprisema att bli lägre än den prisnivå som skulle ha gällt vid ettsvenskt inhemskt jäm-vUctspris om 1990 ärs beslut fullföljts. kommercKksä de s.k. för-malningsavgifiema som utgår på främst brödspannmål attbortfalla. är producentpriserna på de flesta animalier högre iSverige än i . När det svenska jordbmket tvingas konkurtera medprcxiucentema inom EG kommer prisema i att sjunka,viUcet medför sänktapriser CKk-sä i konsumentiedet. FörädUngskostnadema är cKksä lägre inom EG ochden ökade konkurtensen i detta led bör ocksä medföra gynnsamma effekter påkonsumentpriserna i . 1992/93:100 Bilaga10 Ikapitel 5 redovisar kommissionen vissa utgångspunkter för sina förslag. Detfaktum att EG nu fattat beslut om sin jordbmkspolitik för de närmaste årenunderlättar arbetet med svensk anpassning. De viktigaste skiUnadema meUanSverige och EG i sättet art angripa problemen med överskott,jordbm-karinkomslemas utveckling, m.m. framgär nu med all tydlighet. Förenklatuttryckt har valt mer marknadsmässiga lösningar medan EG vall attförsöka reglera bort problemen. EG:sreform kan ses som ett första steg mot mer marknadsmässiga lösnuigar. Även omen del frågetecken kvarstår, t.ex. när det gäller detaljer i CAP- reformen och problem sommäste lösas i förhandlingama, mäste siktet nu va- Prop. 1992/93:100 rainstäUt på EG:s reformerade jordbmkspolitik. Möjligheten all påverka EG:s Bilaga 10 poUtik kommer först när blu medlem i Gemenskapen. Vid förhandlingarnaom mecUemskap finns CKksä möjligheter till övergängsvisa arrange- Underbilaga 10.1 mang. Det förberedelsearbete som pägär sedan Sverigeansökte om medlemskap i har siktet inställt pä medlemskap fr.o.m. är 1995.Följaktiigen har kommissionen denna tidpunkt som en utgängspunkt i sittarbete. När det gäller graden ckU takten i anpassningen anser kommissionen bl.a. att detgenerellt sett är en fördel om en anpassning av regelsystemen kan göras inomnågot eller nägra prcxluktomräden före inttädet. I annat fall kan genomförandeproblemuppstå med betydande förluster av olika slag. De förändringar av priser och villkor som görsunder anpassningsperioden mäste ge rätt signaler tUl marknadens aktörer.Prisema mäste närma sig EG:s niväer. Änciringar i produktpriser och viUkor iövrigt för produktionen fär inte vara sädana att resurser tas i anspråk sominte klarar konkunensen inom EG. När det gäUer anpassnuigen av nivån pä olUcapriser samt pä bidrag och avgifter är det generellt sett inte nödvändigt meden fullständig anpassning före inttädet. Kommissionen bedömer med hänsyn tUl gränsskyddetinom EG ckU pågåendeGATT-förhandlingar att gränsskyddsförändringar är olämpliga . Kommissionen har måst göra vissa antaganden omutfallet av de kommande medlemskapsförhandUngama. Ett sädant är att Sverigesjälvt får ta det ekonomiska ansvaret för sin jordbmksproduktion före inttädeti EG. Det innebär bl.a. att avsättningsvillkoren m.m. före inttädetmäste vara sädana an de inte ger nämnvärt uttymme för spekulation genom lagringoch prcxluk-tionsplanering. Vidare utgår kommissionen frän alt den mark somingår i det svenska omställningsprogrammet i huvudsak kommer att få ingå i denbasareal som kommer att ligga till gmnd för beräkning av träda och arealbidragvid ett medlemskap. Med hänsyn tiU bl.a. EG:s politik CKh till attmarknaden för produktion av annat än Uvsmedel inte förefaUer an utvecklas pädet sätt som fömtsågs vid tiden för anslutaingen tUl omställningsprogrammetanser kommissionen an en möjlighet bör fmnas att avbryta omstäUningen för dejordbmkare som sä önskar. Förslagenfär inte föranleda ökade utgifter pä statsbudgeten. Ikapitel 6 ges inledningsvis en beskrivning av nuvarande reglering och marknadssituationpä vegetabilieområdet i och EG. Dessutom beskrivs EG:s reform avregleringama pä vegetabiUeområdet. Mot bakgmnd av kommissionens bedömningar i kapitel4 och utgångspunkter i kapitel 5 föreslås följande om anpassnmg av stödet tiUspannmäls- 7 1992/93. produktionen1993/94-1994/95. Kommissionen har även övervägt förändringar för övrigavegetabilier men inte ansett att behov föreUgger att vidta nägraätgärder för dessa. Kommissionen föreslär att systemet med inlösenpriserförlängs till an gälla även /95. Inlösenpriset föresläs /95vara per 100 För att minska kostnaderaa i växtocUingen för 1994års odling föreslär kommissionen an prisregleringsavgifteraa pä handelsgödseloch bekämpningsmedel tas bort från . Sådana avgifter finns intei EG. De skulle ocksä tas bort enligt 1990 ärs beslut Inom EG finns inte heller nägon förmalningsavgift.Den uppgår till per kg spannmål och tas ut av kvaraaraa och användstillsammans med ovan nämnda prisregleringsavgifter för an finansieraspannmälsexporten. I enlighet med 1990 ärs beslut föreslär kommissionen an dentas bort den 1 juU 1994. Kommissionen föreslär att arealbidrag lämnas underperioden /94-1994/95 med i genomsnitt per hektar och år. Föratt bli berättigad till bidrag krävs att av basarealen läggs ittäda. 1 basarealen bör samma areal ingå som är berättigad till mkomst- CKhomställningsslöd (jfr. 6.1.2), dcKk med undantag för de grödor som inte ärberättigade till stöd inom EG, dvs. potatis, sockerbetor, vallfrö m.m. BicUagutgår även för ttädesarealen. Arealbidrag CKh trädesersättning lämnas med sammabelopp. Bidragen differentieras på samma sätt som det nuvarande inkomst-ochomställningsstödet. Trädan fär inte användas för nägon produktion. Den fårligga fast pä samma areal under de bada åren. Jordbmkare som är med iomstäUningsprogrammet fär tiUgodoräkna sig denna areal dä ttädeskravet fastställs.Förelag som har en basareal som understiger 20 ha undantas från ttädeskravet. Omställningsprogrammet fortsätter enligt nuvaranderegler med några undantag. Det ges möjlighet att gä ur programmet mot att endel av stödet återbetalas. Kommissionen föreslår att per hektarbetalas tillbaka. Som en följd av förslagen bedömer kommissionen att ca 100 000ha lämnar omställningen. På gmnd av att av basarealen skallttädas minskar prcxiuktionen av spannmål. Kommissionen bedömer att minskningenuppgår till ca . Vid normal skörd ger det ett kvarvarandeöverskott pä ca . Intäkterna i spannmålsodlingen ligger medkommissionens förslag under den nivä som räder vid en fullständig anpassningtill . Kommissionens förslag innebär sänkta spannmålspriser1994/95 jämfört med ärs beslut där en marknad i jämvikt skulle ha givitett spannmålspris pä ca per . Lägre spannmålspriser gerförbätttad lönsamhet i animalieproduktionen. Vid en total foderförbmkning på 3miljoner ton spannmål ger det en förbättting pä ca per årför 1994/95. Kommissionen återkommer till hur dessa effekter skall få genom- 1992/93:100 Bilaga10 slagi produkt- cxh konsumentpriser när animaUeprcxluktionens anpassning behancUas ien senare betänkande.