prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Avtalets innebörd och budgeticonsekvenserredovisas i regeringens förslag till tilläggsbudget I för innevarande budgetår(prop. 1992/93:25 bU. Enligt avtalet övertar staten fr.o.m. den 1 januari1993 hela det ekonomiska ansvaret för . För innevarande budgetår anvisas medel tiU Skansenöver förslagsanslaget Bidrag tiU . Ett förslagsvis betecknat anslag har krävts bl.a. med hänsyn till det system för underskotts- och lönekosmadstäckning sora gällt för enligt det tidigare avtalet raed Som jag har 172 redovisat vid min anmälanav tilläggsbudget I för /93 bör bi- Prop. 1992/93-100 dragettill omkonstmeras i och med att staten övertar det samlade bi- gjj j2dragsansvaret Det hårt reglerade täckningssysteraet utifrån en i förväg fastställdstat bör ersättas av ett fast årligt bidrag, som stiftelsen får disponera påeget ansvar. Inom denna ram måste stiftelsen själv svara för alla utgiftsökningar,även dem som följer t.ex. av ttäffade löneavtal. Den ändradebidrags-konsttiiktionen, som också innebär att bidragsmedel kan fonderas i enöverskottssituation, bör ge stiftelsen bättte föratsätttiingar för en långsiktigoch mer föreiagsmässig ekonomisk planering. nästa budgetår bör bidraget till Skansenanvisas över detta anslag. Jag beräknar bidraget till förverksamheten och visst löpande anläggningsunderhåU. Jag vill ocksä erinra omatt regeringen i ansluming ull uppgörelsen med anvisat eltengångsbelopp på för en nödvändning uppmstning av vägar ochledningsnät inom Skansenområdet Insatsen har möjliggjorts inom ramen för medelsom ställt till förfogande för sysselsätmingsskapandeåtgärder på kulturområdet (prop. 1991/92:150 bil. 1:9, bet 1991/92:FiU30, rskr.1991/92:350). Kostrmderfor lönebidragscmställda vid vissa museer Jaghar tidigare, i min inledning till kulturavsnittet, redovisat ett förslag tillhur kulturinstitutioner med förhållandevis hög andel lönebidragsanställd personaläven i det nya systeraet med s.k. flexibla lönebidrag skaU kunna anställaarbetshandikappade personer resp. behåUa nu anstäUda personer med lönebidrag.För det statliga och statsunderstödda museiområdet har jag beräknat ettsammanlagt medelstillskott på för ifrågavarande ändamål. Medlenbör för nästa budgetår anvisas under detta anslag och fördelas av regeringen.Med hänvisning tiU de gmnder för medelsberäknmgen som jag har redovisat iinledningen räknar jag med att beloppet fördelas med på femcenttala museer, på två institutioner under delta anslag och på 18 länsmuseer. Överforingar,anslagsberäkningar m,m. Isamband med omläggningen tUl rambudgetering för merparten av de centtalamuseeraa har jag funnit det ändamålsenligt att under detta anslag föra sammanvissa rörliga medel avseende centralmuseernas m. fl. säkerhet ochutvecklingsverksamhet samt ett mindre belopp avseende fastighetsunderhäll förZomsamlingama i . AnslagstUlhörighet och belopp irmevarande budgetårfraragår av den inledande tabellen. För nästa budgetår beräknar jag sammanlagt3 för nämnda ändaraål, sedan jag - i enlighet med vad somföratsattes i föregående budgetproposition - omprioriterat 2,5 mUjoner kronorför att täcka årskosmaden för en skattkammare vid bör fördelas av Statens kulturtåd. Jag har tidigare anmält min avsikt att föreslå ettutredningsarbete rörande vissa mål- och stmkturfrågor avseende det statiiga ochstatsunderstödda museiväsendet.Jag finner det naturligt att de förslag som Kulturtådet och Prop.1992/93:100 andra har fört fram rörande nya stödformer och stödobjekt påmuseiområdet gjj |2 får prövas i det sammanhanget. Detta gäller även fråganom det framtida huvudmannaskapet för Skissemas museum i . Vad gäller föreUggande äldre forslag omtUlgängUggörande av affischsam-Ungar och inrättande av ett museum för luft- ochrymdfart anser jag att det närmast bör ankomma på berörda inttessenter att laställning tiU om del är aktuellt att föra dessa frågor vidare. Någon åtgärdfrån regeringens sida är enligt min mening inte påkallad. För vissa av de institutioner som får bidrag fråndetta anslag är lokalhållare. För dessa har jag beräknat fuUtäcknmg för den årshyra som har aviserat för nästa budgetår.I övrigt har jag beräknat en schablonmässig kompensation på för löne- ochprisutvecklingen. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till vissa museer num. /94 anvisa en anslag på . Bidrag till regionala museer 1991/92 Utgift 69 8691951 1992/93 Anslag 76421000 1993/94 Förslag 79 268 000 lAnvisatunder åttonde huvudtiteln, anslaget G 34 Statsbidrag utgår enligt förordningen (1977:547) omstatsbidrag till regionala museer uU regionalt verksamt museum som regeringenhar förklarat berättigat tiOll sådant bidrag. Statsbidrag utgår endast tillmuseum som också får bidrag från landsUngskommim eUer kommun. Enligt beslut av regeringen är 26 museerberättigade tiU bidrag. Underlaget för beräkningen av statsbidraget är detantal gmndbelopp som fastställs för museema. Antalet grandbelopp /93 har fastställts till 729. Gmndbeloppet för innevarandebudgetår har preliminärt beräknats ull . Statens kulturtåd fördelargmndbeloppen mellan de bidragsberättigade museema. Statsbidraget uppgår tiU av gmndbeloppet. Statenskultarråds fordelning av grundbelopp /93 Prop. Kulturtådethar inhämtat långtidsbedömningar från de regionala museema. Resultatanalysenvisar på en vidgad skillnad vad gäller museemas verksamhetsnivåer och gradenav utbyggnad inom olUca ämnesområden. En konsolidering behövs avbasverksamheten i de raindre rauseema. Alla rauseer behöver ökade möjlighetertill metod- och verksamhetsutveckling. Kulturtådet föreslår att ytterligare 60grundbelopp anvisas, varav 15 för /94, 25 för /95och 20 för /96. Av det totala antalet föreslagna nya gmndbeloppbör 20 vara rörliga. Föredragandensöverväganden /93" 100 Vidmin anmälan av Statens kulturtäds fördjupade anslagsframställning har ""- jag i korthet berört de regionala museemas arbetsuppgifter ochställning. Etl fördjupat studium av dessa frågor bör ingå i den översyn rörandedet statliga och statsunderstödda museiväsendet som jag har aviserat. Inför budgetåren 1990/91 och 1991/att tillföra de regionala museema ytterligare 225 gmndbelopp (betl989/90:KrU21, rskr. 1989/90:224 och bet 1990/91:KrU25, rskr. 1990/91:234) ochgjorde vissa uttalanden rörande fördelningsgmnder m.m. I föregåendebudgetproposition (prop. 1991/92:100 bU.12 s.105) redovisade jag ett antalriktiinjer som Kulturtådet antagit för den framtida bidragsfördelningen. Jagfömtsätter att den gjorda satsningen och de kriterier för statens bidragsgivningsom nu tillämpas kommer att få avsedda effekter på de regionala rauseemasverksamhet, raen att tydliga resultat kanske kan redovisas först när den högrebidragsnivån fått verka . Jag vill dock betona att avsikten med detgmndbeloppsbaserade statsbidraget till de regionala museeraa är att ett ökatantal tjänster skaU inrättas vid museema. Det ankommer på KiUmrtådet att förregeringen redovisa i vad mån nya gmndbelopp faktiskt har lett till att nyatjänster inrättats och viUca verksamhetsgrenar som härigenom kunnat förstärkas.Kulturtådets resultatanalys visar också på del angelägna i alt noga följa vadlänsrauseema gör för att återta och utveckla sin roll som pedagogisk resurs förskolan. Jag anser således att tiUräckligt underlag ännuinte föreligger för en bedömning av viUca effekter sora erhållits av dennyligen gjorda insatsen för de regionala museema. Mot den bakgmnden och medhänvisning till den planerade museiöversynen beräknarjag ett oförändrat antalgmndbelopp för nästa budgetår. För /94 beräknarjag följaktiigenstatsbidrag till 729 gmndbelopp om vardera . Jag vill vidare erinra om att jag under anslagetBidrag till vissa museer m.m. beräknat för art möjliggörafortsatt anställning av personal med lönebidrag hos vissa länsmuseer. Jaghemställer art regeringen föreslår att tUl Bidrag till regionala museer för budgetåret1993/94 anvisa ett förslagsanslag på . 1991/92 Utgift 27 589 053' Reservation 11412281 1992/93 /»uislag 31667 000 1993/94 Förslag 33 360 000 lAnvisatunder åttonde huvudtiteln, anslaget G 35 MedeltiU RUcsutstälhiingar är budgeterade inkl. mervärdeskatt Prop.1992/93:100 Stiftelsen har enligt sinastadgar, fastställda genom rege- gjj 12 ringsbeslut , tilluppgift att främja utställnings- och konst-bildningsverksamheten genorn attfönmedla och anordna utställningar, bittäda med rådgivning och annan servicesamt i övrigt utveckla och fömya utställningen som raedium förkunskapsförmedling, debatt och upplevelse. Riksutställningar skall sarnarbeta och samråda medstadiga och kommunala rayndigheter, kulturinstitutioner, organisationer ochenskilda som är verksamma i samhäUs- och kulmrUvet. InoraRiksutställningar pågår ett projekt för utvärdering av verksaraheten. Riksutstälhiingarhar läranat (m fördjupad anslagsframstälhiing för budgetåren 1993/94-1995/96. RUcsutställningarhar två verksamhetsgrenar, produktion av vandringsutställningar samt tekniskservice och rådgivning inom utställningsområdet. Stiftelsen vill underperioden koncentera utställningsproduktionen på särskilt resurskrävande projektoch på projekt av utvecklingskaraktär, företrädesvis med tonvUct på bara ochungdom. I gengäld vill stiftelsen öka insatseraa inom teknisk service ochrådgivning saml utveckla metoder för modera informationsteknik iutställningar. Stiftelsen hemställer om regeringens uppdrag att uttedafömtsätmingama för en utbildning, riktad även tUl utiandet i ämnetUtstälhiingen som mediura. Stiftelsenberäknar den ålagda besparingen till . Någotförslag till verksamhetsminskning lämnas inte. Stiftelsenbegär att rationali.seringskravet återtas. Hämtöver begärs för nyatjänster inom informationsteknik. Förstärkningen föreslås finansieras genomlokalminskningar. För lånefinansierade investeringar i fordon och Uttustningberäknas en årskostnadsökning på sammanlagt . Stiftelsen viU fämöjUghet att bygga upp en investeringsfond genom avsätming av medel lill etträntebärande konto. Somjag redan har nämnt i min inledande föredragning av museiorarådel planeras en mål- och strukturöversyn avseende det statiiga och statsunder stödda museiväsendet I uppdraget bör även ingå att pröva Riksutställningars 177 12 1992/93. funktion och ställiungbl.a. mot bakgmnd av ansvarsmuseemas tillkomst och Prop. 1992/93:100 de regionala museemas breddade verksarahet gjj 12 Det bör ingå i översynsarbetet att utifrån etthelhetsperspektiv på museiområdet granska och dra slutsatser rörandeRiksutställningars verksamhet. Jag lägger därför inte nu fram nägra förslagrörande Riksutställningars verksamhetsinriktning och föreslår heller ingastörte förändringar av anslagsteknisk natur. Däremot fmner jag det lämpligt,med hänsyn tUl att verksamheten drivs i stiftelseform, an bidraget tillRiksutställningar - som hittUls utanordnats på det sätt som gäller förmyndigheter - förs bort från statsverkets checkräkning. RUcsutstälbingar bör istället få rekvirera raedel hos Kararaarkollegiet Detta innebär attstatsbidraget kan disponeras på det friare sätt som vanUgen gäUer förstatsunderstödda stiftelser. Jag erinrar om att samma ordning fr.o.m. nästabudgetår föreslagits gälla för stiftelsema och . I övrigt föreslås sedvanlig kompensation för pris-och löneutvecklingen. Dämtöver har för verksamhetsanknumaombyggnadsåtgärder, varav är ett engångsbelopp, inbegripits imedelsberäkningen. Medel för ifrågavarande ändamål har tidigare disponerats avByggnadsstyrelsen. Bidraget tiU Stiftelsen harbudgeterats utan hänsyn UU de tekniska justeringar som raåste göras till följdav ändringen av nivån på löne-kosmadspålägget och den ändradefinansieringsforraen för Statshälsan. RUctiinjema för dessa förändringar hartidigare denna dag redovisats av chefen för (bilaga Iavsnittet Styming av statsförvalmingen och de finansieUa fömtsätmingama förmyndighetema). Bidraget tiU Riksutställningar komraer att slutiigt fastställasenligt de redovisade riktUnjema och kan därför avvika från det nu budgeteradebeloppet Jagherastaller an regeringen föreslår att till Riksutställningar för /94anvisa ett anslag pä . Inköp av vissa kulturföremål 1991/92 Utgift -1 1992/93 Anslag 80 000 1993/94 Förslag 80 000 l/imvisatunder åttonde huvudtiteln, anslaget G 36 Urdetta anslag utgår medel tiU inköp av kulturföremål, som har sådant konsmärligt,historiskt eUer vetenskapligt värde att det är av synneriig vikt att deinförlivas med offentiiga samlingar. Anslaget, som disponeras efter beslut avregeringen, kan belastas med högre belopp än vad som finns beräknat i statsbudgeten.Regeringen har att i efterhand för anmäla den prop. 1992/93:100 medelsförbrukning sora erfordrats. Riksdagenbör inforraeras om att regeringen har anvisat 100 000 krfrån förevarande anslag för alt ge Drotmingholras teatermuseum möjUghet attförvärva en målnmg av . Anslaget bör beräknas tUl oförändratbelopp. Jaghemställer att regeringen föreslår att tUl Inköp av vissa kulturföremål för budgetåret1993/94 anvisa ett förslagsanslag på . 1992/93: ioo 12 B 37. Forsknings- och utvecklingsinsatser inom Istatsbudgeten fmns för innevarande budgetår uppfört ett anslag för forsknings-och utvecklingsinsatser inom kulturområdet på . Iregeringskansliet bereds vissa frågor om inrikmingen av denframtida forskningen, /arbetet bedrivs med sUcte på att en proposition i ärendetskall kunna föreläggas . Jag räknar raed attregeringen i detta sammanhang kommer att återkomma till kulturområdets forskningsfrågor.Anslaget bör föras upp med oförändrat belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet,till Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet för budgetårel1993/94 beräkna ett reservationsanslag pä . 1992/93: ioo 12 B 38. Inredning och utrustning av lokaler för 1992/93 /Vnslag 47 000 000 1993/94 Förslag 3 000 000 Från detta reservationsanslag betalas utgifter förinredning och utmsming av lokaler vid vissa statUga institutioner inomkulturområdet Byggnadsstyrelsenföreslår nya eller ändrade kosmadsraraar till ett sararaanlagt belopp på 20,1mkr. För anslagspost för inredning föreslår verket att 12mkr beräknas för /94. Verket för högskoleservice (VHS) föreslår alt sexnya eller ändrade kostnadsramar till ett sammanlagt belopp på försupp i uttTismingspla-nen och att en föreslås utgå ur planen. Behovet avanslagsmedel för nästa budgetår har VHS beräknat tiU . Ienlighet med den nya kapitalförsörjningsförordningen (1992:406) skallmyndigheteraa finansiera investeringar i anläggningstUlgångar genom lån iRiksgäldskontoret De nya reglema skall för kulturmyndighetemas del tiUämpasfr.o.m. Gällande utmsmings- och inredningsramar underanslaget uppgår innevarande budgetår tUl . Vissaåtaganden under de bevUjade ramarna sttäcker sig över flera budgetår ochberäknas inte vara slutiigt reglerade För an betalning avgjorda åtaganden skall kunna ske efter den förordar jag att 3miljoner kronor anvisas för detta. I övrigt utgår jag ifrån att - som () och Verket för högskolestudier (VHS) redovisat - resterande medelsbehovför gjorda åtaganden skall täckas genora den reservation som beräknas finnasunder anslaget vid utgången av /93. KBS och VHS har föreslagit att vissa ändamål skallingå i inrednings- och utmsmingsramar under detta anslag. När nu finansieringsformen förändras bör dessa ändamål ingå i särskilda låneramar, sora rayndighetema disponerar för anskaffning av anläggningstillgångar. Låneramar bör följaktligen beviljas för inredning och uttusming av vid Historiska rauseet, för inredning av lokaler för spritiagda samlingar vid och för utmstning av Mynticabinettets nya lokaler. Vidare bör låneramar ges för upprastning m.ra. av telefonväxlar vid Nordiska rauseet och landsarkiven i och Hämösand. Förändringar av rayndighetemas anslag för att korapensera kapitalkosmadema för lånen, bör av tekniska skäl inte ske förtän 181 Idenna fråga hänvisar jag till chefens för Finansdeparte- Prop. 1992/93:100 mentet föredragning tidigare denna dag. Jaghemställer art regeringen föreslår att till Inredning och utrustning av lokaler förkultarändamål för /94 anvisa ett reservationsanslag på 3 000 000kr. Massmedier m.m. Prop. regeringsförklaring som avgavs vid regeringens tillttäde angavs att radio-och TV-monopolet tekniskt sett är avskaffat samt att regeringen avsåg attföreslå sådana lagändringar att friheten ökar på radio- och TV-området. Dettainnebär i princip fri etableringsrätt Regeringens första åtgärd var att meddelasändningstUlstånd för ytterUgare en rikstäckande, reklamfraansierad TV-kanal. Vidare har en ny lag om kabelsändningar tillallmänheten beslutats. Den nya lagen innebär frihet att anlägga kabelnät ochatt bedriva sändrungar samt att det finns praktisk möjligheter att finansieraverksamheten genom att reklamfinansiering tUlåts. har vidare fattat beslut ora vilka reglersom skall gälla för TV-sändnmgar till satelUt från när EES-avtaletträder i Icraft Den nya lagstifmingen bygger på att det liksom skallvara fritt att bedriva TV-sändningar till sateUit I propositionen om privat lokalradio har regeringenföreslagit att privata lokala ljudradiosändningar skall få inledas. Sändningamaföreslås få finansieras med reklam. I propositionen föreslås också att detunder vissa förutsätmingar skall vara tillåtet med reklamsändningar inärtadion. har äimu inte fattat beslut med anledning avpropositionen. Utvecklingen mot ett praktiskt förverkligande avden fria etableringsrätten bör fortsätta genom att det även öppnas nyamöjligheter att sända marksänd TV. Inora detta område framstår de tekniskalandvinningarna i fråga ora distribution av prograra sora särskilt lovande.Sora etl underlag för framtida beslut bör en kartiäggning av utvecklingeninledas. Jag har för avsikt att återkomma tiU regeringen i frägan. Genom beslut ora den avgiftsfinansieraderadio- och TV-verksamheten 1993-1996 m.ra. 1991/92:140, bet1991/92:KrU29, rskr. 1991/92:329) har villkoren bestämts för den avtalsperiodsom inleds . Beslutet innebär bl.a. att den tidigare skall lösas upp och att programföretagen får en friståendeställning. De tidigare programföretagen förs sararaan till ett ljudradioföretag, uppdrag skall vara i huvudsak oförändrat underavtalsperioden. Medelstilldelningen har bestämts för hela perioden. PubUcservice-förelagen skall tillsamraans disponera ett reformtillskott på 150miljoner kronor fr.o.ra. Vidare skall företagenåläggas ett rationaliseringskrav på under åren1993 och 1994. Förslagen om medelstilldelning ibudgetpropositionen följer riksdagsbeslutet. Vidare föresläs att TV-avgiftenhöjs till fr.o.m. . I fråga om ägandet av public service-företagen harriksdagsbeslutet inte kunnat verkställas. Som regeringen meddelat (skr. 1992/93:147) har det inte varit möjligt art bilda ägargmpper på det sätt som förutsatts ibe- lg3 slutet Regeringen har tilUcallaien särskild uttedare (dir. 1992:100) med upp- /93-100 drag allutarbeta förslag om ägandet av pubUc service-företagen. Utredarens gjj 12förslag skall läggas fram . Uttedaren skall utgå frånatt moderbolaget kvarstår till den I juU 1993 med nuvarande ägare, men att detinle skall ha någon annan uppgift än att vara ägare till aktiema i programbolagen.De nuvarande ägama har förklarat sig beredda att kvarstå . ttäffade regeringen ett nyttfilm- och videoavtal med film- och videobranschema särat med och . Avtalet gäller för tiden denI 31 december 1998. Det nya avtalet har redovisats ipropositionen 1992/93:10 FUm- och videoavtalet och statens stöd tiU fUmkultureUverksamhet. har fattat beslut i enlighet raed regeringens förslag(bet. I992/93:KrU7, rskr. 1992/93:60). Enligt det nya avtalet skall avgiftertill erläggas av biografägare, videograrautiiyrare ochförsäljare av videogram. Vidare skall staten och de båda TV-företagen årligenavsätta bidrag tiU institutets verksamhet Avtalets ändamål är huvudsakUgen attstödja produktion av svensk film. Enligt de riktiinjer för den staUigafilmpolitiken som godkänts av skall slalen överta ansvaret förfinansieringen av oUka filmkulturella verksamheter hos FilminstitutetRiksdagsbeslutet innebär att de StaUiga insatseraa inom filmområdet ökar med ca60 miljoner Icronor . Genom öppnas möjUghetema att delta iGemenskapens saraarbete inora den audiovisuella sektom, främst i EG:s prograraMEDIA 95. Prograraraet syftar till att stärka den europeiska film- ochvideobranschens konkurtenskraft både inom och på världsmarknaden. Inomramen för MEDIA 95 förekommer stimulans- och stödåtgärder till bl.a.manuskriptarbete, distribution och vidareutbildning. Särskild vikt läggs vidförbättringar av de små ländemas och språkområdenas villkor. På senhösten 1992hade EFTA-ländema och EG följt upp rörande tUlämpningen av avtaletsföreskrifter ora saraarbetet. I princip hade man vidare enats om de ekonomiskavilUcoren m.ra. för deltagande i programmet fr.o.m. . Försvenskt vidkoramande innebar uppgörelsen att ca 1,4 miljoner ECU (motsvarandeca enligt då gällande växelkurs) skuUe tUlskjutas för år1993. Starttidpunkten och utformningen av saraarbetet rörande MEDIA 95 kankomma att förändras pä gmnd av förseningen av ratifikation. Jaghar dock i det föjande utgått från ett svenskt åtagande av sammastorleksordning som överenskomraits . Frägan om den framtida myndighetsorganisationeninom radio- och TV-orarädet har behandlats av en särskild uttedare. Ibetänkandet (SOU 1992:36) Radio och TV i ett föreslås att Radionäranden,och förs samraan till en rayndighet Radio- ochtelevisionsmyndigheten. Denna rayndighet skulle fä uppgifter som omfattadeolUca former av radio-och TV-sändningar till allmänheten. Inom myndighetenskulle finnas en särskild nämnd. , med uppgifiatt bl.a. granska efterlevnaden av regler för sändningamas innehåll. Meningama är delade bl.a. när det /93:100gäller om uppgiften att raeddela olika slags tillständ skall hanteras inom gjj 12 samma organisation sora granskningen eller om dessa olika uppgifterskall bedrivas inom skilda organisationer. EnUgt min uppfattning bör dessa frägorövervägas ytterligare . Jag räknar med att en proposition skallkunna föreläggas i början av /94. Mellan och pågår sedan mitten av1980-talet ett organiserat utbyte av televisionsprogram. En program som ärsammansatt av inslag från den finländska televisionen sänds ut i marksändningaröver och överförs också till kabelnät på 24 orter i Sverige.På motsvarande sätt överförs ett samraansatt TV-program från SverigesTelevision till , där det sänds ut över marksändare i södra . Densärskilda lag sora gäller för mndradiosändningaraa av det finländska programmeti är tidsbegränsad och gäUer till utgången av är 1993.1 förevarandeproposition föreslås att giltighetstiden förlängs med . Från finländsk sida har fraraförts önskeraål om attde program som sänds ut i skaU få innehålla kommersiell reklam. Medhänsyn till de förändringar sora har skett inora TV-området sedan dennuvarande lagstifmingen infördes är det naturligt att detta önskemål prövas ipositiv anda. Jag har för avsikt att återkomma till regeringen angående delagändringar som kan bli nödvändiga. Den samhällsekonomiska situationen är sädan att detär nödvändigt art visa stor sparsamhet med staUiga raedel. Ändrade och förhöjdaarabitioner måste därför förverkligas inom ramen för befintiiga resurser.Mindre angelägna utgiftsändamål bör upphöra. Förslagen i budgetpropositionen bör bygga på dennaförutsätming. Neddragningar föreslås på flera punkter där behovet av statiigtstöd har minskat eller där effektiviseringar bedöms vara möjliga. Nägonfortsätming av det statliga stödet för spridning av bokinformation föreslåsinte, eftersora fömtsättningen redan från början har varit alt finansieringenså småningom helt borde kunna övertas av branschen. Stödet tUlkulturtidskrifter bör minska med 2 miljoner Icronor bl.a. med hänsyn tiU attdet finns tidskrifter sora erhåller stöd men vars utgivare ärmyndigheter, förlag eUer organisationer sora borde ha ekonoraiska fömtsätmingaratt själva finansiera utgivningen. Särskilda raedel för bidrag till lokalprogramverksamhet i kabel bör inte längre utgå eftersom möjlighetema attfinansiera lokala kabelsändningar har förbätttats i och med den nya kabeUagen.