prop · GG03220 · 1992-12-31 00:00:00 — Ytterligare ett stortantal remissinstanser, däribland , i samt Gotlandsoch Sundsvalb kommuner pekar på behovet av en kontinuerlig och individrelate-radutvärdering inom särskolan och ser inte skälen och motiven till en utvärderingefter just årskurs 5 på nationell nivå. Endastett fåtal remissinstanser, t.ex. LR och i , är direktpositiva till den nationella avstämningen. kommun påpekar att det ärav stor vikt att den nationella utvärderingen utformas så att eleverna endastjämförs med sig själva, eftersom uppnåendemålen är personrelaterade. Östervångsskolanoch TRC anser att avstämningen i en tioårig specialskola bör ske efter årskurs6. Man kan då enklare jämföra elevernas kunskaper i och specialskolaneftersom de i princip arbetar efter samma kursplan. Ävenbeträffande kursplanernas uppnåendemål för årskurs 5 och 9 alternativt 10råder tveksamhet bland remissinstanserna när det gäller sär- kommun anseratt det vore en omöjlighet att ha uppnåen- Prop. 1992/93:220 demål ikursplanerna för särskolan med tanke på elevernas skiftande Prop.1992/93:250 förutsättningar och den helt individanpassade undervisningen,medan Bilaga 6 FUB hävdar att uppnåendemålen för vissa elever bör anpassastill elevens individuella förutsättningar och vara realistiska och möjliga attuppnå. Landstingeti län anser att resonemangen kring uppnåendemålen - och det gäller föralla skolformer - känns svåra att acceptera, eftersom det inte ges utrymme förindividuella skillnader och det kan underförstås att det med tUlräcklig träningskall gå att nå uppnåendemålen. Läroplanen kan därmed ge falska förhoppningarom vad skolan kan åstadkomma. RBUanser att förslaget om uppnåendemål för varje ämne är direkt oförenligt medförslaget angående timplaner för grundsärskolan med temaundervisning i vissaämnen. Förbundet hävdar att de uppnåendemål som formuleras bör relateras tillförslaget om temaläsning. Ekeskolanframhåller att styrelsen för specialskolan för synskadade bör ges möjlighet attefter elevens förmåga avgöra när bedömningen av uppnåendemålen skall ske ochavvisar därmed arbetsgruppens förslag. Malmökommun ser det däremot som positivt med uppnåendemålen i årskurs 5 och 9alternativt 10 och anser att det bör ge garantier för att eleverna fårerforderliga undervisningsinsatser. Idet här sammanhanget har flera remissinstanser noterat att det ingenstans ipromemorian nämns något om betyg. Den genomgående synpunkten är att betyg i traditioneUmening inte skall ges i den obligatoriska särskolan, vilket framhålls av t.ex.Landstinget i län och . Förslagetatt grundsärskolan och träningsskolan skall ha egna kursplaner stöds av enmajoritet av de remissinstanser som kommenterat förslaget. Däribland finns t.ex.Landstingen i och län, samt ett antal kommuner. Haningekommun välkomnar ett tydliggörande av särskolan som egen skolform, men understrykeratt man bör ta speciell hänsyn till de integrerade elevernas situation, ochatt speciella anvisningar kommer att behövas. För dessa elever var det enfördel att grundsärskolans kursplaner i Lsä 90 gjordes liktydiga medgrundskolans. Fleraremissinstanser, däribland FUB, och kommuner samtLandstingen i och , anser att grundsärskolan skall användagrundskolans kursplaner i tillämpliga delar, medan träningsskolan bör ha egnakursplaner. Avvisandetill förslaget ställer sig däremot bl.a. i , somuppfattar arbetsgruppens förslag som mycket utmanande. vill inteatt kursplanerna för grundsärskolan skall markera gruppen som avvikande,eftersom gränsen mellan grundsärskolan och svagpresterande eleverär synnerligen flytande. Det som föreslås för specialskolan, nämligen egnakursplaner endast i ämnen som inte finns ellerskiljer sig från de ämnen som finns i , Prop. 1992/93:220 borde kunna gälla även för säirskolan. Skolverketanser att de förslag till kursplaner för som Lä- Bilaga 6 roplanskommitténpresenterat (SOU 1993:2) ger goda möjligheter att formulera undervisningsmålför elever med lindrig psykisk utvecklingsstörning inom ramen för individuellautvecklingsprogram. Därför finner inte skäl för att särskildakursplaner skall utformas utöver den anpassning av träningsskolans kursplanersom anges i promemorian. föreslår att en bearbetning avLäroplanskommitténs förslag med kompletterande kursplaner för träningsskolanfår tjäna som kursplaneunderlag för särskolan. Förslagetatt specialskolan Sil långt möjligt skall ha samma kursplaner som grundskolanstöds av samtliga specialskolor som berört frågan. Östervångsskolanpåpekar att det är mycket viktigt att kursplaner så fort som möjligt tas fram iteckenspråk, svenska som andraspråk för döva och vissa andra ämnen spcicielltför specialskolan för döva och hörselskadade. TRChävdar att särskild vikt bör läggas vid kursplanearbetet kring de handikappkompenserandeämnena. Kursplaner i dessa ämnen kommer också att ge vägledning till lärare igrundskolan som undervisar handikappade elever. Innehåll P-oP- 1992/93:220 Prop.1992/93:250 Bilaga 1 Sammanfattning avLäroplanskommitténs betänkande (SOU1992:94) Skola för bildning .......... 1 Bilaga2 Sammanställning av remissyttranden över Läroplans kommitténs betänkande (SOU 1992:94) Skola för bildning ............................. 15 Bilaga3 Sammanfattning av Betygsberedningens betänkande (SOU1992:86) Ett nytt betygssystem . Bilaga4 Sammanställning av remissyttranden över Betygs beredningens betänkande (SOU 1992:86) Ett nytt betygssystem ................................. 67 Bilaga5 Sammanfattning av departementspromemorian (Ds1992:129) Ny läroplan för specialskolan och den obligatoriska särskolan ..................... 83 Bilaga6 Sammanställning av remissyttranden över departe- mentspromemorian(Ds 1992:129) Ny Läroplan för specialskolan och den obligatoriska särskolan .... 89 gotab 13817, 1993