prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — kommer fr.o.m. budgetåret1993/94 att tillämpa denna modell. Nänmden kommer därför att tilldelas etträntekonto med kredit i . Medlen under ramanslaget Hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd förs till detta konto. Anslaget för har budgeterats utan hänsyn tillde tekniska justeringar som måste göras till följd av ändringen av nivån pålönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen för Statshälsan, övergångentill lån i RGK samt de nya principeraa för budgeteringen av anslagen. Riktlinjeraaför dessa förändringar har tidigare denna dag redovisats av chefen förFinansdepartementet (bilaga 1, Statsbudgeten och särskilda frågor, avsnitt2.2). Det belopp som kommer att ställas till nämndens disposition kommerslutligt att fastställas enligt de nu redovisade riktlinjerna och kan därföravvika från det nu budgeterade beloppet. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna att den övergripande målsättningen förverksam heten inom ansvarsområdet för Hälso- och sjukvårdens ansvars nämnd skall vara i enlighet med vad jag har förordat i avsnittet Slutsatser, 2. till /94 anvisa ett ramanslag på . G 9.Statens institut för psykosocial miljömedicin Prop. () har till uppgift att utveckla, värderaoch förmedla kunskaper om psykosociala risksituationer, riskgrapper ochriskreaktioner. Verksamheten omfattar målinriktad forskning samt utbildning,dokumentation och information. I bereds vissafrågor om inriktningen av den framtida forskningspolitiken. Arbetet bedrivs medsikte på att en proposition i ämnet skall föreläggas . I avvaktan på att beredningen av dessa frågorslutförs föreslår jag att anslaget till IPM förs upp med oförändrat belopp. JaghemstäUer att regeringen föreslår att, i avvaktan på en särskild proposition ominriktningen av den framtida forskningspolitiken, till förpsykosocial miljömedicin för /94 beräkna ett ramanslag på . 1992/93 Anslag 11408 000 1993/94 Förslag 13 921 000 av medicinskmetodik (SBU) har till uppgift att för hela landet utvärdera tillämpade och nyamedicinska metoder ut medicinskt, ekonomiskt, socialt och etiskt perspektiv. De övergripande målen för SBU är att medverka tillett rationellt utnyttjande av givna resurser inom hälso- och sjukvården genomatt utvärdera befintlig och ny medicinsk metodik. SBU:s arbetsuppgifter och organisation framgår avförordningen (1992:851) med instraktion för medicinsk metodik. Statensberedning för utvärdering av medicinsk metodik SBUstartade sin verksamhet , varför någon verksamhetsanalys ännuinte har kunnat göras. Beredningen har i sin anslagsframställning begärt medelför att konsolidera verksamheten , i första hand för följande syften: -analys av de samhällsekonomiskakonsekvensema av olika alteraativ för sjukvården -beräkningar avkostnadseffektiviteten i olika strategier -tillvaratagande avutvärderingar gjorda i andra länder. SBU arbetar för att på vetenskaplig grand geunderlag för att välja sådan metodik inom vården som gagnar patienten, för attutmönstra föråldradeoch ineffektiva metoder och för att påskynda införande och användning aveffektiva medicinska åtgärder. De epidemiologiska, men framförallt deekonomiska analyseraa i SBU:s projekt kräver stora insatser och blir av alltmeravgörande betydelse för slutsatser om kostnadseffektiv vård. SBU föreslårdärför att resurseraa för ekonomisk analys förstärks. Dessutom föreslås ökadeinsatser för implementering av resultaten för snabbare förändring mot ökadeffektivitet i den prakfiska sjukvården. Vidare äskas resurser för atttillvarata utvärderingar gjorda i andra länder. SBUföreslår i sin anslagsframställning att anvisas förverksamheten under /94. 1992/93:100 BU. Detövergripande målet för av medicinsk metodikskall för /94 vara att verka för ett rationellt utnyttjande avgivna resurser inom hälso- och sjukvården genom att utvärdera befintlig och nymedicinsk metodik. Beredningens arbete skall vara inriktat på utvärdering ivid mening och belysa de samlade medicinska, ekonomiska, sociala och etiskakonsekvensema av såväl etablerade som nya metoder. Resurser:Ramanslag 1993/94 SBU:s verksamhet syftar bl.a. till att görasamhällsekonomiska besparingar genom långsiktig och strategiskt genomfördgranskning och utvärdering av sjukvården. Utvärderingar av effektema av SBU:srekommendationer om preoperativ utredning har visat på en årlig kostnadsbesparingom ca enbart för denna verksamhet. Ett annat exempel ärrapporten om behandling av ryggont, som inte bara har lett till förändringar iratineraa för sjukskrivning utan också till förändringar i problemetsomhändertagande med förbättringar för patienteraa och samtidigtsamhällsekonomiska besparingar. Jagföreslår att det övergripande målet för SBUis verksamhet för budgetåret1993/94 skall vara att verka för ett rationellt utnyttjande av givna resurserinom hälso- och sjukvården genom att utvärdera befintlig och ny medicinskmetodik. Beredningens arbete skall vara inriktat på utvärdering i vid meningoch belysa de samlade medicinska, ekonomiska, sociala och etiska konsekvensemaav såväl etablerade som nya metoder. Jagfinner det angeläget au SBU liksom övriga myndigheter utvecklarmålbeskrivningar och länmar underlag för bedömning av effektiviteten iverksamheten. Jagberäknar ett ramanslag på till SBU:s verksam- Prop.1992/93:100 het, vilket innebär bl.a. att SBU erhåller en resursförstärkningmed BU. för att möjliggöra och förstärka arbetet med eneffektivisering av sjukvården. Detta gäller såväl införande av nya metoder somutmönstring av föråldrade metoder. Vidare har jag inom föreslaget ramanslagberäknat för uppdrag till Spri. Chefen för har tidigare i dagredovisat ett förslag om en generell räntebeläggning av statliga medelsflödensamt presenterat den modell som bör tillämpas. SBU kommer fr.o.m. budgetåret1993/94 att tillämpa denna modell. SBU kommer därför att tilldelas etträntekonto med kredit i . Medlen under ramanslaget Statensberedning för utvärdering av medicinsk metodik förs till detta konto. Anslaget för SBU har budgeterats utan hänsyn tillde tekniska justeringar som måste göras till följd av ändringen av nivån pålönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen för Statshälsan, övergångentill lån i RGK samt de nya principema för budgeteringen av anslagen.Riktlinjema för dessa förändringar har tidigare denna dag redovisats av chefenför (bilaga 1, Statsbudgeten och särskilda frågor, avsnitt2.2). Det belopp som kommer att ställas till SBU:s disposition kommer slutligtatt fastställas emigt de nu redovisade riktlinjema och kan därför avvika fråndet nu budgeterade beloppet. Jaghemställer aU regeringen föreslår att till avmedicinsk metodik för /94 anvisa ett ramanslag på 13 921 000kronor. Bammiljörådetär central förvaltningsmyndighet med uppgift att handlägga frågor om bamsmiljö och baras säkerhet. Instraktion för baramiljörådet framgår av särskildförordning (1988:1127). De övergripande målen för Barnmiljörådetsverksamhet är att verka för förbättringar i baras miljö, med särskild tonviktpå lekmiljö, och för en ökad säkerhet för bara och ungdom. Bammiljörådethar lämnat en fördjupad anslagsframställning för budgetåren 1993/94-1995/96.Denna kommer att utgöra ett underlag i det fortsatta beredningsarbetet somberör verksamhet. Förinnevarande budgetår har ett förslagsanslag på anvisats förBammiljörådet. Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallades den 20december 1990 en utredningsman med uppdrag att närmare utreda föratsättningamaför en statligt utsedd bamombudsman. Kommittén har avlämnatbetänkandet (SOU 1991:70) Ombudsman för bam och ungdom. I avvaktan på attberedningen av de frågor som hänger samman med kommitténs förslag slutförs,vilket kommer att beröra även , föreslår jag att anslaget förs uppmed oförändrat belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan på en särskild proposition i ämnet,till för /94 beräkna ett ramanslag på 5 199 000kr. 1991/92 Utgift 5 453 645 1992/93 Anslag 5 828 000 1993/94 Förslag 5 998 000 för intemationella adoptionsfrågor() är en central förvaltningsmyndighet med ansvar för information, tillsynoch kontroU i frågor rörande intemationella adoptioner. Instraktion för NIAframgår av särskild förordning (1988:1128). Socialnämnderaa skall enligt socialtjänstlagen(1980:620) inhämta yttrande från om det avsedda förmedlingssättet ärtillförlifligt när det är fråga om adoption av ett utländskt bam utan medverkanav auktoriserad organisation. Nämnden ansvarar vidare för frågor enligtförordningen (1976:834) om prövning av utländskt beslut om adoption samt frågorom auktorisation av organisationer enligt lagen (1979:552) om intemationelladoptionshjälp. beslutar också om fördelning av statsbidrag till sådanaorgansationer samt fastställer genomsnittskostnader att ligga tillgrand för beräkning av bidrag vid adoption av utländska bara. De övergripande målen för är följande.Verksamhetens huvudsakliga inriktning att underlätta adoptioner i avutländska bara skall fortsätta . skall därvid sträva efteratt adoptioner sker i enligthet med gällande lagstiftning i bametsursprangsland. skall vidare medverka till att bamet får en god och trygguppväxt i . bör ge ökad tyngd åt arbetet med att följa den internationellautvecklingen på området och därvid samla information i frågor som rör adoptionav utländska bam. Somframgår av vad som tidigare anförts har regeringen tillkallaten särskild utredare för att göra en översyn av verksam- 13 1992/93. hetenmed internationella adoptioner. Inom ramen för denna översyn skall NIA:s roll iadoptionsverksamheten prövas. Översynen har initierats bl.a. mot bakgrand avdet arbete som pågår inom Konferensen för internationellprivaträtt i med att utarbeta en konvention med regler för hanteringen avinternationella adoptioner. Utredaren skall redovisa resultatet av sitt arbetesenast . 1992/93:100 BU. Isin förenklade anslagsframställning anger att det inte finns skäl att ändrainriktningen av nämndens verksamhet i förhållande till de beslut som fattats isamband med behandlingen av NIA:s fördjupade anslagsframställning. föreslårför /94 oförändrat ramanslag som pris- och löneomräknas. Det har inte funnits skäl att förändra de övergripande gäller för treårsperioden /93 - Resurser: Ramanslag 1993/94 5,9 1993/94 1994/95 Jagdelar NIA:s bedönmingar vad gäller de hittillsvarande erfarenheterna avverksamheten. Minbedönming innebär att de riktlinjer som lades fast budgetpropositionbör gälla även för /94. Jag beräknar medelsbehovet under nästa budgetår förNIA:s verksamhet och för bidrag till auktoriserade organisationer förinternationell adoptionshjälp till . Jag har därvid räknat medoförändrat bidrag () tillde auktoriserade organisationeraa.Planeringsramen för perioden /94 - 1994/95 beräknas till . Chefen för har tidigare dennadag redovisat ett förslag om generell räntebeläggning av statliga medelsfiödensamt pre- senteratden modell som bör tillämpas. kommer fr.o.m budgetåret Prop. 1993/94att tiUämpa denna modell. Nämnden kommer därför att till- BU. delas ett räntekonto medkredit i , och medlen under anslaget Statens nänmd förintemationella adoptionsfrågor förs till detta Anslaget för har budgeterats utan hänsyn tillde tekniska justeringar som måste göras till följd av ändringen av nivån pålönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen för Statshälsan samt denya principema för budgeteringen av anslagen. Riktlinjema för dessaförändringar har tidigare denna dag redovisats av chefen för (bilaga 1, Statsbudgeten och särskilda frågor, avsnitt 2.2). Det belopp somkommer att ställas fill nämndens disposUionkommer slutligt att fastställasenligt de nu redovisade riktlinjema och kan därför avvika från det nubudgeterade beloppet. Jaghemställer att regeringen föreslår att till för intemationellaadoptionsfrågor för /94 anvisa ett ramanslag på . 1991/92 Utgift 109 146 470' 1992/93 Anslag 122 328 000' 1993/94 Förslag 8 971 000 ' Inkl. statsbidragen till vårdartjänst ochomvårdnadsinsatser i anslutning till riksgymnasium som redovisas underanslaget E 3. Statsbidrag till vårdartjänst m.m. Förvaltningskostnader för ochRh-nämnden. () är central myndighetmed uppgift att administrera statsbidrag till vårdartjänst samt tillverksamheten med SärskUda omvårdnadsinsatser i anslutning till riksgymnasiumför rörelsehindrade. Dessutom disponerar nämnden vissa medel från åttondehuvudtiteln, anslaget C 2. Bidrag till vissa handikappåtgärder inomfolkbildningen. Nänmden bistår med kansliresurser den särskUda nämnd,Rh-nänmden, som skall avgöra frågor om intagning till speciellt anpassad gynmasialutbildning. NV bedriver forsknings- och utvecklingsarbete. NV:s arbetsuppgifter och organisation framgår avförordningen (1988:1126) med instraktion för . Nänmdenför vårdartjänst har i sin fördjupade anslagsframställning för perioden1993/94-1995/96 redovisat verksamheten inom områdena vårdartjänst,omvårdnadsinsatser i anslutning till riksgymnasium för rörelsehindrade samtvissa stödåtgärder inom folkbildningen. På grand av den ändring av anslagets konstraktionsom nu görs redovisas stats- bidragen till vårdartjänstoch till omvårdnadsinsatser under det nya Prop. 1992/93:100 anslaget E 3.Statsbidrag till vårdartjänst m.m. Under det anslaget görs Bil. 6 också enanalys och bedömning av nänmdens fördjupade anslagsframställning för dessaverksamhetsområden samt vissa överväganden i anslutning till detta. De övergripande målen för nämndens verksamhet äratt förbättra föratsättningaraa för utbildning och studier för unga och vuxnapersoner med funktionshinder samt administrera och utveckla olika stöd sombehövs i och omkring studiesituationen. Verksamhetsmålen för vårdartjänst ochomvårdnadsinsatser i anslutning till riksgynmasium för rörelsehindraderedovisas under anslaget E 3. Statsbidrag till vårdartjänst m.m. NV pekar i sin resultatanalys på den förändraderoll nämnden fått dels genom riksdagsbeslutet om riksgynmasium förrörelsehindrade ungdomar, dels genom att vissa uppgifter påfolkbildningsområdet förts över i samband med förändringen av den statligaskoladministrationen . I och med detta vidgades NV:s uppgifter till attomfatta stöd till personer oberoende av funktionshindrets art. Förändringen har enligt NV också inneburit krav påbåde social och pedagogisk kompetens vid nämndens kansli. Enorganisationsöversyn har gjorts för att nå bättre måluppfyllelse, ökaeffektiviteten i verksamheten och för att anpassa den till de nya uppgifterna.Nämnden redovisar olika resultatmått för sin verksamhet med avseende påkvalitetskrav, kvantitetskrav, utvecklingskrav och ekonomiska krav. I resultatanalysenvisar nänmden hur en utveckling mot målstyraing av verksamheten medomvårdnadsinsatser i anslutning till den rh-anpassade gymnasieutbildningenskett och föreslår en övergång till ett schabloniserat statsbidrag. När detgäller vårdartjänsten pågår utvecklingsarbete inom nämnden i syfte att hittaeffektivare och bättre samordnade sociala system för stödet i och omkringstudiesituationen. Nämnden påpekar emellertid att effektiviteten och kvaliteteni verksamhetema i många stycken är svår att mäta med hänsyn tillverksamheternas speciella karaktär och innehåll samt att uppföljnings- ochredovisningssystemen ärmu inte är tillräckligt utvecklade. NV avser attfortsätta arbetet med att utveckla sådana system för att bättre kunna relateraprestationer och kostnader till varandra och för att åstadkomma bättrekostnadskontroll. Nämnden menar att de frågor som regeringen ställt kunnatbesvaras trots ofullständiga mätmetoder. Mot bakgrand av slutsatsema i resultatanalysen ochde bedönmingar som NV gjort i sin framtids- och resursanalys föreslås ingenförändring i den övergripande målsättningen för NV:s verksamhet för den kommandetreårsperioden. I syfte att bättre uppnå de övergripande målenföreslår nämnden ökade medel för utvecklingsarbete och information,kompetensutveckling samt teknikstöd till en sammanlagd kostnad av 1 166 000 krför /94. De totala kostnaderaa för perioden /94-1995/96beräknas till . föreslås ingen förändring. NVberäknar kostnaderna för till per budgetår för perioden1993/94-1995/96. 1992/93:100 Bil. Förden kommande treårsperioden skall följande övergripande mål gälla för denverksamhet som ansvarar för: De övergripande målen för nänmdens verksamhet äratt förbättra föratsättningaraa för utbildning och studier för unga och vuxnapersoner med funktionshinder samt att administrera och utveckla olika stöd sombehövs i och omkring studiesituationen. Resurser:Ramanslag 1993/94 NV:sfördjupade anslagsframställning visar, enligt min mening, att verksamhetenbedrivs med sådan inriktning att det övergripande målet med verksamhetenuppnåtts. Jag har under anslaget E 3. Statsbidrag tillvårdartjänst m.m. gjort den bedönmingen att NV:s uppgift att organisera ochadministrera statsbidraget till vårdartjänst bedrivits med en sådan inriktningatt målet uppfyllts. Jag har gjort samma bedömning när det gäller nämndensverksamhet med omvårdnadsinsatser i anslutning till riksgymnasium förrörelsehindrade ungdomar. Dennya utformning nämndens kansliorganisation fått med anledning av översynen kanbidra till att öka effektiviteten i statsbidragshanteringen i framtiden.Utvecklingen av redovisningsratiner och system föratsätter emellertid tillgångfill en effektiv datautrastning. Organisationsförändringen bör också kunnaleda till en bättre samordning och ett rationellare utnyttjande av de resurserför olika stödinsatser åt studerande med funktionshinder som nämnden nuförfogar över. Det utvecklingsarbete som nämnden bedrivu har på olika sättmedverkat till att funktionshindrades möjligheter till utbildning och studierhar förbättrats. Nänmdens förslag att sammanföra det bidrag till forsknings-och utvecklingsarbete som utgår från det under åttonde huvudtiteln uppfördaanslaget C 2. Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbild- ningenmed nämndens egna medel för utvecklingsarbete bör ytterligare Prop.1992/93:100 kunna underlätta detta arbete. Motbakgrand av den fördjupade prövning som jag gjort av verksamheten drar jagföljande slutsatser. Övergripande mål för den verksamhet som Nänmden förvårdartjänst ansvarar för skall vara oförändrade. Det iimebär att inriktningenpå nänmdens arbete skall vara att förbättra föratsättningama för utbildning ochstudier för unga och vuxna personer med funktionshinder samt att administreraoch utveckla olika stöd som behövs i och omkring studiesituationen. I samråd med statsrådet föreslår jag attbidraget om till forsknings- och utvecklingsarbete under den underåttonde huvudtiteln upptagna anslagsposten C 2.2 Bidrag till forsknings- ochutvecklingsarbete överförs till detta anslag. Jag anser att NV:s investeringsbehov skallfinansieras genom lån i . Jag beräknar kostnadema för Rh-nänmdens verksamhetför /94 till . Planeringsramen för perioden /94-1995/96 harmot denna bakgrand beräknats till . Chefen för har tidigare i dagredovisat ett förslag om generell räntebeläggning av statliga medelsflöden samtpresenterat en modell som bör tillämpas. /94 att tUlämpa denna modell. Nänmden kommer därför atttilldelas ett räntekonto med kredit i och medlen underanslaget förs till detta konto. Anslaget för harbudgeterats utan hänsyn till de tekniska justeringar som måste göras till följdav ändringen av nivån på lönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformenför Statshälsan, övergången till lån i RGK samt de nya principeraa förbudgeteringen av anslagen. Rikflinjeraa för dessa förändringar har tidigaredenna dag redovisats av chefen för (bilaga I, Statsbudgetenoch särskilda frågor, avsnitt 2.2). Det belopp som kommer att ställas tillnänmdens disposition kommer slutligt att fastställas enligt de nu redovisaderiktlinjeraa och kan därför avvika från det nu budgeterade beloppet. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna att den övergripande målsättningenför verksam heten inom Nämndens för vårdartjänst ansvarsområde skall vara i enlighet med vad jag förordat i avsnittet Slutsatser, 2. till /94 anvisa ett ramanslag på . G 14.Statens handikappråd Prop. 1991/92 Utgift 5 815 122 1992/93 Anslag 5 955 000 1993/94 Förslag 6 027 000 Statenshandikappråd (SHR) är central förvaltningsmyndighet med uppgift att bevaka ochsamordna frågor inom handikappområdet. Rådet bereder också ärenden omstatsbidrag till handikapporganisationeraa. Rådets organisation regleras iförordningen (1988:1094) med instraktion för . De övergripande målen för äratt verka för förbättrade levnadsförhållanden för människor medfunktionshinder och därvid i första hand inrikta sig på handikappfrågor somberör flera samhällsområden. Statenshandikappråd har i sin fördjupade anslagsframställning redovisat sittverksamhetsområde. Resultatanalysen visar att rådets funktion somsamordningsorgan gradvis ändrat inriktning från direkta samordnings- ochsamarbetsinsatser av olika slag till mer utvecklings-, utvärderings- ochuppföljningsarbete. Orsaken till detta har främst varit att många samhällsorgannu själva byggt upp egna samarbetsorgan i handikappfrågor och utvecklat egnakontaktnät och samarbetsformer. har det vuxit fram ett ökat behov avatt få fram en samlad bild av hur de pågående samhällsförändringaraa inverkarpå funktionshindrades levnadsförhållanden. Andra faktorer som kan komma attpåverka rådets framtida roll och uppgifter är förslag isitt slutbetänkande (SOU 1992:52) Ett samhälle för alla om förbud motdiskriminering och inrättande av en handikappombudsman. Mot bakgrand avslutsatseraa i resultatanalysen och de bedömningar kunnatgöra i sin framtids- och resursanalys föreslår rådet en förändradverksamhetsinriktning, förändrade övergripande mål samt en ny instraktion. Denya målen formuleras på följande sätt: -skallkontinuerligt ge en samlad bild av utvecklingen på handikappområdet genomsektorsövergripande nationella utvärderingar och uppföljningar samt att somnationellt organ göra uppföljningar av för handikappadesjämlikhet och delaktighet. -Rådet skall svara förkunskapsuppbyggnad samt förmedling av kunskap och information på handikappområdet. De förändringar som föreslås kräver en systematiskkompetensutveckling av rådets personal och en utvecklad datametodik. Statenshandikappråd hemställer att sammanlagt anvisas för kompetensutvecklingför perioden /94-1995/96 samt om ett riksgäldslån om förfinansiering av en utbyggnad av ADB-funktionen. Prop.1992/93:100 BU. Det övergripande målet för den verksamhet som Statenshandikappråd ansvarar för skall för /94 vara detsamma somtidigare, dvs. att verka för förbättrade levnadsförhållanden för människor medfunktionshinder. Rådet skall därvid i första hand inrikta sig påhandikappfrågor som berör flera samhällsområden. Resurser: Ramanslag 1993/94 I avvaktan på regeringens ställningstagande tillHandikapputredningens förslag i sitt slutbetänkande (SOU 1992:52) Ett samhälleför alla om bl.a. inrättande av en handikappombudsman bör Statens handikapprådendast prövas i ett ettårsperspektiv. Rådets fördjupade anslagsframställning visar, enligt minmening, att de verksamhetsmål som varit uppsatta har kuimat uppnås.Samhällsutvecklingen har dock medfört att rådet gradvis förändrat och anpassatsin verksamhet för att bättre svara mot de behov och förändringar i omvärldensom uppkommit. har i sitt slutbetänkande behandlatfrågan om myndigheteraas bevakning av handikappfrågor. Utredningen har föreslagitatt de uppgifter som åvilar fördelas till andramyndigheter och organ och att rådet avvecklas i samband med att en funktion somhandikappombudsman inrättas. Utredningens slutbetänkande remissbehandlas förnärvarande. Min bedömning är att ingenförändring av rådets övergripande mål och verksamhetsinriktning bör göras innanställning tas till förslag om inrättande av en funktionsom handikappombudsman. Det innebär att beslut om en ettårsram bör fattas förStatens handikappråd. Jag är inte heller beredd att nuföreslå att rådet får ta lån i för finansiering avinvesteringar. Anslaget för Statens handikapprådhar budgeterats utan hänsyn till de tekniska justeringar som måste göras tillföljd av ändringen av nivån på lönekostnadspålägget, den ändradefinansieringsformen för Statshälsan