prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — Konkurrensen har även ökat förpost- och teletjänster, inte minsl genom den snabba tekniska utvecklingen.Antalet arbetade limmar har inom kommunikationssektom minskat kontinuerligtsedan 1990. Diagram5:1 Arbetade timmar i privat tjänstesektor. Index 4:e kvartalet 1987=100 120 1992/93:150 Bilaga1.1 1988 1989 1990 1991 Anm.: SNI 6: distribution, SNI 7: kommunikation, SNI 8:fmansiella tjänster, fastighetsförvaltning, uppdragsverksamhet, SNI 9: övrigatjänster Källor: DetStora prisfallet på främst kommersiella fastigheter, tillsammans med den djupalågkonjunkturen har medfört stora problem inom såväl den finansiella sektom(ingående i SNI 8) som inom fastighetsförvaltning (ingående i SNI 8). Förbankemas del beräknas de sammanlagda kreditförlusterna ha uppgått till ca 70mdr kr under Qolåret. Trots fortsatt relativt god intjäningsförmåga har därmedett flertal banker tvingats vända sig till staten för att inte hamna i en akutinsolvenssituation. Betydande krav på kostnadsbesparingar väntas medföra attsysselsättningen minskar, framför allt inom den finansiella sektora. Inomuppdragsverksamheten (ingående i SNI 8) har lågkonjunkturen drabbatdelbranscheraa olika hårt. Den bransch som klarat sig bäst är juridiskuppdragsverksamhet. inom denna sektor som uppger sig ha fulltkapacitetsutnyttjande har sjunkit någol under del , men ärfortfarande högre än i andra branscher Detla gäller även omdömet omlönsamheten. Den mycket svaga efterfrågan på byggnadsinvesteringar avspeglas iutvecklingen för byggnadskonsulter av dessa företag uppgav iår minskad sysselsättning jämfört med föregående kvartal. Andelen har ökatkontinuerligt och företagen väntar sig en fortsatt minskad sysselsättning. Övrigatjänster (SNI 9) riktar sig såväl till hushåll som företag. Antalet arbetadetimmar har legat relativt . Den del av sektom somriktar sig mot privat slulkonsumtion väntas möta en sjunkande efterfrågan.I den mån offenlliga tjänster övergår till den privata tjänstesektom väntasdock övriga tjänster expandera. Utöver rentkonjunkturella faktorer kommer tjänstesektora framöver att påverkas av andramer strakturella faktorer Ett exempel på detta är att Nr 150 Bil. de institutionellaspelregleraa för den privata tjänstesektora nu ändras relativt hastigt, bl.a. isamband med ett eventuellt och den därmed sammanhängande lagen omoffentlig upphandling (SFS 1992:1528). Dessutom träder den nya konkurrenslageni kraft Dessa nya förhållanden medför ökad konkurrens inomtjänsteområdet, såväl nationellt som interaationellt. Den privatatjänstesektoras internationella konkurrenskraft kommer därmed att ställas alltmer i fokus. I och med atttjänstesektora är så heterogen är det svårt att kortfattat beskrivautvecklingen av dess konkurrenskraft på ell rättvisande sätt. Möjligheteraatill tjänsteexport skiljer sig radikalt mellan exempelvis sjöfartsnäring ochfastighetsförvaltning. En jämförelse av aggregerade data ger dock en vissledning. Enligt beräkningar uppgick andel av världenstjänsteexport till 1,, vilket placerade på 15:e plats i världen.Sverige var det 10:e största imporflandet, med 2,avvärldsimporten. Detta förhållande avspeglas i att sedan mitten av1980-talet haft etl negativt tjänstenetto i utrikeshandeln. 1992/93:150 Bilaga1.1 Tabell 5:1 Utrikeshandel med tjänster netto Andel av BNP (1987) -0,5 -0,6 -1,0 -1,5 -2,1 -3,0 -3,3 -2,8 -0,9 -0,2 -0,7 -0,5 -1,1 -0,6 -0,8 -0,6 -1,3 -1,6 -2,2 -3,0 -3,4 -2,2 -2,9 -0,6 -0,4 Anm.: Tjänster enligt betalningsbalansstatistik inklusivelöner. P.g.a annan defmition av försäkringstjänster är dock siffrorna intedirekt jämförbara med betalningsbalansens statistik. Källor: , SverigesRiksbank. Itabell 5:1 framkommer att tjänsienello varitsämre än för många andra länder av liknande storlek. Statistiken påtjänsteområdet är förhållandevis outvecklad vilket försvårar jämförelser mellanländer, i synnerhet som det i detta fall handlar om nettolal. Jämförelsen pekardock på alt den svenska tjänstesektora totalt sett skulle ha en relativt settsvag intemationell konkurrenskraft. Det bör uppmärksammas att Sverigeinom vissa enskilda sektorer, som sjöfart respektive bygg- och teknikljänster,har en i OECD-perspektiv betydande marknadsandel. Hurkommer den privata tjänstesektora att påverkas av de nya reglema? Närings- ochteknikutvecklinsverket () utreder för EFTA:s räkning vilka effekter dengemensamma marknaden skulle få för tjänstesektom i . Utredningen är intefärdig, men vissa preliminära resultat föreligger från bl.a.Kommmerskollegium. Vidare har undersökt vilka effekter ellEES-avtal skulle få för ett antal svenska marknader, varav en del avser privattjänsteproduktion. korthet skulle enligtdessa undersökningar effektema av ett bli Prop. 1992/93; 150 relativt blygsamma för denprivata tjänstesektom. Vissa områden, som Bilaga 1.1 t.ex. marknaden förfinansiella tjänster, har redan i hög grad öppnats för intemationell konkurrens.Inom t.ex. teleområdet, kommer dessutom svensk lagstifning att gålängre i sin liberalisering än vad Isamband med ikraftträdande börjar även lagen om offentlig upphandlingatt gälla. Lagen iimebär på tjänsteområdet att extemt producerade tjänster somköps av offentlig sektor skall vara föremål för anbudsgivning. Om upphandlingenuppgår till etl visst belopp skall den offentliggöras inom hela EES-området.Lagen ökar sålunda ytterligare konkurrenstrycket inom den privatatjänstesektom, som möjlighetema till tjänsteexport ökar. Hur mycketden nya lagstiftningen till slul kommer att betyda för den privata svenskatjänslenäringen är svårt all säga, men det faktum att tjänster i högutsträckning produceras lokall innebär sannolikt att den rena tjänstehandelninte kommer all öka dramatiskt. Däremot medför den nya förvärvslagen, somträdde i kraft vid årsskiftel /1993, ökade möjligheter för utländska företagoch hushåll all förvärva aktier i ett svenskt bolag. Detta får sannolikt somföljd all utländska företag kommer att öka sin verksamhet i genom altköpa upp svenska tjänsteföretag. Detta kan förväntas bidra till förstärktkonkurrens. Lagenom offentlig upphandling avser som nänmts upphandling från extem leverantör ochinte verksamhet i egen regi. En tendens inom den offenlliga sektora är dock atti allt högre grad utsätta den egna verksamheten för konkurrens från denprivata sektora. Än så länge gäller detta en relativt liten del avverksamheten. Enligt en undersökning av f.d. Statens pris- och konkurrensverkvar av kommunemas verksamhet 1990 utlagd på entreprenad (exklusivebygg- och anläggningsarbeten). 1 takt med att utvecklingen lar fart börmarknaden för den privata tjänsteproduktionen kunna öka avsevärt. Utvecklingenförväntas bli fortsatt svag för den privata tjänstesektora. EnligtTjänstebarometem räknar en majoritet inom i stor sett samtliga undersöktadelbranscher med all konjunkturen mattas inom den egna branschen I de allra flesta fall har denna andel dock minskat jämfört medtidigare mätning. Utvecklingen blir sannolikt olika mellan branscher med tankepå de skilda fömtsättningar som gäller för hemmamarknads- respekliveexportmarknadsorienterade företag. Förväntningama är generellt sell mindrepessimistiska gällande exporten inom både partihandel och uppdragsverksamhet.Den del av tjänstesektorn som levererar tjänster lill exportindustrin kankomma att expandera något, särskilt mot slutet av prognosperioden.Tjänsteförelag som i någol led kommer in i produktion änrnad för inhemskslulkonsumtion väntas dock möta en vikande efterfrågan. Det kraftiga falletinom privat konsumtion kommer all drabba delar av tjänsteproduktionen, bl.a.detalj-och partihandeln. Inom detaljhandeln väntas framför alltsällanköpsvam-handelns försäljning falla kraftigt. Fortsatt sjunkande investeringsaktivitet, framför allt på byggsidan, medför yllerligare försvagning förbyggnadsrelaterade tjänster och viss partihandel. Den kraftiga deprecieringenav den svenska kronan bör dock dämpa de negativa effekteraa för restaurang ochhotell, som annars skulle drabbats hårt av den försvagade inhemska efterfrågan.Totalt väntas sysselsättningen inom privat tjänstesektor falla med 4,1993och ytterligare 0,1994. Produktionen väntas inte minska fullt så mycket,vilket medför att produktiviteten ökar med 2,5 resp 0,. En förklaring tillden kraftiga produktivitetstillväxten är att produktionen hålls uppe avpersoner som deltar i olika typer av arbetsmarknadspolitiska åtgärder,exempelvis ungdomspraktik. Dessa personer inräknas inte i den för sektoraregistrerade sysselsättningen, vilket innebär att den beräknade produktivitetenstiger Diagram 5:2 Varsel om uppsägning inom privat tjänstesektor Antal personer ,3-månaders glidande medelvärde 7000 1992/93:150 Bilaga1.1 Situationenpå arbetsmarknaden fortsatte att försämras under inledningen av 1993.Arbetslösheten steg till ca 7,av arbetskraften som närmare 5 %deltog i arbetsmarknadspolitiska åtgärder Någon ljusning frånefterfrågesidan kan inle heller skönjas. Nyanmälningar av lediga platser tilllandets arbetsförmedlingar fortsätter att falla från ett redan tidigarerekordlågt antal. Antalet varsel om uppsägningar samt konkurser kvarstårdessutom på en mycket hög nivå och bristen på arbetskraft är enligt företagen istort sett hell obefintlig. Sammanlaget indikerar detla ett fortsatt mycketsvagt arbetsmarknadsläge . Diagram 6:1 Antal varsel samt antal nyanmälda ledigaplatser 60 50 40 30 20 y / / / '"-''-- 1980 1982 1984 1986 1988 1990 Källor: och 1992/93:150 Bilaga1.1 De nu föreslagnaåtgärderna, som innebär en ökning med drygt 130 000 personer inomarbetsmarknadspolitikens ram och inom det ordinarie utbildningsväsendet,fömtses dämpa uppgången av den öppna arbetslösheten . Detsker främst genom att utbudet av arbetskraft dras ned. Dessutom tillkommereffekten av de föreslagna satsningaraa på infrastraktur och s.k. ROT-program. Sysselsättningsminskningenväntas fortsätta , dock i avtagande takt. bromsasfallet av en uppgång inom främst exportsektora medan utvecklingen i dehemmamarknads-dominerade näringama blir fortsalt svag. Produktivitetsutvecklingenföratses bli relativt kraftig både 1993 och 1994. En viss uppdragande effekthar sannolikt den ökande åtgärdsvolymen. Deltagande i ungdomspraktik ocharbetslivsutveckling registreras t.ex.inte som sysselsatta men bidrar sannolikt med en viss produktions- Prop.1992/93:150 volym som registreras i statistiken. Denlotala arbetslösheten, räknat som öppen arbetslöshet plus andel ikonjunkturberoende åtgärder, beräknas stiga från 1993 och14% 1994. Den förväntade BNP-tillväxten 1994 räcker således inte till för attvända utvecklingen av arbetslösheten. Nedgången har därefter fortsatt i takt med denavtagande ekonomiska aktiviteten. Antalet sysselsatta reducerades med ca 260000 personer . Det kan jämföras med en minskning med endastnågra tusen under lågkonjunkturen i början av 1980-lalel. Timsysselsätlningenföll inte lika mycket beroende på att sjukfrånvaron minskade och attmedelarbetstiden därmed steg. Tydligasthar sysselsättningsfallet varit inom industrin, som också svarat för huvuddelenav nedgången. Under loppet av perioden har dock nedgången blivit allt starkareockså inom övriga sektorer som privat tjänstesektor, byggsektor och mot slutetockså inom kommunerna. Tusental personer (i åldrarna ) Förändring från föregående år Anm.: Preliminär justering av siffrorna har gjorts för auanpassa nivåerna till 1993 Källor: () ochFinansdepartementet. Sysselsättningeninom jord- och skogsbruk har minskat . Nedgången väntas fortsättaockså om än i avlagande takt. Det är svårt att hittaalternativ sysselsättning för jordbmkare i del besvärliga arbetsmarknadslägetvilket torde bromsa fallet. Den minskning som fömtses för jordbmkare underprognosperioden består framförallt av att äldre lägger ned sina jordbrak. Inomskogsbmket har sysselsättningen minskat kraftigt. Genomgripandestrakturrationaliseringar har pågått . fömtsesav produktionen innebär endast att fallet Prop.1992/93:150 i sysselsättningen bromsas eftersom nuvarande kapacitet bedömsräcka till Bilaga 1.1 för betydande produktionsökningar Inomindustrin har antalel sysselsatta sjunkit med ,vilket motsvarar 168 000 personer Inom exportsektorn föratses produktionenstiga medan den hemmamarknadsinriktade delen av industrin fortsätter attutvecklas relativt svagt . Vändningen uppåt iindustriproduktionen under loppet av 1993 bedöms inte leda till ökadsysselsättning till följd av den lediga kapacitet som finns iföretagen. Rationaliseringar och effektiviseringar som reducerar antaletanställda fortsätter Det återspeglas också i produktivitetsutvecklingen somfömtses bli mycket stark . Enligt länsarbetsnämnderna tasdock en del planerade varsel tillbaka. föratses en vändning uppåt isysselsättningen. Byggnadsverksamhetenligger sent i konjunkturcykeln vilket medförde att sysselsättningen börjademinska först mol sluiet av 1991. Byggkonjunkturen försvagades kraftigt under1992, då sysselsättningen föll med närmare 40 000 personer, och nedgångenbedöms fortsätta också . Satsningar i form av det s.k.ROT-programmet samt tidigareläggningar av infrastrakturinvesteringar bromsardock fallet inom sektorn . Trots detta bedöms antalelsysselsatta minska med ca 50 000 personer sammanlagt . Inomden privata tjänstesektorn avtog sysselsättningen kontinuerligt och1992. Sammanlagt minskade sysselsättningen med ca 45 000 personer, eller med3%. Den låga inhemska aktiviteten i ekonomin med starkt fallande privatkonsumtion samt fortsatt nedgång inom byggsektorn innebär en än starkareneddragning av sysselsättningen. föratses nedgången mattas av dåfallet i privat konsumtion bromsas upp och expansionen inom industrin tar fart. Inomden kommunala sektorn stagnerade sysselsättningen . föllsysselsättningen med dr}'gt 20 000 personer Primärkommuneraas försämradeekonomi samt landstingens skärpta besparingskrav medverkar till en fortsattneddragning med ca 50 000 personer sammanlagt . Förslagetatt kommunema tillfälligt tillförs ca 1994 irmebär sannolikt atten del av de personalreduceringar som annars skulle ha skett skjuts påframtiden. Antaletsysselsatta inom staten var relativt oförändrat . och nästa årfömtses minskningar med totalt uppemot 10 000 personer Sammanfattningsvisfortsätter sysselsättningen att avla starkt också 1993. Fallet berör samtligabranscher men särskilt tjänstesektom och industrin drar ned utvecklingen. År1994 bromsas nedgången av en förväntad expansion inom industrin samt ettlångsammare fall i tjänstesektorn. Rot- och infrastrakturåtgärder lindrarraset i byggnadsverksamheten under hela prognosperioden. Mellan 1990, då detlotala antalet sysselsatta var som störst, och 1994 beräknas sysselsättningenha fallit med . Produktivitetenantas stiga med 2,1993 och med 2,1994. Den starka utvecklingen kanvara en överskattning i och med att det finnsen viss risk att , p.g.a. stafistiska mätproblem, inte fullt ut fångade indet sysselsätlningsfall som skedde 1992. Det skulle innebära attsysselsättningsnivån enligt är överskattad 1992 och att sysselsättningsminskningen1993 därför överskattas. Annan statistik tyder på della. Dessutom torde depersoner som deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, som ungdomspraktik ocharbetslivsutveckling, bidra lill en viss produktion som inte motsvaras av någonregistrerad arbetsinsats. Tabell 6:2 Produktion och sysselsättning i timmar 1992/93:150 Bilaga1.1 2,7 3,2 -0,5 -2,5 -3,6 -1,5 -3,6 -1,6 -5,2 3,8 2,2 -0,3 -2,0 -0,6 -2,2 1,6 -4,7 -6,1 -3,0 -7,0 4,3 0,0 -6,0 6,4 -4,2 -2,3 -2,0 -7,7 -9,5 2,0 -7,5 -11,0 -7,0 -9,0 Privata tjänster Produktion Sysselsättning Produktivitet 2,7 3,0 -0,3 -0,6 -2,1 -0,6 -1,1 0,4 -1,7 -4,1 2,5 0,1 -0,8 0,9 -1,3 -1,0 -1,1 2,2 2,4 -0,1 -1,8 -2,3 0,5 -1,5 -3,1 -1,4 -4,0 2,7 1,4 -0,7 2,1 Fömtomproduktiviteten påverkar också medelarbetstiden antalet sysselsatta.Lågkonjunkturen iimebär att arbetslideraa förkortas i vissa branscher Det gällert.ex. inom tjänstesektoreraa där en stor del av småföretagen har otillräckligefierfrågan och försäljning i förhållande till sina personalslyrkorUtvecklingen bekräftas av AKU-statistiken där den registreradesysselsättningsminskningen är koncentrerad till de heltidsarbetande.Antalel deltidsarbetande har endast minskat svagt och korta deltider (1-19timmar) har ökat något. Andelen deltidsarbetande av det totala antaletsysselsatta har således stigit. Att sysselsättningen fallit starkare bland männenän bland kvinnoraa drar också ner medelarbetstiden eftersom män har längrearbetstider än kvinnor I uppdragande riktning verkar däremot minskad frånvaro.Efter den starka uppgången av medelarbetstiden , som sannolikt till slordel var en följd av ändrade sjukförsäkringsregler, fömtses en nästan oförändradnivå 1993. Införandet av en karensdag i sjukförsäkringen från i årbetyder sannolikt inte all sjukfrånvaron avtar markant. En stor del av anpass- ningendll mer restriktiva regler skedde troligen i samband med förra Prop.1992/93:150 omläggningen . bedöms en viss ökning avmedelår- Bilaga 1.1 betstiden ske främst till följd av minskningen avantalet semesterdagar. Idet osäkra arbetsmarknadslägel kan en mer försiktig hållning hos arbetsgivamavid rekryteringar registreras i form av att de fast anställda svarar för helasysselsättningsnedgången medan antalel tidsbegränsat anställda stigit något. 6.2 Utbud av arbetskraft Antaletpersoner i arbetskraften började falla i samband med att efterfråganavtog. Nedgången fortsatte 1992. Sammanlagt har antalet minskat med ca 115 000personer under de båda åren. Enligt AKU-mätningaraa fortsatte fallet ocksåunder början av 1993. Minskningen av antalet i arbetskraften fördelar sigrelativt jämnt mellan könen. Det kan bl.a. förklaras med alt antalet deltagandei åtgärder som inte inräknas i arbetskraften fördelats relativt jämnt mellanmän och kvinnor Befolkningsförändringarhar betydelse för arbetskraftsutbudet. Trots att befolkningen i åldera 16-64 århar stigit med ca 50 000 personer har utbudet sjunkit. Detär således minskningen av det relativa arbetskraftstalet, dvs. andelen iarbetskraften i förhållande lill befolkningen, som svarat för hela reduktionen.Jämfört med 1990 har andelen minskat med till igenomsnitt 81,1992. Bakom detla fall ligger en markant nedgång i de yngreåldersgrapperaa. En orsak till att arbetskraftsdeltagandet sjunker så kraftigtär den betydande ökningen av antalet studerande inom främst arbetsmarknadspolitikensram men också inom det ordinarie skolväsendet. Alla som studerar på heltidanses stå utanför arbetskraften. Som studerande räknas också deltagande iåtgärderaa ungdomspraktik och arbetsmarknadsutveckling. Jämfört med 1990 harantalel studerande inom arbetsmarknadspolitikens område 1992 ökat med 65 000personer Tabell 6:3 Relativa arbetskraftstal för olikaåldersgrupper Årsmedeltal 1991 och förändring i procentenheter -0,4 -5,4 -7,8 -0,8 -3,4 -8,4 -0,2 -2,0 -6,0 -1,4 -3,1 -4,2 -0,5 -1,0 -0,8 -1,0 -0,2 -1,9 -0,6 -1,0 -0,9 -1,9 -2,2 -0,9 Anm.: Nivån 1992 är preliminärt omräknad till 1993 årsdefmition. t.o.m 1992 är ej omräknade. Källor: () ochFinansdepartementet. Enannan orsak till det fallande arbetskraftsdeltagandet utgörs av den Prop.1992/93:150 ökande grappen arbetslösa som tappar motivationen att aktivt sökaarbete Bilaga 1.1 i och med att utsikterna att lyckas bedöms som mycket små.Dessa ingår enligt AKU-mätningama i grappen latent arbetssökande, dvs. personersom vill och kan arbeta men som inle aktivt sökt arbete. Av dessa var igenomsnitt 55 000 utanför arbetskraften av andra orsaker än t.ex. studierDel är framför allt ungdomar som lämnat arbetskraften eller valt att vänta medatt söka sig ut på arbetsmarknaden. Det är också ungdomar som dominerar istatistiken över latent arbetssökande. Arbetsutbudetväntas fortsätta att falla även Främst beror detla på ökadeutbildningsinsatser inom såväl det ordinarie utbildningssystemet som inom ramenför arbetsmarknadspolitiska åtgärder Som framgår av tabell 6.4 är del främstexpansionen av ungdomspraktikplatseraa som bidrar till nedgången. De extrainsatseraa inom den ordinarie utbildningen uppgår till 89 000 personer, varav23 000 togs upp i budgetpropositionen . Det totala utbudet väntassjunka med ca 2,, vilket motsvarar 109 000 personer föratsesutbudsminskningen bli av mindre omfattning, 0,, eller 40 000 personer Delberor bl.a. på alt förlängningen av gymnasieskolans tidigare två-åriga linjermed ett tredje gymnasieår innebär att det kommer ut betydligt fler ungdomar påarbetsmarknaden än Därtill beräknas ökningen av antaletpersoner i åtgärder inte bli lika stor som Ett tekniskt antagande har dågjorts om en oförändrad volym av åtgärderaa . Tabell 6:4 Procentuell förändring av arbetskraftsutbudet Därav bidrag från utbudspåverkande arbetsmarknadspolitiskaåtgärder Arbetskraft -1,9 -2,5 -0,9 Därav bidrag från ätgärder: -0,6 -0,5 -1,6 -0,2 -0,8 -0,4 Källa: och . 6.3 Arbetslöshet och arbetsmarknadspolitiska åtgärder Arbetslöshetenbörjade stiga från den rekordlåga nivå som nåddes i den överhettadesvenska ekonomin. Därefter har en kontinuerlig ökning fortgått. I början av1993 försämrades arbetsmarknaden ylterligare. Arbetslösheten steg lill ca7,, eller 320 000 personer deltar allt fler iarbetsmarknadspolitiska åtgärder Antalet uppgick till mer än 200 000 personer ifebmari , vilket motsvarar av arbetskraften. Den totalaarbetslösheten uppgick således till . Högstarbetslöshet noteras bland ungdomarna i åldern Trots Prop.1992/93:150 denstarka expansionen av åtgärder riktade mol ungdomar, deltog Bilaga1.1 82 000 i ungdomspraktik, ökade antalet arbetslösa i denna grapp. Ca 70 000 ungdomar var öppet arbetslösa i febmari. Tabell 6:5 Relativ arbetslöshet i olika åldrar Procentandel av arbetskraften i respektive åldersgrupp 4,6 6,3 1,9 4,0 4,0 4,6 1.5 2,1 3,5 3,6 1,4 1,7 3,5 3,1 1,1 1,3 5,1 3,2 1,2 1,5 Anm.: Siffrorna är inte helt jämförbaramed värden för åren därefter p.g.a omläggning av mätmetod i från år 1987.Ännu en omläggnining skedde . För att skapa jämförbarhet är därförnivån preliminärt justerad fr.o.m 1987. Källa: ochFinansdepartementet. Tillskillnad mot föregående lågkonjunktur är arbetslösheten bland män betydligthögre än bland kvinnor Del hänger samman med att sysselsättningen minskat mestinom mansdominerade näringar Dessutom deltar fler kvinnor än män iarbetsmarknadspolitiska åtgärder i förhållande till deras arbetslöshet. Antaletlångtidsarbetslösa, dvs. personer som varit arbetslösa än sexmånader, har stigit snabbare än den totala arbetslösheten. varnärmare 85 000 personer långtidsarbetslösa. Det motsvarar av totalen. Underföregående lågkonjunktur uppgick andelen som mest till . En motsvarandeandel 1994 skulle innebära 90 000 långtidsarbetslösa. En omfattandelångtidsarbetslöshet riskerar att försämra arbetsmarknadens funktionsförmågasamt lönebildningen i ekonomin, se kapitel 13.3. Enfortsatt vikande sysselsättning föratses . Uppgången avden öppna arbetslösheten bromsas dock av att också utbudet dras ned avexpansionen av arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt av utbildningssatsningarnainom det reguljära skolväsendet. Årsgenomsnittet för arbetslösheten beräknasstiga från 5,1992 lill 6,1993 och 1994. Om också andelen deltagande ikonjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder läggs till uppgår andelentill 1993 resp. 1994. Till della kan läggas ökningen av antaletplatser i det reguljära skolväsendet med motsvarande 1993och 1994 i förhållande till nivå. Diagram6:2 Öppet arbetslösa samt personer i konjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska åtgärder 1992/93:150 Bilaga1.1 1982 1984 1986 1988 1990 Anm.:Arbetslösheten är omräknad till definition enligt Osäkerhetemai prognosen är många. Svårigheterna att bedöma produktivitetsutvecklingen ärstora. En viss risk för överskattning finns lill följd av de lidigarenämnda statistikproblemen. Detla iimebär i så fall endast en omfördelning högre produktivitetsutveckling och en lägre 1993. harockså en tendens fimnits att prognosticera en för snabb produktivitetstillväxtgenom att BNP-utvecklingen överskattats. Dessutom är effektema av de storavolymema av arbetsmarknadspolitiska åtgärder svårbedömda.