prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — Till detto belopp skaU även läggas ett redanbefintUgt underskott i arbetsmarknadsfonden som kommer att uppgå tiU ca 16,2miljarder kronor vid ingången av /94. Med denna beräkning kommerarbetsmarknadsfonden att uppvisa ett underskott på ca vidutgången av /94. HärtiU kommer räntekosmader på ca 2,5 mUjarderkronor. Vidden nu av mig redovisade beräkningen har jag även togit hänsyn till attkarensdagar införs och att ersättningsnivåeraa sänks på sätt som jag tidigarehar redovisat. Dessa besparingsförslag minskar stotens kosmader förarbetslösheteförsäkringen och KAS med ca 5 mUjarder kronor. Som framgår av minredovisning kommer intäkteraa mte att räcka tfll för att fecka stotens kosmaderför de kontanto understöden, permitteringslöneersätmingen och vissautbUdningsbidrag under nästo budgefer. Jag vill i detto sammanhang framhåUa attde av fattode besluten i fråga om att slopa den s.k. 150-dagarsregelnoch ändra regler vad gäller anhörig tiU företogare kommer att öka utgifteraa iarbetsmarknadsfonden. Det är svårt att med säkerhet beräkna hurstor kosmadsökningen blir. Jag kommer därför att noggrant följa upp effekteraaav dessa beslut. Arbetsmarknadsfondenmåste således tiUföras ytterUgare medel. disponerar förnärvarande en rörUg kredit i om högst 20 mUjarder kronor förde ändamål som skaU finansieras ur arbetsmarknadsfonden. Denna rörUga kreditbör utökas tiU högst för nästo budgetår. JaghemsfeUer att regeringen föreslår attmedge att en rörUg kredit får disponeras i om högst55 under /94 för stotsbidrag till arbetslöshetsförsäkringen och permitteringslöneersätmingen 67 samtför kontont arbetsmarknadsstöd och vissa utbUdningsbidrag. 1992/93:150 Finansieringen av den statliga lönegaremtin Bilaga 8 Denarbetstogare som blir uton lön på gmnd av att arbetegivaren har försatts ikonkurs kan i vissa faU få ersättning från lönegarantifonden enligtlönegarantilagen. Pågrand av det stora antolet konkurser har utbetolningamafrån lönegarantifonden ökat kraftigt. Med hänsyn tiU det nuvarandekonjunkmrläget bedömer jag att antalet konkurser kommer att Ugga kvar på en högnivå under nästo budgetår. Jag beräknar därför att kosmadema för den stotiigalönegarantin kommer att uppgå tiU ca under budgetåret1993/94. Mot detto skaU stäUas de beräknade inkomsteraa på ca I 200 nuljonerkronor. Kosmaderaa kommer således att överstiga intäkteraa med ca 3 500 mUjonerkronor. Till detto belopp på ca skall läggas ettunderskott i fonden som kommer att uppgå tiU ca 3 000 mUjoner kronor vid ingångenav /94. Detär således nödvändigt att för /94 förstärka lönegarantifonden.KammarkoUegiet disponerar en rörUg kredit i RUcsgäldskontoret omhögst 4 000 mUjoner kronor för lönegarantikostnader. Förstärkningen avlönegarantifonden bör ske genom att denna rörliga kredit höjs från högst 4 000nuljoner kronor tiU högst under nästo budgetår. JaghemsfeUer att regeringen föreslår attmedge att en rörUg kredit får disponeras i RUcsgäldskontoret om högst under /94 för utbetohiingar enligt lönegarantilagen. Yrkesinriktad rehabilitering: Utbildningsbidrag 1skrivelse har AMS hemstäUt om regeringens med givande att överskrida förslagsanslaget Yrkesmriktod rehabUitering: Utbildningsbidrag med /93. Vidare har styrelsen begärt att ytterUgare 230 mUjoner Icronor skaU anvisas för ändamålet /94. AMS hänvisar bl.a. tiU an arbetsmark nadsinstituten () har kapacitet att to emot fler sökande i yrkes- inrUctod rehabiUtering än vad som motsvarar de , som anslaget har beräknats för. 1992/93:150 Bilaga 8 Mittförslag: RUcsdagens beslut (bet. 1992/93:AU 12, rskr. 1992/93:203) om medel tiUYrkesuuiktod rehabUitering: UtbUdningsbidrag för /94 upphävs. Skälenför mitt förslag: För /94 har anvisat 570 017 000 krtiU Yrkesmriktod rehabUitering: UtbUdnmgsbidrag (prop. 1992/93:100, bU. 11,bet. 1992/93:AU12, rskr. 1992/93: 203). Jag kommer i det följande att föreslåatt medel tiU utbUdningsbidrag tiU inskrivna sökande vid anvisas i ensärskUd anslagspost under anslaget C 6. Särskilda åtgärder för arbetehandikappade.Dessa medel skulle då ingå i ett väsentiigt mycket större anslag, vUket skuUegöra Ami-verksamheten mindre känsUg för kosmads- och volymförändringar. Motdenna bakgrand bör det av fettode beslutet om medel tillförslagsanslaget C 4. YrkesinrUctod rehabUitering: Utbildmngsbidrag förbudgeferet 1993/94 upphävas. Budgeferet1992/93 har enligt AMS kosmaderaa för utbildningsbidrag till inskrivna sökandevid bhvit högre än beräknat, vilket skulle kunna bero på att numera enstörre andel av de inskrivna är berättigade till ersätming frånarbetslöshetskassa än tidigare och därmed tiU ett högre utbildningsbidrag.Dessutom har fler sökande skrivits in än beräknat. 1lUchet med AMS anser jag att kapacitet bör umyttjats fuUt ut och komma såmånga sökande tiU del som möjUgt. Brist på medel tiU utbildningsbidrag bör mtehindra ett effektivt kapacitetsumyttjande. I dagens läge med en svagarbetskraftsefterfrågan kan en inskrivning vid med bl.a. praktiskarbetsprövning och ttäning på arbetsplatser på den reguljära arbetsmarknadenväsentUgt öka möjUgheteraa för bl.a. arbetshandUcappade sökande att finna ochfå ett lämpUgt arbete. Jag avser att senare dennadag föreslå regeringen att medge att AMS får överskrida under förslagsanslagetC 4. Yrkesinriktod rehabUitering: Utbildningsbidrag för budgeferet 1992/93anvisade medel med högst . Vidare avser jag föreslå attmedgivandet förknippas med ett krav på att skaU to emot fler sökande eUermmst motsvarande under /93. Medhänsyn tiU det stotsfinansieUa läget bör dock den del av utgiftsökningen somhänför sig tiU volymökningen finansieras. Jag avser därför att senare föreslåregeringen att 158 mUjoner kronor av under anslaget C 6. Särskilda åtgärder förarbetshandUcappade för /93 anvisade medel inte får disponeras avAMS. I sammanhanget kan noteras att knappt hälften av det sismämnda anslagethade förbrakats vid utgången av febmari månad 1993, då återstodav budgeferet. Särskilda åtgärder för arbetshandikappade Prop. 7.7 De handikappades arbetsmarknadssituation IframsfeUningen den 19 febmari 1993 inför kompletteringspropositionen framhåUerAMS de ökande svårigheteraa för arbetshandUcappade sökande till följd av denrådande exttemt fega efterfrågan på arbetskraft. Arbetslösheten för ickearbetshandUcappade ökade mer och större delen av , mensedan september 1992 är ökningstakten i arbetslösheten större för grappenarbetshandUcappade jämfört med samtiiga arbetslösa. vardrygt fler arbetshandUcappade arbetslösa än , vilket kanjämföras med en ökning för samtUga arbetelösa. Vid slutet av december1992 var 12 000 arbetehandUcappade arbetelösa och antalet kan väntos öka detkommande budgetåret. AMS påpekar också att många arbetshandUcappade utan arbeteinte kan to arbete . Den grappen uppgick tiU27 000 personer. 7.2 Anställning med lönebidrag m.m. AntoletarbetshandUcappade med lönebidrag och anställda i skyddat arbete hos offenthgaarbetegivare () har successivt minskat från 50 1991 tiU 47 000personer . Det har, enligt AMS, följaktiigen mte varit möjligt attuppfylla kravet i regleringsbrevet för /93 på att minst 51 000personer sysselsätts för anvisade medel. AMS upprepar förslaget att lönebidragskaU kunna lämnas för en anställd som på gmnd av handUcapp inte kan behåUa ansfellningenmen som kan få andra arbeteuppgifter hos samma arbetsgivare. Vidareföreslår AMS att högst I % av anslaget skaU få användas för att stödjaottaditionella insatser i syfte att främja arbetehandUtoppades rätt tillarbete. AvsUcten är bl.a. att finna former för att stödja arbetehandUcappadeatt själva eller tiUsamans med andra inttessenter skapa verksamhetsområden ochnya företog - t.ex. bolag, stiftelser, kooperativ - där avancerad datorbaseradteknologi kan användas för att få tiU stånd varaktig sysselsättning. 2./ Anställning med lönebidrag m.m. 1992/93:150 Bilaga 8 Mitt förslag:Stotebidrag tiU anställning med lönebidrag och skyddat arbete hos offentUgaarbetsgivare skaU endast lämnas för bmttolön irUdusive sjuklön och semesterlöneUer semesterersättning, lagstodgade sociala avgifter och föravtalsenhga arbetsmarknadsförsäkringar eUer motevarande försäkringar. BidragenskaU reduceras för oavlönad frånvaro. Bidragens storlek skaU fastsfeUas ikronor vid beslutetiUfaUet att gäUa för den beslutode bidragsperioden.Regeländringama skaU på försök prövas under budgeferen 1993/94 - 1994/95. Skälenför mitt förslag: Jag har i det föregående (avsnitt B. Arbete-marknad m.m.,2.3.2) lagt fram förslag om en försöksverksamhet som bl.a. innebär att vissalönerelaterade bidrag tiU arbetsgivare skaU besfemmas som festokrontalsbelopp. Den föreslagna principenbör även gäUa för lönebidrag tiU arbetegivare för arbetshandUcappade anställdasamt bidrag till skyddat arbete hos offentiiga arbetsgivare (). Som jag haranfört bör dänned kostnadsuppföljningen och bidragsadministtationen kunnaunderlättos. Förändringen innebär bl.a. att arbeteförmedlingen redan vidbeslutstiUfäUet känner till viUcen högsto kosmad ett beslut medför och intesom nu först när arbetsgivaren rekvirerar bidraget. Det blu därigenom tydligareviUcet utrymme som finns för nya bidragsbeslut. Mitt förslag om viUca kostnadersom skall ligga tiU grand för bidrag mnebär tydUgare och mer enhetiiga reglerför beräkningen av bidragen. Bidragsnivån skaU, påsamma sätt som , bestämmas med viss procent av lönekosmaden ochmed hänsyn togen tiU den arbetshandikappades arbeteförmåga och graden avfunktionsnedsättning. Det krontolsbelopp som man därvid erhåUer skaU utgöra dethögsto bidrag, som kan utbetalas under den tidspericxl som bidragsbeslutetavser. Bidraget skall minskas proportioneUt med de lönereduktioner, som skertill följd av oavlönad frånvaro eUer av andra skäl, t.ex. minskadkompensationsnivå . 1 de faU det finns anledningförvänto sig att en anstäUds arbeteförmåga förbätttas - vilket bör föranleda enminskning av bidragsnivån - bör bidragsperiodens längd anpassas så att nivånkan omprövas vid lämpUg tidpunkt. De lönekosmader som kanligga tiU gmnd för bidrag bör vara bmttolön, semesterlön eUersemesterersättning och sociala avgifter enhgt lagen (1981:691) omsocialavgifter. TiU de bidragsgrandande kosmader-na för bidragen bör även fåräknas kosmader för avtalsenhga arbetsmarknadsförsäkringar eUer motevarandeförsäkringar, som utgör villkor för bidraget. För att underlätto beräkningen avbidrag bör AMS kunna beräkna dessa lönebUcosmader schablonmässigt på sainmasätt som sker Vid beslut ombidrag skaU hänsyn tos tiU om arbetegivaren helt eller delvis har bevUjatsnedsättning av sociala avgifter enhgt lagen (1990:912) om nedsätming avsocialavgifter. Mitt förslag mnebär attandra kosmader som arbetegivare kan ha exempelvis för lunchsubventioner,arbetekfeder, administtation m.m. inte skall ligga tiU grand för bidrag. InteheUer löneökningar, som inträffar under den beslutode bidragspericxien, skaUUgga tiU gmnd för bidrag. De får bedömas vid de omprövningar av bidragen, somskaU ske regelbundet. EnUgt förordmngen (1991:333) om ansfeUning med lönebidragär endast lönekosmader som hänför sig tiU normal veckoarbetstidbidragsgrandande. Samma princip bör gäUa för OSA. Det innebär att lönekosmaderför obekväm arbetetid endast ersatte om arbetet normalt är organiserat i skift,med förskjuten arbetetid eUer lUcnande. I övrigt är inte övertidsersättningareUer lönetiflägg för arbete på s.k. obekväm arbetetid bidragsgrandande. Den härföreslagna modellen för arbetsgivarstöd med ett fest krontalsbelopp bör prövassom en försöksverksamhet under budgetåren 1993/94 - 1994/95. Den ändrade utformningenav de här nämnda stöden bör tiUämpas på nya bidragsbeslut som fettos fr.o.m.den I juU 1993. I fråga om äldre beslut bör de nya bestämmelsema gäUa senastfr.o.m. Det innebär att de nya regleraa successivt bUrgällande för äldre beslut vartefter de omprövas under tidspericxlen den I juU -och senast fr.o.m. . 1992/93:150 Bilaga 8 Mittförslag: Medelsramen för s.k. ottaditioneUa insatser höjs tiU 30 miljonerkronor budgeferet 1993/94. Skälenför mitt förslag: AMS begäran om att högst av anslaget skall få användastill s.k. ottaditioneUa insatser mnebär en ökning av medlen till sådana msatserfrån 5 mUjoner kronor tUl 64 miljoner Icronor. Förbrakningen avmedel tiU sådana insatser har hittiUs under budgeferet 1992/93 varit mycketblygsam. Jag förordar mot denna bakgrand att högst fåranvändas för ottaditionella insatser. Jag föratsätter då att medlen användstiU åtgärder som ligger klart utonför det befintiiga regelsystemet och såledesinte för att vidga målgrapper, höja beloppsgränser eUer på annat sätt ändra viUkoreni de befintiiga stödsystemen. Medlen bör användas så att de ger minst sammasysselsättningseffekt som motsvarande användning tiU lönebidrag skuUe ha gett.AMS bör särskUt redovisa hur medel för s.k. otraditionella insatser har använtsoch vilka sysselsätmingseffekter som uppnåtts. 2.3 Utbildningsbidrag vid yrkesinriktad rehabilitering 1992/93:150 Bilaga 8 Mittförslag: Medel tiU utbUdningsbidrag vid yrkesinriktod rehabilitering anvisasunder anslaget SärskUda åtgärder för arbetehandikappade. anslag tillförsdet av för utbUdningsbidrag anvisade beloppet, dvs. ,utöver vad som har anvisats efter förslag budgetproposition. Skälenför mitt förslag: RUcsdagen har, som jag redan berört, anvisat 570 017 000 krtiU utiiUdningsbidrag tiU inskrivna sökande som får del avarbetsmarknadsmstimtens tjänster (prop. 1992/93:100 bU. 11, bet. 1992/93:AU12,rskr. 1992/93:203). Jag har förordat att rUcsdagen upphäver sitt beslut ommedel på förslagsanslaget C 4. Yrkesinriktod rehabUitering: UtbUdnmgsbidrag. IstäUet skaU det belopp, som har anvisat för det nämnda ändamålet,tiUföras anslaget C 6. Särskilda åtgärder för arbetehandUcappade, som därigenomskulle uppgå till 6 /94. Med den föreslagnaomfördelningen meUan de närrmda anslagen skulle medlen tiU utbUdningsbidrag tiUinskrivna sökande vid bU mindre känsliga för kosmads- ochvolymförändringar. Risken för att sådana förändringar skall ge oönskadeeffekter på verksamhet och kapacitetsumyttjande skuUe minska väsenthgt.Ami:s planerings-föratsättningama förbättras. Arbetsmarknadsmyndighetema skullefå möjlighet att avväga fördelningen av medel tiU olilca åtgärder. Exempelviskan ökade insateer av påverka kosmadema för lönebidrag genom mer ttffsäkraarbetsplaceringar och därmed mindre bidragsbehov. Med den svagaarbetskraftsefterfrågan som råder är dessutom praktik ocharbetsttäning genom ofta ett altemativ till ansfeUning med lönebidrag eUeren fömtsättning för att en anställning skall komma tiU stånd. Mitt förslaginnebär vidare att den ram på högst i yrkesinriktodrehabiUtering, som budgetproposition föreslogs gälla förförslagsanslaget C 4. Yrkesinriktod rehabilitering: UtbUdningsbidrag, integäUer för det här behandlade reservationsanslaget. Det får ankomma påarbetemarknadsmyndig-heterna att inom ramen för tiUgängUga medel och andraresurser bedöma viUcen volym som är lämpUg. RUcsdagenhar vid flera tUlfällen uppmärksammat (bet. 199l/92:AU12, rskr. 1991/92:251,bet. 1992/93:AU12, rskr. 1992/93:203) problem som kan uppsfe i vissa faU vidomprövnmg enUgt de regler som gäller för s.k. flexibelt lönebidrag av bidragsom beslutots enUgt äldre besfemmelser. Främst myndigheter och allmännyttigaorganisationer som fått hela eller nästan hela lönekosmaden feckt av bidragethar i vissa faU haft svårt att svara fören så stor del av lönekosmaden, som i det enskU- Prop. 1992/93:150 da fellet kanfölja av reglema för flexibelt bidrag. Arbetemarknads- Bilaga 8 utskottet(1992/93: AU 12) har uttafet att arbeteförmedUngama i denna simation inte skaUagera på ett sådant sätt att enskUda människor råkar illa ut. Detto är denhandUngslinje som skaU gäUa vid arbetsmarknads-myndigheteraas bedömning av denfortsätto bidragsgivningen för de personer som hade en anställning vidövergången tiU det nya bidragssystemet, dvs. tiU systemet med flexibfe bidrag. Dennaprincip har inte klart kommit tiU uttryck i reglema för anstäUning medlönebidrag. Förordningen (1991:333) om anställning med lönebidrag bör därförtiUföras en bestämmelse om att risken för att den berörde ansfellde blirarbetelös vid en nedtrappning av bidraget bör kunna beaktos vid omprövning av beslutom lönebidrag, som fettots före den 1 juU 1991. Risken för arbetelöshet bördock i dessa faU vara påtoglig och ha kommit tiU uttryck exempelvis genomvarsel eUer uppsägning. JaghemsfeUer att regeringen föreslår att 1. godkänna den försöksverksamhet med ändrade reglerför stotsbidrag vid anställning med lönebidrag och skyddat arbete hosoffentliga arbetsgivare som jag har förordat (avsnitt 2.1), 2. godkänna vad jag har anfört om medel tiU s.k.otraditionella insateer för arbetshandikappade (avsnitt 2.2), 3. upphäva det tidigare under rUcsmötet (bet.1992/93:AU 12, rskr. 1992/93:203) fettode beslutet om anslag tiU YrkesinriktadrehabiUtering: Utbildningsbidrag för /94. 4. med ändring av rUcsdagens beslut (bet. 1992/93:AU12,rskr. 1992/93:203) tiU Särskilda åtgärder för arbetshandikappade för budgeferet1993/94 anvisa ett reservationsansfeg på 6 956 220 0(X) kr (avsnitt 2.3). 94807 715 Reservation 323 315 404 Iårets budgetproposition har jag närmare redogjort för utfaUet av det regionalpolitiska företogsstödet (prop. 1992/93:100bU. 11, s.33-37). RUcsdagen beslutode våren1992 att lokaUseringslån i särskUda faU Prop. 1992/93:150 åter skall kunnalämnas för finansiering av projekt inom ramen för det regionalpolitiska företogsstödet (prop. 1991/92:100 bU. 11, bet. 1992/93:AU 13, rskr.175). Medelför verksamheten tos enhgt nämnda beslut dels från kvarsfeende reservationerpå två äldre anslag för lokaUseringslån, dels från inflytonde räntor ochavbetalningar på utelöpande lokaUseringslån. Över stotsbudgeten har medelanvisate senast för /90 under reservationsanslaget på tiondehuvudtitehi D3. EnhgtgäUande regler för disposition av anslag förfogar inte regeringen överbehållningen på nämnda ansfeg längre än tiU utgången av innevarande budgetår.Även förfogandet över inflytande räntor och av-betolningar kan anses knutettifl den tid anslaget disponeras. Eftersomdet finns ett forteatt behov av att kunna lämna lokaUseringslån enligt deriktUnjer som beslutodes vid förra , bör rätten att förfoga övernämnda medel förlängas genom att ett reservationsanslag för lokaUseringslånåter förs upp på stotebudgeten. Några ytterUgare medel behöver inte anvisas förnästo budgetår utan anslaget bör föras upp med endast ett formeUt belopp, I 000kr. JaghemsfeUer att regeringen föreslår att tillLokaliseringslån för /94 anvisa ett reservationsanslag på I000 kr. 1992/93:150 Bilaga 8 Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenomföreskrivs att 3 kap. 5, 10 och 10 c §§, 4 kap. 14 a §, 8 kap. 12 § samt 22kap. 15 § lagen (1962:381) om allmän försäkring' skall ha följande lydelse. Denallmänna skall i samband med mskrivning av en försäkradbesluto om den försäkrades tiUhörighet tiU sjukpenningförsäkringen. I fråga omen försäkrad som avses i 1 § försto stycket skall kassan festsfelladen försäkrades sjukpenninggmndande inkomst och, om mkomsten helt eUer delvisär att hänföra till anstäUning, dennes årsarbetstid. Sådan feststäUelse skaUockså ske för försäkrad som avses i 1 § andra stycket så snart anmälan om hansin-komstförhåUanden gjorts hos kassan. Av beslutet skaU framgå i vad mån densjukpenninggmndande inkomsten är att hänföra tiU anstäUning eller tiU annatförvärvsarbete. a) när kassan fått kännedom om att den försäkradesinkomstförhållanden, arbetetid eUer andra omständigheter har undergått ändringav betydelse för rätten tiU sjukpenning eUer för sjukpenningens storlek, b) när förtidspension eUer särskUd efterlevandepension enUgt derma lagbevUjas den försäkrade eller redan utgående sådan pension ändras med hänsyn tiUändring i den försäkrades arbeteförmåga eUer, vid särskild efterlevandepension,förmåga eUer möjUghet att bereda sig inkomst genom arbete, c) när delpension enUgt särskUd lag bevUjas denförsäkrade eUer redan utgående sådan pension ändras med hänsyn tiU ändring iden försäkrades arbets- eUer inkomstförhåUanden, samt d) närtjänstepension bevUjas den försäkrade. Ändring som avses iförsto stycket a) skaU ske från och med den dag då fåttkännedom om de ändrade omständigheteraa. Ändring skall i faU som avses i I §fjärde stycket och 12 a § gäUa från 'Lagen omtryckt 1982:120. -Lydelse enligt prop. 1992/93:178. och med den försto dagenmed sjukpenning. Ändring skaU i annat faU än som avses i försto stycket a) skeså snart anledning tiU ändringen uppkommit. Den fastefelldasjukpenninggrandande inkomsten får ej i annat faU än som avses i försto stycketb), c) eUer d) sänkas under tid då den försäkrade 1. bedriver smdier, förvilka han uppbär smdiehjälp, studiemedel eller särskilt vuxenstudiestöd enligt stediestödslagen (1973:349), smdiestöd enligt lagen (1983:1030) om särskflt vuxensmdiestöd för arbetslösa eller bidrag enUgt förordningen (1976:536) om utbUdnings bidrag för doktorander, 2. genomgår kommunalvuxenutbUdning (komvux), vuxenutbUdning för psykiskt utvecklingsstörda (särvux) eUer svenskundervisning för invandrare (sfi) och uppbär timersätming för smdieraa, 1992/93:150 Bilaga 8 3. är inskriven vidarbetemark-nadsinstimt eller efter förmedling av tn arbetsmarknadsmyndighetgenomgår yrkesutbildning. 3. är mskriven vidarbetsmark-nadsmstimt eUer genomgår arbetsmarknadsutbildning som beslutcus aven arbetsmarknadsmyndighet, 4. är gravid och avbryter eUer inskränker sittförvärvsarbete tidigast före bamete födelse eUer den beräknadetidpunkten härför, 5. är helt eller delvis ledig från förvärvsarbete förvård av bara, om den försäkrade är förälder till baraet eUer UkstäUs medförälder enUgt 1 § lagen (1978:410) om rätt tiU ledighet för vård av bara, m.m.och barnet inte har lyUt . Motsvarande gäUer vid adoption av bara som ejfyUt eUer vid mottogande av sådant bara i avsUrt att adoptera det, ommindre än har förflutit sedan den försäkrade fick barnet i sin vård, 6.fullgör vämpUktetjänstgöring eUervapenfri tjänst eUer genomgår milifer gmndutbildning för kvinnor. För en försäkrad som avsesi tredje stycket 1 skall , vid sjukdom under utbUdningstiden,beräkna sjukpenningen på en sjukpenninggmndande inkomst som har festsfelltspå gmndval av enbart den inkomst av eget arbete som den försäkrade kan antos fåunder . Om därvid den sjukpenninggrandande inkomsten helt eller delvisär att hänföra tiU ansfeUning, skaU årsarbetstiden beräknas på grandval avenbart För en försäkrad som avsesi ttedje stycket I eller 3 skaU , vid sjukdom underutbUdningstiden, beräkna sjukpenningen på en sjukpenninggmndande inkomst somhar festetäUts på gmndval av enbart den mkomst av eget arbete som denförsäkrade kan antos få . Om därvid den sjukpenninggmndandeinkomsten helt eUer delvis är att hänföra tiU anställning, skaU årsarbetstidenberäknas på grandval av enbart det antol arbetstimmar somden försäkrade kan antos ha i ifrågavarande förvärvsarbete . det antal arbetetimmar somden försäkrade kan antos ha i ifrågavarande förvärvsarbete underUtbUdningstiden. 1992/93:150 Bilaga 8 Fören försäkrad som får sådan behandling eUer rehabiUtering som avses i 7 b § eUer22 kap. 7 § och som får hvränto enligt lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring eUer motsvarande ersättning enligt en annan förfatmingskaU , vid sjukdom då Uvränto betalas ut,beräkna sjukpenningen på en sjukpenninggrandande inkomst som har festetäUts pågrand val av enbart den inkomst av eget arbete som den försäkrade kan antos fåunder . Fören försäkrad som avses i 10 c § försto stycket I eUer 2 skaU dock undersmdieuppehåU meUan vår- och hösttermin, då den försäkrade inte uppbärsmdiesocial förmån som anges i ttedje stycket 1, sjukpenningen beräknas på densjukpenninggmndande inkomst som följer av försto - ttedje styckena, omsjukpenningen blir högre än sjukpenning beräknad på den sjukpenninggrandandeinkomsten enhgt fjärde stycket. Fjärdestycket tUlämpas även för försäkrad som avses i ttedje stycket 6 när denförsäkrade genomgår grandutbUdning eUer därtiU anslutonde repetitionsutbUdning.