prop · GF03168 · 1992-01-01 00:00:00 — om statligt engagemang för lösning av krisen i Regeringen förelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet för de åtgärder och ändamål som framgår av föredragandens hemställan. I propositionen föreslås att staten medverkar till en lösning av den ekonomiska krisen i på så sätt att staten genom skall dels lämna ett lån på till Första som i sin tur lämnar det lånade beloppet som ett ovillkorat aktieägartillskott till , dels gå i borgen för ett lån på högst till de elva sparbanksstiftelser som äger aktier i , vilket belopp stiftelserna i sin tur också lämnar till som aktieägartillskott eller liknande. Det är inte avsikten att någon avgift skall utgå för det statliga borgensåtagandet. Som säkerhet för statens engagemang pantsätter stiftelserna av sina aktier i . Förutsättningar för det statliga engagemanget är att och de elva dotterbankerna i Sparbanksgruppen fusioneras till en enda bank, , och att de delar av AB:s lånestock som kan antas komma att vålla väsentliga kreditförluster överlåts till ett särskilt bolag vars enda uppgift skall vara att avveckla lånestocken med bästa möjliga ekonomiska resultat. Den statliga garantin (prop. 1991/92:63, NU12, rskr. 52) för ett lån från till upphör när det statliga lånet till Första lämnas. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , Proposition om statligt engagemang för lösning av krisen i godkände att staten garanterade ett räntefritt lån på från till (Första) (prop. 1991/92:63, NU12, rskr. I propositionen redogjordes närmare för bakgrunden till händelseutvecklingen, det ekonomiska läget för Första och för den då träffade uppgörelsen med sparbankssektorn. Mellan regeringen och de berörda parterna på sparbankssidan träffades därefter ett avtal , vari närmare reglerades de villkor m.m. som skulle gälla för den statliga garantin. Den avtalade lösningen innebar bl.a. att lånebeloppet återplacerades i mot marknadsmässig ränta som motsvarade ca 400 milj. kr. samt att som aktiekapital skulle tillskjuta 300 milj. kr. Den ekonomiska utvecklingen inom Första har emellertid även efter avtalet ingett oro. har det inom bedrivits arbete för att göra en ytterligare omstrukturering möjlig. Företrädare för sparbankssektorn har därför hos regeringen begärt omförhandling av avtalet av . Med anledning härav har företrädare för och sparbankssektorn haft överläggningar om hur en lösning skulle kunna utformas. undertecknades en avsiktsförklaring i vilken den tänkta lösningen beskrevs. Avsiktsförklaringen, som gjordes offentlig vid en presskonferens , bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga. 2 Det ekonomiska läget för Första ökade sin utlåning mycket kraftigt i slutet av 1980- talet. nästan fördubblades utlåningen till allmänheten. avsåg i första hand lån till finansbolag och fastighetsbolag med många stora enskilda engagemang. Det har lett till att Första drabbats av mycket stora kreditförluster; av förlusterna hänför sig till finansbolag och fastighetsbolag. I samband med arbetet med delårsbokslutet visade det sig att kreditförlusterna var av en sådan omfattning att Förstas ekonomiska ställning var hotad och att banken var i behov av ett kapitaltillskott. En genom finansinspektionens försorg företagen genomgång av Förstas ekonomiska ställning visade att de befarade kreditförlusterna för uppgick till ca . Med utgångspunkt härifrån gjordes bedömningen att Första borde tillföras ca för att täcka förlusterna och tillgodose kravet på en tillfredsställande kapitaltäckning. Första erhöll därför det lån från som garanterades av staten. Lånet var så utformat att det vid behov kunde utnyttjas för att täcka underskott i Förstas rörelse. Utvecklingen på kredit- och fastighetsmarknaden har emellertid blivit än mer ogynnsam än vad man hade anledning att befara. Alla banker har därför tvingats redovisa större kreditförluster för än vad tidigare bedömningar visat. Det gäller också Första. Det avslutade arbetet med bokslutet för visar att kreditförlusterna blev ca , eller mer än vad som tidigare antagits. Till detta kommer att intäktsutvecklingen blivit sämre än väntat, vilket till stor del sammanhänger med de ökade kreditförlusterna. Första har därför återigen hamnat i en situation där man inte uppfyller kapitaltäckningskraven. På grund av detta och eftersom det finns anledning att befara att Första skall drabbas av nya kreditförluster under innevarande år, är Första i behov av ytterligare kapitaltillskott. Kreditförlusterna väntas inte bli lika stora som , men de kommer sannolikt inte att underskrida . Det innebär att Första skulle behöva ett kapitaltillskott i storleksordningen för att uppnå och bibehålla en tillfredsställande kapitaltäckning . Om dessutom hänsyn tas till att det nuvarande lånet på från skall lösas, är det samlade kapitalbehovet i storleksordningen . Det finns visserligen skäl att befara att Första även skall drabbas av vissa kreditförluster. Det har emellertid inte samma betydelse för bedömningen av storleken på kapitalbehovet, eftersom Första kommer att fusioneras med dotterbankerna i Sparbanksgruppen. De eventuella förluster som kan tänkas uppstå får täckas i den tilltänkta . 3 Motiv för statligt ingripande I samband med den tidigare krisen i Första fann regeringen att det var nödvändigt med ett begränsat statligt engagemang för att upprätthålla förtroendet för det svenska finansiella systemet. Samma överväganden ligger bakom det nu föreslagna statliga engagemanget. Om staten inte bidrar till en lösning av problemen finns det risk för en förtroendekris som skulle kunna ge upphov till kraftiga störningar i betalningssystemet. Detta skulle i sin tur få allvarliga konsekvenser för hela den svenska ekonomin. Under normala betingelser är det också i banksektorn ägarnas sak att utan statlig medverkan lösa ekonomiska problem. Det förhållandet att Första saknar tillräckliga finansiella resurser, liksom den omständigheten att förhållandena på kapitalmarknaden är sådana att det inte är möjligt att uppbringa det erforderliga kapitaltillskottet, gör att statens medverkan i detta fall krävs. De föreslagna åtgärderna innebär att staten bidrar till att överbrygga de akuta problemen i syfte att åstadkomma en långsiktigt hållbar lösning där banken drivs vidare inom ramen för en mer stabil finansiell struktur med delvis nya ägare. Avsiktsförklaringen av anger ramen för det statliga engagemanget. Som förutsättningar för det statliga engagemanget anges i avsiktsförklaringen att Första och de elva dotterbankerna i Sparbanksgruppen fusioneras till en enda bank, , och att de delar av Förstas lånestock som kan antas komma att vålla väsentliga kreditförluster överlåts till ett särskilt bolag vars enda uppgift skall vara att avveckla lånestocken med bästa möjliga ekonomiska resultat. Vidare anges bl.a. att skall utarbeta en plan för en rationell omstrukturering av verksamheten. Under dessa förutsättningar är det avsikten att staten genom skall dels lämna ett lån på till Första som i sin tur lämnar det lånade beloppet som ett ovillkorat aktieägartillskott till Första, dels gå i borgen för ett lån på högst till de elva sparbanksstiftelser som äger aktier i , vilket belopp stiftelserna i sin tur också lämnar till Första som aktieägartillskott eller liknande. Det är inte avsikten att någon avgift skall utgå för det statliga borgensåtagandet. Som säkerhet för statens engagemang pantsätter stiftelserna av sina aktier i . Det statliga lånet till Första skall vara räntefritt fram till utgången av och därefter löpa årlig ränta, vilket kommer att medföra en räntekostnad för för den mot lånet svarande upplåningen. Jag föreslår därför ett förslagsanslag under sjunde huvudtiteln för detta ändamål. Om ger regeringen de bemyndiganden som behövs, kan därefter bindande avtal upprättas. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen dels föreslår att bemyndiga regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, att lämna ett lån på till Första och att gå i borgen för lån till de elva sparbanksstiftelserna intill ett sammanlagt belopp av , dels bereder tillfälle att ta del av vad jag i övrigt har anfört om hur krisen i skall lösas och om en fortsatt omstrukturering av sparbankssektorn, dels föreslår att till Vissa räntekostnader m.m. för /93 under sjunde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag om ett formellt belopp på . Ärendet bör behandlas under innevarande . Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärder och ändamål föredraganden har hemställt om. (nedan benämnt SBG), , org. (nedan benämnd SBB), , org. (nedan benämnt Första), Första, och de övriga tio sparbanksstiftelser som uppkommit vid ombildning av sparbank till bankaktiebolag, företrädda av SBG Nedan benämns Första och de övriga tio sparbanksstiftelserna tillsammans Stiftelserna. Med anledning av den ekonomiska krisen i Första godkände att staten garanterade ett räntefritt lån på från SBB till Första (prop. 1991/92:63, NU12, rskr. De berörda parterna träffade därefter ett avtal vari närmare reglerades de villkor m.m. som skulle gälla för garantin. Den avtalade lösningen innebar bl.a. att lånebeloppet återplacerades i SBB mot marknadsmässig ränta som motsvarar ca /år samt att SBG skulle som aktiekapital tillskjuta till Första. Avtalet fogas till denna avsiktsförklaring som bilaga 1 (här utelämnad). Den ekonomiska utvecklingen inom Första har även efter avtalet fortsatt att inge oro. har det inom SBG bedrivits arbete för att göra en ytterligare omstrukturering möjlig. Företrädare för sparbankssektorn har därför hos regeringen begärt att avtalet av skall omförhandlas. Företrädare för och sparbankssektorn har diskuterat saken och funnit en möjlig lösning, som i huvudsak innebär följande: -- Första och de elva dotterbankerna i SBG fusionerar till en bank, . -- De delar av Förstas lånestock som kan antas komma att vålla väsentliga kreditförluster överlåts till ett särskilt dotterbolag till Första/, vars enda uppgift skall vara att avveckla lånestocken med bästa möjliga ekonomiska utfall. Principerna för vilka lån som skall överlåtas skall godkännas av och . -- Förstas och kapitalsituation förbättras på det sätt som anges i punkt 5 nedan. Parterna är ense om att lösningen skall bygga på en princip om konkurrensneutralitet, innebärande att Första och inte gynnas i för hållande till andra banker på ett olämpligt sätt, och om att statens engagemang skall kunna avvecklas utan slutlig kapitalförlust för staten. Lösningen skall underställas regeringen och för godkännande. SBB:s lån till Första Det nuvarande lånet från SBB till Första skall återbetalas, varvid statens garanti för detta lån upphör. Härvid skall de panter som staten fått återlämnas och icke upplupen garantiavgift restitueras. Det förutsätts därvid att fusionsvederlaget vid Förstas inlemmande i (nuvarande SBB) bestäms till . Förbättring av Förstas och kapitalsituation a) Staten lämnar genom ett lån på till Första. Lånet är räntefritt fram till utgången av och löper därefter årlig ränta. Räntan skall betalas först på lånets förfallodag och enbart beräknas på kapitalbeloppet; ränta på ränta skall sålunda inte utgå. Första lämnar det lånade beloppet som ett ovillkorat aktieägartillskott till Första. Första skall återbetala lånet till staten vid anfordran men har rätt att helt eller delvis verkställa återbetalning tidigare. Staten får kräva återbetalning tidigast . b) De elva Stiftelserna lånar med solidariskt betalningsansvar högst på marknaden. Stiftelserna lämnar det lånade beloppet som aktieägartillskott eller motsvarande till Första, varav skall vara ovillkorat och återstoden villkorat. Tillskott skall göras i sådan tid och i sådan omfattning att Första uppfyller gällande kapitaltäckningskrav. Förfallodag för lånet/lånen skall vara , dock med rätt för Stiftelserna att helt eller delvis verkställa förtidsinlösen vid vissa på förhand fastställda tidpunkter. c) Staten genom går i borgen för lånet/lånen enligt b). Borgensåtagandet skall i princip utformas som en proprieborgen. Krav med stöd av åtagandet skall dock kunna framställas först sedan det på förfallodag har konstaterats att betalning från Stiftelserna helt eller delvis uteblivit trots att krav tillställts dem. Borgensåtagandet omfattar även ränta under sammanlagt , dock högst motsvarande av utestående lånebelopp. Med förfallodag avses i denna punkt lånet/lånens slutförfallodag eller den tidigare dag, då lånet/lånen (inklusive upplupen ränta) av långivare må ha sagts upp till betalning i enlighet med lånevillkoren, samt förfallodag för ränta. Lånevillkoren skall om möjligt utformas så att kapitalbeloppet i händelse av betalningsdröjsmål från Stiftelsernas sida avseende ränta skall av långivare kunna sägas upp till betalning tidigast till den dag då statens borgen för räntan inte längre täcker långivarens hela räntefordran. d) Som säkerhet för betalningsförpliktelserna avseende lånet enligt a) och statens eventuella regressfordran på grund av åtagandet i c) pantsätter Stiftelserna av sitt sammanlagda nuvarande och eventuellt tillkom- mande aktieinnehav i SBG och vad som kan komma att sättas i dettas ställe; i det inbördes förhållandet mellan Stiftelserna gäller därvid att Första skall pantsätta hela sitt ifrågavarande aktieinnehav. Stiftelserna förbinder sig att inte utan regeringens medgivande vidta eller medverka till åtgärder som medför att värdet av de pantsatta aktierna, beräknat som dessas andel av SBG:s/justerade egna kapital i koncernen (beskattat eget kapital och av obeskattade reserver), kommer att understiga summan av det utestående lånebeloppet enligt a) jämte ränta därå för tiden fram till samt det utestående lånebeloppet enligt b) jämte den del av räntan därå som omfattas av statens borgensåtagande. e) Stiftelserna har rätt att utan hinder av statens panträtt helt eller delvis sälja de pantsatta aktierna, om köpeskillingen används för att betala skulder enligt a) och b) och värdet av de återstående pantsatta aktierna, beräknat på det sätt som anges i d), inte kommer att understiga summan av det därefter utestående lånebeloppet enligt a) jämte ränta därå för tiden fram till samt det därefter utestående lånebeloppet enligt b) jämte den del av räntan därå som omfattas av statens borgensåtagande. f) Om staten tar panten i anspråk enligt d), skall staten ha rätt att ordna försäljning av panten under hand med tillbörligt beaktande av Stiftelsernas intressen som pantsättare och med redovisning av eventuellt överskott till Stiftelserna. Stiftelserna har rätt att anvisa köpare till hela eller delar av aktieinnehavet. Under förutsättning att en försäljning till de köpare som anvisats inte kan förväntas inbringa en lägre köpeskilling än som kan uppnås vid försäljning till annan, skall staten godta att försäljning sker till av Stiftelserna anvisade köpare. g) Staten skall inte utöva sina fordringsrättigheter gentemot Stiftelserna på grund av lånet enligt a) eller infriande av borgensåtagandet enligt c) på annat sätt än genom att ta panten i anspråk. h) Stiftelserna skall med regeringens medgivande äga byta ut panten enligt d) mot annan pant, som regeringen bedömer likvärdig, på de villkor som bestäms av regeringen. Stiftelserna skall vid behov ansöka om permutation av de för dem gällande stiftelseförordnandena som gör det möjligt för dem att sälja och på annat sätt förfoga över sina aktier. Stiftelserna får inte utan regeringens medgivande ansöka om permutation för annat ändamål. Fortsatt omstrukturering av sparbankssektorn Parterna är ense om vikten av att bilda , inlemma Första i den banken och skyndsamt åstadkomma nödvändiga rationaliseringar inom sparbankssektorn. Ansvaret för att arbetet bedrivs så att bästa resultat uppnås åvilar parterna på sparbankssidan. Dessa parter är emellertid införstådda med att staten fortlöpande skall hållas informerad om utvecklingen. Det ankommer på att inom ramen för det löpande tillsynsarbetet följa omstruktureringen. Parterna på sparbankssidan kommer att till och lämna all den information som de efterfrågar för att kunna bevaka statens intressen så länge någon form av statligt lån eller borgensåtagande enligt denna avsiktsförklaring kvarstår. SBG skall utarbeta en plan med huvuddragen av de åtgärder som skall vidtas för en rationell omstrukturering av SBG/. Planen skall underställas regeringen då ansökan görs om tillstånd att verkställa fusionsavtalen. Denna avsiktsförklaring skall omsättas i ett bindande avtal som skall ersätta avtalet av . Anm. Avsiktsförklaringen har undertecknats av företrädare för parterna . De delar av avsiktsförklaringen som avser undertecknandet har utelämnats här. Företrädare för och finansinspektionen har tagit del av avsiktsförklaringen och därvid inte framfört några invändningar mot dess innehåll.