prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — I denna fråga har överläggningar ägt ram medSvenska kyrkans centralstyrelse och församlings- och pastoratsförbund.Därvid har överenskommits att förbundet skall upprepa rekommendationen omskattesänkning till de kyrkliga kommuner som inte sänkt sina skattesatsermotsvarande kostnadsminskningen till följd av folkbokföringsreformen. Jagutgår ifrån att denna överenskommelse leder till sådana skattesänkningar. 7.5.2 Statligt lån till kommun Mittförslag: kommun erhåller lån av staten med högst 350 miljoner kronor.Regeringen bemyndigas att utforma de närmare villkoren för lånet. Skälenför mitt förslag: kommun har lämnat in en skrivelse av den 22 mars 1993till regeringen (dnr Fi 1759/93). Till skrivelsen har bilagtskommunfullmäktiges protokoll i ärendet och en rapport som överlämnats tillkommunen av landshövdingen i . Av protokollet framgår attkommunfullmäktige till alla delar ställer sig bakom rapporten, sominnehåller förslag till sanering av ekonomin för Prop. 1992/93:150 kommunenoch dess bostadsstiftelse . Med de förslagen som Bilaga 6 grand harkommunen hemställt om ett lån på med en löptid om 10 år.Kommunen vill vidare att lånet skall vara amorteringfritt ochlöpa utan ränta till , varvid fömyad prövning skall ske avräntevillkoren. Kommunensönskan om ett lån föranleds av att Haningehem inte kan fullgöra sinabetalningsförpliktelser och att kommunen därmed successivt konmier att behövainfria borgensåtaganden som ingåtts för bostadsstiftelsens räkning. Kommunenanser sig sakna möjlighet att fullt ut infria dessa åtaganden. Enligt rapportenberäknas Haningehems låneskulder till och kommunen hartecknat borgen för samtliga lån. Föratt sanera såväl bostadsstiftelsens som kommunens ekonomi föreslås i rapportenvissa åtgärder som har godkänts av kommunfullmäktige. Dessa innebär i korthetatt kommunen övertar skulder från stiftelsen och täcker underskott påsammanlagt . För att klara denna för kommunen tillkommandeskuld föreslås i rapporten bl.a. försäljning av anläggningstUlgångar, särskilduppgörelse med vissa av långivama samt det nämnda sökta statliga lånet.Dessutom krävs enligt rapporten att ett tidigare beslutat besparingsprogram föråren 1993-1995 genomförs och att kommunalskatten höjs. Jaggör följande bedömning. Varje kommun måste själv ta ansvar för sin ekonomi ochhushålla med de resurser den har till sitt förfogande. Detta har inte minstmarkerats i den nya kommunallagen genom att kommuner och landsting getts ökadekonomisk frihet och därmed också ett större ansvar. Min utgångspunkt är alltsåatt varje kommun själv skall reda ut sina ekonomiska problem. Haningekommun har i likhet med ett antal andra kommuner en hårt ansträngd ekonomivilket i och för sig inte borde föranleda några särskilda åtgärder från statenssida. Det som gör kommunens situation speciell är att kommunen på grand av måste infria stora borgensåtaganden har hamnat i ett akut ekonomiskttrångmål, som man enligt min bedömning på kort sikt inte kan klara av utan attsärskilda insatser görs. Kommunen har fattat ett principbeslut om ettåtgärdspaket för att reda ut den uppkomna situationen. Närdet sedan gäller framställningen om ett statligt lån föreslår jag att kommunenerbjuds ett lån på följande villkor. Somgrandläggande föratsättning gäller att lånet skall användas för att lösa inandra lån. Lånebeloppet är högst . Engångsutbetalning görsså snart vederbörliga beslut är fattade. Löptiden bestäms till och räntanär marknadsmässig, dvs. motsvarande statens upplåningskostnader. Räntanerläggs i efterskott, men av lånets löptid börden årliga räntan kunna läggas till kapitalet och räntebeläggs då på samma sättsom skulden i övrigt. Återbetalning av lånet sker med årlig rak amortering iefterskott fr.o.m. sjätte året av lånets löptid. 7.6 Upprättadelagförslag Prop. Bilaga6 1 enlighet med vad jag nu anfört har inom upprättas 1. lagom ändring i lagen (1992:1590) med särskilda bestämmelser om utbetalning av skattemedel , 2. lag med särskilda bestämmelser om utbetalning avskattemedel , 3. lag om ändring i lagen (1992:670) om stafligtutjämningsbidrag till kommuner. Förslagenbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 6.4. Förslagetunder 2 avser i och för sig en fråga som kan anses falla inom Lagrådetsgranskningsområde. Ett remissförfarande skulle emellertid fördröjalagstiftningsfrågan så att avsevärt men skulle uppkomma med hänsyn till att förslagetutgör en integrerad del av de olika förslagen om den ekonomiska politiken. Förslagenunder 1 och 3 avser sådana frågor där Lagrådets yttrande inte behöver inhämtas. Medhänvisning till vad jag anfört hemställer jag att regeringen dels föreslårriksdagen att 1. antaförslaget till lag om ändring i lagen (1992:1590) med särskilda bestämmelser om utbetalning av skattemedel , 2. antaförslaget till lag med särskilda bestämmelser om utbetalning av skattemedel , 3.antaförslaget till lag om ändring i lagen (1992:670) om statligt utjämningsbidragtill kommuner 4.till Lån till kommuner för /94 under sjunde huvudtiteln anvisaett reservationsanslag på , 5. bemyndigaregeringen att utforma de närmare lånevillkoren under reservationsanslaget Lån till kommuner (avsnitt 7.5.2), dels bereder tillfälle att ta del av vad jag anfört om 6. den kommunala sektoms anpassning till detsamhällsekonomiska läget och den samhällsekonomiska utvecklingen (avsnitten7.2.1 och 7.2.2), 7. översynen av avgiftsfinansieringen (avsnitt 7.2.3), 8. förändringen av skatte- och bidragssystemet(avsnitt 7.3.3), 9. dekyrkliga kommunema och folkbokföringsreformen (avsnitt 7.5,1). 7.8 Bidrag och ersättningar till kommunerna Prop. Bilaga6 Som jag har redogjort för har den kommunala sektora som helheti jämförelse med andra sektorer i samhället, acceptabla ekonomiskaförhållanden fram till innevarande år. Förhållandena kan dock variera kraftigtmellan enskilda kommuner och landsting. Det finns inte föratsättningar attsanera de offentliga finansema enbart genom reduktion av statens konsumtion ochtransfereringar. Detta innebär att tilldelningen av resurser till kommuner ochlandsting måste utvecklas mycket restriktivt. Ett mycket stort ansvar vilar påstatsmakterna vad gäller att faststäUa stabila finansiella föratsättningar.Handlingsutrymmet för kommuner och landsting kommer till stor del att bestämmasav möjligheterna att effektivisera och avgiftsfinansiera. Bestämmelserom skatteutjämningsavgift för landsting finns i lagen (1987:560) omskatteutjämningsavgift och förordningen (1992:679) om skatteutjämningsavgift. Skatteutjänmingsavgiftenuppgick till /skr för kommuner och /skr för landsting.För kommuner avskaffades skatteutjämningsavgiften och för landstingensänktes den till /skr. De landstingsfria kommunema erlägger inte någonavgift. Som chefen för och jag anförde kompletteringspropositionmåste nuvarande system för vissa ersättningar från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen göras om för att skatteutjämningsavgiften för landstingenskall kurma tas bort . Statsrådet har tidigare i dagaviserat att återkomma med ett mer detaljerat förslag omförändringar av det nuvarande systemet för vissa ersättningar frånsjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmäimen. Erforderliga förändringar avseskunna träda i kraft fr.o.m. . Ett sådant förslag avses ledatill att finansieringsansvaret och därmed administrationen för de försäkringsanslutnaläkarna och sjukgymnastema förs över till sjukvårdshuvudmännen fr.o.m. år1994. Jagavser att i anslutning till att det detaljerade förslaget läggs fram återkommamed lagförslag om att skatteutjänmingsavgiften skall avskaffas . 7.8.2 Finansieringav skatteutjämningsbidrag tifl landsting Skatteutjämningsbidragentill landstingen följer automatiskt skatteunderlagets förändringar, eftersomde är knutna till medelskattekraften. Mellanåren 1993 och 1994 beräknas ökningen tUl ca . Liksomtidigare år bör denna ökning finansieras av landstingen själva. Som jag anfördei kompletteringsproposition bör detta ske antingen genom att vissaersättningar till sjukvårdshuvudmärmen minskas eller att nivån pågrandgarantierna i skatteutjämningssystemet sänks. Mot bakgrand av denutredning jag har nänmt beträffande bidragssystemen gör jag dockbedömningen att ökningen av skatteutjäm- Prop. 1992/93:150 ningsbidragenmellan bör regleras genom att Bilaga 6landstingsskattemedlen minskas med ett visst belopp per invånare (se avsnitt7.4.2). 7.8.3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner Frånsjunde huvudtitelns anslag Statligt utjämningsbidrag till kommuner betalasstatligt utjänmingsbidrag till konununema enligt lagen (1992:670) om statligtutjänmingsbidrag till kommuner. Ytterligare föreskrifter för bidragsgivningenfinns i förordningaraa (1992:1591) om stafligt utjämningsbidrag tUl kommuneroch (1992:678) om skattesatser vid beräkning av skatteutjänmingsbidrag ochstatligt utjämningsbidrag. Utjämningsbidragettill kommuner fastställs kalenderårsvis. Anslaget för /94innefattar kostnaden för utjämningsbidrag jämte övergångsregler för och . 1 årets budgetproposition angavs dentotala bidragsramen för till och för år 1994till . För /94 beräknade jag preliminärtkostnaderna för bidrag från detta anslag till 40 . Jagredovisar nu förslag till förändringar som avses genomföras under budgetåret1993/94, men som inte är beaktade budgetproposition och som ienlighet med finansieringsprincipen bör påverka bidragsramen för år 1994.Ytterligare förändringar kan behöva göras till följd av kommande riksdagsbesluteller andra förändringar som föranleder en justering av bidragsramen.Regeringen avser att slufligt fastställa bidragets storlek . Riksdagenhar fattat beslut om omläggning av statens stöd till bostadsfinansiering(prop. 1991/92:56, bet. 1991/92:BoU9, rskr. 1991/92:75). Denna omläggningmedför att kommunernas uppgifter att förmedla ansökningar om lån och bidrag förbostadsfinansieringsändamål upphör. Omläggningen skall vara helt genomförd den1 . Den besparing som kommunsektorn som helhet gör till följd av dennaomläggning beräknas uppgå till för /94. Somregeringen tidigare anfört (se prop. 1992/93:172) bör denna besparing reglerasi enlighet med finansieringsprincipen. Av tekniska och praktiska skäl är detdock inte lämpligt att ändra ramen för utjämningsbidraget under löpandebudgetår. Regleringen för görs genom attkommunalskattemedlen minskas med ett visst belopp per invånare i kommuner (seavsnitt 7.4.1). bör dock bidragsramen minskas med 100 miljonerkronor. Regeringenhar i propositionen om administrationen av bostadsbidragen till barnfamiljerm.m. 1992/93:174) föreslagit att ansvaret för bostadsbidragen ochadministrationen av dessa skall föras över från kommunerna till de allmännaförsäkringskassoma fr.o.m. . En ekonomisk reglering avseendebostadsbidragen skall göras mellan staten och kommunerna till följd av attstaten övertar ansvaret. Dels skall en engångsvis återreglering från kommunernatill staten göras avseende statsbidraget förbostadsbidrag under (se Prop. 1992/93:150 avsnitt7.4.2). Dels skall en permanent återföring göras genom en Bilaga 6minskning av utjänmingsbidraget till följd av förstafligandet av bostadsbidragenfr.o.m. Den permanenta återföringen kan nu beräknas till 785 miljonerkronor. Medanledning av förslagen i propositionen Stöd och service till vissafunktionshindrade (prop. 1992/93:159) skall också en reglering göras gentemotkommuner. Reformen avses träda i kraft . Kommunerna befriasfrån uppgifter för personlig assistans och åläggs nya skyldigheterför avlösar- och ledsagarservice, korttidstillsyn och kontaktpersoner. Därmedberäknas kommunernas kostnader netto minska med . Iårets budgetproposition anmälde chefen för att detprincipiella kostnadsansvaret för grandskolan för de asylsökande barnen också ifortsättningen skall ligga på staten. Skolgången för asylsökande barn som borpå förläggning konmier att bekostas av enligt en nyordning. Utjämningsbidraget minskas därför med 65 miljonerkronor vilket motsvarar det beräknade beloppet för detta ändamål. Chefenför har föreslagit att kommunemaskall ta över ansvaret för riksfärdtjänsten fr.o.m. årsskiftet 1993/94.Kommunerna bör i så fall under /94 tillföras ytterligare 57miljoner kronor till följd av kommunaliseringen. Utjänmingsbidraget år 1994ökar således med helårsbeloppet . Riksdagenhar godkänt att den statliga delen av finansieringen av gymnasiereformen /94 (bet. 1991/92: UbulO, rskr. 1991/92:190). I åretsbudgetproposition tillfördes därför utjämningsbidraget för år . /95 skall ytteriigare ,tillskjutas, vilket innebär att utjämningsbidraget för bör ökas med150 . 1992/93:230 om valfrihet i skolan har regeringen föreslagit att det offentligastödet till fristående gynmasieskolor med utbildningar som kan anses motsvaragymnasieskolans utbildning på nationella program eller specialutformade programskall lämnas av hemkommun. Regeringen konmier under /94 attpröva vilka fristående gymnasieskolor som anses uppfylla dessa krav.Förändringen av bidragsgivningen föreslås träda i kraft från och /95 och det tillkommande beloppet uppskattas till 34 miljonerkronor. inräknas hälften av detta belopp, dvs. Medutgångspunkt i den tidigare bidragsramen (inkl.övergångsregler) för och vad jag i övrigt har redovisat beräknarjagsåledes preliminärt bidragsramen för till (inkl.övergångsregler). I1993 års budgetproposition angavs den totala bidragsramen för till (inkl. övergångsregler) och för beräknarjag nupreliminärt bidragsramen för till 37 954 miljoner För budgetåret1993/94 beräknarjag således kostnadema för Prop. 1992/93:150 bidrag fråndetta anslag till . I budgetpropositio- Bilaga 6 nenangavs anslagsbehovet till 40 . Jaghemställer att regeringen föreslår attunder sjunde huvudtitelns förslagsanslag Statligt utjämningsbidrag tillkommuner för /94 anvisa ett belopp som är 1 lägreän vad som föreslagits i prop. 1992/93:100 bU.8. 1 Förslag till Prop. ... . , , ... Lag omskattereduktion for reparationskostnader m.m. for 1 §Skattereduktion enligt denna lag medges ägare till bostedshus, eller den som enligt 1 kap. 5 § festighetetaxerlngslagen (1979:1152) skall likställas med ägare och som haft kostaader eller utgifter som avses i 2 § förate stycket. Ifråga om handelsbolag och dödsbon som vid inkomsttaxeringen behandlas somhandelsbolag, tillkommer rätten till skattereduktion i stället delägama. Medbostedshus avses byggnad som vid festighetetaxeringen betecknas som småhuseller hyreshus, i fråga om hyreshus dock endast till den del detfe avser envärderingsenhet för bostäder. 2 §Underlaget för skattereduktionen är kostnader för reparation och imderhåU samt utgifter för om- och tillbyggnad av bostedshus. Iunderlaget inräknas inte utgifter för material och inte värdet av arbete somutförte av ägaren. I underlaget Inräknas inte heller kostaader eller utgifterför vilka beviljate stefligt räntebidrag, stetligt bidrag till åtgärder motradon i egnahem samt stöd från stetens fond för fukt- och mögelskador. 3 §Skattereduktion medges endast för arbete som har utförte - och som har betalate . Vidare skall imderlaget för skattereduktionen uppgå till sammanteget . Förarbete som påbörjas eller senare gäller att skattereduktionmedges encfest om arbetet utförts av näringsidkare som innehar F-skattebevisantingen när ereättningen för arbetet bestäms eller när den befelas ut. 4 §För småhus uppgår skattereduktionen till av underlaget till den del det sammantoget under den i 3 § förete stycket angivna tidsperio den inte överetiger per texeringsenhet. Förhyreshus uppgår skattereduktionen till av underlaget.Skattereduktionen får dock sammanteget under den i 3 § förete stycket angivnatidsperioden inte överetiger per texeringsenhet eller ett beloppmotsvarande den festigheteskatt som beräknate för , om detto belopp är högre. I fråga om småhus som ägsav bostodsföretog som avses i 2 § 7 mom. Prop. 1992/93:150 förete stycketlagen (1947:576) om stetlig inkomstekatt får vad som gäller Bilaga 6.1 Ifråga om hyreshus tillämpas om skattereduktionen därigenom blir högre. Skattereduktionför en delägare till en fastighet utgör högst så stor andel av den totelaskattereduktionen för fastigheten som svarar mot hans andel i festigheten. 5 §Ansökan om skattereduktion göre skriftligen hos skatterayndigheten. Sedan skattemyndigheten fettot beslut i ärendet far en ny ansökan inte prövasförrän efter utgången av om inte ytterligare utgifter på minst 1 000kronor som utgör underlag för skattereduktion uppkommit. 6 §Ansökningen skall innehålla uppgift om 1. sökandens pereonnummer eller organisationsnummer, 2. festighetens beteckning, 3. sökandens andel i fastigheten, 4. det arbete som utförte på festigheten och närarbetet utförts, 5. underlaget för skattereduktionen, 6. organisationsnummer eller pereonnummer för den somutfört arbetet, 7. föreäkran att sådant stöd som avses i 2 § andrastycket andra meningen inte beviljats samt 8. förvärv och vem festigheten förvärvate från omfastigheten förvärvats eller 1994. Tillansökningen skall fogas kopia av fåktara eller motsvarande av vilken framgårdet arbete som utförte, utgift för arbetet och uppgift om utgift för materialsamt uppgift om när betalning skett. 7 § Ägs festigheten av ett handelsbolag eller avdödsbo som vid inkomsttaxeringen behandlas som handelsbolag skall avansökningen framgå hur skattereduktionen skall fördelas mellan dess ägare. 8 § Beviljas sådant stöd som avses i 2 § andrastycket andra meningen efter det att ansökan om skattereduktion lämnate inskall sökanden, Inom en månad från den cfeg stödet beviljades, anmäla dettetill skattenn-digheten. 9 § Om en fastighet har bytt ägare och därför fleraär berättigade till skattereduktion enligt denna lag skall den vare ansökanföret kom in till skattemyndigheten i förete hand medges skattereduktion. Komansökningarna in skall skattereduktionen fördelas mellan sökandena iförhållande till storleken av de sökandes underlag för skattereduktion. 10 §Ansökan enligt 5 § skall ha kommit in till skattemyndigheten . Skattereduktionpå gmndval av ansökan som kommit in senast den 28 avräknas vid1994 åre taxering och i annat fåll vid 1995 Prop. 1992/93:150 åre taxering. 11 §Beslut i ärende enligt denna lag fetfes av den eller de skattenm- digheter som regeringen eller, efter regeruigens bemyndigande, Riks skatteverket bestämmer. 12 §Skattenyndighetens beslut enligt denna lag får omprövas, fömtom i fåll som anges i förvaltningslagen (1986:223), om sökanden lämnat oriktig uppgift eller efter det att beslut meddelate beviljate sådant stöd som avses i 2 § andra stycket andra meningen. Sådanomprövning får ske intill utgången av femte kalenderåret efter det cfe beslutetom skattereduktion meddelades. 13 §Beslut av skattemyndigheten får överklagas av sökanden till länsrätten i det län där skattemyndigheten är belägen från det att han fatt del av beslutet. beslut får överklagas av för beslutet. Detallmännas talan I länsrätt och kammarrätt föra av skattemyndigheten och iRegeringsrätten av . 14 § Den som vid ansökan om skattereduktionuppsåfligen eller av grov oakteamhet lämnar oriktig uppgift döms om uppgiftenför honom eller den han företräder är ägnad att leda till skattereduktion medför högt belopp till böter eller fängelse , om integärningen är belagd med straff i brottebalken. 15 § Bestämmelser om registrering av uppgifter ochbeslut enligt denna lag finns i skatteregisterlagen (1980:343). 16 § Skattereduktion enligt denna lag skall Intebeaktes vid beräkning av preliminär skatt eller jämkning av sådan skatt.Jämkning av sjömansskatt får dock ske som för skattereduktion på grund avunderakott av kapital enligt 12 § 4 mom. lagen (1958:295) om sjömansskatt ifråga om skattskyldiga som skall betala sådan skatt. 17 § I fråga om skattereduktion enligt denna lagtillämpas vad som gäller om skattereduktion enligt 2 § 4 mom. uppbördslagen(1953:272) om inte annat är föreskrivet. Skattereduktion enligt denna lag tillgodoräknasden skattekyldige före skattereduktion enligt uppbördslagen. Dennalag träder i kraft . 2 Förslag till Prop. Bilaga 6.1 Lag om ändnng i skatteregisterlagen (1980:343) Härigenomföreskrivs att 1 och 7 §§ skatteregisterlagen (1980:343) skall ha följandelydelse. Förde ändamål som anges i denna paragraf skall med hjälp av automatiskdatebehandling föras ett centralt skatteregister för hela riket och ettregionalt skatteregister för varje län. Registrenskall användas vid beskattning för 1. samordnadregisterföring av identifieringsuppgifter beträffande fysis ka och juridiska peraoner, 2. planering, samordning och uppföljning av revisions-och annan kontrollverksamhet, 3. taxering enligt taxeringslagen (1990:324) samtbestämmande av pensionsgmndande inkomst, 4. bestämmande och uppbörd av skatt enligtuppbördslagen (1953:272), lagen (1968:430) om mervärdeskatt, lagen (1984:668)om uppbörd av socialavgifter från arbetegivare, lagen (1990:659) om särakildlöneskatt på vissa förvärvsinkomster, lagen (1991:586) om särakild inkomstskattför utomlands bosatte, lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter samtlagen (1951:763) om stetlig inkomstekatt på ackumulerad inkomst. Registrenskall dessutom använ- Registren skall dessutom användas för avräkning enligtlagen cfes för avräkning enligt lagen (1985:146) om avräkning vid åter-(1985:146) om avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter. betalning av skatter och avgifter ochför bestämmande av skattereduktion enligt lagen (1993:000) om skattereduktionför reparationskostnader m.m. för bostadshus. Det centrala skatteregistretskall också använcfes för utredningar i kronofogdemyndighetemas exekutivaverksamhet och för Riksskatteverkete tillsyn enligt lagen (1974:174) omidentitetsbeteckning för juridiska pereoner m.fl. Förfysisk och juridisk peraon får, utöver de uppgifter som anges i 5 och 6 §§, detcentrala skatteregistret innehålla följande uppgifter. 1.Sådana uppgifter om ägarförhållandena i fåmansföreteg, företeg som enligt 3 §12 mom. nionde stycket lagen (1947:576) om stoflig inkomstskatt skallbehandlas som fåmansföreteg, fåmansägt handelsbolag och 'Lagen omtryckt 1983:143. Senaste lydelse 1991:1920. 'Senaste lydelse 1992:1190. Nuvamnde lydelse Föreslagen lydelse Prop. Bilaga6.1 och dotterföreteg som avses i 2 kap. 16 § lagen (1990:325) om självdeklarationoch kontrolluppgifter. Uppgifter angående avsluted revision, verkställttaxerings- eller mervärdeskattebesök eller annat sammanträffande enligt 3 kap.7 § taxeringslagen (1990:324) eller 26 a § lagen (1968:430) om mervärdeskatt.För varje sådan åtgärd får anges tid, art, beskattningsperiod, skatteslag,myndighete beslut om beloppsmässiga ändringar av skatt eller underlag för skattmed anledning av åtgärden samt uppgift humvicfe bokföringsskyldighet harfiiUgjorte. Uppgift om registrering av skyldighet att betalaskatt, uppgift om innehav av skatteedel på preliminär skatt, uppgifter ombeslut om återkallelse av skatteedel på preliminär F-skatt med angivande avskälenför beslutet, uppgifter som behövs för att bestämma skatt eller avgiftenligt uppbördslagen (1953:272), lagen om mervärdeskatt, lagen (1984:668) omuppbörd av socialavgifter från arbetegivare, lagen (1990:659) om särakildlöneskatt på vissa förvärvsinkomster, lagen (1991:586) om särakild inkomstekattför utomlands bosatte, lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter ochlagen (1951:763) om beräkning av stetlig inkomstekatt på ackumulerad inkomstsamt uppgifter om redovisning, inbetalning och återbetalning av sådana skattereller avgifter. Uppgift om maskinellt framställt förelag tillbeslut om beskattning. Uppgift om beslut om anstånd med avgivande avdeklaration och med betelning av skatt, dock ej skälen för besluten, samtuppgift om att laga förfeU föreligger för underlåtenhet att fiillgöradeklarationsskyldighet. Administrativa och tekniska uppgifter som behövsför beskattningen. Uppgifter som skall lämnas i förenkladsjälvdeklaration, allmän självdeklaration enligt 2 kap. 13 § förete stycketpunktema 2-4 och andra stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgiftersamt uppgifter som skall lämnas enligt 2 kap. 25 § lagen om självdeklarationoch kontrolluppgifter.