prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Det är angelägetatt dessa känner att de har stöd för sin verksamhet som kraven påeffektivitet i biståndet måste upprätthållas genom uppföljning och utvärdering. Totalt utbetalades frånanslagsposten Bistånd genom folkrörelser och enskilda organisationer /92 . I posten ingår medel avseendedirektstöd till kvinnoorganisationer. Den utgående reservationen uppgick till34,och avser redan ingångna åfaganden. Medelsutnyttjandet ärsåledes mycket högt oeh som helhet anses de enskilda organisationerna hakapacitet atf ansvara för större belopp än vad som kan medges med nuvarandebudgetbegränsningar. Medel avseende samordning ochinformation liksom erfarenhetsutbyte om utvecklingsfrågor och biståndsmetodik ianslutning till organisationernas biståndsinsatser skall bestridas frånanslagsposten. Särskild hänsyn bör tas till organisationernas behov avplaneringstrygghet och framförhållning i säväl projekt- som informationsverksamheten.Genom ökat stöd till innovativa insatser pä bl.a. folkbildningsomrädet kan enfördjupad kontakt mellan kulturer oeh befolkningsgrupper också i vårt svenskasamhälle främjas. Därvidlag skall ungdomens särskilda roll som bärare avinformation och engagemang i frågor som rör miljö, överlevnad och utvecklingtas till vara. Ungdomens intresse och delaktighet utgör i sin förlängning enförutsättning för en fortsatt bred och engagerad uppslutning kring biståndet. efterlyste (bet.1991/92:UU15, rskr. 1992/92:210) förbättringar i redovisningen av fördelningenav anslagna biståndsmedel till folkrörelser oeh andra enskilda organisationer.Inom SIDA pågår ett arbete att förbättra redovisningssystemet för attdärigenom på ett enklare sätt kunna ta fram uppgifter om fördelning av olikatyper av bidrag till organisationer och deras fördelning pä länder ochregioner. Därutöver pågår ett utvecklingsarbete mellan ,biståndsmyndigheterna oeh Statisfiska centralbyrån för atf fä fram en bild avfördelning av biståndet pä olika ändamäl och till olika sektorer. Def är minövertygelse aft dessa ätgärder successivt skall tillmötesgå berättigade kravpå förbättrat informationsunderlag. Jag föreslår aff anslagspostenBistånd genom folkrörelser och andra enskilda organisationer prioriteras ochatt nuvarande medelsram på 875 miljonei kionoi bibehålls. Särskilda miljöinsatser Prop. Insatser med tonvikt på miljöfrågornas integreradeaspekter och med en klar tJuaga 4 fattigdomsinrikfning bör ävenfortsättningsvis ges hög prioritet, liksom miljöekonomi,vaffenresurshushällning, marin miljövård och biologisk mångfald. Uppmärksamhetbör även ägnas den moderna sektorns miljöproblem, såsom industriellavloppsrening, spilloljehantering samt användningskontroll av freoner ochbekämpningsmedel. I de flesfa krävsförstärkning av kapacitet att planera och genomföra insatser inom ramen förknappa resurser. För aff stärka miljömedvetande och miljökunnande krävs såvälstöd till information och instifutionsut-veckling som till forskning ochutbildning. Förutsättningarna för att genomföra miljöinsatser ökar successivt,bland annat genom de miljöprofiler som utarbetas för vart och eff av ländernamed programsamarbete. Människors möjligheter filldeltagande och inflytande i den politiska beslutsprocessen är en annan vikfigfaktor för framgång. Även i detta arbefe kan ökade satsningar påmiljöundervisning och miljöutbildning spela en viktig roll, liksom enskildaorganisationers arbefe för aft stärka miljöopinionen i . Svenskaenskilda organisationer har i ökande utsträckning engagerat sig imiljöarbetet. Inom anslagsposten för folkrörelser och enskilda organisationerkan stöd utgå även för miljöinsatser. Sföd utgår även till internationellaorganisationer och i nägra fall direkt fill organisationer i huvudmottagarländerna.Jag vill i detfa sammanhang betona vikten av nära samarbete mellan SIDA, BITS,och , infe minst när det gäller insatser genom internationellaorganisationer. Miljöinsatserna bör koncentrerastill program- och samarbetsländer. Då miljöfrågorna ofta berör fler än ett landbör emellertid samarbete upprättas med andra biståndsgivare för aft möjliggöraregionala insatser och andra selektiva insatser ufanför landramskretsen. Jagvill också framhålla vikfen av atf utnyttja den svenska resursbasens kompefensoch kapacitet pä miljötek-nikområdet. Jag föreslär aff anslagspostenSärskilda miljöinsatser genom SIDA 1993/94 uppgår till . 1991/92 Utgift 6 814 938 701 Reservation 2 000 546 444 1992/93 Anslag 7 517 000 000 1993/94 Förslag 6 702 000 000 Utvecklingssamarbete genom SIDA budgetåren1992/93-1993/94 (mkr) Anvisat Förslag Förändring 1992/93 1993/94 1993/94 A. LANDRAMAR OCH REGIONALA INSATSER 210 160 - 50 90 70' - 20 35 30 - 5 149 Förslag 1993/94 Anvisat 1992/93 Förändring 1993/94 Prop.1992/93:100 Bilaga 4 (240)2 -75 -20 -25 (-35) -60 -40 B. ICKELANDRAMSRELATERAT BISTÅND Demokrati,mänskliga rättigheter och hum.biständ Katastrofer och återuppbyggnad m.m.Bistånd genom folkrörelser och andra enskilda organisationer Särskildamiljöinsatser ÖVRIGT Särskilda program Rekrytering och utbildning avfältpersonal Vissa land -programkostnader Information genom SIDA ' FörBotswana, och avsätts därutöver varderaunder anslaget C 3. Andra biståndsprogram, anslagsposten Projektbistånd tillvissa länder. Medlenanvisas under anslagsposten Demokrati, Mänskliga rättigheter och Humanitärtbistånd. ' ingär dels SADC med , dels övrigt regionalt finansieratinom ramen för reservationen ■* P.g.a. stor reservation anvisadesinga medel /93 och förslaget för /94 är att ingaytterligare medel anvisas. Av medlen avser och 60miljoner kronor . Pron 1992/93" 100 SIDA har inför /94 lämnat en förenkladanslagsframställning med budgetförslag och tabeller. SIDA utgår i sina äskandenfrån en preliminär prognos om BNI-utvecklingen som skulle innebära enökning av biståndsanslaget . SIDA har därefter på begäran av Utrikesdepartementetinkommit med eft reviderat budgetförslag som utgår från beräkningarna att dettotala utvecklingsbiståndet måste minska med . Enligt detfaförslag hemställer SIDA aft för /94 fä anvisat 6 867 miljonerkronor för def bilaterala utvecklingssamarbetet genom SIDA. Förslaget innebären minskning med jämfört med innevarande budgetär eller8,. SIDA föreslår att anslagsposterna Katastrofer och stöd fillåteruppbyggnad samt Bistånd genom folkrörelser och enskilda organisationerligger kvar på oförändrad nivå. Övriga anslagsposter inom anslaget C 2.Utvecklingssamarbete genom SIDA föreslås minskas med i genomsnitt . Vidare hemställer SIDA att förSärskilda insatser i skuldtyngda länder under anslaget C 3. Andrabiståndsprogram oförändrat anslås och för övriga av SIDAadministrerade poster under anslaget C 1. Bidrag fill internationellabiståndsprogram . SIDA hemställer också att 65 miljonerkronor anslås för stöd till länderna i genomfolkrörelser och enskilda organisationer under anslaget G 1. Av SIDA:s anslagsframställningframgår att inga förändringar föreslås i den allmänna inriktningen avverksamheten i förhållande till de riktlinjer-som lagts fast för myndigheternasverksamhet /93-1994/95. Vad beträffar organisationsfrågoråterkommer jag till detta under anslaget C4. Styrelsen för internationell utveckling(SIDA). För flertalet länder och områdenföreslås i den ursprungliga anslagsframställningen nominellt oförändradelandramar. Särskilda förutsättningar anges gälla för , ,och Sri Länka. Landramarna har i besparingsförslagef reviderats menmed betoning att prioriteringarna på fattigdomsbekämpning ligger fast. Vidareunderstrykes vikfen av atf de långsiktiga följderna av de nedskärningar somkommer aff göras för /94 beaktas. SIDA vill också geuppmärksamhet fill de effekter som nedskärningar i det svenska biståndet färinternationellt. SIDA lämnar oekså förslag vad gäller regionala insatser ochinsatser under övriga poster som Demokrati, mänskliga rättigheter ochhumanitärt bistånd, katasfrofer m.m., bistånd genom folkrörelser och andraenskilda organisationer, särskilda miljöinsatser och särskilda program,rekrytering och utbildning av fältpersonal samt information genom SIDA. SIDAföreslår vidare att enskilda anslagsposter inom anslaget C 2. Utvecklingssamarbetegenom SIDA får överskridas med högst under förutsättning att anslagettotalt sett inte överskrids. Vidare föreslår SIDA ytterligare delegering avbeslut genom att bemyndiga SIDA besluta om insatser inom anslagsposternaregionala insatser, utvecklingssamarbetemed Cenfral- och , särskilda program, sär- Prop. 1992/93:100skilda miljöinsatser samt demokrati, mänskliga rättigheter och humanitärt Bilaga 4 bistånd inom ramen för en av regeringen beslutad inriktning avverksamheterna. 1 sin anslagsframställning redogörSIDA för den informationskampanj som inletts och som planerassträcka sig . Denna kommer framför allt aft vara inriktadpå att nä uf direkt till allmänheten med informafion om hur biständsmedlenanvänds och vilka resultat som blir följden. SIDA pekar vidare på de ökandekrav informationssatsningen kommer aff innebära i form av krav pä fördjupandeoch kompletterande informafion. En förstärkning av biblioteks- ochdokumenfationsfunkfionen har genomförts inom SIDA. För /94 föreslårjag aft 6 702 miljonerkronor ställs fill förfogande för utvecklingssamarbete genom SIDA. Detfainnebär en minskning med eller i förhällande /93. Den inriktning av verksamheten somSIDAföreslår har mitt sföd. Somjag påpekade i förra årets budgetproposition ärdet angeläget aff SIDA i ökad grad uppmärksammar frågor som rörkostnadseffektivitet och resultatanalys. Det förändringsarbete avarbetsmetodik som inletts anser jag vara nödvändig om biståndet skall nå demål som uppställt. Jag vill här särskilt nämna behovet av att kunnakontrollera biståndsinsatserna så att ekonomiska oegentligheter och missbrukuppdagas på ett tidigt sfadium. Jag vill också påpeka def förhållandet attbilateralt och multilateralt bistånd alltmer samverkar. För SIDA bör ökadkunskap om de multilaterala samarbetsmöjligheterna vara av vikt vidutformningen av bilateralt samarbete. Befräffande kretsen länder som kan kommaifråga för biständ vill jag nämna aff upplösningen av gett upphovtill en rad länder som kan bli föremål för biståndsinsatser. Flertalet av de områden som SIDAtagit upp i sin anslagsframställning har jag redan tidigare berört och kräveringa ytterligare kommentarer frän min sida. Istället vill jag här ta uppkonsekvenserna av besparingskravet på SlDA:s verksamhet. Jag har med intressetagit del av de förslag till besparingar som SIDA lagt fram. Jag finner attstyrelsens analys av hur besparingarna bör genomföras i stort överensstämmermed de överväganden och slutsatser som jag redan presenteiat. Jag delaisåledes SlDA:s uppfattning att nedskärningarna så långt möjligt ej bör drabbade minst utvecklade länderna. Fattigdomsinriktningen av det svenska biståndetskall bibehållas. Demokratiseringssträvandena skall stödjas och respekten förmänskliga rätfigheter uppmuntras. 1 de länder där en process från krig tillfred inletts, som i Mogambique, finns stora återuppbyggnadsbehov som måstetäckas. Länder med pågående strukturanpassningsprogram bör inte heller drabbashärdare än nödvändigt. Arbetet med att förtydliga rollerna i biståndsprocessenär angeläget och atf hänsyn därvid tas fill de faktiska förutsättningarna iolika län- Fördelningen av anslaget C 2. Utvecklingssamarbetegenom SIDA Prop. 1992/93:100 framgår av tabell 5. Jag har tidigare motiveratlandramsforlekar och kommenterat det icke landrelaferade biståndet. Jag fårhänvisa fill detta befräffande föreslagna belopp av anslagsposterna. 1 detföljande kommenteras även annan verksamhet som finansieras via SIDA. Men även utifrån dessa prioriteringar av landsamarbetetfinns anledning se med realism på hur biståndet utvecklats och medhänsyn tagande till resultat i biståndet. Det går således infe atf bortse frånaff i några samarbetsländer som i det fattiga det rätt oklarhetom biståndefs effektivitet. Detsamma torde gälla biståndet till ochtill som båda får vidkännas sförre nedskärningar i absoluta tal. Förutomeffektivitet i biståndet har i dessa länder en bedömning gjorts avdemokratiseringssträvanden, respekten för mänskliga rättigheter och takten iden ekonomiska liberaliseringen. De utgående reservationerna är en ytteriigareaspekt som beaktats när minskade ramar diskuterats. Att utbetalningar kanförskjutas från ett budgetår till eft annat har jag förståelse för men inte atfreservationerna ackumuleras är . Detta måste befraktas som en signal påatf biståndssamarbetet inte fungerar fillfredsställande. Jag vill särskiltnämna där reservationen är nästan lika stor som landramen. Landet harhaft svårt aff tillgodogöra sig importstödet och av det skälet föreslårjag enkraftig neddragning i awaktan på atf rutiner för imporfsfödet etablerats. Jag finner det ej berättigat att iår föreslå aft blir programland. Jag vill awakta den till april 1993planerade folkomröstningen om framtid och även den planerade s.k.landprofilen med analys av hur ett svenskt samarbete bör utformas. Bistånd tillEritrea bör under /94 tas från anslagsposten Katastrofer ochåteruppbyggnad m.m. Av det icke landrelaferade biståndet vill jag särskiltframhålla stödet till katasfrofer och återuppbyggnad som bedöms vara av sästor betydelse att en mindre anslagsökning föresläs. Även bistånd genomenskilda organisationer prioriteras och föreslås få en oförändrad medelsram. Jag anser det angeläget av skälsomjag fidigare framfört att anslagsposten Demokrati, mänskliga rättigheter och humanitärt bistånd ges prioritet. Jag vill här särskilt beröra stödet till de demokratiska krafterna i . Detta stöd fördes fr.o.m. /93 till anslagsposten Demokrati, mänskliga rättigheter och humanitärt biständ. Även i årets budgetförslag har medel reserverats under denna anslagspost. När nu en politisk utveckling inletts i mot demokrati är det lämpligt att ge öppenhet åt det bi stånd som kommer landet till godo och att def förs fill listan av mottagarlän der utan atf erhålla egen anslagspost. En ytterligare förändring, som jag vill föreslå, är atf medel för särskilda kvinnoinsatser kan tas från anslagsposten Demokrati, mänskliga rättigheter och humanitärt bistånd. Vad gäller den re- 153 gionalafördelning, som SIDA presenterat, kan konstateras att halva anslå- Prop.1992/93:100 get budgeterats för insatser i och för insatser i Latinamerika.Bilaga 4 Endast avser insatser i och Mellanösternvilket enligf min mening är eft alltför litet belopp med hänsyn fill deprioriteringar ur demokratihänseende som jag redan angett. Jag förutserdessutom en starkare inriktning mot demokratifrämjande insatser i de ländermed vilka bedriver ett långsiktigt samarbete. SIDA har /94 atf inkomma med en plan till regeringen över vilken beslutkommer aff fattas om medlens disponering. Jag föreslår att enungdomsutbytesverksamhet mellan och olika inleds underkommande budgetår. Min uppfattning är att aktiva och medvetna ungdomar har storbetydelse för en demokratisk samhällsutveckling. Eft volontärufbyfe av detfaslag syftar till atf öka den ömsesidiga förståelsen mellan ungdomar frän olikaländer. I denna fräga har jag samrått med civilministern. Det särskilda miljöanslagef böranvändas strategiskt och koncentreras till lämpliga problemområden för affkunna hanteras inom ramen för begränsade administrativa lesuisei. Jag vill oekså nämna de möjligheterfill bredare samarbete som finns i länder som , och Indien.SIDA bör här arbeta mer aktivt med BITS och i syfte att finnamöjligheter till ett bredare engagemang från svensk sida. Insatserna under denna anslagspost är av stor betydelseför den långsiktiga utvecklingen av det svenska bilaterala biståndet. Demöjliggör för i första hand SIDA att utveckla långsiktiga strategier och nyametoder i biståndsarbetet. I möjligaste män utnyttjas svenska resurser. innefattar tredelposter: Försöksverksamhet och metodutveckling (FOM), amnesinriktadverksamhet (ÄIV) oeh insatsförberedelser och resultatvärdering (). Långsiktighef och flexibilitet ärväsentliga för en stor del av insatserna under denna anslagspost. Exempel pådetta är familjeplanering under 1960-och 1970-talen samt miljö ochAIDS-bekämpning . SIDA avser att under de närmasteåren prioritera olika ÄlV-insatser. Det gäller särskilt i syfte att finnametoder att stödja och underlätta mottagarländernas förändring i riktning motmarknadsekonomi. En annan stor ÄlV-insats gällerbefolkningsfrågor. Dessas betydelse kan inte nog understrykas och är nära koppladetill problematiken kring miljö och hushållning med naturresurser. Även frågorom kvinnors och barns situation är viktiga i sammanhanget. SlDA:s insatser pådetfa område avser stöd till metodutveckling och resulfatspridning samt attstimulera till erfarenhetsutbyte. Det finns enligt min mening skälaff göra vissa omprioriteringar av insatserna under denna anslagspost. Deinsatsei som avser handikappade, kvin- nor, stödtill förvaltningsutveckling i mottagarländerna och befolknings- Prop.1992/93:100 frågor i stort bör härvid prioriteras. Jag anser även aft SIDA:sresultatutvär- Bilaga 4 deringsverksamhef bör utvecklas vidare. Jag föreslår att anslagspostenSärskilda program uppgår till /94. Rekiytering och utbildning av fältpersonal Personalbiståndet har under senare är genomgått betydandeförändringar. Antalet kontraktsanställda genom SIDA har minskat frän 297personer /87 till 114 personer . /94beräknas antalet vara ca 100 personer. En befydande ökning har under samma tidskett vad gäller antalet lokalanställda i mottagarländerna och personalen i avSIDA kontrakterade företag. SIDA verkar aktivt för aff stärkamottagarländernas resurser aff upphandla och anställa utländsk personal. direkansfällningsavfal ges mottagarländerna möjligheter att anlitaufländsk personal på vikfiga poster där inhemsk personal saknas. Sädana avtalfinns nu med och och antalet avtal förväntas öka. Som förberedelse för olika formerav tjänstgöring i arrangerade SIDA under /92 60 kursermed sammanlagf 816 deltagare. Till en tredjedel avser kurserna förberedelserför deltagare i MFS-program-met (field studies). Genom detfa program fickunder /92 ca 250 svenska högskolestuderanden vid ca 25institutioner möjlighet atf genomföra fälfuppdrag i . MFS-programmethar enligt min mening stor långsiktig betydelse bäde ur informations- ochrekryferingssyn-punkt. har i ett yttrande(1991/92:UUly) fill med anledning av ett fidigarebifall till ett motionsyrkande (1989/90:UU15 moment 151) begärt en redovisningav insatser vad gäller hemvändande biständspersonal. Vad gäller SIDA:s personaloch kontraktsanställda sker regelmässigt en återföring av erfarenheter isamband med aft en utlandstjänstgöring avslutas. Ansvaret för aff sä skerligger pä bistånds-kontoret. Biständspersonal har möjlighet till en s.k.säckpeng i samband med hemkosten. Säckpengen är en SIDA-anställning med eft förden enskilde relevant innehåll och syftartill att underlätta återinträdet pä den svenska arbetsmarknaden. För innevarandebudgetår har SIDA budgeterat för detta ändamål. I syfte atf stärka resultatkravenoch utveckla kompetensen som beställare vad gäller personalutbildning har SIDAfr.o.m. innevarande budgetär beslutat ombilda personalutvecklingsbyrän ochkursgården i till egna resultatenheter. Rekrytering och utbildning inom detmultilaterala området redovisas under anslaget C 1. Bidrag fillinternationella biståndsprogram. Jag beräknar medelsbehovet vadgäller rekrytering och utbildning av fältpersonal till 40 miljoner kronorunder /94. Vissa landprogramkostnader Prop. Denna anslagspost upptar bl.a. skatter och socialaavgifter för fälfpersonal Bilaga 4 som erläggs i samt vissa övrigakostnader för fälfpersonal. Kostnader för tidsbegränsad handläggning avsäkerhetsfrågor (konsultarvoden och en temporär förstärkning i södra )får även finansieras från anslagsposten. Vidare får kostnader försäkerhetsarrangemang m.m. bestridas frän anslagsposten infill ett belopp om500 . Det tofala medelsbehovef för /94 beräknas därmedtill . /82 avräknaskostnaderna för svenska skolor i vissa . Kostnaderna belastarutbildningsdepartementets huvudtitel. Lånegaranti för finansiering av byggandetav skolor eller kompletterande byggnader kan undantagsvis belastabiståndsanslaget vid eventuella skadefall. Regeringen beslutade aff utställagaranti för län, dels till i Nairobitill eff belopp av högst för atf finansiera en internatanläggning,dels fill i till ettbeloi)p av högst för aff finansiera inköp av skolfasfighet. Av grundläggande betydelse för ansträngningarna att skapaoch på bredda förståelsen och engagemanget för och försvenskt biständ är def informationsarbete som SIDA bedriver. Under deekonomiska omständigheter som räder och som präglas avdjupgående ekonomisk recession ter sig dessa strävanden ännu mer väsentliga.Även om SIDA pä grund av sin ställning självklart har huvudansvaret förspridningen av information om och det svenska utvecklingssamarbetet,är det viktigt atf SAREC, BITS och , Nordiska afrikainsfifufet ochSandö U-centrum bidrar genom att sprida kännedom om de egna verksamheterna.Detfa gäller i lika hög grad för folkrörelser och enskilda organisationer somarbefar med utvecklingssamarbete. Inte minst vikfigt är det för våraansträngningar atf motverka de tendenser fill främlingsfientlighet, som underde kunnat iakttas i . Redan i förra årets propositionvälkomnade regeringen försöken med atf utprovamöjligheterna atf via åtta regionansvariga verka för att infernationaliseraundervisningen. Skolorna oeh deras personal har därvid en cenfral roll affspela. Det är av stor vikt för def framtida utvecklingssamarbetet atf på dettasätt nå uf till en bred allmänhet i syfte att skapa ett intresse för u-länderoch för arbetet med atf via biståndet förbättra förhållandena i dessa länder. Jag förordar atf 23 miljoner kronoravsätts för anslagsposten Informafion genom SIDA varav 5 miljoner kronoravsätts till regeringens disposition för särskilda informationssatsningar. Jag hemställer atf regeringen dels föreslär atf 156 1.godkänna derikflinjer för utvecklingssamarbete genom SIDA Prop, 1992/93:100 som jagförordat. 2.bemyndigaregeringen aff göra de utfästelser och åtaganden som jag förordat, 3.tillUtvecklingssamarbete genom SIDA för /94 anvisa ettreservationsanslag på 6 , dels bereder tillfälleatf ta del av vad jag anfört i föregående avsnitt angående 4.kunskapsuppbyggnadi def fransktalande , 5.redovisning avBistånd genom folkrörelser och enskilda organisationer. 1991/92 Utgift 2 004 251997 Reservation 1195 911910 1992/93 Anslag 2 114 500 000 1993/94 Förslag 1 804 500 000 Andra biståndsprogram budgetåren 1992/93-1993/94(mkr) 1992/93 1993/94 1993/94 för U-landsforskning (SAREC) 425,0 405,0 -20,0 BITS verksamhet, därav Tekniskt samarbete 324,5 304,5 -20,0 U-krediter 420,0 400,0 -20,0 genom Stiftelsen 10,0 7,5 -2,5 Näringslivsbistånd genom Styrelsen för internationelltnäringslivsbistånd -25,0 +/-0,0 Projektbistånd till vissa länder -20,0 Stöd till ekonomiska reformprogram och skuldlättnadsåtgärder -200,0 Utredningar m. m. -2,5 -310,0 U-landsforskning genom Styrelsen för u-landsforskning(SAREC) SAREC har inkommit med en fördjupad anslagsframställningavseende de tre kommande budgetåren (1993/94-1995/96). SAREC föreslår en väsentlig höjningav ambitionsnivån i forskningsbi- ständet från /93 till 157 Förslaget motiveras med dels kunskapsutvecklingenscentrala befydelse Prop. 1992/93:100 för u-iänderna, dels den kris föruniversitet oeh forskning som räder i många Bilaga 4 av de fattigasteu-iänderna. Hög prioritet bör även fortsättningsvis ges åt aft ufveckla ochstärka forskningskapaciteten i resurssvaga . De forskningsområden SAREC avserprioritera är miljö och utveckling, befolkning, ekonomiskaoch polifiska förändringsprocesser, demokrati och mänskliga rättigheter,kvinnoforskning, hälsoforskning (inkl. AIDS) samt de s.k. basvefenskaperna. SAREC utgår i framtidsanalysen frånkonstaterandet aff i-länderna svarar för av världens resurser förforskning och utveckling (FoU) och aft den snabba utvecklingen inom vetenskapoch teknik innebär säväl hot som möjligheter för .