prop · GG03172 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93:172 om anslag till och den regionala administrationenav statens stöd för bostadsfinansiering, m.m. Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen behandlas målen för och inriktningen av den verksamhet somBoverket skall svara för . I anslutmng härtillföreslås att godkännande- och certifieringsverksamheten inom byggområdetavskiljs från och att handläggningen av statens stöd till icke-statligakulturlokaler förs över till . 1 fråga om Stadsmiljörådetsframtida ställning och finansiering föreslås inga ändringar i awaktan påytterligare överväganden. Inte heller föreslås nu några ändringar beträfiandefrågan om i vilka former som verkets tjänsteexport bör bedrivas. Finansieringenav föreslås ske inom en treårig planeringsram. Vidare föreslås att enavgift för utbetalning av räntebidrag enligt äldre regler tas ut av dekreditinstitut som önskar s.k. nettoavisering av bidraget. Ipropositionen föreslås vidare att länsbostadsnämndema läggs ner och attuppgiften att sköta den regionala administrationen av statens stöd förbostadsfinansiering i stället läggs på länsstyrelsema. Uppgiften att ompröva ränte-och amorteringsvillkoren för vissa äldre anslagsfinansierade lån föreslåsöverford till . Ändringama föreslås ske /94. 1 samL Nr 172 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministem Bildt, ordförande, och statsråden , , , ,, , , , , , P. , Proposition om anslag till och den regionalaadministrationen av statens stöd för bostadsfinansiering, m.m. Vidmin anmälan till budgetpropositionen för /93 (prop. 1991/92:100bil. 8 s. 97) aviserade jag att verksaniheten vid skulle omprövasunder bl.a. mot bakgrund av kommande förslag om ett nytt förenklatsystem för bostadsfinansiering . Även verksamhetens inriktninginom verkets övriga verksamhetsområden skulle omprövas . Förändamålet har regeringen dels låtit Statskontoret utföra en kartläggning avBoverkets kontaktytor mot andra myndigheter, dels beslutat om en utredning meduppdrag att se över verkets arbetsuppgifter och resursbehov (dir. 1992:70).Till utredare utsågs landshövdingen . Utredaren har avgivitbetänkandet (SOU 1992:127) - uppgifter och verksamhet. En lista över remissinstansema bör fogas till protokolleti detta ärende som bilaga 1. En sammanställning över remissyttrandena harupprättats och fums tillgänglig i . Jagåterkommer till frågan om inriktningen av arbetsinsatser ochverksamhetens fmansiering. Jag har i dessa frågor samrått med statsrådet chefen för . Jagtar även upp frågan om att inordna den regionala administrationen av statensstöd för bostadsfmansiering i länsstyrelseraa. Jag har i denna fråga samråttmed chefen för . 1991/92Utgift 137 303 952 1992/93Anslag 144 787 000 1993/94Förslag 144 000 000 1992/93Anslag 1 000 1993/94Förslag 1 000 ,som bildades genom en sammanslagning av ochStatens planverk, handlägger frågor som rör boende, byggande och stadsmiljösamt fysisk planering och hushållning med naturresurser. Verket svarar ocksåför den centrala administrationen av statens stöd till bostadsförsörjningensamt för handläggning av statens stöd till allmänna samlingslokaler och till icke-statligakulturlokaler. Boverketleds av en styrelse med nio ledamöter. Chef för verket är en generaldirektör.Inom verket finns sex avdelningar, nämligen bostadsmarknadsavdelningen, plan-och naturresursavdelningen, stadsmiljöavdelningen, byggavdelningen, juridiskaavdelningen och administrativa avdelningen. Inom verket finns vidare ett verkssekretariat,en typgodkännandeenhet och en tjänsteexportenhet. Inom verket finns dessutomen samlingslokaldelegation för handläggning av statens stöd till allmännasamlingslokaler m.m. Till verket fiims slutligen knutna ett stadsmiljöråd samtfyra rådgivande organ, nämligen bostadsmarknadsrådet, rådet för samhällsplanering,byggrådet och konstruktionsrådet. Boverketär lokaliserat i . Utredningenom framtida arbetsuppgifter och resursbehov, vars uppgift har varitatt analysera och pröva verkets nuvarande arbetsuppgifter med utgångspunktfrån att verksamheten i första hand skall vara inriktad på frågor som iimebärmyndighetsutövning, identifierar i princip fyra verksamhetsområden för verket.Det är Byggd miljö och hushållning med naturresurser, Fysisk planering,Byggande samt Boende. Tillverksamhetsområdet "Byggd miljö och hushållning med naturresurser"hör byggnaders och tätorters gestaltning, landskapets och havets förändring,kulturella värden och städemas funktion, med system för trafik och annanförsörjning. Verksamhetsområdets grund är främst ansvar för uppsiktöver tillämpningen av naturresurslagen (NRL) och de delar av plan- ochbygglagen (PBL) som rör planfrågor. Verkets ansvar för tillsyn och uppsikt inomverksamhetsområdet innebär uppföljning av PBL/NRL-beslut. Verksamhetsområdet"Fysisk planering" innefattar utveckling av metoder, modeller ocholika medel för att hantera förändringar i miljön. Det innefattar ocksåinsatser för att förenkla, utvärdera och utveckla 1*1992193. 1 samL Nr 172 styrinstrument för mark- och vattenanvändning och tillkommande Prop. 1992/93:172bebyggelse. Uppgiftema bygger främst på myndighets- ochuppsiktsansvar för tillämpningen av PBL och NRL. Inomverksamhetsområdet "Byggande" är verkets uppgift att arbeta för effektivt,säkert och hälsosamt byggande. Verksamheten har sin grund i uppgiftsom central myndighet för byggfrågor med ansvar för utformningen avtillämpningsföreskrifter till bygglagstiftningen och den nya byggproduktlagen. PBLmed tillhörande förordning anger väsentliga samhällskrav på byggande. Byggproduktlagen(1992:1535), som beslutats av efter det att utredningen överlämnatsitt betänkande (SOU 1992:127), syftar till att genomföra EG:s byggproduktdirektivi . Eftersom ikraftträdandet av försenats har dock lagenännu inte trätt i kraft. Inomslutligen verksamhetsområdet "Boende" består Boverketsarbetsuppgifter huvudsakligen i att följa och analysera utvecklingen på bostadsmarknaden,särskilt vad gäller hushållens boendeförhållanden med avseende påutrymmesstandard och boendekostnader, samt att svara för administrationen avdet statliga bostadsstödet. Medutgåogspunkt i direktiven, att statlig verksamhet skall vara inriktad på iförsta hand frågor som innebär myndighetsutövning, har utredningen vidareidentifierat följande typer av verksamheter, nämligen myndighetsutövning i förvaltningslagensmening, tillsyn och uppsikt, styrinformation-basinformation och allmänna råd,rådgivning och kunskapsförmedling. Boverketstnyndighetsutövning enligt förvaltningslagen omfattar enligt utredningenverkställighetsföreskrifter till PBL, föreskrifter om miljökonsekvensbeskrivningaroch kemiska produkter samt föreskrifter om statligt stöd till bostäder m.m. Denomfettar vidare förvaltningsbeslut i olika frågor, såsom typgodkännande,riksbehörighet för ansvarig arbetsledare och behörighet avseendeventilationskontroll eller intygsgivning i fråga om bostadsrättföreningarsekonomiska planer samt överklagningsärenden. När trätt i kraftkommer myndighetsutövningen även att omfetta bl.a. verkställighetsföreskriftertill byggproduktlagen. Uppgiftenför att utöva tillsyn finns föreskrivet i ett stort antal förfettningarom statligt bostadsstöd. I uppgiften ingår ansvar för att stöden fungerartillfredsställande och att vara överklagandeinstans. uppgift att utövauppsikt gäller den allmänna uppsikten över plan- och byggnadsväsendet i riket.I uppgiften ingår en skyldighet för verket att anmäla behov av åtgärder tillregeringen. Medstyrinformation avser utredningen det underlag som regering och riksdag behöverför sina överväganden. Till sådan information hänför utredningen också deninformation som statsmakteraa anser behöver ges till myndigheter och allmänhet,framför allt i samband med att ny lagstiftning infors. Till basinformationräknar utredningen sådan prognos-och statistikverksamhet med karaktär avkollektiv nyttighet för vilken det visserligen finns en (periodisk) efterfråganmen inte tillräcklig för att säkra en långsiktig fmansiering. prognoser och statistik Prop. 1992/93:172 avseende bostads- ochbyggmarknaden är en anslagsfinansierad regeringsbeställning men torde ocksåvara en kollektiv nyttighet. Tillallmänna råd hänför utredningen all extemt riktad information som inte är styr-och basinformation. Allmänna råd är enligt utredningen en myndighetsspecifikform av information som kan ges av vem som helst, med undantag för sådanaallmänna råd som anger hur myndigheten avser att tillämpa en rättsregel. För den kommande treårsperioden skall sammanfattningsvisföljande gälla för den verksamhet som ansvarar för. skall verka för enhetlighet och effektivitet itillämpningen av regler och stödsystem inom verksamhetsoinrådena Byggd miljö ochhushållning med naturresurser. Fysisk planering Byggande samt Boende. Boverketskall också arbeta för att den fysiska planeringen främjar en god hushållningmed naturresurser och en god bebyggelsemiljö, och ett effektivt, säkert och hälsosamt byggande. verksamhet skall inriktas på myndighetsutövning,inklusive sådan tillsyn och uppsikt som direkt följer av lag eller förordning.I denna myndighetsutövning ingår också att analysera olika ekonomiska och andrakonsekvenser av befintliga samt föreslagna nationella och intemationella regleroch stödsystem. framtida ställning och altemativafinansieringsformer utreds. Verkets uppgifter inom godkännande- och certifieringsområdetavskiljs från . Frågan om verkets tjänsteexport prövas i ett vidaresammanhang. Verkets uppgift att handlägga statens stöd till icke-statligakulturlokaler överförs till . Förvaltningskostnader Ramanslag 1993/94: 1993/94 1994/95 1995/96 Uppdragsverksamhet Anslag 1993/94: Verksamhetensmål och inriktning Prop. Denhuvudsakliga granden för verksamhet utgörs av dels PBL/NRL, delsadministrationen av statens stöd till bostäder. När trätt i kraft kommeräven byggproduktlagen att vara en viktig grand för verksamheten. Närdet gäller verkets uppsiktsansvar enligt PBL/NRL bedömer utredningen att det iverkets uppgifier bör ingå att följa tillämpningen av lagstiftningen, att utvärderaeffekteraa och ta de initiativ som behövs för att syftet med lagstiftningenskall nås. I uppgiften ingår också att biträda regeringen med yttranden ochutredningar samt att informera om ny eller ändrad lagstiftning. Utredningenanser att verket därvid skall verka för att planerings- och beslutsprocesserenligt PBL/NRL utformas ändamålsenligt och att beslutsunderlaget ärtillräckligt bra med hänsyn till lagstiftningens syfte. Verket bör ocksååstadkomma den samverkan mellan statliga myndigheter som lagstiftningen föratsätter. Närdet gäller administrationen av det statliga stödet till bostäder är Boverketshuvuduppgift enligt utredningen att se till att stödet fördelas effektivtenligt givna regler. I uppgiften ingår att verka för att produktiviteten iverksamheten höjs och att utvärdera stödets effekter. framhållerutredningen att detta innebär en snäv tolkning av bostad.spolitiskauppgift. Med en vidare tolkning blir det nödvändigt med en bredare ansats föratt följa utvecklingen på bostadsmarknaden. Ifråga om resurser konstaterar utredningen vidare att den andel av resurseraasom står till förfogande för utrednings- och utvecklingsarbete är högre vidverket än vid statliga myndigheter i allmänhet. Vid en mycket strikt tolkningav begreppet myndighetsutövning uppkommer därför stora möjligheter attbegränsa resursanspråken. konstaterar utredningen att det förnärvarande är mycket svårt att få en klar bild av hur resursanspråken förBoverket kommer att utveckla sig framöver. På alltför många områden pågårutredningar och överväganden för att man nu skall kunna bestämma det samladeresursbehovet för . En sak framstår enligt utredningen dock somhelt klar, nämligen att tyngdpunkten i verksamheten framöver kommeratt förändras. Det kommer därför att krävas en hög grad av flexibilitet vidmyndigheten av successiva förändringar. Beträffanderemissinstanseraas synpunkter på utredningens överväganden och förslag kan sammanfettningsvisnoteras att flertalet tillstyrker utredningens förslag till mål och inriktningav verksamhet. En del framhåller vikten av stödjande ochrådgivande roll mot bl.a. kommuner och länsstyrelser. Vissa remissinstanserefterlyser en renodling och fördjupning av verkets kompetens i fråga om planerings-ochbeslutsprocesser. Andra återigen ifrågasätter indirekt om verket bör arbeta medatt ta fram underlag för regional och lokal planering. Man pekar här bl.a. påresultatet av utredningens intervjuer med kommuner m.fl. samt på att statensroll i planeringsarbetet har förändrats. Ett återkommande tema isammanhanget är att verkets samordningsuppgift inom PBL/NRL-området börtydliggöras och att verket bör lägga större tyngd påmetodutveckling och utformning av verktyg som Prop. 1992/93:172 kommuneraa kananvända i sitt arbete med naturresurshushållning och planläggning. Inom övrigaverksamhetsområden begränsar sig remissinstanseraas synpunkter i huvudsak tillpåpekanden om behovet av vissa särskilda arbetsinsatser, exempelvis att arbetetmed nybyggnadsföreskri fter måste ges hög prioritet. Vidare framförs iremissvaren synpunkten att länsstyrelseraa behöver ökat stöd inombostadsområdet från sida. Det kan i detta sammanhang också nämnas attdet från feckligt håll har framförts att inga förändringar i verksamheten börgöras så länge den övergripande politiken på område inte är festiagd. tillstyrker i huvudsak utredningens förslag till mål och uppgifter.Verket har dock invändningar mot utredningen. Det gäller främstutredningens indelning av verksamheten i myndighetsutövning m.m. I denlagbundna uppsikten enligt PBL och NRL ingår inte bara myndighetsutövning ochstyrinformation som är direkt knuten till myndighetsutövning. Enligt verketsbedömning ingår även betydande delar av den s.k. basinformationen i denlagbundna uppsikten. Utredningens resonemang ger enligt verket ibland intryckav att resurser för den lagstadgade uppsikten ingår i det omprövningsutrymmesom får prövas i budgetbehandlingen. Verket har förståelse för en stram budgetpolitikmen understryker att en betydande central resurs måste upprätthållas förförvaltningen av lagsystemen. Utan en sådan resurs urholkas uppsikten så attinte heller de uppgifter som ligger inom en snäv tolkning av myndighetsutövningkan utföras med den kvalitet som uppgiften kräver. Verket menar också attutredningen har gjort en alltför optimistisk bedömning av möjligheteraa till omprioriteringar.Resursema är inte utbytbara pä det sätt utredningen tar för givet. Jagdelar i huvudsak utredningens bedömningar såvitt gäller mål och uppgifter förBoverket. verksamhet bör således omfetta verksamhetsområdena Byggdmiljö och hushållning med naturresurser. Byggande och Boende.Verksamheten bör gå ut på att verka för att tillämpningen av regler ochstödsystem blir enhetlig och effektiv så att syftena med lagstiftning och olikastödformer uppnås. Samtidigtär det med hänsyn till den statsfinansiella situationen och kravet på en stramfinanspolitik helt nödvändigt att nu koncentrera verksamheten till i förstahand myndighetsutövning. Det innebär allmänt sett att verksamheten bör inriktaspå dels myndighetsutövning enligt förvaltningslagen, dvs.verkställighetsföreskrifter, förvaltningsbeslut och överklagningsärenden, delssådan tillsyn och uppsikt med tillhörande utvecklings- och informationsarbetesom följer av lag eller förordning. Styr- och basinformation bör utarbetas iden utsträckning som behövs som underlag för myndighetsutövning och för attfölja upp statsfmansiella konsekvenser av olika åtgärder. Övrig information böri ökad utsträckning intäktsfinansieras. Utrednings- ochutvecklingsverksamheten vid bör anpassas med hänsyn härtill. Utövervad jag nu har anfört vill jag framhålla följande beträffande olikaverksamhetsområden. Byggdmiljö, hushällning med naturresurser och fysisk planering Inomverksamhetsområdena "Byggd miljö, hushållning med naturresurser och fysiskplanering" skall verket följa tillämpningen av lagstiftningen inom PBL/NRL-områdetoch ta de initiativ som behövs för att lagstiftningens syften skall uppnås. Iuppgiften ingår också att förmedla kunskaper och erferenheter och att utvecldametoder inom området samt att verka för samordning av de sfetiiga myndigheteraasarbete. Verkets arbete bör framför allt inriktas på metoder för uppföljning ochutvärdering samt på utveckling av effektiva och ändamålsenliga besluts- ochplaneringsprocesser. är det angeläget att utveckla metoderför miljökonsekvensbeskrivningar och i samverkan med de centrala trafikverkenutveckla planerings- och beslutsprocesser som främjar en ändamålsenligutbyggnad av infrastrakturen. Ändra viktiga uppgifter är att utorbeta metoderför den fysiska planeringen som främjar en kretsloppsanpassadsamhällsutveckling och en rik och levande stadsmiljö. Däratöver bör verketfölja utvecklingen i andra länder och medverka i det interaationellasamarbetet. Tyngdpunkten i verkets kompetensområde bör ligga i kunskaper om instramenteni PBL och NRL. Utredningen har konstoteratatt ambitionsnivån inom verksamhetsområdet successivt har höjts, bl.a. som enföljd av ökade krav på miljöhänsyn. En bedömning pekarockså mot ett ökat engagemang i mark- och planfrågor, bl.a. i anslutning till infrastraktursatsningaroch i interaationella sammanhang. Enligt vad jag har erferit bedöms verketsinsatser på detfe område som angelägna. Tillverksamhetsområdena "Byggd miljö, hushållning med naturresurser och fysiskplanering" hör också verksamhet och Swedeplanstjänsteexportverksamhet. Utredningen har föreslagitatt bör avskiljas från . Rådets framtida ställning ochfinansiering behöver dock övervägas ytterligare. Enligt vad jag har inhämtotavser stetsrådet Thurdin att i annat sammanhang återkomma till regeringen ifrågan. I avvaktan härpå föreslås inga ändringar i rådets uppgifier ochverksamhet. Resurser för denna verksamhet bör beräknas under förvaltningskostnadsanslagför /94. Utredningen har ocksåföreslagit att den tjänsteexportverksamhet som bedriver genom Swedeplanstegvis skall ges ekonomisk självständighet och bolagiseras. Frågan omverksamhetsformer inom stotsförvaltningen har behandlats i årets finansplan (prop.1992/93:100 bil. 1), där det slås fäst dels att bolag under myndighetersförvaltning inte bör förekomma, dels vilka kriterier som skall vara uppfylldaför att verksamhet skall kunna bolagiseras. Bl.a. mot denna bakgrand gör jag bedöinningenatt frågan om tjänsteexport bör prövas i ett vidare sammanhang. I awaktanhärpå bör inga ändringar göras i denna verksamhet. Verksamheteninom området "Byggande" kommer att dominerasav effekteraa av EES-avtolet och förberedelseraa inför ett svenskt medlemskap ide Europeiska Gemenskaperaa (EG). I centrum står framför allt ett genomförandeav EG:s byggproduktdirektiv. insatser inom området skall ocksåinriktas på att medverka till en europeisk harmonisering av byggregler. Dethandlar därvid främst om att verka för att de tekniska specifikationer som utorbetasmotsvarar svenska krav och tillgodoser svenska intressen. Arbetet mednationella föreskrifter skall begränsas och inriktas på fortsatt avregleringför att öka föratsättningaraa för konkurrens som kraven på säkerhet,hälsa, tillgänglighet och energihushållning tillgodoses. Tillverksamhetsområdet "Byggande" hör också de uppgifter inom godkännande-och certifieringsområdet som utförs av verkets typgodkännandeenhet.Utredningen, som föreslår att dessa uppgifter avskiljs från och förstill ett självständigt godkännandeorgan, har motiverat sitt förslag bl.a. medatt det måste anses olämpligt att en föreskrivande myndighet verkar inom det konkurrensutsattosystem för godkännande av byggprodukter som kommer att gälla inom EES-området.Utredningen menar också att eventuella uppgifter avseende marknadskontroUinom byggproduktdirektivets område blir oförenliga med den konkurrensutsattogodkännandeverksamheten. Utredningen har även uppmärksammat det positiva i attprövningen av en produkt inte utförs av samma organisation som utfärdar deregler som skall ligga till grand för prövningen. Enligt vad jag erferit anserchefen för att utredningens ställningstogande i frågan ärväl underbyggt. Jagförordar att uppgifter inom godkännande- och certifieringsområdet avskiljs frånBoverket. Enligt vad jag har inhämtot avser chefen för atti annat .sammanhang återkomma till regeringen i frågan om hurverksamheten inom godkännande- och certifieringsområdet bör organiseras ochbedrivas. Inomverksamhetsområdet "Boende" inriktos verkets sektors- och uppföljningsansvarpå att förenkla och effektivisera den regionala administrationen av stotensstöd för bostäder och att tillhandahålla material för information omstödsystemen. Prognos- och stotistikarbetet inom verksamhetsområdet begränsastill sådan information som behövs för att kunna bedöma och beräkna stotensutgifter på de sakanslag som verket disponerar eller som regeringen i särskildordning begär. Däratöver förväntas verket bara upprätthålla en beredskap kompetensmässigtför att kunna biträda regeringen med att via konsulter eller forskningsorgan tofram underlag för bedömning av utvecklingstendenser m.m. inom boendeområdet. Tillverksamhetsområdet hör också skötseln och utvecklingen av det centraladatosystemet för hanteringen av stotens stöd för bostäder m.m. Det fortsätto arbetet med utvecklingen av systemet inriktos med Prop.1992/93:172 utgångspunkt från att nettoaviseringssystemet behålls såvitt avser räntebidrag enligt äldre bestämmelser. Jag kan i anslutninghärtill anmäla följande. Medanledning av tillkännagivande om behovet av ytterligareöverväganden i fråga om nettoaviseringssystemet (prop. 1991/92:150 bil. 1:5,bet. 1991/92:BoU23, rskr. 1991/92:343) har företrädare för Finansdepartementetoch för berörda institut haft överläggningar i frågan. Enligt vad jag har erferitär instituten angelägna om att nettoavisering i sin nuvarande form behålls. Nägotrealistiskt alteraativ till nuvarande ordning för överföring och avstämning avuppgifter och belopp mellan verket och instituten som skulle väsentligt nunska stotensårliga kostnader för hanteringen har inte framkommit. Med hänsyn härtillförordar jag att nettoaviseringen behålls men avgiftsbeläggs. Jag vill erinraom vad jag anförde vid min anmälan till förra årets kompletteringspropositionom de administrativa fördyringama för stotsverket till följd av nettoaviseringen.Enligt beräkningar uppgår fördyringen till . Det börankomma på regeringen att besluto om de närmare grandema för en sådan avgiftoch avgiftens storlek. Jag avser att om vad jag nu har förordat godkännsåterkomma till regeringen i frågan. För sammanhangets skull vill jag dock redannu anmäla att avgiften bör tas ut med per bidragsärende och utbetol-ningstillfälle. Handläggningav statens stöd till icke-statliga kulturlokaler arbetsuppgifter hör också att handlägga stotens stöd för icke-stotligakulturlokaler. Närmare bestämmelser härom finns i förordningen (1990:573) omstöd till vissa icke-stotliga kulturlokaler. I sin anmälan till 1993 årsbudgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 12 s, 57) anmälde chefen förKulturdepartementet bl.a. att Stotens kulturråd föreslagit att rådet får toöver handläggningen av stödet men att frågan borde beaktas i samband medberedningen av förslagen om arbetsuppgifter och verksamhet. Eftersamråd med chefen för förordar jag att handläggningen av näinndastöd förs över till . Enligt hennes bedömning harKulturrådet en bred erferenhet och kunskap om kulturlivet och därför godamöjligheter att göra de bedömningar och prioriteringar som är nödvändiga isamband med detto stöd. Överföringen ökar också möjligheten att kombinerabidrag för icke-stotliga kulturlokaler med andra bidrag som fördelas av rådet.Enligt vad jag har erferit har möjlighet att sköto denna nyauppgift utan ytterligare resurser. Medhänvisning till den inriktning av den framtida verksamheten somjag här angivithar jag beräknat en årlig resursram för om .