prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — Att steten skall kunnalåna i ufländsk valute stöds av de skäl jag redogjort för. I linjemed dette och i den mån det Inte möter penrung- och valutepolitiska hinder börmedlen från den andra omgången upplåning på samma sätt få använcfes avRiksgäldskontoret för budgetfinansiering. Enstetlig valuteupplåning bör te hänsyn till penningpolitikens inriktning samttill det totala lånebehovete utveckling, vilket Innebär att valuteupplåningenbör ha viss flexibilitet. Behovet av flexibilitet medför att det är olämpligtatt binda upplåningen till ett givet belopp eller en fest andelav stetsskulden. Stetensupplåning i utländsk valute bör dock inte bedrivas utan någon form avhandlingsregel. En sådan bör vara att huvuddelen av upplåningen ävenfortsättningsvis skall ske i kronor. bör ge en tillräcklig långsiktighandlingsregel för valuteupplåningens storlek och medför även att enlångsiktigt disciplinerande effekt av att ha en begränsad möjlighet Denna långsiktiga handlingsregel tillgodoser Prop.1992/93:150 även behovet av flexibilitet. Samtidigtbidrar en handlingsregel till att öka fömtsägbarheten för den stetligaupplåningen, såväl i utländsk valute som i kronor. Det är viktigt att alltförstora kast i upplåningen undviks. Kraven på mer korteiktig fömteägbarhet,främst från de långivare som bidrar till finansieringen av stetens lånebehov,kan mötas genom att regeringen mer precist annonserar stetens valuteupplåningför . kan exempelvis ske i samband med att regeringenredovisar för rikscfegen hur den stetliga valuteupplåningen utvecklas. Enstetlig valuteupplåning bör beakte den förefe penningpolitiken, vilketfömteätter att regeringens beslut om stetlig valuteupplåning fettas eftersamråd med . Jaghemställer att regeringen bereder rikscfegen tillfälle att te del av vad jaghar anfört om stetens upplåning i utländsk valute. 3 och EMU Prop- 1992/93:150 Bilaga6 har hemställt om en redogörelse av regeringens analysarbete vadgäller och det ekonomiska och monetära samarbetet i (bet.1991/92:FiU30 mom. 3, rskr. 1991/92:350). Tjänstemän i (Intemationella avdelningen) harutarbetet en rapport om det ekonomisk-politiska samarbetet inom EG efterMaastricht och följdema för (Ds 1992:116). En redogörelse föranalysarbetet har färdigställte mom den Intemationelfe avdelningen medutgångspunkt i den nämncfe rapporten och med tyngdpunkt på de krav som ställspå medlemsländema vid övergången till EMU:s slutfas och vidare på möjligaföljder av att deltar respektive står utanför samarbetet. Jag hänvisartill redogörelsen. Redogörelsen bör bifogas protokollet i detto ärende sombilaga 6.3. Jaghemställer att regeringen bereder rikscfegen tillfälle att te del av vad jag nuanfört om och EMU. 4 Personalkonsekvenser vid strukturförändringar °p- 1992/93:150 Imin anmälan till förra årete kompletteringsproposition (prop. 1991/92: 150Bilaga 1:5) redogjorde jag för de bedömningar som gjorts inom regeringskanslietbeträffande de personalkonsekvenser som blir en följd av pågåendestmktarförändringar inom stetsförvaltningen. Bedömningama avsåg ochde närmaste tre budgetåren. Bedömningama var mycket grova på gmnd av mångaosäkra faktorer, bl.a. pågående organisationsutredningar. Jagredogjorde vicfere för det stetliga trygghetesystemets mål och huvuddragen idet stetliga tryggheteavtalet som disponeras av de centrala partema. Decentrala partema avsatte i 1992 åra avtalsrörelse ytterligare medel förtryggheteåtgärder. Imin anmälan till årete budgetproposition anmälde jag att jag avsåg attåterkomma med en samlad bild av de personalpolitiska konsekvensema av förslageni årete budgetproposition. Inomregeringskansliet har en uppföljning av de personalkonsekvenser somredovisades 1992 gjorts. Vidare har en bedömning gjorte av depersonalkonsekvenser som blir en följd av förslagen i årete budgetpropositionoch de andra propositioner som förelagts rikscfegen . Hänsyn harockså tegits till eventaellt nya myndigheter och arbetetillfällen för att fåen heltäckande bild. Bedömningama av per-sonalkonsekvensema kommer även i åratt vara grova eftersom det finns många osäkra faktorer. Trygghetsstiftelsenär den organisation som enligt det stetliga trygghetsavtalet bistår dem som ärövertaliga (försäkringskasseområdet omfettes inte av avtalet). Enligt vad jagInhämtat från hade, per , 23 765 personerregistrerate som uppsagda sedan starten . Antalet uppsagda undertiden - uppgick tifl 9 517. Stetenhade ca 360 000 anstallcfe . Under budgetåren1993/94-1995/96 beräknas överslagsmässigt ca 13 000 stetsanställcfe komma attavgå med ålderspension. antel kan komma att öka bl.a. till följd av attarbetstegare kan avgå tidigare med pension eller pensionsersättning motsvarandepension enligt övergångsbestämmelser i pensionsavtalet och bestämmelser itryggheteavtalet. Enligtde beräkningar som redovisas i det följande riskerar mellan 23 000 och 24 000personer att bli övertaliga och de tre närmaste budgetåren.Hur många av dem som verkligen blir arbetelösa går inte attnärmare bedöma. Ansvaret för att genomföra stmktarförändringar vilar påmyndighetema och deras ledningar. Enligt det stetliga trygghetssystemet hararbetsgivaren ett betydande ansvar. Det fömteätte att arbetegivaren arbetareffektivt med tryggheteåtgärdema och cfervid använder trygghetssystemetsmöjligheter och resurser så att arbetelöshet så långt som möjligt undviks. 4.2 Vissafinansieringsfrågor i samband med bolagsbildning Prop. Bilaga6 Steten har i allt större uteträckning beslutet om att överföra verksamhet sombedrivs av niyndigheter till andra associationsformer genom bildande av bolagoch stiftelser. Regeringen redovisade i kompletteringspropositionen 1992riktlinjer för överlåtelse av pensionsåtegandena i samband med överföring avstetlig verksamhet till en annan associationsform. De nybildade bolagen böräven utfäste sig att reglera tiygghetsfrågoma för stetligt anställda somövergår till anställning hos bolagen. Iförhandlingama mellan steten och bolagen bör därför tiygghetsfrågoma för demsom anställs av bolagen särskilt uppmärksammas. Bolagen bör utfäste sig attavsatte medel för tiyggheteåtgärder så att de anställda kan omfettes av ettnytt trygghetesystem utan karenstider eller att avsatte reserver så att detstetliga systemet kan tillämpas till dess de anstallcfe kan omfettes av det nyasystemet. Ensteteanställd som erbjuds anställning I ett bolag i samband med bolagsbildningmen som har sagte upp från den stetliga anställningen omfettes ivissa fåll av det stetliga trygghetsavtalet enligt en särskild s.k.efterskyddsregel. gäller dock encfest om han eller hon inte omfettes avnågot trygghetssystem i den nya anställningen. Bolagen bör i dessa fell efterförhandlingar överta stetens ekonomiska förpliktelser. bör regleras iavtal mellan steten och bolagen. 4.3 Departementsvisa bedömningar av personal konsekvenserna InomJustitiedepartementets område har 82 personer sagts upp den 1juli 1992 - . Uppsägnlngama har skett inom kriminalvården,inom polisen och vid tingsrättema. Riksdagenhar med anledning av regeringens proposition om åtgärder för att stebiliseraden svenska ekonomin beslutet att sammanlagt skall sparasinom Justitiedepartementete område. Besparingama kommer att genomföras genomrationaliseringar inom polisens område . Rikscfegen haruttelat att besparingar inom polisområdet i förste hand bör göras genom admmistrativarationaliseringar. Indragningar inom den redan ansträngcfe polisverksamheten påfältet måste undvikas (bet. 1992/93 :JuU2y, bet. 1992/93:FiUl, rskr.1992/93:134). /94 skall en besparing om tas ut inompolisväsendet. Den återstående besparingen om fördelas likamellan . Under /95 skall dessutom 45miljoner kronor sparas i enlighet med rikscfegens beslut med anledning av 1991års kompletteringsproposition. Under /95 uppgår därmedbesparingen till . Före utgången av skalllänsstyrelsema till redovisa planer för rationaliseringart.o.m. Personalkonsekvenser går därför inte att bedöma inuläget. Risk för övertalighet kan emellertid komma att uppstå. Åklagamtredningensbetänkande Ett reformerat åklagarväsende (SOU Prop. 1992/93:150 1992:61) harvarit på remiss. Åklagamtredningen hade till uppgift att se Bilaga 6 över åklagarväsendete arbeteuppgifter, arbetesätt och organisation. Frågomabereds vidare Inom departementet. Eventaella personalkonsekvenser kan förnärvarande inte bedömas. ,med uppgift att överväga domstolamas uppgifter och arbetssätt har redovisatsitt betänkande Domstolama inför 2 000-talet (SOU 1991:106). Betänkandet ärremissbehandlat och bereds inom Justitiedepartementet.Utredningens förslag får såvitt nu kan överblickas betycfendepersonalkonsekvenser endast för de allmänna förvaltningsdomstolama. Under tidenjuli - har nio personer vid tingsrättema blivit uppsagcfe. Kriminalvårdenskall enligt budgetproposition spara totalt 150 iniljoner kronorbudgetåren 1991/92 - 1995/96. Omkring 200 personer har fram till februari 1993fått lämna organisationen till följd av besparingen. På grund avbeläggnlngsöknlngen vid anstalter och häkten samt ändrade regler om villkorligfrigivning kommer kriminalvården att ställas inför förändrade och ökade krav.Eventaella personalkonsekvenser går därför inte att bedöma. FörKriminalvårdsstyrelsen gäller ytterligare rationaliseringskrav på 10 miljonerkronor under budgetåren 1991/92 -1993/94 enligt 1991 årskompletteringsproposition. Besparingama har i huvudsak realiserate underinnevarande budgetår vad avser personalkonsekvensema. Totalt har 24 personer påKriminalvårdsstyrelsen blivit uppsagcfe. InomUtrikesdepartementets område har - den 15februari 1993 sex personer inom utrikesförvaltningen sagte upp. Utrikesförvaltningenställs /94 i likhet med andra offentliga verksamheter, införlångtgående krav på besparingar och rationaliseringar. Fömtom allmän sparsamhetvad gäller driftskostaadema kommer stmktareUa förändringar att krävas somsyftar till en mindre, men effektivare utrikesförvaltning. För attuppnå dette kommer tio utlandsrcyndigheter att ersättas med altemativrepresentetion, de två delegationema i slås samman till en nndighet den1 och ett 30-tal tjänster vid övriga uflandsmyndigehter kommer attdras in. Vicfere kommer departementete orgamsation att minskas. Här redovisadeåtgärder resulterar i att 50 lokalanställda och 70 tjänstemän stetionerade iStockholm och i utlandet sägs upp och kommer att lämna organisationen underandra . Dämtöver beräknas en personalminskning ske genom ett30-tal natariiga och frivilliga pensionsavgångar av UD-tjänstemän. Utredningpågår om den handelspolitiska förvaltningen I ett EG-perspektlv, bl.a. i vadavser Kommerskolleglete roll och uppgifter och relationen mellanUtrikesdepartementets handelsavdelning och kollegiet. Vidare harutredningsarbete påbörjate i syfte att renodla somhandelspolitisk myndighet. arbete avser möjlighetema att föra överkollegiete uppgifter på det näringsrätteliga området till andra myndigheter.Nämnda utredningar avses bil slutförcfe . Förslag börredovisas i kommande budgetproposition. 1 samL Nr 150 BiL 6 31 an inte möjligt att bedömarisken för uppsägningar och övriga per- Prop. 1992/93:150 sonalkonsekvenser. Personalnedskämingarsom en följd av den reducering av ansfeget till som föreslås iprop. 1992/93:100, bil. 4, förväntes kunna genomföras med natarlig avgång. Närdet gäller rationalisering av biståndsadministrationen kommer en särskildutredare att tillkallas med uppdrag att avlämna förslag till besparingar inombiståndsadministrationen. Humvida utredningen kan få konskevenser för personal,är för tidigt att nu uttala sig om. Idet framlagcfe betänkandet av kommittén rörande styrnings- ochsamarbeteformer I biståndet (SOU 1993:1) presenteras ett förslag om integrationav de allmänna avdelningama och biståndskontoren vid biståndsambassadema.Utredningen beräknar att en såcfen integration, som i förste hand leder tillpersonalminskningar, fiillt genomförd ger besparingar på upp till 20 miljonerkronor . Regeringen kommer att återkomma till hur utredningensprincipförslag närmare skall utformas cx:h genomföras. InomFörsvarsdepartementets område har, inom den militära delen av totalförsvaret,t.o.m. cirka 800 civUanställda sagte upp. Dessutom hargenom särskilda avgångsstimulerande åtgärder cirka 780 yrkesofficerare medfullmakt förbundit sig att lämna sina anställningar. Dethittills bedrivna awecklingsarbetet inom totalförvarete militära del ligger ilinje med vad regeringen angav försvarsbeslut (prop. 1991/92:102,bet. 1991/92:FöU12 rskr. 1991/92:337). Regeringen anmälde därvid attförsvarsmaktens behov av anställd personal till följd av föreslagnastmktarförändringar minskar med ca. 1500yrkesofficerare och med ca. Enöversyn av nyndighete- och lednlngsstmktaren inom totalförsvarete civila delpågår . Det är därför Inte möjligt att redan nu bedöma vilkapersonalkonsekvenser de förslag som kommer att lämnas till regeringen . InomSocialdepartementets område görs följande bedömningar. Budgetåret1992/93 har fömyelsearbetet inom socialförsäkringsadministrationenintensifierate. Den budgetmässiga effekten beräknas till en resursminskning påca , vilket motsvarar knappt 900 årsarbetare. En viss del avpersonalminskningen sker genom natarlig avgång. Antalet uppsagda uppgår docktill närmare 500 personer. Utvecklingenav ett förbättrat lokalt ADB-stöd för försäkringskassoma förväntes Innebärabetydande utgifteminskningar beträffande såväl administrationen som försäkringsutgiftema.I budgetpropositionen anges att ADB-investerlngen beräknas siktiimebära en årlig rationaliseringsvinst inom administrationen motsvarande 98miljoner Icronor. Intjänandetiden för investeringen beräknas till . Fömyelse-och förändringsarbetet Inom såväl förmånssystemen som försäkringskassomaforteätter. Det är mot den bakgmnden svårt att bedöma vilka ytterligareresursminskningar som kan bli aktaella . harnyligen varit föremål för omfettande förändringar Prop. 1992/93:150 Iorgamsation och uppgifter. Ett hundratal anställda har blivit uppsagda Bilaga 6 till följd av minskade resurser. Under /94 är avsiktenatt eteblera en ny regional tillsynsenhet i . I samband härmed kommerett tiotal personer att anställas. Vissaav tidigare uppgifter har övertegite av Folkhälso-institatet,som inrättedes . När institatete verksamhet har kommit 1 fiillproduktlon beräknas ca 40 personer vara anställda. Stetensbakteriologiska laboratorium (SBL) hade ca 550 anstallcfe, motsvarande drygt400 helårsarbetskrafter, vid . Rikscfegen har medanledning av propositionen 1992/93:46 om ett nationellt smittekyddsinstitatm.m. godkänt att Smlttekydds-Institatet inrättas med dearbeteuppgifter och den organisation som angavs i propositionen samt att SBLawecklas. Smittekyddsinstitatete personalstyrka beräknas till ca 120helårstjänster. Iill dette kommer vissa tillfälliga projektanställningar. Enligtpropositionen skall vissa uppgifter inom SBL:s vaccinproduktionforteättningsvis utföras inom ett stetligt aktiebolag. bolag beräknas fåca 90 helårstjänster. Vidareberäknas ett privatägt aktiebolag att kunna bereda sysselsättning för etttjugotal av de nu anstallcfe vid SBL. () inrättedes för de verksamheter som Stetensrätteläkarstetioner och Stetens rättskemiska laboratorium tidigare svarade för.Vidare har RMV övertegit ansvaret för den rättsmedicinskaundersökningsverksamheten från . Sammanlagt berördes ca 500personer av dessa förändringar, vilka beräknades medföra en besparing på ca 20miljoner kronor . De rättepsykiatriska stetionema i Umeåoch Linköpmg överfördes i landstingskommunal regi fr.o.m. den 1 januari 1992.Den rättepsykiatriska avdelningen I har awecklate , vilketinnebar att ca 60 personer sades upp. Iårets budgetproposition angavs att RMV har en alltför stor rättsmedicinskkapacitet i förhållande till behovet av kvalificerade rättemedicinskaundersökningar. Som en följd därav har föreslagite att den rättsmedicinskaavdelningen i awecklas. RUcsdagenbeslutede (prop. 1992/93:61, bet. 1992/93:SoU10, rskr.1992/93:106) att de särskilda ungdomshemmen och LVM-hemmen skall öveigå frånkommunalt eller landstingskommunalt till stetligt huvudmannaskap. Den 1 juli1993 inrättes en ny myndighet, , som skall svaraför administrationen av hemmen. Förhandlmgar kommer att föras med de nuvarandehuvudmännen om vilka institationer som skall övergå i steflig verksamhet.Uppemot 3 000 tjänster kommer att beröras, varav 30-40 avser den centrala delenav myndigheten. Överförandet skall vara avslutet dåövergångsbestämmelsema i berörd lagstiftning upphör att gälla. Totalt kommerantalet tjänster inom området att minska vid det stefliga övertegandet. Vid kan detbli organisatoriska förändringar och en Prop. 1992/93:150 mindre ökning av personalstyrkan i samband med inrättandet av Bilaga 6 Bamombudsmanden (prop. 1992/93:173). InomKomfnunikationsdepartementets område har 5665 personer sagte upp under periodenden - . Merparten av uppsägningarna har skettvid affärsverken. Detpågående generella arbetet med stmktarförändringar och rationaliseringar inomdepartementets område medför svårigheter att bedöma personalkonsekvensema underden kommande treårsperioden. En översiktlig bedömning som berörda myndigheteroch affärsverk själva genomfört, pekar mot att 12 500-13 000 personer kan kommaatt sägas upp . Huvudelen av dessa finns vid de storaaffärsverken. Omfettningen av övertaligheten är dock svårbedömd med tanke på deInsateer som sker för att klara neddragningama genom natarlig avgång,utbildning m.m. InomFinansdepartementets område har 204 personer sagte upp den 1juli 1992 - . Uppsägnlngama har skett inomskatteförvaltningen, , , ochlänsbostedsnämndema. Dettidigare besparingskravet på för perioden1991/92 -1995/96 gäller fortfarande. Det ger ett minskat anslag på lokal ochregional nivå med 1993/94 och 20,6 miljoner kronor1994/95. Anslagsminskningaraa motsvarar totalt ca 170 årsarbeten för de tvåbudgetåren. På central nivå tillkommer anslagsminskningar på 6,5 miljonerkronor 1993/94 och 1994/95. Anslagsminskningaraa motsvarar36 årsarbeten för de två budgetåren. Ipropositionen 1992/93:172 om anslag till och den regionalaadministrationen av stetens stöd för bostedsfinansiering föreslås bl.a. attlänsbostedsnämndema läggs ner vid utgången av och att uppgiften attsköte den regionala administrationen av stetens stöd för bostedsfinansiering istället läggs på länsstyrelseraa. beräknas personal motsvarande 380årsarbetekrafter finnas kvar vid länsbostedsnämndema. Fr.o.m. den Ijanuari 1994tillförs länsstyrelsema resurser motsvarande 210 årsarbetskrafter som börtillsättes med personal från resp. länsbostedsnämnd. Omstmktareringeninnebär vidare att vid löper 10 personer resp. 20personer /95 risk för uppsägning, samt att 180 personer vidlänsbostedsnämndema löper risk för uppsägning . Stetensbostedskreditaämnd (BKN) räknar med en ökning från åtte anstallcfe budgetåret1991/93 till 15 heltidsanställda vid utgången av /94. Fulltutbyggd kommer verksamheten att omfetfe högst 20 heltidstjänster. Ombildningenav fr.o.m. kommer enligt prop. 1991/92:44 och1992/93:37 att mnebära att viss övertalighet kommer att uppstå. Stetistiskacentralbyråns (SCB:s) anslagsfinansierade verksamhet Prop. 1992/93:150 föreslåsi prop. 1992/93:101 mmskas till av hela verksamheten. Bilaga 6 SCB:stotela verksamhet blir härigenom mer beroende av uppdragsverksamhetensutveckling. En kommitté har tillkallate med uppgift att förbereda ändringar iansvarsfördelningen för den stetliga stetistiken. Kommittén skall redovisa sittarbete . De krav på besparingar som ålagte SCB harresulterat i en minskning av personalen med 84 personer sedan den 1 september1992. har åstedkommits genom rationaliseringar, förtidspensioneringaretc. Besparingarinom skatteförvaltningen Innebär att 600 personer under /94kommer att löpa risk för uppsägning. Enväsentlig minskning av verksamheten vid Stetskontoret innebär att ca 100personer riskerar att sägas upp . myndighet för bankstödet () inrättas . Ca tio personerkommer att berecfes arbete vid nämnden. InomUtbildningsdepartementets område har 70 personer sagte upp den 1juli 1992 - . I regeringens proposition 1991/92:76 om vissaförändringar av myndighetestmktaren inom högskoleområdet ochstadiestödsområdet, m.m. föreslogs såluncfe en ändring av den centralamyndighetestmktaren för högskoleutbildning och forskning. Förslaget innebar attUnlversitete- och högskoleämbetet (UHÄ) och Utmstnlngsnärrmden för universitetoch högskolor (UUH) lades ned . Trenya myndigheter bildades istället, Verket för högskoleservice (VHS),och . Regeringenförslår i prop. 1992/93:231, Högskolor i Stiftelseform, att två högskolornämligen och Tekniska högskolan i (KTH) ellerChalmers tekniska (CTH) skall övergå till stiftelseform. Samtligpersonal kommer att erbjudas tjänster i de nya organisationerna. Det rör sigom 2 200 personer som skall övergå till anställning hos enskild huvudman. Den1 beräknas den nya myndigheten börja sin verksamhet.Sametinget har som uppgift att bevaka frågor som rör samisk kultar i Sverigesamt verka för en levande samisk kultar genom att te initiativ till verksamheteroch föreslå åtgärder som främjar denna kultar (prop. 1992/93:32). Sametingetskansli beräknas kunna ge sju nya arbetstillfällen. Centralastadiemedelsnänmden (CSN) föreslås att under /94 få entillfällig förstärkning av sin personal för handläggning av ärenden om bl.a.vuxenstadiestöd för arbetelösa. \aomJordbruksdepartementets område har 32 personer sagte upp den 1juli 1992 - . Destmktarförändringar som pågår inom Jordbruksdepartementete verksamhetsområdehar betycfende personalkonsekvenser. Tidigareredovisade anteganden om personalminskningar för (prop.1991/92:150 bil. 1:5) grundade sig på awecklingen av regleringsverksamheteninom jordbruket och genomförandet av den nya livsmedelspoUtUcen.Jordbmksverkete ökade arbete med implementeringen Prop. 1992/93:150 avEES-avtelet och förberedelser för ett svenskt EG-medlemskap har Bilaga 6dock lett tifl ett ökat personalbehov För budgetåren 1992/93 och 1993/94tillförs mot denna bakgmnd ytterligare medel. Sammantegetinnebär dette en personal förstärkning mom myndigheten. Iregeringens proposition om en ny skogspolitik (prop. 1992/93:226) föreslås enomfördelning av de skogspolitiska medlen med betoning på ett ökatsektorsansvar, avreglering av skogsvårdslagen och en minskning av det stetligaekonomiska stödet. Den stetliga produktionen av skogsfrö och skogsplantor försöver till ett aktiebolag. och skogsvårdsstyrelsemasorganisation anpassas till den nya skogspolitiken genom en minskning med ca 300årsarbetekrafter under /94. Besparingskravetpå () iimevarande budgetår på 30 miljonerkronor har lett till att ca 25 personer har sagts upp. AweckUngsplanerföreligger för ytterligare 13 personer. Härtill kommer uppsägningar medanledning av andra anslagsnedskär-nlngar eller av att extemfmanslerade projekthar upphört. Enligt den forskningspolitiska propositionen (prop. 1992/93:170)innebär skogs-vårdsavgiftemas aweckling en minskning av SLU:s resursermotsvarande . Inom anslaget skall SLU vicfereomfördela medel till vissa i propositionen angivna ändamål. Sammantoget för SLUkommer de här nämncfe besparingskraven att beröra 100-150 tjänster. InomArbetsmarknadsdepartementets område har 96 personer sagte upp under periodenden - . Uppsägnlngama har skett vidArbetemarknadsverket (AMV) och Inom AMU-gmppen. I budgetpropositionen angavs för1993/94 administrativa besparingar för AMV med , varav 21imljoner kronor hänför sig till lönemedel. Minskningen av lönemedlen motsvarar74 helårsarbetere. AMVförsöker att undvika uppsägningar genom förtida pensionsavgångar och omplaceringarav personal från Arbetemarknadsstyrelsen till arbetsförmedlingar. Planeringpågår varför Inget exakt besked kan lämnas . medminskningen sker en tillfällig förstärkning av personal genom extramedelstilldelning. Närdet gäller bolagiseringen av AMU-gmppen per gör kommittén förombildande av AMU-gmppen till aktiebolag den bedömningen att 1 7CX) personerriskerar att sägas upp . Arbetelivsfonden(den centrala och de regionala) med 127 anställda kommer att awecklassuccessivt fram till .