prop · GG03225 · 1992-12-31 00:00:00 — AvtalspartertiU protokoUet är Europeiska ekonomiska gemenskapen (EEG), Europeiska kol- ochstålgemenskapen (EKSG) och deras medlemsstater samt FiiUand, ,, , och . Ingressen refererartiU som undertecknades i , , och somskaU ratificeras av avtalspartema i enUghet med deras resp. konstitutioneUabestämmelser. E>et konstateras att en av signatärstatema tUl ,, inte har möjUghet att ratificera . De övrigasignatärstatema förklarar att de står fest vid målsättiimgar samtatt de är fest beslutiia att sätta avtalet i kraft så fort som möjUgt. Iingressen sägs vidare att ett nytt Ucraftträdandeda-tum för måstefeststäUas och att särskUda bestämmelser för Ucraftbädandet av EES-avtaletkrävs såvitt avser . Det konstateras vidare att ett antaljusteringar av avtalet är nödvändiga tiU följd av att mte kanratificera avtalet. SlutUgen förklarar partema att det är önskvärt att justeraEES-avtalet så att det blir möjUgt för att delta i EES. ArtUcel1 tiU EES-protokoUet anger att , sådant det justerats genomEES-protokoUet, skaU ttäda i kraft som EES-protokoUet Prop.1992/93:225 träder i kraft meUan Europeiska ekonomiska gemenskapen (EEG),Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) och deras medlemsstater samtFinland, , , och . VadgäUer anger artikel 1.2 att , sådant det justeratsgenom EES-protokoUet, skaU ttäda i kraft som skaU beslutas avEES-rådet. Vidare måste följande två viUkor vara uppfyUda. TiUen början skaU ha beslutat att förhåUande tiU Schweizinte hindrar att fungerar tiUfredsstäUande och att villkoret iartUcel 121 b tiU därmed är uppfyUt. Dämtöver skaU hafettat andra beslut som behövs, bl.a. om att nya rättsakter som antagits avEES-kommittén skaU gäUa i förhåUande också tiU . Häri Ugger ocksåsådana beslut som kan komma att erfordras med hänsyn tiU utfeUet avLiechtensteins pågående förhand-Ungar med angående deras firamtidasamarbete. får delta i de beslut som fettas av ienlighet med artikel 1.3. Bestänunelsenhar aUtså sin bakgmnd i att måste klargöra sina relationer medSchweiz samt att övriga avtalsparter måste få tiUfäUe att bedömaförhandlingsutiaUets betydelse för innan detta kan träda i kraft iförhållande tiU . Dessutommåste sådana rättsakter som beslutats i fram tiULiechtensteins tiUträde förklaras gäUa också för med deanpassningar som kan behövas. Annars skuUe inte målsätttiingen i artikel 1 tiUEES-avtalet om ett homogent EES kunna uppfyUas. 1 artikel2.1 konstateras att inte skaU vara avtalspart i EES- avtalet. Därför skaU hänvisningen tiU i ingress utgå. Detta innebär att när hänvisar tiU de avtalsslutande partema etc., omfettar hänvisningen inte . AttSchweiz inte är avtalspart tiU får också konsekvenser för hurdefirutionen av EFTA-stat skall förstås i . Genom artikel 2.2 iEES-protokoUet ersätts definitionen av EFTA-stat i artikel 2 bi med en ny definition som iimebär att med EFTA-stat skaU i förstås FiiJand, , , och . När avtalet träder i kraft för skaU även omfettas av denna definition. GenomartUcel 3 i EES-protokoUet jämkas artikel 120 i . I den senare artikeln hänvisas tiU protokoUen 41, 43 och 44 tiU . Eftersom protokoU 44 avser och bl.a. reglerar förhållandet mellan och ett bifeteralt avtal meUan och EEG om godstransporter på väg och jämväg skaU hänvisningen tiU det protokoUet 40 utgå ur artikel 120 iEES-avtalet. Artikel126.1 i anger avtalets territorieUa tiUämpningsområde. EftersomSchweiz territorium inte skaU omfettas av regler föreskriverartikel 4 i EES-protokoUet att artikel 126.1 skaU justeras så att hänvisningentiU utgår. Detär inte uteslutet att kan komma att vUja ansluta sig tiU iett senare skede. artUcel 128 anger i sin nuvarande lydelse attvarje europeisk stat som blir medlem av gemenskapen skaU, eUer varje europeiskstat som blir medlem av EFTA kan, ansluta sig tiU . Det sägs däremotingenting om att ett land som redan är medlem i EFTA kan ansluta sig tiUEES-avtalet. Föratt göra det möjUgt för att ansluta sig tiU föreskriverartikel 5 i EES-protokollet att artikel 128 i ändras så att ocksåSchweiz kan ansöka om att bU part i . gemensam förklaring fogad tiU avtalet uttalar de kvarvarande partema att deskuUe välkomna ett schweiziskt deltagande i EES samt att ett senare deltagandeför bör baseras på de resultat som uppnåtts för iförhandlingarna om och förhandlade bUaterala avtal Uksompå sådana senare ändringar i och bUaterafe avtal som kan komma attgöras. En schweizisk anslutning skaU således inte kunna innebära sakUgaändringar i förhåUande tiU resultatet av förhandlingama för del liksomatt också måste med eventueUa anpassningar acceptera senare ändringar iEES-avtalet. Artikel6 i protokoUet anger att artikel 129.3 i avtalet ändras så att EES-avtaletträder i kraft vid den tidputUct och enUgt de bestämmelser som anges iprotokoUet. bestämmelser i de EG-rättsakter som det hänvisas tiU i EES- avtalets bifegor gäUer Ucraftttädande och genomförande inom EG. Dessa bestämmelser skaU, enUgt punkt 11 i protokoU 1 tiU om övergripande anpassning, inte tiUämpas för . I den nämnda punkten anges i stäUet att de tidsfrister som gäUer för EFTA-statema framgår av artikel 129.3 i , nämUgen att rättsaktema skaU gäUa från eUer den senare tidpunkt som framgår av artikeln. TiU följd av att artikel 129.3 fått en ny lydelse ändras punkt 11 i protokoU 1 genom artUcel 7 i EES-protokoUet så att hänvisning i stäUet 41 görstiU tidpunkten för avtalets Ucraftträdande. Iett antal tiUägg tiU protokoU 4 tiU finns exempel påleverantörsdeklarationer för erhåUande av urpmngsbehandUng. I några av dessaexempel, bl.a. i bUiang VI,nämns . Artikel 8 i protokoUetanger att orden och schweiziske i dessa exempel skaU ersättas medSverige och svenske. ProtokoUen5 och 6 tiU rör fiskafe tuUar och uppbyggnaden av obUgatoriskareservförråd i och . Genom artiklarna 9 och 10 iEES-protokoUet görs erforderUga justeringar i dessa. Genom artikel 9 utgårhänvisningar tiU i protokoU 5. ArtUcel 10 innebär att protokoU 6omformuleras så att inte längre nämns i det protokoUet. IprotokoU 8 tiU finns bestämmelser om tiUämpningen av artikel 16 iEES-avtalet vad gäUer vissa i protokoU 8 nämnda statUga monopol. Ett av dessamonopol finns i . Genom artikel 11 i protokoUet utgår hänvisningen tiUdetta ur protokoU 8. ProtokoU9 tiU reglerar handeln med fisk och andra produkter. Vissasärarrangemang gäller för . Hänvisningama tiU dessa utgår ur protokoU 9genom artUcel 12 i EES-protokoUet. Schweizoch har i särskUda övergångsarrangemang vad gäUerpersoners fria rörUghet och därtiU hörande regler om socialförsäkring.Bestämmelser om detta fmns i protokoUen 15 och 16 tiU . Genomartiklama 13 och 14 i protokoUet utgår hänvisningama tiU ur protokoUen15 och 16 tiU . DelVI av innehåUer bestämmelser om samarbetepå angränsande områden som forskning och utveckling, utbUdning, mUjö, små och medelstora företag etc. I delar av artikel 81 och artikel 82 i EES- avtalet samt i protokoUen 30 - 32 preciseras detta samarbete. Där anges bl.a. att EFTA-statema vid ikraftttädande skaU delta i det tredje ramprogrammet för gemenskapens verksamhet inom forskning och 42 Ungdom för samt gemenskapens åtgärder för Prop.1992/93:225 DärtiU kommerdeltagande i statistUcarbetet. program medför omfettandefinansieUa åtaganden från EFTA-statema. Formema för det finansieUadeltagandet i dessa program finns i protokoU ikraftträdande förskjuts har vissa firågor uppstått vad gäUerEFTA-statemas deltagande i programmen. Dessa har t.ex. gäUt hur storafinansieUa bidrag som EFTA-statema skaU lämna för deltagande i den kvarvarandedelen av programmen samt hur dessa bidrag skuUe hanteras budgetmässigt inom EG.Vidare har oklarheter rått om hur det rent praktiskt skuUe gå tiU förEFTA-statema att delta i de program som redan pågår och av vilka en del upphörden . Motdenna bakgmnd har avtalspartema genom artikel 15 i EES-protokoUet kommitöverens om att vissa bestämmelser i som rör EFTA-ländemasdeltagande i de nämnda EG-programmen inte skaU träda i kraft förrän den 1januari 1994, vilket i praktiken innebär att EFTA-statemas deltagande i dessaprogram skjuts upp tiU detta datum. Föratt EFTA-statema skaU kunna följa arbetet i de program för vilka EFTA-statemasdeltagande skjuts upp, anger en protokoUsanteckning tiU artikel 15 att experterfrån EFTA-statema skaU kunna delta provisoriskt i de kommittéer som bistårkommissionen med genomförande och utveckling av de berörda programmen. Detsamarbete som i övrigt fömtses i del VI av samtprotokoUen 30 och 31 berörs inte. Inte heUer påverkas bUaterala eUer multilateralasamarbetsprojekt mellan avtalspartema. ArtUceln16 innehåUer ändringar i protokoU 38 tUl . I nämnda protokoUbehandfes den finansieUa mekanismen. Ändringama innebär att räntesubventionemaeiUigt artikel 2.2 festställs till två i stäUet för per år.Artiklama 2.5 och 2.6 som gäUer lån och bidrag ändras endast såtiUvida attlånen och bidragen skaU bevUjas i lika stora rater frånden 1 juU 1993, om avtalet träder i kraft då och att pericxlen skaU omfetta femår fiän Ucraftträdandet för det feU att träder i kraft efter den 1juU. I övrigt är beloppen oförändrade, dvs. totalt 1500 mUj. ecu i lån och 500mUj. ecu i bidrag. ProtokoU41 tiU iimehåUer hänvisningar tiU sådana intemationeUaöverenskommelser meUan vissa av avtalparterna tiU som skaUfortsätta att tiUämpas mellan dessa ttots att avtalens materieUatillämpningsområde även feUer inom tillämpningsområde. I två avdessa avtal är avtalspart. Dessa avtal utgår ur protokoU 41 enUgt2ulUcel 17 i protokoUet. Somnämnts i anslutning tiU artUcel 3 i protokollet, innehåller protokoU Prop.1992/93:225 44 tJU bestämmelser om förhållandet meUan EES-avtaletoch det bifeterafe avtal om gcxlstransporter på väg och jämväg som slutitsmeUan och EEG. EnUgt artikel 18 i protokoUet skaU protokoU 44 tiUEES-avtalet utgå. ProtokoU47 rör avskaffendet av tekniska handelshinder för vin. I protokoUet görshänvisningar tiU rättsakter inom EG. TiU dessa rättsakter fiimsEES-anpassningar som gäUer bl.a. . Dessa anpassningar utgår ur protokoU47 enUgt artikel 19 i EES-protokoUet. Iartikel 20 i EES-protokoUet anges att bUagoma I-IX, XII, Xm, XVI och XVm-XXntia skaU justeras i enUghet med bUagan tiU protokoUet. I bUagomatiU görs hänvisningar tiU relevanta EG-rättsakter. Genom dessahänvisningar blir bestämmelsema i dessa rättsakter en del av . De rättsaktersom det hänvisas tiU är emeUertid utformade för EG-ändamål. Därför finns ivarje bifega övergripande, sektorsvisa och särskUda anpassningar tiU derättsakter som det hänvisas tiU i bUagan för dessa rättsakters tiUämpning inomEES. Genom den tiU EES-protokoUet fogade bUagan utgår anpassningar som rörSchweiz ur de nänutda bifegoma tiU . Avsiktenmed protokoUet är således att sätta i kraft utan ochLiechtenstein. TiU följd därav utgår aUtså hänvisningar tiU urbestämmelsema i med dess protokoU och bifegor genom EES-protokoUet.Eftersom fömtsätts ratificera står emeUertidLiechtenstein kvar som avtalspart. De hänvisningar och anpassningar som rörLiechtenstein står också kvar i avtalet. TiUytterUgare klargörande vad gäUer tiUämpning på angesemeUertid i artUcel 21 i protokoUet att bestämmelser, hänvisningar, särskUdaanpassningar, pericxler och datumangivelser i avseende ,sådant det justerats genom EES-protokoUet, skaU tiUämpas först då EES-avtalettiäder i kraft för . Iartikel 22 finns bestämmelser om EES-protokoUets Ucraftträdande m.m. Där anges att EES-protokoUet upprättas i ett original på samtUga de tretton språk på vUka upprättats. Var och en av dessa texter skaU ha Uka gUtighet. Ratifikation skaU ske i enUghet med avtalspartemas resp. konstitutionel- 44 fe bestämmelser.Protokollet och ratifUcationsinsbumenten skaU deponeras Prop. 1992/93:225hos EG:s rådssekretariat som skaU förse avtalspartema med bestyrkta kopior avprotokoUet och underrätta avtalspartema om deponerade ratifikationsinstmment. ArtUcel22.3 i protokoUet anger slutUgen att EES-protokoUet träder i kraft den 1 juU1993 under fömtsättning att avtalspartema tUl EES-protokoUet, utomLiechtenstem, ratificerat och EES-protokoUet. Om detta datumöverskrids utan att erforderUga ratifUcationer deponerats, skaU protokoUetträda i kraft i den månad som följer efter den sistadepositionen. SkuUe emeUertid den sista depositionen göras mindre än 15 dagarföre den påföljande månaden, skaU protokoUet träda i kraft iden andra månaden som följer på den sista depositionen. TUlEES-protokoUet finns två protokoUsanteckningar fogade. En av dessa har redanberörts i ansluttiing tiU artikel 15 i EES-protokoUet. Den andraprotokoUsanteckningen gäUer artikel 20 och anger bl.a. att med termema"EFTA-dimension", "EFTA-invånare" samt ordalydelsen"omsättningen inom EFTA i dess heUiet" skall med EFTA förstås deEFTA-länder för vUka har ttätt i kraft. Termema förekommer i vissabestämmelser på energi- och konkurrensområdet. TUlprotokoUet finns fogad en gemensam förklaring om evenhieUa firamtidadeltagande i EES. Förklaringen har beskrivits ovan i anslutiiing tiU artikel 5. TiUprotokoUet finns slutUgen fogad en ensidig förklaring av omtiUämpningen av bettäffande franska ochonuäden som enhgt är associerade med EG. ProtokoUetmed justeringar av , de protokoUsanteckningar cx;h förklaringar somfinns fogade tiU protokoUet ingår samtiiga i den slutakt som undertecknades den17 . I slutakten finns också ett antal ändringar tUl den slutakt somundertecknades i . I den nya slutakten anges bl.a. att deförklaringar som mgick i den tidigare slutakten och som rör harförfelUt. 2.4.2ProtokoUet med justeringar av övervakningsavtalet ProtokoUetbestår av en ingress och nio artUclar. TUl protokoUet är en protokoUsanteckningfogad. ProtokoUetinleds med en ingress som hänvisar tiU och övervakningsavtalet sombåda undertecknades i . Det konstateras att intehar möjUghet att ratificera vare sig eUer övervakningsavtalet ochatt dessa avtal följaktUgen inte blir tiUämpUga på . ProtokoUet hänvisardärefter tiU protokoUet med justeringar av . Det anges vidare attett nytt ikraftträdandedatum behöver feststäUas också för övervakningsavtaletoch att särskUcfe bestämmelser krävs för ikraftträdandet av övervakningsavtaletsåvitt avser . SlutUgen konstateras att ett antal justeringar ärnödvändiga i övervakningsavtalet tiU följd av att inte ratificeraravtalet. ProtokoUetsartikel 1 anger att övervakningsavtalet, sådant det justeras genom protokoUet,skaU träda i kraft mellan Fmland, , , och vid dentidpunkt då protokoUet träder i kraft. VadgäUer skaU övervakningsavtalet, sådant det justeras genomprotokoUet, träda i kraft som träder i kraft förLiechtenstein under fömtsättning att statema också har beslutat omtillämpningen för av sådana beslut som fettats och andra åtgärdersom vidtagits enUgt övervakningsavtalet av de återstående fem EFTA-ländema framtiU dess kan inttäda i detta avtal. Debeslut som kan fömtses kan gälla t.ex. ändringar i övervakningsavtalet eUerbeslut av övervakningsmyndigheten. Sådana beslut skaU gälfe också förLiechtenstem. IprotokoUets artikel 2 anges att hänvisningen tiU som avtalspart iövervakningsavtalets ingress skaU utgå. AttSchweiz inte är avtalspart tiU övervakningsavtalet får också konsekvenser förhur defimtionen av EFTA-stat skaU förstås i övervakningsavtalet. Genom artikel2.2 i protokoUet ersätts därför definitionen av EFTA-stat i artikel 1 b iövervakningsavtalet med en ny definition som innebär att med EFTA-stat skaU iövervakningsavtalet förstås Fmland, , , och . träder i kraft för skaU även Liechtenstem omfettas avdenna definition. Artikel2.3 i protokoUet anger vidare att övervakningsavtalet skaU justeras ytterUgarei enUghet med artiklarna 3-8. Artikel3 innehåUer en ändring av artikel 7 i övervakningsavtalet. Innebörden avändringen är att antalet ledamöter i EFTA:s övervakningsmyndighet reducerasfrån sju tiU fem. Artikel 4 Prop. Ävenvad gäUer antalet domare i görs en ändring genom protokoUet.Artikel 4 i protokoUet anger således att artikel 38 i övervakningsavtalet ändrasså att antalet domare i reduceras från sju tiU fem. Iartikeln anges att när övervakningsavtalet ttäder i kraft för LiechtensteinskaU antalet ledamöter i övervakningsmyndigheten och antalet domare iEFTA-domstolen utökas. Artikel6 rör domförhetsreglema i . TiU följd av att antalet domare iEFTA-domstolen reducerats tiU fem anger artikel 6 att minst tre domare måstedelta i överläggningarna och inte som tidigare fem. GenomartUcel 7 ändras artUcel 30 i övervakningsavtalet. Artikel 7 anger att enpartieU nytiUsättning av domare skaU äga mm . Den skaU gälfeomväxlande två och tre domare. De två domare som skaU ersättas efter de förstatre åren skaU utses genom lottning. Ändringen beror på att antalet domare iEFTA-domstolen reducerats tiU fem. Artikel53.3 i övervakningsavtalet innehåUer bestämmelser om avtalets ikraftttädandeoch fömtsätter att samtUga avtalsparter, inklusive , skaU ratificeraavtalet för att det skaU träda i kraft. Eftersom inte är avtalspart iövervakningsavtalet ändras artikel 53.3 genom artikel 8 i protokoUet. Där sägsatt övervakningsavtalet skaU träda i kraft i enUghet med vad som anges iprotokoUet. ProtokoUetavslutas med artikel 9 som anger att protokoUet upprättats i ett original påengelska, finska, isländska, norska, svenska cx;h tyska. Var och en av dessatexter skaU ha Uka gUtighet. RatifikationskaU ske i enUghet med avtalspartemas resp. konstitutionelfe bestämmelser.ProtokoUet och ratifikationsmstmmenten skaU deponeras hos somskaU förse avtalspartema med bestyrkta kopior av protokoUet och underrättaavtalspartema om deponerade ratifikationsinstmment. ArtUcel9.3 anger att protokoUet skaU träda i kraft den 1 juU 1993 under 47 fömtsättning attEES-avtalet då ttäder i kraft samt att , , Prop. 1992/93:225Norge, och har ratificerat övervakningsavtalet ochprotokoUet. Efter denna dag gäUer att övervakningsavtalet och protokoUet skaUträda i kraft som eUer när aUa ratifikationsinstmmentavseende övervakningsavtalet och protokoUet deponerats, beroende på vilken (fegsom inträffer senast.53 ProtokoUetträder slutUgen i kraft för som träder ikraft för och under de fömtsättningar som anges i artUcel 1.2 iprotokoUet. TiUprotokoUet finns fogad en protokoUsanteckning som rör vissa uttryck i protokoU4 tiU övervakningsavtalet. I protokoUsanteckningen anges att med oidet"EFTA" i uttrycken "EFTA-dimension" och"EFTA-företag" avses de EFTA-stater för vilka övervakningsavtalet harträtt i kraft. 2.4.3Protokollet med justeringar av kommittéavtalet ProtokoUetbestår av en ingress och fyra artiklar. TiU protokoUet är fogade enprotokoUsanteckning samt en förklaring. ProtokoUetinleds med en ingress som hänvisar tiU och kommittéavtalet som bådaundertecknades i . Det konstateras också här att Schweizinte har möjUghet att ratificera vare sig eUer kommittéavtalet ochatt dessa avtal följaktUgen inte blir tiUämpUga på . ProtokoUet hänvisardärefter tiU protokoUet med justeringar av . Det anges vidare attett nytt Ucraftttädandeda-tum behöver feststäUas för kommittéavtalet samt attsärskUda bestämmelser för ikraftträdandet av kommittéavtalet krävs såvittavser . SlutUgen konstateras att justeringar är nödvändiga ikommittéavtalet tiU följd av inte har möjUghet att ratificera avtalet. ProtokoUetsartikel 1 anger att kommittéavtalet, sådant det justeras genom protokoUet, skaUträda i kraft mellan , , , och vid dentidpunkt då protokoUet träder i kraft. VadgäUer skaU kommittéavtalet, sådant det justeras genom protokoUet, träda i kraft som träder i kraft för under fömtsättning att det nödvändiga beslutet har fettats av signatärstatema tiU protokoUet beträffende tillämpningen för av sådana beslut som fettats och andra åtgärder som vidtagits enUgt kommittéavtalet av de fem återstående EFTA-ländema fiam tiU anslutning tiU avtalet. t.ex.gälfe beslut fettade av den ständiga kommittén som i ett senare Prop.1992/93:225 skede sålunda bör gäUa även . IprotokoUets artikel 2 anges att hänvisningen tiU som avtalspart ikommittéavtalets ingress skaU utgå. AttSchweiz inte är avtalspart tiU kommittéavtalet får också konsekvenser för hurdefinitionen av EFTA-stat skaU förstås i kommittéavtalet. Genom artikel 2.2 iprotokoUet ersätts definitionen av EFTA-stat i artikel 1.2 b i kommittéavtaletmed en ny definitionen som innebär att med EFTA-stat skaU i kommittéavtaletförstås , , , och . När avtalet ttäder ikraft för skaU även omfettas av denna definition. Artikel14.3 i kommittéavtalet innehåUer i sin urspmngUga lydelse bestänunelser omavtalets ikraftträdande och fömtsätter att samtUga avtalsparter, inklusiveSchweiz, skaU ratificera avtalet för att det skaU ttäda i kraft. EftersomSchweiz utgår som avtalspart, ändras artikel 14.3 genom artikel 3 i protokoUet.Där anges att kommittéavtalet i stäUet skaU träda i kraft i enUghet med vad somanges i protokoUet. ProtokoUetavslutas med artikel 4 som anger att protokoUet upprättats i ett original påengelska, finska, isländska, norska, svenska och tyska. Var och en av dessaversioner skaU ha lika gUtighet. RatifikationskaU ske i enUghet med avtalspartemas resp. konstitutionelfe bestämmelser.ProtokoUet och ratifikationsinstmmenten skaU deponeras hos regeringsom skaU förse avtalspartema med bestyrkta kopior av protokoUet och underrättaavtalspartema om deponerade ratifikationsinstmment. Artikel4.3 anger att protokoUet skaU träda i kraft den 1 juU 1993 under fömtsätttungatt träder i kraft den dagen samt att , , ,och har ratificerat kommittéavtalet och protokoUet. Efterdenna dag gäUer att kommittéavtalet och protokoUet skaU ttäda i kraft samma dagsom eller när aUa ratifikationsinstmment avseende kommittéavtaletoch protokoUet deponerats, beroende på vilken dag som inträffer senast. ProtokoUettiäder slutUgen i kraft för som ikraft för och under de fömtsättningar som anges i artikel 1.2 iprotokoUet. 4 1992/93. DenprotokoUsanteckning som finns fogad tiU protokoUet rör Liechtensteinsmedverkan i den . Om inte beslutarannorledes får medverka i kommitténs arbete, dock utan att harätt att delta i omröstningar. TiUprotokoUet finns också fogad en förklaring av om dess andel avden finansieUa mekanismen. Där anges att , efter EES-avtaletsikraftträdande för , tiU , , , ochÖsterrikes resp. regeringar, skaU betala tiUbaka de belopp som dessa betafet ienlighet med i syfte att täcka andel i denfinansieUa mekanismen. 2.4.4Protokollet med justeringar av parlamentarikeravtalet ProtokoUetbestår av en ingress och sex artiklar. ProtokoUetinleds med en ingress som hänvisar tiU och parlamentarikeravtaletav vilka det senare undertecknades i . Det konstaterasatt inte har möjUghet att ratificera vare sig eUerparlamentarikeravtalet och att dessa avtal följaktUgen inte blir tiUämpUga påSchweiz. Ingressen hänvisar därefter tiU protokoUet med justeringar avEES-avtalet. Det anges vidare att ett nytt ikraftträdandedatum behöverfestställas också för parlamentarikeravtalet och att särskUda bestämmelser förikraftttädandet av parlamentarikeravtalet krävs såvitt avser Liechtenstein.Slutiigen konstateras att ett antal justeringar är nödvändiga iparlamentarikeravtalet tiU följd av att inte har möjUghet attratificera avtalet. ProtokoUetsartUcel 1 anger att parlamentarikeravtalet, sådant det justeras genomprotokoUet, skaU träda i kraft meUan , , , ochÖsterrike då protokoUet träder i kraft. VadgäUer skaU parlamentarikeravtalet, sådant det justeras genomprotokoUet, träda i kraft när träder i kraft för ochunder fömtsättning att parlamentarikeravtalet och protokoUet ratificerats avLiechtenstein. Artikel2 anger att parlamentarikeravtalet skall justeras ytterUgare i enUghetmed artiklama 3 tiU 5 i protokoUet. IprotokoU 36 tiU anges att den gemensamma Rarlamentari-kerkommitténskaU bestå av 66 ledamöter parlament och skaUutse 33 ledamöter var. Artikel1 i parlamentarikeravtalet anger hur många ledamöter varje parlament iEFTA-statema skaU utse för att delta i parfementarikerkom-niittén. TiU följd avden utebUvna ratifikationen från och att förväntasansluta sig tiU avtalen först i ett senare skede, görs genom artikel 3 tiUprotokoUet en omfördehiing av det antal ledamöter som parlamenten i ochLiechtenstein skuUe ha utsett. Sverigeoch skaU utse åtta ledamöter, sju, Noige sex och fyraledamöter.