prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — Professuren bör finansieras genom omprioriteringar inom FRN:sanslag. *Ett nationelltjämställdhetspris om införs och tilldelas en instilution ellerfakultet som gjort betydelsefuUa insatser för jämställdheten. Priset kan t.ex.utgå till den institution/fakultet som uppvisar störst ökning av den kvinnligaexaminationsfrekvensen inom forskarutbildningen eller lill den fakultet somuppvisar största ökningen av andelen kvinnliga lärare. *Omvandlingen avutbildningsbidrag till doktorandtjänster påskyndas. Doktorandtjänster harbetydelse för jämställdheten, eftersom innehavarna av dessa tjänster har rätttiU alla sociala förmåner, inklusive föräldraledighet. *Vissa riktlinjer ges för dennärmare fördelningen av studiestödsresurserna i syfte att prioritera kvinnligadoktorander på några områden. Inom ramen för anslagen till medicinskrespektive samhällsvetenskaplig fakultet bör sålunda en viss del avstudiestödsmedlen avsällas till vård- och undervisningsområdena. stimulansinsatsergöras för kvinnUga doktorander vid teknisk fakul- Prop. tetinom ramen för forskarutbildningsprogram i samverkan med *En samlad utvärdering skallgöras av de projekt som bedrivits inom universitet och högskolormed sikte på ökad jämställdhet. *För att samla erfarenheter,synpunkter och idéer skall chefen för under 1993arrangera ett seminarium med kvinnliga professorer och andra kvinnor engageradei vetenskapligt arbete. Utöverdetta tiopunktsprogram kommer jämställdhetsaspekten att beaktas i det pågåendearbetet med förändringar avseende anslagssystemet för forskning ochforskarutbildning. Del kan t.ex. innebära att positiva förändringar medavseende på underrepresenterat kön, både när det gäller lärarkåren och blanddem som avlägger examina, görs till ett av kriterierna för tilldelning avresurser till forskning och forskarutbildning. 1.11.5Frågor rörande hälsa, sjukvård och omsorg Enfortsatt framgångsrik utveckling av folkhälsan i är till stor delberoende av ell väl awäj samspel mellan olika aktörer inom grundläggande ochtillämpad forskning, hälso- och sjukvård, socialvård, miljövård och högreutbildning. Dessutom behövs ett utvecklat system för kvalitetssäkring inomsjukvården. Förden långsiktiga, fria inomvetenskapligt genererade forskningen svarar främstfakulletsorganisationen vid landets universitet och högskolor i samverkan medde nationella forskningsråden. Viktiga organ i sammanhanget är vidare olika institutoch sektorsorgan med ansvar för speciella områden såsom miljömedicin,psykosocial miljömedicin, soci-alvelenskap, arbetsmiljö och folkhälsa.Omvårdnadsforskningen får också ökande betydelse. För att dessa områden skallfortsätta att utvecklas krävs att de har en stark ställning iuniversitetsvärlden. Påsamma gång som denna mångfald av aktörer inom vårdområdet kan stimulerautvecklingen och skapa nya möjligheter för att lösa stora folkhälsoproblemfinns en risk att spridningen av forskningsresurserna kan leda lill ojämnforskningskvalitet, dålig samordning, elt otillräckligt utbyte avforskningsresultat och etl suboptimalt resursutnyttjande. Regeringenhar en viktig uppgift i att kontinuerligt låta utvärdera verksamheterna ochutifrån resultaten härav ompröva resursinsatserna. En koncentration måsteeftersträvas för att uppfylla kraven på kreativa forskningsmiljöer med enkritisk massa av kompletterande, gränsöverskridande kompetens och vetenskapligutrustning. I detta sammanhang bör alternativa former för organisatoriskanknytning av forskningsinstitut till den befintligauniversitetsorganisationen prövas i syfte att uppnå ett effektivare utnyttjandeav insatta resurser. Vadgäller den kliniska medicinska forskningen intar universitetssjukhusen en nyckelställning.Här fullgörs såväl sjukvård som högkvalificerad forskning och undervisning.Inom hälso- och sjukvården införs nu nyaekonomiska styrsystem som kan komma all påverka universitets- Prop.1992/93:170 sjukhusens arbetsvillkor. Sverigesmöjligheter att framgent följa med i och bidra till den internationella ochnationella utvecklingen inom hälso- och sjukvården samt i fråga omläkemedelsutvecklingen måsle värnas. Mol denna bakgrund kommer regeringen nogaatt följa effekterna av de nya styrsystemen inom hälso- och sjukvården påforsknings- och utbildningsverksamheten vid universitetssjukhusen. 1.12 Forskning för välfärd Ettmål för regeringens politik är all vård, omsorg och andra tjänster inomoffentlig sektor bättre skall anpassas till människornas behov och önskningar.Genom en ökad valfrihet inom bl.a. hälso- och sjukvården skall man själv kunnabestämma vem man vill få vård av. På samma säll ges ökade valmöjligheter inomskolan och barnomsorgen. Enannan del av förnyelsen är ett ökat inslag av privata entreprenörer, vilketleder till ökad konkurrens inom den offentligt finansieradetjänsteproduktionen. I allt högre grad deltar även folkrörelser, föreningar,kooperativ och enskilda - som ibland kallas den ideella sektorn - i fömyelsen.Dessutom sker inom flera områden en privatisering av såväl finansiering somproduktion. Denstrukturella obalansen i ekonomi medför att den offentliga sektornsåtaganden och verksamhet måste förändras och utvecklas. De offentliga transfereringssystemenspelar en cenlral roll i det svenska samhället. En omfattande genomgång ochprövning av bl.a. de offentliga trygghetssystemen har initierats. I kommunernaoch landstingen pågår motsvarande omprövning av olika verksamheter. En ständiganpassning av offentlig sektors verksamhet och administration krävs tUl tjänsternasändrade karaktär och de möjligheter som den snabba tekniska utvecklingen ger. Förnyelsenav den offentliga sektorn påverkar direkt eller indirekt den politiskademokratin, de administrativa styrsystemen och välfärden. En viktigutgångspunkt för förnyelsearbetet är den s.k. subsidiaritetsprincipen, vilkeninnebär att beslut skall fattas på lägsta möjliga effektiva nivå. Denfortsatta förnyelsen måsle stödjas av en forsknings- och utvecklingsverksamhet.Det gäller såväl inom ramen för olika discipliner inom universitet ochhögskolor som inom ramen för framför allt offentliga verksamheter. Viktigaforskningsområden gäller den offentliga verksamhetens faktiska innehåll ochpraktiska konsekvenser för medborgarna. Vetenskapligt grundat stöd behövs ocksåsåväl för organisationsutvecklingen som myndigheternas egen utvärdering avgivna tjänster. Vidare finns ett betydande behov av forskningsbaserad kunskapsåväl om de faktorer som ligger bakom tendenserna vad gäller sjukfrånvaro ochförtidspensionering som om de offentliga pensionssystemen och deras sambandmed övriga försäkringssektorer, sparande och arbetskraftsutbud. centralt område förforskning gäller gränszonen mellan offentiig, privat Prop. 1992/93:170 ochideell verksamhet. Olikagrupper i samhället lever under mycket skiftande förhållanden. Kunskapen ommånga utsatta gruppers villkor är bristfällig, delvis på grund av attverkligheten är svår att beskriva, förstå och följa över tiden. En väsentligdel av problemen är direkta eller indirekta effekter av missbruksproblem ellerhandikapp av olika slag. Barn- och familjeperspektivet är här viktigt. Behovetav forskningsbaserad kunskap är, och kommer alt vara, stort inom hela dettaområde. När det gäller delar av forskningen, framför allt ommissbruksrelaterade frågor, finns det särskilda integritets- och metodproblemsom måste lösas, bl.a. eftersom individer behöver kunna följas under en följdav år. Deoffentliga socialförsäkringarna är rättighetsstyrda genom ett omfattande ochkomplext regelverk. Regeltillämpningen är långt decentraliserad, vilket pekarpå ett behov av tillämpad juridisk forskning. Satsningen på en mer aktivrehabilitering innebär att en rad nya åtgärder och instrument ställs tillförsäkringskassornas och andra rehabiliteringsansvarigas förfogande, vilketskapar intressanta forskningsuppgifter för utvärderings- ochimplementationsforskning. Forskningsbehoven är angelägna och kräver gränsöverskridandeansatser. Godhälso- och sjukvård, en positiv utveciding inom folkhälsoområdet, förbättradevillkor för äldre och för personer med funktionshinder, goda UppväxtviUkor förbarn samt goda bostäder och boendemiljöer är några av grundstenarna i detsvenska samhället. Hälso-och sjukvården befinner sig i ständig utveckling. Drivande i denna utvecklingär den medicinska forskningen där nya metoder utvecklas för att diagnosticeraoch bola eller lindra olika former av ohälsa. Inom folkhälsoområdet sker ettomfattande forsknings- och utvecklingsarbete. Handikappforskningen ochforskningen om äldre är betydelsefull. Samtidigtfinns det stora kunskapsluckor att fylla. Parallellt med samhäUsutvecklingen istort uppstår också nya problemområden som kräver nya kunskaper. Trots atthälsoutvecklingen varit positiv finns det stora skillnader i sjuklighet ochdödlighet mellan olika sociala grupper och mellan olika delar av landet. Ocksåmellan infödda svenskar och invandrare finns det betydande skillnader. Detfinns också ett behov av att utveckla metoder för utvärdering av preventivasatsningar. Regeringen anser att folkhälsoforskning skall vara ett prioriteratområde den kommande perioden. För att nå största möjliga effekt av de insattaresurserna är det anjgeläget alt de olika insatserna samordnas också medFolkliälsoinstitutets forsknings- och utveck-lingsstödjande verksamhet. Denlångsiktiga ambitionen att utvidga och utveclda den högre folkhälsoutbildningenbör fortsätta. Delarav folkhälsoforskningen är fortfarande under snabb utveckling och betydandesatsningar görs på folkhälsoforskning i vissa länder. Det är angeläget attinternationella erfarenheter tas till vara i det svenska ar- betetoch att arbetet fortlöpande följs upp och utvärderas, framför allt Prop.1992/93:170 med avseende på dess vetenskapliga kvalitet och betydelse förfolkhälsans utveckling. Vetenskapligtgrundad kunskap behövs om hur de offentliga stödsystemen påverkarfunktionshindrades levnadsförhållanden. Samhällsekonomiska studier av stöd,service etc. till personer med funktionshinder saknas. På motsvarande sättbehövs kunskap och metodutveckling om arbetslivets tillgänglighet för människormed funktionshinder. Det är angeläget att forskningen om handikapp stärks. Särskiltangelägna forskningsområden är arbetslivet och dess tillgänglighet förmänniskor med funktionshinder, habilitering för barn och ungdomar med svårafunktionshinder, tillgänglighet och utformning av bostäder och närmiljöer samtsamhällsekonomiska analyser av stöd, service etc. till funktionshindrade. och centrumbildningar har skapat nya möjligheter för en positivutveckling av interdisciplinär handikappforskning. Det gäller både ikontakterna mellan forskare och över fakultets- och disciplingränser saml ikontakterna mellan forskningen och dess användare. Centrumbildningarna harockså en viktig funktion att fylla när det gäller den långsiktigakunskapsuppbyggnaden och som rekryteringsbas för forskare. Prioriteradeområden inom forskningen om äldre är forskning som rör omsorg och omvårdnad omäldre samt området äldre och ekonomin. Utvärderingsforskning är likaså viktig.Dessa områden bör även fortsatt ha hög prioritet. Det är särskilt angeläget attfinna en vetenskaplig grund inom utvärderingsområdet kvalitets- ocheffektivitetsmätningar samt om äldre och ekonomin i ljuset av de omfattandesamhälls- och systemförändringar som pågår. Konsumentfrågor,speciellt frågor om hushållsekonomi, har särskild betydelse för de enskildamänniskorna i tider av ekonomisk kris och stora samhällsförändrmgar. Deneuropeiska integrationen medför ett behov av forskning som bl.a. belysergenomslagskraften av olika rättsregler och analyserar behovet av kompletterandeeller förändrade konsumentpolitiska åtgärder. Regeringen anser alt det ärangeläget alt forskningen på konsumentområdet kan utvecklas. Ungdomsforskningenhar kommit att uppmärksammas allt mer i . Ett starkareinternationellt intresse är en av orsakema till detta. Enligt regeringensbedömning har forskning om ungdomars villkor stor betydelse både ur eltnationellt och ell internationellt perspektiv. En förstärkning inom dettaområde föreslås därför. Sverigehar en kvaUficerad arbetsmiljöforskning som bör kunna tas till vara i etteuropeiskt perspektiv och ligga till grund för svenska insatser i detinternationella normeringsarbetet kring arbetsmiljön. Här kan denyrkesmedicinska och toxikologiska forskningen särskilt framhållas. En del avförklaringen till detta är att den bygger på på svenska slyrkeområden inomgrundforskningen. Risker i den fysiskaarbetsmiljön kvarstår trots betydande insatser så- Prop. 1992/93:170 väl frånföretagens som från statens sida. som hälsorisker i arbetsmiljönidentifieras och elimineras medför samhällets utveckling att nya viktigafrågeställningar aktualiseras. Exempel på sådana relativt nya frågor ärarbetsmiljöproblemen kring elektromagnetiska fält och identifieringen av depsykiska och sociala frågornas betydelse för arbetsmiljön. Inteminst den höga förändringstakten i samhället kommer att ställa krav påforskningen och utvecklingen inom arbetslivsområdet också . Detarbete som bedrivs inom arbetslivsområdet måste kopplas till de förändringarsom sker i omgivande offenlliga system, inte minst de som rör sjuk- ocharbetsskadeförsäkringarna. ISverige är andelen kvinnor i den yrkesarbetande befolkningen hög. Under desenaste åren har också kvinnors arbetsmiljö kommit i fokus. Detta kommer även iframtiden all vara ett viktigt område. Invandrarkvinnornas hälsoproblem ochutslagning från arbetsmarknaden är ett särskilt problemområde av vikt. Tidigareerfarenheter visar att nedgångar i konjunkturen och sysselsättningsnivånmedför risker för en försämrad arbetsmiljö. En viktig uppgift för forskningenunder är att studera särskilt utsatta yrkesgruppersarbetsvillkor. Tillrättsstatens grundläggande uppgifter hör att upprätthålla lag och ordning. Attminska brottsligheten är en avgörande fråga för människors trygghet isamhället och ett huvudmål för kriminalpolitiken. Utformningen av den framtidalaiminalpol itiken måste grundas på goda kunskaper. Regeringen föreslår enförstärkning av den kriminologiska och kriminalpolitiska forskningen. 1.13 Forskning för en bättre miljö Föratt skapa en bättre miljö ställs stora krav på kreativitet, aktivitet ochsamarbete mellan företrädare för industri, myndigheter, universitet ochhögskolor. En av de viktigaste förutsättningarna för all förstå och finnalösningar på dagens och framtidens miljöproblem kommer att vara tillgång tilloch tillämpning av kunskap, kompelens och forskningsresultat. Forskningensuppgift är att peka på lösningar, men också att ge en rättvisandeverklighetsbild. Miljöforskningenhar till stor del varit inriktad på att studera effekterna avmiljöstörande aktiviteter, snarare än att precisera gränserna för olika typerav resursutnyttjande och finna goda lösningar. Effekt-studierna behöver nukompletteras med en ny, mer resultatorienterad forskning, för att få frampraktiskt tillämpbara kunskaper. Isamband med om miljö och utveckling (Unced) har ställtsig bakom den s.k. Riodeklarationen för miljö- och utveckling. harockså antagit handlingsprogrammet för alt uppnå målet om en hållbarutveciding och undertecknat konventionema om biologisk mångfald ochklimatförändringar. ens mening är uppslutning bakom Rio-beslutenpolitiskt och Prop. 1992/93:170 moraliskt förpliktigande, vilket bl.a.innebär att förbundit sig att också fortsättningsvis ge miljörelateradforskning hög prioritet. Att uppnå balans mellan förvaltningen av naturresursernaoch människans försörjning med livsförnödenheter är, och bör vara, gemensammaangelägenheter för många olika vetenskapliga discipliner. Jordbruksforskningen behöver utvecklas i en riktning somgör det möjligt att snabbt närma oss ett mer uthålligt samhäUe. Forskningen börmot denna bakgrund inriktas på att klargöra de grundläggande sambanden mellanproduktivitet och de biologiska systemens uthållighet. De ekologiska sambandenoch ett utvecklat miljötänkande måste bli centrala frågor inomjordbruksforskningen. Det framtida jordbruket bör präglas av mångfald i brukningensformer och syften. Brukningsformerna i det svenska skogsbruket behöveranpassas så långt som möjligt till vår kunskap om naturtillståndet och tillskogsekosystemens processer. Den ekologiska forskningen behöver, i högre utsträckningän , tillämpas på skogsbrukets produktionssystem. Forskama inom ekologioch skogsbruk måste samarbeta för att finna lösningar som möjliggör en bevaradbiologisk mångfald med en hög virkesavkastning i en av våraviktigaste näringar. Stora framtida investeringar i system förkretsloppsanpassad avfallshantering, dvs. återvinning, destruktion ochvattenrening kan förutses. Forskningsinsatser krävs för att öka användningen avfömybara resurser och för att främja användningen av resurssnåltillverkningsteknik. Forskning om förebyggande miljövård måste prioriteras.Samhällsvetenskaplig forskning kommer att behövas för att uppmärksamma ochbedöma olika slags utvecklingstendenser som kan påverka miljöförhållandena iSverige. De bakomliggande drivkrafterna till ekologiskt ohållbarasamhällssystem måste analyseras. Forskning om den byggda miljön har betydelse förutvecklingen av en god livsmiljö. Det förebyggande miljöarbetet måste baseraspå kunskap om samhällsbyggande och samspel mellan stad och land. Samhällsplaneringenoch -byggandet måste på ett aktivt sätt kopplas till miljö- och hälsofrågor.Della kräver forskningsinsatser, men också ansträngningar för all omsättaforskningsresultaten i praktiken. Vidare krävs kraftfulla satsningar på teknikutvecklinginom viktiga områden som energi, transporter och andra kommunikationer för attöka förutsättningarna för att utveclda och kommersialisera helt nya, ickeförorenande och resurssnåla tekniska lösningar. Regeringen vill intensifiera insatserna mot buller isamhället. Forskning kring utveckling av tystare redskap och maskiner, liksomforskning kring skydd mot existerande buller, är angelägen. För att kunna lösa olika miljöproblem krävs inte barasatsning på rätt områden utan också val av rätt arbetsmetoder i form avtvärsektoriella strategier. Som exempel kan nämnas försurningen som dels kräverstudier om kritiska belastningar och återhämtningsförlopp, dels konkreta 5 1992/93. 1 samL Nr 170 åtgärder i form avkalkning och minskade utsläpp av försurande äm- Prop. 1992/93:170 nen.Detta berör flera sektorer. Miljöforskningenär interdisciplinär till sin karaktär. Universiteten och högskolorna börunderlätta gränsöverskridande forskning genom att skapa centra eller nätverk.Anslagsgivare bör stimulera gränsöverskridande forskning vid medelstilldelningoch genom att initiera programforskning där sådant samarbete ges företräde. Regeringenföreslår därför satsningar irmefattande såväl teknik som ekonomi ochbeteendevetenskap. Satsningarna måste bygga på ett samarbete mellanforskarvärlden, näringslivet och kommunerna så att ny-vurma kunskaper snabbtkommer till användning. Ävenforskarutbildning inom miljörelaterade ämnen behövs för att möta ett ökandebehov av kvalificerad personal inom miljöområdet hos såväl näringsliv sommyndigheter. Ettsätt att främja långsiktigheten i miljöforskningen är att inrättaforskartjänster. Prioriteringen av forskartjänsterna bör göras utifrånmiljöforskningens kvalitet och betydelse samt på basis av en utvärdering av befintligaforskartjänster finansierade av . Naturvårdsverketsforskning;;nämnd genomför översiktliga utvärderingar av dessa forskartjänstermed avseende på deras betydelse för vetenskaplig kompetensuppbyggnad ochanvändning i miljöarbete. Deområden som bör vara alduella för iru-ättande av nya forskartjänster skallkaraktäriseras av lånjiktighet och hög vetenskaplig kvalitet. Viktiga krav ärockså att forskningen kan bidra dels med upptäckt och dimensionering avmiljöproblem, dels med ekonomiska/samhällsvetenskapliga/tekniska åtgärder föratt lösa miljöproblem och medverka till en hållbar utveckling. Inrättande avforskargrupper för att åstadkonuna en stimulerande miljö och en starkareforskningsbas bör också prövas. Motdenna bakgrund prioriteras tjänster inom följande områden: ekologi och genetikför biologisk mångfald, bärkraftigt nalurresursbruk,riskvärdering/miljömedicin, klimatförändring, miljöanpassad teknikutveckling,samhällsvetenskap, kustnära marinekologi atmosfärskemi och akvatisk kemi. Naturvårdsverketbör inom ramen för sitt forskningsanslag bidra till att bilda sådanaforskartjänster. 1.14 Forskning för näringslivets utveckling Enhög teknologisk nivå är en förutsättning för ekonomiska utveckling.Näringslivets utveckling präglas alltmer av en ökad intemationaUsering.Företagens internationella rörlighet förstärks. I ökad utsträckning förläggernäringslivet sin forsknings- och utvecklingsverksamhet i utlandet. Variationernamellan branscherna är dock stora. Läkemedels-, elektro- ochtransportmedelsinduslrin har som sin huvudsakliga bas för forskning ochutveckling, medan de specialiserade maskinföretagen oftahar förlagt hälften av sin forskning utomlands. Denna utveckling Prop.1992/93:170 bottnar både i det faktum att ekonomin inlernationaliseras och iatt etl alltmer komplext kunskapsbehov kräver forskningssamverkan över gränserna. Det bUr därför allt viktigare att kan erbjuda en konkurrenskraftigforskningsmiljö. Enstark forskningsmiljö är en förutsättning för vår ekonomiska tillväxt. Dettaär en utgångspunkt för regeringens politik för den tekniska forskningen. del av strukturella förnyelse under det närmaste decenniet måsteske genom tillväxt av forsknings- och kunskapsintensiv industri. Kunskap är påväg att bli den viktigaste produktionsfaktorn. Näringslivetbär huvudansvaret för den tekniska förnyelsen av produktionsapparaten ochprodukterna. Den övervägande delen av forskningsinsatserna finansieras av ochuiförs följaktligen i företagen. Staten har emellertid en viktig uppgift attskapa gynnsamma generella förutsätmingar för näringslivet genom att bidra konkurrenskraftig miljö för forskning och utveckling. Generellt verkandeinsatser från statens sida innebär bl.a. en betoning av grundläggandeforskning och en utveckling av basteknologier för breda tUlämpningar. Enändamålsenlig infrastruktur är av avgörande betydelse för att ökad tillväxtskall kunna nås. Staten har etl övergripande ansvar för infrastrukturen. Idenna inkluderas de nationella systemen för kunskapsuppbyggnad och forskning.En central uppgift är att organisera forskningssystemet på ett sådant sätt attresultatet i största möjliga utsträckning också kan stödja den industriellautvecklingen. Det är vidare angelägel att näringslivets kompetens att ta emotoch utnyttja forskningsbaserad kunskap är tillräckligt hög för all offentligaforskningsinvesteringar skall få effekt. Insatserbehövs för att stimulera forskning och utveciding av särskild betydelse förnäringslivets utveckling. Närmare kontakter mellan forskningen vid universitetoch högskolor och företagens teknologiutveckling ökar industrinsförnyelseförmåga och överlevnadskraft. Existerande samverkansformer behöverutvecklas och effektiviseras. Nya samverkansformer bör införas för att ökamångfald och effektivitet. Ett väsenlligt utökat utbyte av forskare mellanuniversitet och högskolor samt näringslivet bör eftersträvas. Antaletforskarutbildade behöver ökas betydligt, särskilt inom områden som är avbetydelse för näringslivets konkurrenskraft. Regeringenlägger nu fram förslag som syftar till att förnya och effektivisera dentekniska forskningen. Detta sker genom resurstillskott, omprioriteringar ochvissa organisatoriska förändringar. Härvid främjas tillväxt och förnyelse avdet svenska näringslivet. Regeringensförslag innebär i korthet. En satsning sker på forskning och utveckling kringnya basteknologier. De prioriterade områdena är informationsteknologi,materialteknik, bioteknik och teknik för komplexa syslem. Insatserför forskning och utveckling inom områden där har Prop. 1992/93:170 särskilt goda förutsättningar för tekniska genombrott har hög priori tet.