prop · GG03200 · 1992-12-31 00:00:00 — Dessa avgifterdisponeras inte av utan levereras tiU inkomsttitel påstatsbudgeten. Avgiftema skaU tacka kosmadema för den ansfegsfinansieradeverksamhet som före den 1 juU 1992 bedrevs vid . Telestyrelsenhar vidare regeringens bemyndigande att disponera de avgifter som uppbärs medstöd av kungörelsen om radiosändare (1967:446). Avgiftema får disponeras föratt tacka kosmader inom radicx>mrådet. Etessutom får enUgtfertygssäkerhets-förordningen (1988:594) föreskriva om avgifter för tiiUsyn avradiokom-munikationsutmsming och av sådan utmstnings instaUation på fartyg. InförbUdandet av den 1 juU 1992 angavs att verksainhetborde finansieras med avgifter (prop. 1991/92:163, bet. 1991/92:TU20, rskr.1991/92:312). Myndighetsuppgifter relaterade tiU lagregler om tiUståndsgivningoch tiUsyn m.m. enUgt kommande telefeg respektive feg om radiokommunikationfömtsattes komma att överlämnas tiU CKh därvid finansieras genomavgifter har mot den bakgmnden, på regeringens uppdrag,utarbetat ett försfeg tiU avgiftssystem och tUl långsUctig finansieringsformför verksamheten. 1det föregående redovisade förslaget till telelag ges regeringen eUer denmyndighet som regeringen bestämmer ett bemyndigande att föreskriva omskyldighet att betala avgift för tiUståndsmyndighetens verksamhet enUgt denfegen. FörslagettiU lag om radiokommunikation innehåUer en uttryckUg bestämmelse om skyldighetför bl.a. tillståndshavare att betala avgifter efter skäUg fördelning avkosmadema. Syftet med bestämmelsen är att tiUståndsmyndighetens verksamhetenUgt den fegen skaU finansieras genom avgifter EnUgtlagen (1992:1527) om teleterminalsutmstning ges vidare ett bemyndigande förregeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att meddela föreskrifter omavgifter för tiUsynsmyndighetens verksamhet enUgt den lagen. Jagavser att föreslå regeringen att skaU få tUl uppgiftatt fiingera som tiUstånds- resp. tiUsynsmyndighet enUgt dessa fegar. ITelestyrelsens anslagsframställning för /94 föresfes att aUverksamhet, fömtom vissa samhäUsåtaganden, skaU finansieras med avgifter Dettainnebär att även kosmadema för den verksamhet som under innevarande budgetårfinansieras med ansfeg skaU tackas av avgifter avser senare attföreslå regeringen en höjning av avgiftema för att kosmadstackning skaU kunnauppnås. Iansfegsfiamställningen föreslår vidare att verksamheten /94 bör finansieras enUgt den s.k. uppdrags-mcxleUen. Iprincip aU myndighetsverksamhet enUgt nämnda lagar skaU enUgt mina försfegfinansieras med avgifter Jag tänker här främst på tiUståndsgivning, tiUsyn ochföreskrivande verksamhet. bestårav marknadsövervakning får anses förekomma i avgiftsbetalamas Prop. 1992/93:200inttesse. Jag anser vidare att deltagandet i nationellt och intemationeUtarbete med harmonisering av regler och standardisering av tekniska krav börfinansieras med avgifter liksom uppgifter relaterade tiU nummerplaneringenenUgt förslaget tiU telefeg. Även kosmader avseende medlemsavgifter försvenska staten i intemationeUa organ bör tackas med avgifter Som föresfegits idet föregående anser jag emeUertid att myndighetsuppgifter som kommer attutföras av för att tiUgcxlose totalförsvarets behov avtelekommunikationer samt handUcappades tiiUgång tiiU teletjänster ochterminaler på samma sätt som bör finansieras över statsbudgeten. FörsfegettiU telefeg samt förslaget att ombUda tiU aktiebofeg fårkonsekvenser för statsbudgeten på det sätt som principieUt redovisats i propositionen.Det gäUer ansfeg, övertagande av vissasamhäUsåtaganden från i samband med bofegsbUdningen samt statensfortsatta ägande i . Jag kommer i det följande att behandlaanslagsfrågor som en konsekvens av mina förslag för /94. A. KommunUcationsdepartementetm.m. Kosmader förenade med statens ägande i 1993/94 Nytt anslag (förslag) 140 000 000 Jaghar i det föregående föreslagit att statens ägande i försöver direkt tUl regeringen när ombildas tiU aktiebofeg. Statensandel av kosmader förenade med alarmeringstjänsten bör föras upp på ett anslagunder sjätte huvudtitehi. För /94 har jag beräknat statens andelav kosmadema förenade med alarmeringstjänsten tiU 1992/93 Anslag 20 000 000 1993/94 Förslag 195 000 000 : Upphandling av särskildasamhäUsåtaganden 1993/94 Nyttanslag (försfeg) 224 000 000 ITelestyrelsens anslagsfiamstaUning för /94 redovisas ettpreliminärt medelsbehov enUgt följande (prisnivå). Kosttmderoch intäkter /94 (tkr) Prop. Summa 183 207 = 17 503 -I- 165 704 Telestyrelsenföreslår att ett anslag med ett formeUt belopp på I anvisas förverksamheten med den mnebörden att får disponeraavgiftsinkomstema. Styrelsen föreslår vidare att 17,5 mUjoner kronor anvisasför att tacka tiUkommande kosmader i firåga om ansvaret försärskUda samhäUsåtaganden. har därefter, 1993, isamband med redovisnmg av uppdrag avseende särskilda åtagandenreviderat resursbehovet. Telestyrelsenbegär regeringens bemyndigande att få disponera en låneram hosRiksgäldskontoret på för mvesteringar ianfeggningstillgångar samt att få disponera en kredit hos (räntekonto med kredit) på FörTelestyrelsens förvalmingskosmader för /94 beräknar jagmedelsbehovet tiU 195 mUjoner kronor Beloppet är beräknat prisnivå.Anslaget för har budgeterats utan hänsyn tiU de tekniskajusteringar som måste göras tiU följd av ändringen av nivån pålönekosmadspålägget, den ändrade finansieringsformen för Stats-hälsan,övergången tiU lån i RUcsgäldskontoret samt de nya principema för budgeteringarav ansfegen. Riktlinjer för dessa förändringar har redovisats i 1993 årsfinansplan (prop. 1992/93, bU. Det belopp som kommer att stäUas tiUmyndighetens disposition kommer slutiigt att feststäUas enhgt dessa riktlinjeroch kan därför avvUca från det nu budgeterade beloppet. Iberäkningen av anslaget för verksamhet utgår jag från fömtsättiiingen att verksamhet skall finansieras med avgifter Beräkningen baseras på att intäkter från avgifter för /94 kommer att uppgå tiU 195 mUjoner kronor bör senare, nar telelagen och lagen om radiokommunUcation 299 ttätt i kraft, närmareange behovet av avgiftsnivåer för att uppfyUa kravet Prop. 1992/93:2(X) påfiiU kosmadstackning i verksamheten. I1993 års finansplan föreslås vidare att en genereU räntebeläggning av de medelsom myndigheter disponerar i den egna verksamheten genomförs fr.o.m. budgetåret1993/94. Myndigheter kommer att tiUdefes ett konto i tiUvilket anslagsmedel förs en gång . Härigenom tiUgcxlosesTelestyrelsens önskemål om räntekonto med kredit. Telestyrelsendisponerar för innevarande budgetår en låneram om 7 mUjoner kronor Jag föreslåratt under /94 får disponera en låneram i RUcsgäldskontoretom 8,2 mUjoner kronor Jagkommer att föreslå regeringen att får i uppdrag att seöver den nuvarande organisationen mot bakgmnd av de förändringar avverksamheten som följer av mitt förslag tiU ny fegstiftning m.m. Inrikmingenbör bl.a. vara att effektivisera den regionala organisationen. En nyorganisation för bör kunna träda i kraft den I juU 1993. Telestyrelsensupphandling av särskilda samhäUsåtaganden inom teleområdet m.m. FörTelestyrelsens upphandling av särskilda samhäUsåtaganden inom teleområdet m.m.för budgetaret 1993/94 beräknar jag medelsbehovet tiU 224 mUjoner kronor, varav220 avser totalförsvarsområdet och 4 mUjoner kronor avserhandikappområdet. Av dessa medel skaU , senast före utgången av år1993, utbetala 1 mUjon kronor tiU HandUcappinstimtet för instimtets biträde tUlTelestyrelsen. IenUghet med vad jag nu har anfört har inom Kommunikationsdepartementetupprättats förslag tiU 1. telefeg, 2.feg om radiokommunikation, 3.feg om ändring i brottsbaUcen, 4.feg om ändring irättegångsbaUcen, 5.feg om ändring i radiolagen(1966:755), 6.feg om ändring iledningsrättsfegen (1973:1144), 7.feg om ändring i lagen(1975:88) med bemyndigande att meddela föreskrifter om trafik, transporter ochkommunikationer, 8.feg om ändring ifastighetstaxeringsfegen (1979:1152), 9.feg om ändring i sekretesslagen(1980:1(X)), 10. feg om ändring i fegen (1981:1104) om verksamheten hos vissa regionala alarmeringscentraler, 300 11.feg om ändring iförvaltiiingslagen (1986:223), Prop. 12.feg om ändring i lagen(1991:572) om särskUd utiänningskonttoU, 13.feg om ändring i lagen(1992:1527) om teletemunalutmstmng, 14.feg om ändrmg i fegen(1992:1529) om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltiiingsdomstolar, 15.feg om ändring i fegen(1992:1775) om ändring i sekretessfegen (1980:100) Försfegenunder 3, 4 och 14 har upprättats efter samråd med chefen förJustitiedepartementet, försfeget under 5 efter samråd med chefen för ,försfeget under 6 efter samråd med statsrådet , försfeget under 8 eftersamråd med statsrådet , försfegen under 9, 11 och 15 efter samråd medstatsrådet samt försfeget under 12 efter samråd med chefen förArbetsmarknadsdepartementet. Försfegenhar granskats av Lagrådet. EfterLagrådets granskning har uppmärksammats att tidigare förslag under 9 delvisavsåg ändringar i en bestämmelse som beslutats av men som ännu inteträtt i kraft. Förslaget avser nu även ändringar i lagförslag i prop.1992/93:167 som ännu inte beslutats av . Det av Lagrådet granskadefegförslaget har därför defets upp i två försfeg, 9 och 15. 7 Specialmotivering 7.1 Förslaget till telelag Paragrafensrjtostycke festställer fegens tillämpningsområde. Vad som avses med televerksamhetfiamgår av andra stycket. Andrastycket upptar definitioner av vissa begrepp som återkommer i fegen. Dessabygger såväl på de definitioner som används mom den intemationeUa teleunionensom på EG:s begreppsbestämningar i direktiv på telekommunikationsområdet. Dehar dock anpassats tiU svenska förhållanden och behovet av reglering här ilandet, vilket gör att direkt överensstämmelse med motsvarande definitionerinom ITU CKh EG inte aUtid kan presumeras. Några mera betydande skillnadertorde dock inte finnas. Begreppettekmeddelande mnefettar att det är någon form av information som överförs.Överföringsmedium kan besta i radiovågor Det kan CKkså besta i ljus eUerelekttomagnetiska svängningar, varvid särskUt anordnade ledare används. Tekfonitjänstutgörs av förmedling för annan av sådana telemed delanden som består av tal. Inom EG (ONP-dUektivet, 90/387/EEG) definieras telefoni som det kommersieUa tiUhandahållandet av allmänt tiUgängUg eUer direkt röstöverföring i realtid via allmänt tiUgängUga nät. Inom nät som upplåts för telefoni kan också andra telemeddelanden förmedfes. Det är inte heUer möjUgt att vid varje tiUfälle konstetera om 01 den tjänst som används iett nät utgörs av telefoni, telefax eUer viss datakommunikation.Med hänsyn tiU att det stetUga ansvaret nu utvidgas Prop. 1992/93:200 börbegreppet telefonitjänst i telelagen omfatte teletjänst som inte encfestinnefattar överföring av tal utan även att det inom ramen för denna tjänstfinns möjUghet tiU överföring av telefåxmeddelanden och datakommunikation vfefeghastighetsmodem. Begreppettelefonitjänst är i och för sig inte beroende av på vUket sätt abonnenten äransluten tiU nätet. Det finns således såväl telefonitjänst tiU fast anslutningspunkt,där abonnentanslutningen är lokaUserad tiU en bestämd punkt, som telefonitjänstmed anslutningen vfe radio. I sistnämncfe faU är det aUtså fråga ommobUtelefoni. Medteleverksamhet avses såväl förmedUngen av telemeddelanden via telenät somtillhandahåUande av faste teleförbmdelser, aUtså förbindelser där hyresmannenenhgt avtal disponerar över en viss överföringskapacitet för förmedling avtelemeddelanden. Påförslag av Lagrådet har i andra stycket dels en definition av begreppet mobilteletjänst tiUagts, dels defimtionen av aUmänt tiUgängUgt teknät i det tiULagrådet remitterade förslaget utgått såsom inte erforderUg. Det sismämndaskaU ses mot bakgmnd av de svårigheter som med hänsyn tiU regleringen inom EGmöter att definiera dette begrepp i fegtexten. MedmobU tektjänst avses i regel teletjänst där det för jmsluöiingen av abonnenteranvänds radiosändare/mottagare. En mobU teletjänst i denna bemärkelse ärsåledes inte användningen av sladdlös telefon. VisserUgen används radio i ensådan termmal, men utgångspunkten är den fasta anslutningspunkten somteleoperatören tiUhandahåller. Det förhållandet att radio används av operatörenför att etablera en stationär anslumingspunkt för en abonnent innebär inteheUer att det är fråga om en mobU teletjänst i fegens mening. För att det skallvara fråga om en mobU teletjänst får i allmänhet krävas att abonnenten skaUkunna umyttja tjänsten i huvudsak obercKnde av var han befinner sig inomteleoperatörens tackningsområde. Genombestämmelsen i tredje stycket, som erhåUit sin slutUga utformning på förslagav Lagrådet, undantas från lagens tUlämpningsområde utsändning tiU allmänhetenav program i ljudradio eUer annat som anges i 1 kap. 1 § ttedje stycket förstameningen yttrandefrUietsgmndlagen. Bestämmelsemai denna paragraf anger de gmndfeggande målen för fegregleringen.Myndighetsutövningen på telekommunikationsområdet skaU utgå härifirån och bl.a.tiUståndsprövningen och fastställandet av tiUståndsvUlkoren skaU ske motbakgmnd av dessa mål, se avsnitt 4.1. Bestämmelsemai andra stycket berörs i den allmänna motiveringen, avsnitt 4.4.4. Bestämmelsen har sin utgångspunkt i de uttalanden som i skUda 302 sammanhang har gjorts angående betydelsen av konkurrens inom telekommunUcationsområdet.Uttalanden av sådan innebörd förekommer, Prop. 1992/93:200 fömtom det som angesi den allmänna motiveringen (avsnitt 4.1), bl.a. i prop. 1987/88:118 s.l6,prop. 1990/91:87 s. 146 ff och prop. 1991/92:100 bU. 7, s. 137. Även EG:sreglering har denna inriktiung, vilket bl.a. tar sig uttryck i en strävan motharmonisering av medlemsländemas fegbestämmelser för att ge möjUghet tiUkonkurrens inom hefe gemenskapen. Konkurrensenär emeUertid självfallet inte ett mål i sig, utan en marknad med konkurrensskaU användas som ett medel för att skapa effektiva telekommunikationer VadgäUer televerksamhet som bedrivs med användning av radiosändare krävs enUgigällande lag tiUstånd enUgt 2 § radiolagen (1966:755). Denna reglering kommerenUgt mitt förslag att ersättas av fegen om radiokommunikation. TiU den delverksamheten berör förhåUanden som är hänförUga tiU radioanvändningen, såsomfrekvenstiUdelning och tekniska specifikationer för utmstiiingen och desshandhavande, skaU vad som föreskrivs i den fegen och därtiU anslutandeföreskrifter gäUa. Det är härvid att observera att det för de fall verksamhetenär tiUståndspliktig enUgt telefegen är en fömtsättning för tiUstånd enUgt lagenom radiokommunikation att tiUstånd enUgt telefegen föreUgger Iragrafeninnehåller bestämmelser om tiUståndspUktens omfattning. Bestämmelsema harmotiverats bl.a. i avsnitt 4.3. Vadsom avses med allmänt tiUgängUgt telenät framgår av avsnitt 4.3.1. Somframgår av den aUmänna motiveringen (avsnitt 4.3.1) bygger bestämmelsen i förstastycket första punkten på antegandet att endast ett begränsat antaltiUståndsskyldiga som tUlhandahåUer telefonitjänst kommer att finnas underöverbUckbar tid. Inte heUer vad gäUer mobUa teletjänster (såväl telefonitjänstsom andra teletjänster) torde det komma att röra sig om mer än en begränsadkrets. TiUståndsskyldighetenför den som tiUhandahåUer feste teleförbindelser åt annan fastslås i förstestycket andra punkten. Bestämmelsen motiveras i avsnitt 4.3.3. Det är attnotera att tiUståndsskyldigheten gäUer såväl nätägaren som den som har hyrtöverföringskapacitet av annan för att hyra ut teleförbindelser. TUlståndspUktenär dock inskränkt tUl att enbart gäUa verksamhet i en omfattning som ärbetydande (jfr avsnitt 4.3.1). Iaruira stycket anges att ett tUlstånd får avse ett visst område eUer helalandet. Paragrafenhar erhåUit sin slutUga utformning på förslag av Lagrådet. Inomramen för bestämmelsen kan det finnas skäl att närmare ange vad som skaU vara styrande för bedömningen av den betydelse som en verk- 303 Även i övrigtkan det visa sig vara befogat med föreskrifter avregeringen eUer av tUlståndsmyndigheten tiU verkstäUighet av bestäm- Prop.1992/93:200 melserrte i andra och ttedje stycket. Sådana föreskrifter kanmeddelas med stöd av 8 kap. 13 § regeringsformen. TiUståndsmyndighetenskaU enUgt denna paragraf pröva alfe fiägor om tiUstånd, således även t.ex.frågor om återkaUelse av tiUstånd. Dennaparagraf upptar en möjUghet att få besked på förhand i fiägan om en verksamhetpå teleområdet är tiUståndspliktig eUer inte. Eten som ansöker omförhandsbesked måste lämna uppgift om verksamheten, dess omfattning ochinriktning, aUt i den utsträckning som det behövs för att myndigheten skaUkunna göra en bedömning av humvida tiUståndsplikt föreUgger Är ansökan omförhandsbesked bristfäUig i något avgörande hänseende får det ankomma påsökanden att komplettera med behövUga uppgifter Ettförhandsbesked skaU ha en begränsad giltighetstid. Den tid som det skaU gäUafår bestämmas av tiUståndsmyndigheten mot bakgmnd av den utveckling påteleområdet som kan förväntes och hur denna utveckling kan tänkas komma attpåverka den ifrågavarande verksamhetens betydelse för uppnåendet av lagenssyften. Vidare bör det av beslutet klart firamgå vilka fömtsättningar somutgjort gmndval för beslutet. Givetvis gäUer förhandsbeskedet endast underdessa fömtsättningar. På förslag av Lagrådet har det särskUt angivna kravet påatt ett förhandsbesked skaU ha vunnit fega kraft för att det skaU gälla utmönstratssåsom obehövUgt. Paragrafensförste stycke innehåller en möjUghet att beslute om undanteg i ett särskUt faUfrån tiUstandsplikten enUgt 5 §. Med hänsyn tiU att tiUståndsskyldighetenredan i 5 § avgränsats tiU att omfatte endast en mycket begränsad krets blirtUlämpningsområdet för denna bestämmelse ytterst snävt. TiUståndsmyndighetenfår mot bakgmnd av utvecklingen på telekommunikationsområdet bestämmatiUämpningsområdet genom sin praxis. AnmälningspUktenUgt andra stycket kan komma i fråga dels beträffande sådana verksamheter sominte omfattes av bestämmelserna i 5 §, dvs. verksamheter med tiUhandahåUande avandra teletjänster än telefonitjänst, mobU teletjänst eUer fastateleförbindelser, dels nu nämnda verksamhetsslag som inte har sådan betydelsesom anges i 5 §. Anmälningsplikten skaU ha sin gmnd i att det firån allmänsynpunkt finns anledning att följa verksamheten. Detta innebär bl.a. attverksamhet som är av endast obetydUg omfattning faUer utanför bestämmelsenstiUämpningsområde. Vid bedömningen härav är sådana förhållanden som angetts iden allmänna motiveringen i fiäga om tiUståndspUktens avgränsning av Prop.1992/93:200 betydelse (se avsnitt 4.3.1). Bestämmelsenmotiveras i avsnitt 4.4.3. Paragrafenupptar bestämmelser om återkaUelse av tiUstånd. Om verksamheten drivs i stridmed fegen eUer föreskrifter eUer villkor som meddefets med stöd av fegen skaUdetta föranleda att tUlståndet återkaUas. Det skaU dock finnas ett rimUgtutiymme för tiUståndshavaren att efter påpekande från myndigheten rätta detfelaktiga beteendet. E>et kan fömtsättas att den vanUgaste formen förmyndighetens åtgärd härvidfeg blir ett uttryckUgt föreläggande. Även andraformer kan dock tänkas. Huvudsaken är att tiUståndshavaren otvetydigt får klartför sig det felaktiga beteendet och vad som skall göras för att rätta tUl det.ÅterkaUelse får endast i undantegsfåU ske om inte tiUståndshavaren har fåtttiUfäUe tiU rättelse. Sker rättelse bör det därefter inte komma i fråga attåterkaUa tUlståndet. ÅterkaUelseskaU inte ske om avvikelsen fiän bestämmelsema är av mindre betydelse. Vidbedömningen härav får det övervägas i vilken utsträckning det felaktigabeteendet har betydelse för uppnåendet av de i 2 och 3 §§ angivna målen. I detsammanhanget bör det tes hänsyn tiU i vilken grad det felaktiga beteendetpåverkar enskilda teleanvändare och andra operatörer Givetvis har en snarrättelse av huvuddelen av ett felaktigt beteende också betydelse. finner att avvUcelsen får anses vara av mindre betydelse harmyndigheten ändå möjUghet att med användnmg av föreläggandemstimtet,förettädesvis i kombmation med vite, se tiU att rättelse åstedkoms. Besluti frågor om återkallelse skaU fattes av tiUståndsmyndigheten, se under 6 §. Seavsnitt 4.4.1 i den aUmänna motiveringen. Paragrafen har fått sin slutUgautformning på försfeg av Lagrådet. Seavsnitt 4.4.2 och 4.4.3 i den allmänna motiveringen. På försfeg av Lagrådet har paragrafens förste stycke jämkats språkUgt i förtydUgande syfte så att det klarare firamgår att ett förfarande med allmän inbjudan tiU ansökan är avsett att tiUämpas bara vid knapphet i fråga om frekvens uttymme. 20 1992/93. Andra stycket har påförsfeg av Lagrådet .förtydUgats på så sätt att Prop. 1992/93:200bemyndigandet att meddela föreskrifter uttryckUgen anges avse de sakUga gmndersom skaU tiUämpas vid prövning enUgt förste stycket. Med stöd av 8 kap. 13§ regeringsformen kan verkstaUighetsföreskrifter med avseende på självaförfarandet meddelas. Paragrafenupptar bestämmelser om tiUståndsvillkor Beslut om sådana skaU fattas avtiUståndsmyndigheten i samband med att en ansökan om tiUstånd prövas eUer isamband med att ett tiUståndsvillkors gUtighetstid löper ut. EtebakomUggande syften som skaU styra tiUståndsmyndighetens beslut finns angivna i2 och 3 §§. Beträffande målen för regleringen hänvisas tiU specialmotiveringentiU 2 och 3 §§ och där gjorda hänvisningar. Exemplifieringarnai andra stycket har motiverats i avsnitt 4.4.4. Beträffandede finansiermgsfrågor som akmaUseras i samband med villkorsbestämningenhänvisas tUl avsnitten 5.7-5.9. Orden"kriser och i krig" i andra stycket punkten 6 har på förslag avLagrådet bytts ut mot "höjd beredskap". Härigenom erhålls en klarareavgränsning av bestämmelsens tiUämpningsområde. TiUskillnad firån huvudregehi i fiäga om tiUstånd att driva televerksamhet (jfr 9§) skaU tUlståndsvillkor gälla för en bestamd tid. GUtighetstiden förtiUståndsvillkor skaU i varje enskilt fåU bestämmas med utgångspunkt i bl.a.förväntade tekniska förändringar, marknadsförändringar som kan fömtses ochrimliga krav på avkasming på nödvändiga investeringar Som anförts i denallmänna motiveringen (avsnitt 4.4.5) är det med hänsyn tiU bl.a. den snabbatekniska utveckUngen på telekommunikationsområdet inte orimUgt atttiUståndsvUlkoren kan omprövas efter refetivt korta tidspericxler. Det ärgivetvis möjUgt att ange olika lång gUtighetstid för olika tiUståndsvillkor Bestämmelseni övrigt anger de särskUda fåU då det kan komma i fråga att ändra etttiUståndsvillkor under löpande viUkorspericxI. Om förbehåU gjorts när ettvillkor beslutats, bör ändring av villkoret i enUghet med vad som förbehåUitskunna göras. När förbehåll används bör i beslutet noga anges fömtsätmingama föratt de ändringar eUer tiUägg förbehåUet gäUer skaU få genomföras. Bestämmelsentar sUcte på att ett fimktionsansvar för det sammanhåUna telenätet skaU kunnaupprätmållas. I paragrafen ges gmnden för det krav på teknisk säkerhet iverksamheten som skall kunna föreskrivas för den som inom ett allmänttiUgängligt telenät tiUhandahåUer teletjänster eUer fasta teleförbindelser(jfr avsnitt 4.5.1 i den aUmänna motiveringen). 1992/93:200normgivningsbemyndigande avseende sådana krav ges i 17 §. Bestämmelsenhar sin gmnd i strävandena att göra allmänt tiUgängUga nät öppna för uikoppUng.Det får därför inte förekomma att den som är mnehavare av ett nät föransluttiing tiU nätet stäUer upp krav, som mte kan motiveras utifrån de i paragrafenangivna gmndema. Dessa utveckfes närmare i den aUmänna motiveringen, avsnitt4.5.1. Såsomangetts i den allmänna motiveringen utgör inte upprätmållandet av vanUgakommersieUa vUUcor hinder i nu angiven bemärkelse. Vad som i detta sammanhangavses med kommersieUa viUkor är exempelvis att det skaU vara tillåtet art vägravidare upplåtelse av förbindelsen om inte betalning för tjänsten erläggs inomför branschen normal tidrymd. Det skaU vidare vara möjUgt att i den ordning somgäUer allmänt för avtalsförhåUanden göra gällande påföljder för konttaktsbrott,vidta rimUga åtgärder för att säkra betalning, företa sedvanUg kreditprövning,etc.