prop · GG03151 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93:151 om beskattning av inkomst från handelsbolag Regeringenföreslår rikscfegen att anto de förslag som har togits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen läggs fram förslag om beskattning av inkoinst från handelsbolag isamband med att andelen i bolaget överlåtits. Lagstiftningen tor i försto handsikte på överlåtelse från en fysisk person eller ett dödsbo till annan änfysisk person eller dödsbo. Beskattning skall ske enligt särskilcfe regler somföreslås tas in i en ny lag. Utgångspunktenär att den del av inkomsten frän ett handelsbolag som utgör inkomst av näringsverksamhetför en delägare som är fysisk person eller dödsbo skall beskattas i principlikvärdigt med andra inkomster av näringsverksamhet även om delägaren haravyttrat sin andel under räkenskapsåret. De särskilcfe regleraa gäller i normalfelletendast om överlåtoren har varit verksam i handelsbolaget i en förvärvskällaavseende aktiv näringsverksamhet. Denya regleraa föreslås med ett undantog gälla för andelar som överlåfe efterden . 1 1991/92. 1 samL Nr 151 Förslag till Prop. Lag oin särskilda regler för beskattning av inkoinst frånhandelsbolag i vissa fall 1 §Vid tillämpning av kommunalskattelagen (1928:370) och lagen (1947:576) om stotlig inkomstskatt gäller denna lag om en andel i ett handelsbolag genom köp, byte eller på därmed jämförligt sätt har över låtits från en fysisk person eller ett dödsbo till annan än fysisk person bosatt i eller svenskt dödsbo. Lagen gäller inte om en andel överlåtits till ett handelsbolag i vilket inte annan är delägare än fysisk person bosatt i eller svenskt dödsbo. Vid inlösen av en andel från en fysisk person eller ett dödsbo gäller lagen om någon av delägaraa i handelsbolaget inte är fysisk person bosatt i eller svenskt dödsbo. Lagengäller om överlåtoren varit verksam i handelsbolaget i en förvärvskällaavseende aktiv näringsverksamhet under det räkenskapsår då överlåtelsen skedde.Lagen gäller också om någon närsfeende till överlåtoren varit delägare ihandelsbolaget och verksam i detto i en förvärvskälla avseende aktivnäringsverksamhet eller varit ansfelld hos handelsbolaget under räkenskapsåret.Vid tillämpning av försto och andra meningaraa skall i fell som avses i 2 §försto stycket andra meningen som överlåtore anses även tidigare innehavare avandelen under samma räkenskapsår. Frågan om en förvärvskälla skall anses avseaktiv eller passiv näringsverksamhet bedöms med hänsyn till förhållandena underden del av räkenskapsåret som föregått överlåtelsen. 2 §Överlåtoren skall to upp ett belopp motsvarande realisationsvinst på grand av överlåtelsen som inkomst av aktiv näringsverksamhet från handelsbolaget. Har överlåtelsen under samma räkenskapsår för handels bolaget föregåtts av en eller flera överlåtelser från fysisk person bosatt i eller svenskt dödsbo skafl beloppet enligt försto meningen ökas med ett belopp motsvarande sununan av realisationsvinsteraa från nu nämnda överlåtelser. Vadsom föreskrivs i försto stycket försto meningen gäller även för realisationsvinstpå grand av att tilläggsköpeskilling erhållits efter det räkenskapsår förhandelsbolaget då överlåtelsen skedde om överlåtoren eller någon närsfeende tillhonom direkt eller indirekt varit verksam i handelsbolaget efteröverlåtelsen och det inte är uppenbart att verksamheten saknat betydelse förstorleken av tilläggsköpeskillingen. Vidberäkningen av realisationsvinst med tillämpning av försto och andra styckenaskall andelens jiisterade ingångsvärde inte ökas med belopp motsvaranderealisationsvinsten. 3 §Överlåtoren får i sfellet för vad som anges i 2 § to upp inkomst från handelsbolaget av förvärvskälla avseende aktiv näringsverksamhet som belöper före överlåtelsen. I fell som avses i 1 § andra stycket andra meningenskall om överlåtoren väljer att beskattos enligt Prop. 1992/93:151 föreliggandeparagraf även inkomst av sådan förvärvskälla avseende passivnäringsverksamhet i vilken den närsfeende varit verksam eller ansfelld tos upp. Förstostycket gäller inte om överlåtoren eller någon närsfeende till honom direkteller indirekt varit verksam i handelsbolaget efter överlåtelsen. Tillgmnd för inkomstberäkningen enligt försto stycket skall ligga ett särskiltbokslut avseende den nämncfe tiden. Bokslutet och sådana uppgifter tillledning för fexering som avses i 2 kap. 19 § lagen (1990:325) omsjälvdeklaration och kontrolluppgifter skall ha godkänts skriftligen av förvärvaren. 4§ Vid tillämpning av denna lag skall såsom närsfeende räknas de personer somanges i punkt 14 sista stycket av anvisningama till 32 § kommunalskattelagen(1928:370). Vidare skall när överlåtelse sker från ett dödsbo delägare idödsboet liksfellas med närsfeende. Dennalag träder i kraft den och tillämpas om andelen har överlåtitsefter . 2 § andra stycket tillämpas även i fråga omöverlåtelser som skett . pp- 1992/93:15i Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:stotsministem Bildt, ordförande, och stotsråden B. , ,, , , , , , , , ,, , , , , P. , Proposition om beskattning av inkomst från handelsbolag ivissa fall framsfellning till har () hemsfelltom ett lagstiftningsingripande i syfte att förhindra att besfemmelsemaom avyttring av handelsbolagsandelar utnyttjas för att omvandla inkomst av egetarbete till kapitalinkomst. FramsfeUningen bör fogas till protokollet sombilaga 1. Regeringenhar länmat en skrivelse till (skr. 1992/93:138)med meddelande om kommande förslag till lagstiftning mot förferanden av detslag som RSV uppmärksammat. Vidberedningen av lagstiftningsärendet har synpunkter inhämtats från RSV. Desynpunkter som framförts har i allt väsentligt beaktats. Regeringenbeslutode att inhämto Lagrådets yttrande överlagförslaget. Det till Lagrådet remitterade lagförslaget bör fogas tillprotokollet som bilaga 2. Lagrådets yttrande bör fogas till protokollet sombilaga 3. Jag redovisar mina synpunkter i anledning av Lagrådets yttrande iavsnitt 3.1. Jagavser nu att ta upp frågan om beskattning av inkomst från handelsbolag isamband med att andelen i bolaget överlåtits. 2 Allmänt om beskattning av inkomst från handelsbolag Etthandelsbolag är en juridisk person som kan förvärva tillgångar och ikläda sigförpliktelser. För att ett handelsbolag skall föreligga krävs att två ellerflera personer har avtalat att gemensamt utöva näringsverksamhet. Varje fysiskoch juridisk person kan delta som delägare i ett handelsbolag. 1skatteförfettningama finns huvudstadgandet om handelsbolag i 53 § 2 mom.kommunalskattelagen (1928:370), KL. Där framgår att bolaget inte är skattesubjekt ochatt bolagets inkomst i sfellet hänförs till Prop. 1992/93:151 delägama. Atten delägare beskattas för sin andel av bolagets inkomst innebär att dencivilrättsliga inkomstfördelningen i princip är avgörande även skattemässigt. Efteren överlåtelse av en andel i ett handelsbolag beskattas i regel köparen förhela den del av bolagets årsinkomst som belöper på andelen. Gällande rätt tordeemellertid även innehålla en möjlighet för säljaren och köparen att kommaöverens om att säljaren beskattas för tiden fram till avyttringsdagen och köparenför tiden cferefter (jfr , Beskattning av handelsbolag, 1991 s. 53). Fören delägare i ett handelsbolag som är fysisk person utgör hans andel avinkomsten i bolaget inkomst av näringsverksamhet. Detta gäller således även ivad inkomsten är hänförlig till exempelvis utdelning eller vinst påkapitalplaceringsaktier. Reavinster på festigheter och bostadsrätter beskattasdock i inkomstslaget kapital. Vicferegäller i fråga om en delägare som är fysisk person att näringsverksamhet ihandelsbolag delas in i förvärvskällor enligt de regler som tillämpas förenskild näringsverksamhet med den skillnaden att även aktiva verksamheter bilcferskilcfe förvärvskällor om verksamhetema saknar naturlig anknytning medvarandra. Enverksamhet utgör aktiv näringsverksamhet om näringsidkaren i inte oväsentiig omfettningarbetat i verksamheten. Annan verksamhet utgör passiv näringsverksamhet. 1989/90:110 anförs följande om gränsen mellan aktiv och passivnäringsverksamhet (s. 646). Kravet på aktivitet innebär i normalfellet att denskattskyldige skall ha ägnat sysslorna i verksamheten minst en tredjedel av dentid som åtgår för en vanlig ansfeUning på heltid. Detta krav får i vissa felljämkas med hänsyn till omständighetema. En person som vid sidan av en ansfeUningdriver näringsverksamhet som i huvudsak baseras på hans egen arbetskraft fårsåledes regelmässigt anses uppfylla aktivitetskravet. Detta gäller däremot intebeträffande verksamhet med en betydande balansomslutning. I fråga om t.ex.förvaltning av egna festigheter bör således arbetsinsatsen motsvara minst entredjedel av arbetstiden i en heltidsansfellning för att verksamheten skallvara hänförlig till aktiv näringsverksamhet. Fören delägare i ett handelsbolag som är fysisk person beskattas inkomst av aktivnäringsverksamhet som överstiger 7,5 basbelopp () efteren genomsnitflig skattesats om räknat på inkomsten inkl. sicatt (egenavgifter25,, genomsnittlig kommunalskatt och sfeflig inkomstskatt ). Enmotsvarande inkoinst av passiv näringsverksamhet beskattas efter en skattesatsom . Iett aktiebolag beskattos alla inkomster i inkomstslaget näringsverksamhet i enencfe förvärvskälla. Aktiebolag beskattas efter en skattesats om . Nären delägare som är fysisk person avyttrar en andel i ett handelsbolag skerbeskattning i inkomstslaget kapitol om andelen inte utgör omsättningstillgångi enskild näringsverksamhet. aktiebolag reavinstbeskattos som framgått i inkomstslaget närings- Prop. 1992/93:151 verksamhet. Ibåcfe fellen gäller vid reavinstberäkningen att ingångsvärdet för andelen skallökas med tillskott till handelsbolaget och minskas med uttog. Ingångsvärdetskall vicfere ökas med de på delägaren belöpande skattepliktiga inkomstema ochminskas med motsvarande avdragsgilla underskott. Förett aktiebolag är en förlust vid avyttring av en handelsbolagsandel avdragsgillutan särskilda begränsningar. En fysisk person får avdrag med avförlusten. Denlöneinkomst som en ägare till ett fämansaktiebolag fer ut från bolaget blir förenfelför en beskattning som är likvärdig med den som en vinst i ett handelsbolagträffes av om delägaren är en fysisk person och näringsverksamheten räknas somaktiv. Fören delägare som varit verksam i ett fämansaktiebolag i betydande omfettninggäller särskilda regler för beskattning av utdelning på aktieraa och reavinstvid avyttring av aktiema (3 § 12 mom. lagen (1947:576) om stoflig inkomstskatt,SIL). Syftet med reglema är att hindra att inkoinst av eget arbete beskattossom kapitolinkomst i sfellet för som förvärvsinkomst. RSVhar i en framsfellning till (dnr 4870/1992) anfört att detblivit mycket vanligt att handelsbolagsandelar överlåts med tillhörandeårsvinst. Det innebär i mänga fell att inkomst av eget arbete omvandlas till kapitolinkomst.RSV förordar ett lagstiftnings-ingripande för att förhindra detto skatteundandragande. Underhandsuppgifterfrån skatteförvaltningen och uppgifter som redovisats i massmedia försferkerintrycket av företeelsens omfettning. Bl.a. förekommer det att modeller föromvandling av handelsbolagsinkomster öppet marknadsförs. Detnärmare tillvägagångssättet kan illustreras med ett stiliserat exempel. Enfysisk person driver sin vericsamhet i ett handelsbolag. Genom hansarbetsinsats uppkommer en vinst på 1 000 i handelsbolaget. Innan handelsbolagetsräkenskapsår löper ut avyttras andelama i handelsbolaget till ett av denskattskyldige ägt aktiebolag för 1 000. Aktiebolaget redovisar hela den mkomstsom belöper på andelen. Vid avyttringen av andelen beskattos säljaren förreavinsten 1 000 (ingångsvärde 0) som mkomst av kapitol. Skatten uppgår till(* 1 000 =) 250. Aktiebolaget som äger handelsbolaget tor i sambandmed räkenskapsårets utgång ut vinsten 1 000 ur handelsbolaget somandelen avyttras för ett symboliskt belopp eller handelsbolaget likvideras. Effersomandelens justerade ingångsvärde är (1 000 -I- 1 000 - 1 000 = ) 1 000 fåraktiebolaget i båtia fellen en reaförlust på 1 000 minskat i förekommande fellmed en symbolisk köpeskilling. I aktiebolaget beskatfes all inkomst som inkomstav näringsverksamhet i en förvärvskälla. Handelsbolagsinkomsten (1 000) kan cferförkvittas mot reaförlusten (1 000). Aktiebolagets inkomst av näringsverksamhetsåvitt nu är aktuellt uppgår alltså till 0. Densammanlagda skatten på handelsbolagsinkomsten (1 000) uppgår Prop.1992/93:151 till 250. Om handelsbolagsinkomsten i sfellet beskattots enligtvanliga regler hade skattebelastningen (egenavgifter, kommunalskatt och stofligskatt) uppgått till 634. Förferandetkan sättos i system och upprepas år . Det kan ske genom att verksamhetenvarje år flyttos över till ett nytt handelsbolag. En annan konstmktion syftartill att överlåtoren skall kunna omvandla även framticfe förvärvsinkomst frånsamma handelsbolag till kapitolinkomst. Modellen kan beskrivas enligt följande. Enligtavtolet om överlåtelse av handelsbolagsandelen utgörs vederlaget utöver avköpeskillingen av en rätt för säljaren att uppbära en tilläggsköpeskilling. Utbetolningenav tilläggsköpeskillmgen kopplas till verksamhetens framtida resultotutveckling.Eftersom handelsbolaget skall fortsätto att drivas med aktiebolaget somdelägare fömtsatte att handelsbolagsinkomsten i aktiebolaget kan kvittos motett underskott i förvärvskällan eller en förlust från någon annan verksamhet iaktiebolaget. Så långt överenssfemmer de skattemässiga effektema i princip medvad som framgår av det tidigare redovisade exemplet. Utnyttjandet av ettunderskott (förlust på annan verksamhet) medför att en latent reaförlust påandelen kvarsfer (det justerade ingångsvärdet vid utgången av år 1 är I 000). Modellensynes innebära att säljaren fortsätter verksamheten i handelsbolaget somtidigare men som ansfelld. Hans löneuttog kan begränsas till ett beloppmotsvarande den pensionsgmndande nivån. Handelsbolagsinkomsten efter avdrag förlönen och arbetegivaravgifter (1 000) kvittos på motsvarande sätt som år 1. Detjusterade ingångsvärdet på andelen är oförändrat (1 000) med hänsyn till attett belopp motsvarande den skattepliktiga inkomsten tos ut ur handelsbolaget avköparen. Samma belopp förs över till säljaren som tilläggsköpeskilling. Utgivandetav tilläggsköpeskillningen höjer det justerade ingångsvärdet till (1 000 -I- 1000 =) 2 000. Enligt modellen beskatfes motfegaren för tilläggsköpeskillingen iinkomstelaget kapital. 3 Särskilda regler för beskattning av inkomst från handelsbolag Mittförslag: Sådan inkomst från ett handelsbolag som är att anse som inkomst avnäringsverksamhet för en delägare som är fysisk person eller dödsbo bör iprincip beskattas likvärdigt med andra inkomster av näringsverksamhet även omdelägaren under räkenskapsåret har överlåtit sin andel i handelsbolaget genomköp, byte eller på cfermed jämförligt sätt. Föratt de särskilcfe reglema skall tillämpas uppsfells vissa krav. Överlåtarenskall alltså vara en fysisk person eller ett dödsbo. Vidare skall inormalfallet förvärvaren vara ett annat subjekt än en fysisk person eller ettdödsbo. En annan begränsning är att encfest andelar i handelsbolag i vilketöverlåtaren eller någon honom närsfeende har bedrivit aktiv näringsverksamhetomfattas. Skälenför mitt förslag: Möjligheten för en fysisk person eller ett dödsbo att på ettfördelaktigt sätt omvandla löpande förvärvsinkomst från handelsbolag tillkapitalinkomst bygger på att den inkomst som är en följd av delägarens arbeteunder året i handelsbolaget överlåte på någon som är föremål för en lägrebeskattning, t.ex. ett aktiebolag vars aktier ägs av överlåferen. Att bara "flytfein" förvärvsinkomsten i ett aktiebolag innebär emellertid begränsadeskattefördelar. Inkomsten från handelsbolaget skulle cfe beskattas dels somkapitalvinst hos den fysiske personen, dels som inkomst av näringsverksamhet ibolaget. Avgörandeför att den åsyftade skattefördelen skall uppnås är att inkomsten iaktiebolaget kan kvittas. Det kan ske antingen genom realisering av denlatenta reaförlust som är hänförlig till andelen efter det att ärete vinst tagiteut eller genom utnyttjande av ett underskott frän eller en förlustfrån annan verksamhet i aktiebolaget. Tekniken kan använcfes även omhandelsbolagsandelen avyttras till ett aktiebolag som ägs av en utomsfeendeperson. Transaktionen görs på samma sätt som vid avyttring till egetaktiebolag. Det ekononuska utfellet försämras dock. Det köpande aktiebolagetvill ha befelt för sina tjänster, transaktionskostnader i form av mäklararvodenm.m. Om andelen överlåte på någon som inte är skattekyldig förinkomst uppkommer inga skatteeffekter hos förvärvaren. Fördem som väljer att utnyttja förferanden av redovisat slag sfells storaskattefördelar i uteikt. Det får hållas för sannolikt att det i flertalet fellär skattefördelama som är det encfe eller väsentliga syftet med transaktionema. Detär allteå fråga om förferanden som kan utnyttjas systematiskt och medföra storaskattefördelar. Ur det allmännas synvinkel är det naturligtvis oacceptabelt omavsedda beskattningseffekter kan undvikas på det sätt som illustrerate.Även om det är möjligt att i vissa fell ifrågasätta Prop. 1992/93:151 om konstmktioneraaskulle accepteras skattemässigt anser jag bl.a. med hänsyn till den omfettningsom förferandena kan beferas få att det är nödvändigt med ett omedelbartlagstiftningsingripande. Olikasynpunkter kan anläggas på hur ett ingripande lämpligen bör göras. Anledningentill att konstruktioner av det här slaget aktualiseras är som framgått attförvärvsinkomster beskatfes efter en avsevärt högre skattesate än kapifelinkomster.En lösning i ett längre tidsperspektiv bör enligt min mening vara att sänkaskatten på förvärvsinkomster. Ett steg i den riktningen har för övrigt fegitegenom den sänkning av socialavgiftema som föreslås i prop.1992/93:50 om åtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin. Även efter ensådan åtgärd är emellertid de fördelar som kan uppnås med de diskuterade förferandenastora. Fördelägare i fämansaktiebolag finns särskilcfe regler för beskattning avutdelning och reavinst. Syftet är att motverka att förvärvsinkomster i bolagetomvandlas till lägre beskattade kapitolinkomster. Reglema, som endast tillämpasom den skattekyldige varit verksam i företoget i betycfende omfettning, innebäri stora drag följande. Överstiger utdelning på aktier i ett fåmansföretog såstor procent av anskaffiiingskostnaden för aktieraa som svarar mot stotelåneräntanmed tillägg av skall överskjutande belopp tas upp somintäkt av tjänst. Är utdelningen lägre får skillnaden sparas. Uppkonimerreavinst vid avyttring av aktier i ett fåmansföretag skall hälften avreavinsten utöver sparad utdelning tas upp som intäkt av tjänst. Beskattningenav reavinster vid avyttring av aktier i fämansaktiebolag skiljer sig allteåfrån reavinstbeskattningen vid avyttring av andelar i handelsbolag. Bakgmndentill denna skillnad är att frågan om beskattningen av enskilda näringsidkareoch handelsbolag inte kunde slutföras i arbetet med skattereformen. Frågan haremellertid förts vicfere därefter. Ibetänkandet (SOU 1991:100) Neutral företagsbeskattning föreslås en långtgåendeanpassning i fråga om beskattningen av handelsbolag och enskilda näringsidkaretill vad som gäller för aktiebolag. Bl.a. föreslås att reavinst vid avyttringav andel i fåmansägt handelsbolag bör behandlas på samma sätt som reavinst vidavyttring av aktie i fåmansföretag. Förslaget har fått ett i huvudsak positivt mottogande.Avsikten har varit att ett förslag om ändrade regler för beskattning av enskilcfenäringsidkare och handelsbolag skulle förelagte rikstfegen tidigare i höst.Regeringen och socialdemokrateraa beslutade emellertid i krisuppgörelsen attförslaget inte skulle genomföras enligt dessa planer. Ett förslag på gmndval avbetänkandet bör i sfellet läggas fram så att ett nytt regelsystem kan gälla fr.o.m.den 1 januari 1994. Isin framsfellning med begäran om lagstiftning mot möjligheten till omvandlmg avförvärvsinkomst till kapifelinkomst har RSV pekat på förslaget att skärpa reavinstregleraai SOU 1991:100 som en minimiåt-gärd. 1* 1991/92. 1 samL Nr 151 Ensådan lösning skulle innebära att en del av förslaget fogas in i Prop.1992/93:151 nuvarande system utan att övriga föreslagna ändringar görs. Detskulle leda till oönskade beskattningsresultot i vissa fell, t.ex. då en vinsti sin helhet kan hänföras till kapitalavkastning. Med hänsyn främst härtill börandra åtgärder vidtas. De förslag som redovisas i det följande bör omprövas ianslutning till att den föratekickade förändringen av enskilda näringsidkaresoch handelsbolags beskattning genomförs. Vadsom nu anförte utgjorde bakgmnden till förslaget i lagrådsremissen. Förslagettog sikte på att en aktiv delägare överlåter sin andel i ett handelsbolag genomköp, byte eller därmed jämförligt fång till annan än fysisk person ellerdödsbo. Utgångspunkten för förslaget var att åsfedkomma att ett beloppmotsvarande den upparbetade inkomsten i handelsbolaget inte skulle beskattaslindrigare till följd av överlåtelsen än vad som annars skulle ha skett. Denteknik som valdes var att samla de föreslagna reglema i en särskild lag. 1 denmån särskilda regler inte gavs i den lagen skulle KL och SIL gälla. Beträffandedet materiella innehållet i förslaget kan följande sägas. Den nännast tillhands liggande lösningen ansågs vara att beskatta överlåtoren i inkomstelagetnäringsverksamhet för den del av handelsbolagsinkomsten som belöper på andelenfram till överlåtelsedagen. En sådan materiellt tilltalande lösning framstodemellertid som tekniskt besvärlig. Svårighetema bedömdes vara avsådant slag att det inte skulle vara möjligt att alltid beskatta överlåtarenför den löpande inkomsten från handelsbolaget. Detmedförde att beskattning av mer schablonartat slag måste föras in i bilden. Deolika möjligheter som diskuterades hade enligt min mening var för sig sinabrister. Min bedömning var att det mest tillfredssfellande materiellaresultatet skulle uppnås genom att anvisa vissa altemativa beskattningsvägar. Huvuddragenav förslaget kan sammanfettas enligt följande. Beskattning skulle kunna skehos antingen överlåtaren eller förvärvaren. 1 princip skulle partema självakunna avgöra vem som skulle beskattas. Utan en skriftlig överenskommelse skullesom regel förvärvaren beskattas. En beskattning av överlåtaren skulle normaltinnebära att ett belopp motsvarande den skattekyldiges reavinst på gmnd av avyttringenskulle tas upp som infekt av näringsverksamhet. Altemativt skulle överlåtorenkunna beskattos för den inkomst som belöper på överlåtorens andel fram till avyttringsdagen. Vidval av en schablonmässig metod framstod det som förhållandevis enkelt och i typfelleträttvisande att gmnda beskattningen på överlåtorens reavinst. 1 de fell en delav reavinsten berodde på kapitolavkastning skulle emellertid en sådan metodleda till ett mer eller mindre oskäligt beskattningsresultot. 1 sådana fellskulle överlåtoren vara hänvisad till att lägga den faktiska löpande inkomstentill gmnd för beskattningen. Av bl.a. praktiska skäl skulle det inte varamöjligt i många fell. Därföranvisades den ytterligare möjligheten att beskatta förvärvaren Prop.1992/93:151 för inkomsten avseende hela räkenskapsåret. Beskattningen skulledock begränsas till ett belopp motsvarande överlåtarens reavinst. Beloppet skulleefter uppräkning med en viss faktor beskattas enligt gällande skattesate förinkomster hos förvärvaren. Någon kvittning mot denna inkomst skulle intetillåtas. Sammanfettningvisvar utgångspunkten för det remitterade förslaget att ingripandet mot deaktuella transaktionema skulle ske på ett effektivt sätt utan att affärsmässigtmotiverade transaktioner skulle påverkas mer än absolut nödvändigt. Lagrådethar riktat stork kritik mot förslaget. Lagrådetär bl.a. tveksamt till om ett genomförande av förslaget skulle leda till attden åsyftade neutraliteten uppnås.