prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — Del är en avförklaringarna till kvinnornas låga andel inom forskarutbildningen. Etl annat problem är att när det gäller de längreakademiska utbildningarna på grundnivå är kvinnorna särskiltunderrepresenterade inom de naturvetenskapliga och lekniska områdena, därbehovet av fler forskarutbildade är som störst. Detta traditionellastudiemönsier utgör ett problem när del gäller att öka antalet kvinnligadoktorander. För att en ändring skall kunna komma till stånd krävs åtgärder ihela skolsystemet. Regeringen har beslutat genomföra elt program som täckeralla nivåer från till universitet och högskolor och som syftartill Prop.1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep. attstimulera intresset för teknik och naturvetenskap, inle minsl bland kvinnorna. Denpågående omvandlingen av utbildningsbidrag till doktorandljänster bör främjarekryteringen av kvinnor till forskarutbildningen. Detla sammanhänger med desociala rättigheter som är förknippade med doklorandtjänsterna. Prop.1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep. Siudiefinansieringen inom forskarutbildningen utgörs förnärvarande av utbildningsbidrag och doktorandljänster. 1 viss utsträckninganvänds även studiemedel för att inledningsvis finansiera doktorandstudier. Medel för studiefinansiering i forskarutbildningen anvisasunder fakulletsanslagen som särskilt angivna minimibelopp för varje högskoleenhet.Dessa resurser uppgår /93 till mer än 650 miljoner kronor.Därtill kommer ca för doktorandljänster som harinrättats av forskningsråden. Vidare finansieras doktorandljänster m.m. inomramen för bl.a. rådsanslag och seklorsorganens anslag. Utbildningsbidraget uppgår lill 130 000kronor . Vid heltidsstudier kan bidraget utgå . Doklorandtjänsten är en statlig tjänst och är förenad medde förmåner som en sådan medför. Lönen bestäms genom lokala förhandlingar. Genomsnittslönen1991 låg på ca . Del första förordnandet på endoktorandtjänst får avse högst ell år och ett omförordnan-de högst två år.Doktorandijänst kan innehas för forskarutbildning på heltid. För altunderlätta övergången från forskarstudier till lärarverksamhet inomuniversitet och högskolor har en bestämmelse införts i den nyahögskoleförordningen att doktorandtjänst kan förlängas med högst efterdet alt innehavaren avlagt doktorsexamen. Innehavare av doktorandijänst får ulförainslitulionsgöromål i en omfattning som motsvarar högst en tredjedel av fullarbetstid. Om doktoranden har haft inslitutionstjänstgöring, kanförordnandetiden uppgå till sammanlagt . Doktorandijänst inrättas som heltidstjänst. Utbildningsbidragetdäremot kan delas upp mellan flera doktorander. Uppdelningen av bidragen harofta lett till ineffektiva studiesituationer. Doklorandtjänsterna har lillkommit i en strävan alteffektivisera forskarutbildningen genom att möjliggöra heltidsstudier på godavillkor. Deltidstjänster bör inte införas, eftersom de skulle innebäraavsevärda nackdelar, såsom mer splittrade studier och därmed sannolikt stigandeexamensålder. bör påpekas att reglerna för tjänstledighet frånstatliga tjänster ger viss flexibilitet som kan utnyttjas när det uppenbarligenär av värde för utbildningen att en doktorand t.ex. kombinerar praktiskverksamhet med studierna. Innehavarna av doktorandtjänster kan beviljastjänstledighet i viss omfattning för att på deltid arbeta som exempelvisläkare. Denna möjlighet kan även utnyttjas när en doktorand genomför sinforskarutbildning inom ramen för ett samarbetspro- jekt mellan ett universitet och ett företag.Doktorandijänst kan naturligtvis också som andra tjänster innehas på deltid isamband med föräldraledighet. När reduktion av doklorandtjänsten förekommer,kan del löneutrymme som uppslår tilldelas en annan doktorand. Det är väsentligt att de möjligheter som finns till enflexibel lönesättning av doklorandtjänsterna utnyttjas för att ge en bättreanpassning lill de skilda förhållanden som råder inom olika fakulteter. Flerforskarstudenter skulle därigenom kunna få doktorandtjänst inom flera av fakulletsområdena. En höjdlönenivå efter examen för forskarutbildade är den mest betydelsefulla faktornför att åstadkomma den nödvändiga ökningen av doktorsexaminaiionen. Långutbildning måste ge en rimligt god personlig ekonomisk avkastning. En angelägenförändring av lönestrukturen lar dock lid att genomföra. Kortsiktigt är detdärför ofrånkomligt att genomföra väsentliga förbättringar av doktorandernasstudiefinansiering. Enligt lidigare beslut av regering och riksdag har detsedan budgetåret 1987/88 skett en successiv omvandling av utbildningsbidragentill doktorandtjänster. Doktorandijänst är den form av studiestöd som gerbästa möjligheterna alt bedriva effektiva studier. Del är därför angeläget attåterstående utbildningsbidrag skyndsamt omvandlas. Dessutom bör yllerligaredoktorandljänster inrättas för att främja forskarutbildningens expansion. Enligt regeringens mening bör för nästa budgetår underfakulletsanslagen totalt ca av fakultetsanslagen avsättasför studiefinansiering i forskarutbildningen. Detta innebär en ökning jämförtmed innevarande budgellår med sammanlagt ca . Fördelningenper fakultet redovisas nedan. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. Fakultet(motsvarande) Humanistiskafakulteterna Teologiska fakulteterna Juridiska fakulteternaSamhällsvetenskapliga fakulteterna m.m. Medicinska fakulteterna Odontologiskafakulteterna Matematisk-naturvetenskapligafakulteterna m.m. Tekniska fakulteterna Temaorienterad forskning 9435 000 119 654000 103 284 000 16 325 000 10 546 000 Närmare 700 doktorander finansierade /92sina forskarstudier med studiemedel. Som jämförelse kan nämnas att antaletnyantagna forskarstuderande var ca 2 500. Studiemedelär en finansieringsform som i första hand är avsedd för grundläggandeutbildning inom universitet och högskolor. I den senasteforskningspropositionen föreslogs att del fr.o.m. budgetårel 1993/94 inteskulle vara möjligt alt finansiera doktorändstudier med studiemedel. Riksdagenbeslutade dock att hålla frågan öppen lill nu föreliggande proposition. Skälet förförslaget att avskaffa siudiemedelsmöjligheten var att man ansåg attdoktorandstudier principiellt skall kunna bedrivas utan skuldsättning. För eltbibehållande talar behovet av ökad rekrytering lill forskarstudier. Del finnssluderande som är intresserade av att inleda forskarutbildning också med denbegränsade ersättning som studiemedlen ger. Utredningsmannen har lämnat betänkandet Målrelateradestatsstipendier (Ds 1992:127). Frågan om studiemedel för doktorander bör enligtregeringens mening prövas i samband med ställningstagandet till etl nyttstudiefinansieringssyslem inom grundutbildningen. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. De långa studietiderna och den höga avbrottsfrekvensen ärsedan gammalt ett stort problem inom i första hand samhällsvetenskaplig och humanistiskfakultet. Det är ofta mycket små ekonomiska incitament för doktoranderna allsnabbi avlägga examen, eftersom doktorandtjänsten innebär trygghet och godaekonomiska villkor under upp till sex års studielid. Det är angelägel allkraftigt öka genomströmningen, i första hand vid dessa två fakulteter men äveninom andra områden. En metod som kan prövas för att minska studietiderna ochbortfallet är alt betala en examenspremie till doktoranden efteravlagd doktorsexamen. Det bör få ankomma på regeringen all meddelaföreskrifter om sådana . Den handledning som skall ges varje doktorand är viktigför framgången i forskarutbildningen. Handledning inom forskarutbildningen kanvara en uppgift inte bara för professorer utan också för högskolelektorer ochandra med doktorsexamen. finns ca 2000 professorer och mer än 5000 lektoreroch forskarassistenter vid universitet och högskolor. En enkätundersökning utfördinom ramen för högskoleutredningen (1991:22) har visat altlärarkåren är intresserad av all öka sina handledningsinsaiser. Dessa personalresurser skall sättas i relation lill denlolala doktorsexaminaiionen, som uppgick till drygt 1000 i medeltal förperioden /89-1990/91. Del ankommer på universitet och högskolor att svaraför att resurser för handledning avsätts i sådan omfattning att examinationeninom forskarutbildningen kan öka. Handledarkapacitenär emellertid inle bara en fråga om antal personer. För att uppnå rimligastudietider är det av vikt alt forskarhandled-ningen sköts omsorgsfullt.Handledning är en lika viktig uppgift för universitetens och högskolornaslärare som den egna forskningen. Elt syfle med del aktivitetsrelateradebudgetsystem som införs under den kommande treårsperiodens sista år är attstimulera till förbättrade handledningsinsatser och ökadispulationsfrekvensen. Förmåganatt ge handledning är mycket varierande. I vissa fall skulle del vara ettvärdefullt stöd för handledarna om de fick utbildning för uppgiften. Särskiltangeläget är det att handledarna lägger vikt vid all kvinnliga och manligadoktorander stöds i samma utsträckning. Vid flera universitet och högskolorgenomförs seminarier och kurser för alt hjälpa och utveckla handledarna i derasverksamhet. Denna verksamhet bör utvecklas vid alla universitet och högskolor. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. Karriärmöjligheter efter avlagd examen är ett av deviktigaste incitamenten för att såväl påbörja som genomföra en forskarutbildning.Nyexaminerade doktorer måste i större omfattning än nu kunna direkt gå vidaretill högskoleijänster som ger möjlighet till meritering för fortsattforskarkarriär. Regeringen förutsätter att behovet av rekryteringstjänster förunga doktorer ges slor uppmärksamhet när de lokala resursfördelningsbeslutengörs. Vbsa särskilda åtgärder för forskarutbildning Forskarutbildningen i innebär vanligen en relativtsmal specialisering inom traditionella discipliner. Det finns inle någraformella hinder för samarbete mellan olika institutioner omkring en forskarutbildningmed en slörre bredd. Sådanl samarbete har dock varit alltför sällsynt. lar i sinanslagsframställning upp forskarutbildningen i detta perspektiv ochunderstryker att förmågan att effektivt angripa interdisciplinäraproblemställningar blir myckel viktig . Det är angeläget frånsamhällets och industrins synpunkt att forskarutbildningen inriktas på metodiskskolning inom brett definierade ämnesområden. För alt främja detla föreslårTI'R alt forskarskolor på försök inrättas inom väl etableradeleknikvetenskapliga områden. Detla skulle enligt TFR öka bådedoktorsexaminaiionen och kvaliteten på de nya doktorerna. och högskolor har tagits initiativ tillbl.a. gripande kurser och andra systematiska aktiviteter.Universitetet i Lin- Prop. 1992/93:170 har presenterat intressanta förslag till s.k. Graduate Schools. Enligt regeringens mening kan nya grepp i uppläggningen avforskar- Utbildningsdep. utbildningen främja rekryteringen och ökaeffektiviteten i studierna. mål bör vara att skapa en sammanhållen ochstimulerande miljö för doktoranderna, där särskilda insatser görs när det gällerexempelvis seminarieverksamhet och doktorandkurser. Seminarier och kurser börplaneras samlat och systematiskt för att gradvis bygga uppetl brett, gränsöverskridande synsätt på olika problemställningar. Denspecifika fördjupningen skall givetvis vara ett mål förforskarutbildningen. Verksamheten bör sikta på att dra till sig doktoranderöver institutions- och fakultetsgränser. Den forskningsinlensiva ochmångfasetterade miljö som skapas bör också kunna fungera som mötesplats ochdiskussionsforum för etablerade forskare. Regeringen anser att det är angeläget att olika modellerprövas som syftar lill att förbättra forskarutbildningen. Regeringen föreslårdärför i del följande alt IQ anvisas för försöksverksamhet medforskarskolor m.m. /94-1995/96. En förutsättning för bidragbör vara all projekten samfinansieras, dvs. det ansökande universitetettillskjuter samma belopp som bidraget uppgår lill. Forskarutbildning i samverkan med näringslivet I strävan efter att utveckla forskarutbildningen kanförebilder och idéer hämtas från andra länder, inte minsl när det gällerindustrianknuten doktorandutbildning. I finns två intressanta modellerför samverkan mellan universitets- och högskoleforskning och industriforskning. Inom ramen för den danska Forskarakademin, finns etl s.k.samfinansieringsprogram, som har till generellt syfte att höja kvaliteten iforskarutbildningen. Delta består av "stipendier" som utdelas avakademin efter det att avtal slutits mellan akademin och privata förelag,sektorsforskningsorgan eller andra offentliga, forskningsutförande enheter.Akademin betalar en tredjedel av de treåriga stipendierna. Stipendierna larprimärt sikte på sluderande som just har tagit sin grundexamen. Stipendiaternaär anställda vid , har sin dagliga arbetsplats vidsamfinansieringspartens (förelagets) forskningsenhet och är registrerade somforskarstuderande vid ett universitet eller högskola. Programmet, som harexisterat , bedöms som framgångsrikt. Avtal har slutits med etlbetydande antal företag och organ. Omkring hälften av de doktorander som haravslutat sin stipendietid får fast anställning hos samrmansieringspartnern. 1 finns även en annan form av samarbete omforskarutbildning mellan universitet och högskolor (eller annan relevantforskningsmiljö) samt företag, nämligen den s.k.näringslivsforskarutbildningen (erhvervsforskeruddannelse). Utbildningen skergenom utförande av en konkret forskningsuppgift. Den forskarstuderande skallvid ulbildning- ens början anställas påheltid i det medverkande förelagets forsknings-ellerutvecklingsavdelning, om han eller hon inle redan är anställddär. Projektarbetet skall ulföras växelvis i företaget och vid den medverkandeuniversilelsinslilulionen; normalt med hälftenav den lolala liden påvardera platsen. Denforskarstuderande skall ha handledare påsåväl företaget som institutionen. Det är som utdelardok-lors/licenliaiexamen. Ansvarig föradministrationen av denna forskarutbildningsverksamhet är Akademin förde tekniska vetenskaperna. Kostnaderna förutbildningen vilar på företaget men akademin ger betydande bidrag, i första hand genom att betala av denforskarstuderandes lön under utbildningen. Även della syslem, som har fungerat , ansesvara framgångsrikt och har inle minsl haft betydelseför mindre förelag. 1 har olika former av samverkan med näringslivet närdel gäller forskarutbildning prövats av enskilda universitet och högskolor. har tagit initiativ till en verksamhetav samma typ som den danska "erhvervsforskeruddannelse". Det är angelägetall doktorandprogram som bygger påsamarbete med industrin fortsätter all växa fram och utvecklas. Härigenom tillförsförelagen vetenskapligt skoladpersonal och därmed nytt vetande och nya metoder. Genom att i högregrad än nu ha forskarutbildad personal stärks även förelagens beställarkompetensav FoU liksom deras bedömningsförmåga när det gällerutnyttjandet av nya forskningsresultat. Samarbetsprojekt främjar ocksåutbyggandet av de nödvändiga kontaktnäten mellan universitet och högskolor och närini>slivet. I detta sammanhang böräven nämnas att det bör vara möjligt förslalen att i samband med upphandling av störretekniska system - såväl inom civil som militär verksamhet- sluta avlal om forskarutbildning eller andra former av kompetensutveckling. Enligt regeringens mening bör de tekniska och matematisknaturvetenskapliga fakulteterna avsälla en viss del av sludiefinansie-ringsmedlen för forskarutbildning med näringslivsanknytning. Utformningen av sådana program börgöras lokall men samarbetet förutsätts delvisfinansieras av industriföretag och lill slor del utföras i företagensmiljö. Särskilda ansträngningar bör göras all få lill ståndsamarbetsprojekt med små och medelstora förelag. Likasåbör särskilda insatser göras för all stimulera och stödja kvinnliga doktorander all delta i sådana program. Prop.1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep. SärskiU ansvar för vbsaforskarutbildningsämnen 1 propositionen 1992/93:1 Universitet och högskolor, l-rihet för kvalitet berördes frågan om en "krysslista" för forskarutbildning. Syftet med en sådan förteckningskulle vara all säkra fortsäll forskarutbildning i små ämnen vars existens kunde vara hotad och som efter enövergripande nationell bedömning ansågsböra finnas kvar åtminstone vid någotuniversitet eller någon högskola i landet. Vid beredningen av frågan har behovet aven sådan lista ifrågasatts. Mot denna bakgrund bedömer re- Prop. geringenall någon förteckning med angivande av särskilt ansvar för Avsnitt 8 forskarulbildningsämnen inte bör upprättas . kommer dock all följas och vid behov aktualiseras på nytt. att godkänner de riktlinjer förforskarutbildningen med avseende på dimensionering, studiefinansiering ochvissa särskilda åtgärder för forskarutbildning som beskrivs i del föregående. Utformningen av tjänsteorganisationen har stor betydelsebåde för att skapa goda arbetsvillkor för de anställda och för alt möjliggöraetl effektivt resursutnyttjande. Med hänsyn härtill redovisas här översiktligtvad som enligt den nya högskoleförordningen kommer att gälla vid universitetoch högskolor. Universitets- och högskolelärarna har en på svenskarbetsmarknad närmast unik frihet all välja arbetsuppgifter. Forskningensfrihet måsle balanseras av bestämmelser som garanterar ett omsorgsfulltrekryier-ingsförfarande, inklusive en noggrann prövning av de sökande tillolika tjänster. I den nya högskoleförordningen, som träder i kraft den I juli1993, är således bestämmelserna om lärartjänster, doktorandljänster ochtjänsieförslagsnämnder liksom förhållandevis detaljerade. De lärartjänster som enligi förordningen får inrättas viduniversitet och högskolor är professor (inbegripet adjungerad professor),lektor, adjunkt, forskarassistent, nordisk lektor, utländsk lektor, timlärareoch gästlärare. En nyhet är alt särskilt högt kvalificerade lektorer kan gesställning som biträdande professor. Behörighetskraven för lärartjänsterna är i principoförändrade. De bestämmelser som reglerar proceduren vid tillsättning avlärartjänster vid universitet och högskolor är i korthet följande.Lärartjänster skall kungöras lediga till ansökan. Tjänst som lärare tillsättsav rektor. Innan professurer eller lektorat tillsätts, skall förslag avges aven tjänsteförslagsnämnd. Innan tjänst som forskarassistent tillsätts, skallyttrande inhämtas från en sakkunnig. Vid tillsättning av tjänst som professor,lektor, adjunkt eller forskarassistent skall ämnet för tjänsten bestämmas,innan tjänsten kungörs ledig. Bestämmelser av i huvudsak likartat innehåll gäller förSveriges . När det gäller lidsbegränsning av anställning görs vissaförändringar i den nya högskoleförordningen. För att underlätta rekrytering ochge ökad flexibilitet blir del möjligt alt inledningsvis anställa högskolelektorerför en treårsperiod. Den andra förändringen, som avser tjänst som professor förkonstnärlig verksamhet, redovisas närmare i det följande. En fråga som övervägts vid flera tillfallen de senasteåren och där krav framförts om reglering är lektorers forskning. Högskolelagen(1992:1434) stadgar all del i en lektors arbetsuppgifier normalt skall ingåbåde utbildning och forskning. Enligt regeringens mening är det den lokalaarbetsledningens ansvar att avgöra i vilken utsträckning lektorerna skall gestid för egen forskning. Inomvetenskapligt genererad forskning, forskarutbildningoch högre utbildning ar universitetens centrala uppgifter ochtjänsteorganisationen är i stor utsträckning uppbyggd för dessa funktioner. och högskolor bedrivs även en omfattande FoU-verksamhei bekostadav externa finansiärer, såsom företag och sektorsorgan. De externafinansiärernas behov kan ställa krav på andra anställningsformer än de somfinns . Vilket problem som skall studeras och vilken lidsram somgäller regleras vanligen i elt kontrakt mellan universitet och finansiärer.Projektet utformas ofla i samarbete med den forskare, som förutsätts genomföradet. Denna situation skiljer sig i viss mån från den forskning som bedrivs påeget programansvar och kan leda till konflikt med vissa av huvudprincipernaför högskoleijänster, i första hand vad gäller ledigkungörande och lidsbegränsning. Den externt finansierade FoU-verksamheten är en väsentligdel av universitetens och högskolornas samlade aktiviteter. Inte minst kansamarbete med avancerade förelags FoU-avdelningar ge slort utbyte. Det ärdärför angelägel att problem av den art som här anges kan lösas. I del följande föreslås all universitet och högskolorskall ges rätt alt bilda stiftelser eller äga aktiebolag med uppgifi attbedriva sådan forskningsverksamhet i samarbete med industrin som inle medfördel uiförs inom respeklive läroanstalt. Förslaget innebär att rekryteringenav den personal som skall arbeta med FoU inom bolaget eller stiftelsen kan skepå det sätt som gäller i arbetslivet utanför högskolorna. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. Den genomgripande omvandling som universitet och högskolorstår inför innebär decentralisering och avreglering. I samma riktning går denförändring beträffande professurer som tidigare beslutats (prop. 1990/91:150bil. 11:7, bet. 1990/91:UbU21, rskr. 1990/91:389). De nya regler som träder ikraft innebär alt regering och riksdag inte längre skallbesluta om inrättande av professurer vid universitet och högskolor. Universitetoch högskolor avgör själva antalet professurer och deras inriktning. Det finnsi dag professurer också vid forskningsråd och andra myndigheter utanföruniversitet och högskolor. Professurer som är inrättade vid forskningsråden bör förasöver till de universitet och högskolor där tjänsterna nu är placerade. Dettabör ske med verkan fr.o.m. . Medel för dessa tjänster börfr.o.m. /95 anvisas under anslaget till respektive universitet.Inga nya professurer bör inrättas vid forskningsråd. Vidandra myndigheter än forskningsråden finns etl sjuttiotal tjänster Prop.1992/93:170 som professor inrättade. Till många verksamhetsområden är detangelä- Avsnitt 8 get att rekrytera personer med hög vetenskapligkompelens. kan kvaliteten i den aktuellaverksamheten säkras. Det bör även framgent vara regeringen som inrättar ochtillsätter professurer vid andra myndigheter än universitet och högskolor.Sådana tjänster bör dock endast avse högre utbildning och forskning.Tjänsterna bör alltid tillsättas enligt föreskrifterna i högskoleförordningenoch efter förslag av tjänsteförslagsnämnd. Tjänster som forskare vidforskningsråden Vid forskningsråden finns ett antal tjänster somforskare med tidsbegränsade förordnanden. Efter förordnandelidens utgång harinnehavaren rätt alt få en tjänst som högskolelektor vid det universitet ellerhögskola där tjänsten varit placerad. eller högskolan skall dåockså finansiera tjänsten. Universitet och högskolor kan inrättalektorsijänster med tidsbegränsade förordnanden om högst medfinansiering av andra externa medel än medel från forskningsråd. Denna rättbör utsträckas till all gälla lektorsijänster finansierade av externa medelgenerellt, dvs. Regeringen återkommer lilldenna fråga i annat sammanhang. Dessa tjänster kompletterar tjänster inrättade av råden.För dessa råds-tjänster bör emellertid inte universiteten eller högskolorna hanågot ansvar efter förordnandelidens utgång. Kompetensutveckling för odisputerade högskolelärare Undervisningen vid universitet och högskolor bör normaltske av disputerade lärare. Så är långtifrån alllid fallet . Drygt hälften av högskolelärarna (lektorer och adjunkter)saknar doktorsexamen. Den största gruppen odispulerade finns naturligtvisbland högskoleadjunkterna, eftersom behörighetskravet för tienna tjänst endastär avlagd examen från grundläggande högskoleutbildning. har beslutatom särskilda medel för forskarutbildning av icke-dispuierade lärare. Förperioden /93-1995/96 beräknas totalt för detta ändamål. Denna kraftfulla satsning kommer inte bara all förbättrakvaliteten i den högre utbildningen. Den kommer också att främja jämställdheteninom lärarkåren, eftersom flertalet kvinnliga högskolelärare finns bland delärare som inte har doktorsexamen. Universitet och högskolor har inlämnat etlomfattande underlag för fördelningen av medlen. Regeringen avser att senarebesluta om fördelningen av medlen.