prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — Det är områden som kan bedömas vara starkt teknikdri vande och därmed av väsentlig betydelse för näringslivet. områdenär biomedicinsk teknik, produktionsteknik, processteknik, transportteknik ochmiljöteknik. Program för kompletterandeinsatser inom fordonsteknik, flygteknik och träråvaruteknik upprättas. Dessaprogram omfattar insatser även under huvudtitel. Ifråga om flygteknik görs dessutom insatser inom Försvarsdepartementetshuvudtitel och i fråga om träråvara inom huvudtitel. Utökade resurser avsätts fördeltagande i EG:s forskningsprogram. Företag får ökade möjligheter att erhållastöd för deltagande i EUREKA-projekt. Ett nytt program förkonkurrensforskning påbörjas. Insatser görs inom för industrinlångsiktigt intressanta områden som rymdforskning och geovetenskapligforskning. Byggforskningen omorganiserasoch effektiviseras. Strukturförändringar börgenomföras inom industriforskningssystemet. En översyn påbörjas i syfte attanpassa verksamhetens inriktning till de övergripande prioriteringar som angesför den tekniska forskningen och utvecklingen och för att skapa större sambandoch rörlighet mellan de olika forskning;smiljöerna, inte minst universitetenoch högskolorna. Insatser genomförs somsyftar till att underlätta små och medelstora företagsdeltagande i forskninj- och utbildningsaktiviteter. Företagensutveckling är också beroende av ett väl fungerande arbetsliv. Inomarbetslivsforskningen behandlas frågor om organisation, system och tekniksåväl inom universitet och högskolor som vid särskilda forskningsinstitut. Vårtland har möjligheter att ligga långt framme vad gäller att forma tekniksystemoch organisation till alt ge hög effektivitet i ett väl fungerande samspel.Detta kunnande borde kunna omsättas i export av produkter, system och tjänsterpå en internationell marknad. Någraaspekter som är viktiga för näringslivets utveciding och konkurrenskraft påbåde kort och lång sikt belyses i den del av arbetslivsforskningen som tar sinutgångspunkt i den enskilda människans behov av ett riskfritt och utvecklandearbete med möjlighet för henne att använda och vidareutveckla sin kompetens. Detär i stor utsträckning fråg;a om att organisera arbetet på ett riktigt sätt.Många utvecklingsprojekt och försöksverksamheter, bland annat med stöd frånArbetsmiljöfonden och Arbetslivsfonden, ger exempel på attorganisationsförändringar för en bättre arbetsmiljö i vid mening också ledertill en mer effektivt bedriven verksamhet. Teknikfrågornaär av särskilt intresse i arbetslivsforskningen. Många studier visar attavancerad teknik inte räcker i sig. Betydelsefullt är också hur den används,hur den anpassas till människan och hur samspelet mellan teknik ochorganisation utformas. Dessa aspekter blir viktigare Prop. 1992/93:170eftersom tekniken alltmer införs som hela system, ofla baserade på avanceradinformationsteknologi, och inte i form av enskilda komponenter. Dekomplexa systemen aktualiserar också säkerhetsfrågorna. Dessa berör inte bararisker för människan utan också för den yttre miljön och är vidare koppladetill säkerhet och kvalitet i produktionen. Näringslivetfår ett allt större innehåll av tjänsteproduktion, i renodlade tjänsteföretageller integrerat i industriföretag. Tjänstefrågorna har i ökande graduppmärksammats inom arbetslivsforskningen. Även inom tjänsteområdet finns ettviktigt samspel mellan människans utvecklingsmöjligheter,arbetsorganisationens utformning och effektiviteten i arbetet. 1.15 Forskning för transporter och kommunikation Regeringensförslag på kommunikationsområdet innebär en kraftig förstärkning av denövergripande forskningen och en ändrad resurs- och ansvarsfördelning mellanforskningsfinansierande och forskningsutförande myndigheter inomKommunikationsdepartementets verksamhetsområde. Avsikten är att skapa ettbättre forskningsbaserat underlag för utvecklingen inom kommunikationsområdetoch att förbättra forskningens kvalitet bl.a. genom en friare användning avresurserna. Enviktig utgångspunkt för forskningspolitiken inom kommunikationssektorn är demål för trafik- och telepolitiken som har fastställts av . DetÖvergripande målet för trafikpolitiken är att erbjuda medborgarna ochnäringslivet i landets olika delar en tillfredsställande, säker och miljövänligtrafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnader.Telepolitikens mål är att ge hushåll, företag och myndigheter tillgång lill etttelesystem som bidrar till ett effektivt resursutnyttjande i samhället somhelhet. En god grundläggande postservice skall ges till såväl stora som småkunder i hela landet. Kraven på etl vetenskapsbaserat underlag förkommunikationspolitiken skärps, både med anledning av förändringar i omvärldenoch till följd av de övergripande ambitionerna för samhällsutvecklingen.Viktiga faktorer som påverkar behovet av övergripande forskning är bl.a.: kraven på utbyggnad ochmodernisering av infrastrukturen som en viktig faktor för att åstadkomma ökadtillväxt och produktivitet, miljö- ochnaturresursproblemens ökande tyngd vid avvägningar som gällertransportsystemets utformning, förändringar i Sverigesrelationer med omvärlden, den snabba utvecklingen inomtele- och informationsteknologiområdet, trafikolyckorna som utgör ettbetydande hälsoproblem, geografiska läge och landets närings- och ortsstruktur som Prop.1992/93:170 Regeringenföreslår mot denna bakgrund att anslagsramen för övergripande forsknings-,utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom kommunikationsområdet höjskraftigt. Statensövergripande ansvar för kommunikationsforskning måste skiljas från det ansvarsom staten kan ha som producent och förvaltare av trafikanläggningar och somägare av företag med verksamhet inom kommunikationssektorn. Affärsverkens FoUoch den FoU som betingas av förvaltningsmyndigheternas behov av egenutvecklingbör därför i fortsättningen inte räknas in i statens övergripande ansvar förkommunikationsforskningen. Sektorsforskningenpå kommunikationsområdet bör avse alla former av kommunikationer.Sektorsforskningen inom transport-, post- och telekommunikationsområdet bördärför samordnas. Föratt effektivisera forskningen, skapa bättre överblick och underlättasamordningen bör en klarare rollfördelning eftersträvas inom den övergripandekommunikationsforskningen. Beställar-, utförar- och användarrollema bör sålångt möjligt renodlas. Utvärderingen av forskningens vetenskapliga kvalitetoch betydelse bör förbättras. Regeringenföreslår att Transportforskningsberedningen (TFB) skall stärkas och utvecklassom beställare av övergripande kommunikationsforskning och att myndigheternaskall ges bättre förutsättningar att leva upp till sin samordningsroll.Banverket och skall ha ansvaret för samhällsmotiverad tillämpadforskning inom sina respeklive verksamhetsområden. Ansvaret för all övrigövergripande kommunikationsforskning samlas till TFB. Beredningen ges vidareett mer entydigt ansvar för att dokumentera och sprida information omforskning. Somett led i denna omstrukturering av forskningsorganisationen föreslårregeringen att en betydande del av anslagen till Slatens väg- ochtrafikinstitut (VTI) för s.k. egen FoU förs över till TFB. Härigenom skapasförutsättningar för en friare användning av resurserna för övergripandekommunikationsforskning. Regeringens förslag innebär att TFB även därutövertillförs betydande resurser. Regeringen föreslår också vissa förändringar närdet gäller och arbetssätt. Regeringenanser att VTI har en viktig uppgift att fylla i svensk transportforskning. VTIbör dock i största möjliga utsträckning renodlas till ett institut förtillämpad ttansportforskning. VTI:s ansvar för alt utarbeta prognoser förtrafikutvecklingen samt planeringsmodeller och samhäUsekonomiska bedömningarrörande utvecklingen av transportsystemet bör därför enligt regeringens meningöverföras till en särskild delegation. 1.16 Forskning för försvarets utveckling Liksomi de flesta större västländer svarar i för en relativtstor andel av forskningen och utvecklingen av försvarsmale- riel vidsystemsammanhållande industrier. Eftersom staten utgör enda Prop. 1992/93:170inhemska kund och dessutom noga reglerar exportmöjligheterna har det varitnaturligt att staten och inte industrin svarat för investeringsmedel ochrisktagande när det gäller utveckling av nya produkter. Inom de flesta andrasamhällssektorer svarar industrin själv för sina utvecklingsprojekt och fårsina kostnader täckta genom ett högre pris på produkten. Ytterligareett motiv för försvarssektorns satsningar står att finna i den krigshistoriskaerfarenheten att förmågan att tillgodogöra sig ny teknik och att tekniskt utnyttjaden ofta har varit av avgörande betydelse. För att försvaret skall blieffektivt är det nödvändigt att det ligger på teknologisk framkant. Desatsningar som gjorts har bl.a. medfört att det svenska försvaret inomflertalet områden kunnat försörjas med materiel som utvecklats och tillverkatsvid svensk industri och som håller god internationell standard kvalitets- ochfunktionsmässigt. Det gäller t.ex. högteknologiska och kvalificerade systemsåsom stridsflygplan, ubåtar, spanings- och stridsledningssystem samt robotar. Grundenför att detta kunnat genomföras utgörs av ett väl utvecklat samarbete mellanbeställare, forskningsorgan och industri. Försvarssektom har själv svarat fördunensionering och inriktning av försvarsforskningen och för att ta tillvaradess resultat och utnyttja de kunskaper som den ger. Erfarenheternaär således goda av det nära samarbetet mellan forskning och industri inomförsvarssektorn. Samarbetet har givetvis också gyimats av statens starkaställning som beställare. Regeringen föreslår nu vissa förändringar i fråga omforskning och teknikutveckling inom totalförsvaret i syfte att ge ökat ansvaråt de centrala myndigheterna inom totalförsvarets militära och civila delar.Det är väsentligt att den materiella förnyelse på kvantitetens bekostnad, somnu inletts, genomförs på ett effektivt sätt. Det är likaså viktigt att enkunskapsbas skapas för en fortgående prövning i det nya säkerhetspolitiskaläget av försvarets roller, uppgifter, inriktning och utrustning. Det är ocksåväsentligt att det inom försvarsforskningens ram bedrivs forskning och utvecklingsarbetesom syftar till att minska samhällets sårbarhet i händelse av internationellakonflikter. Det innefattar forskning för att stärka totalförsvarets civiladel. Undersenare år har de tekniska lösningar som används i försvarstill-lämpningarkommit att bli gemensamma eller liknande vad som används civilt. elektronik, informationsteknik, materialteknik och flygteknik. Inomindustrin tar sig detta uttryck i att ett visst företag kan utnyttja sintekniska bas för både militära och civila produkter. Det är mot denna bakgrundangeläget att försvarssektorn utökar sina kontakter med civil forskning ochutveckling så att ett ömsesidigt kunskapsutbyte stimuleras. För att främja ensådan utveckling föreslår regeringen att ett nationellt program för flygtekniskforskning tillskapas, gemensamt för militära och civila tillämpningar, underförutsättning att industrin är villig attmedverka i lika slor utsträckning. Vidare föreslår Prop. 1992/93:170 regeringenatt ett nytt anslag för strategisk försvarsforskning inrättas med syfte att isamverkan mellan universitet och högskolor och försvarssektorn bedrivaforskning inom områden som kan få stor betydelse för totalförsvaret. Anslagetbör disponeras av en nämnd under regeringen (Försvarsdepartementet). Deförändringar av försvarsforskningen som regeringen föreslår i föreliggandeproposition är betydelsefulla. Det är viktigt alt en utveckling och anpassningav forskningen ständigt sker. Regeringen avser, i syfte att erhålla bästamöjliga resultat av insatta medel, att i den uppföljande forskningspropositionsom planeras till 1994 återkomma till frågan om hur verksamheter utanförförsvaret skall kunna dra ökad nytta av den forskning som finansieras inomförsvarets ram. 1.17 Forskning om kultur Kunskapom kultur är en grund för ett vitalt kulturliv och ett livskraftigt kulturarv.Därför är forskning viktigt för kulturpolitken. Kulturområdets myndigheter ochinstititutioner har ansvar för att fånga upp den kunskap om vår kultur som ärresultatet av fri forskning vid universitet och högskolor. De skall se tillatt denna kunskap förs in i verksamheten och får prägla dess värderingar ochinriktning. Regeringenhar vid utformningen av forskningspolitiken fäst stort avseende vid att detfinns ett väl fungerande samspel mellan den inomvetenskapliga genereradesatsningen och den riktade kunskapsförsörjning som kulturområdets myndigheterhar ansvar för. Det är i detta sammanhang betydelsefullt att denkulturvetenskapliga forskningen ges förstärkta resurser. Regeringenföreslår att de sektorsansvariga kulturmyndigheternas möjligheter att uppträdasom kvalificerade beställare av den forskning som behövs för att utveckla verksamheternastärks. Anslaget för forsknings- och utvecklingsverksamhet inom kulturområdetföreslås därför uppräknat med , innebärande ökade resursertill , och . Museernasansvarsroll i forskningen bör preciseras i en särskild utredning. Grundforskningom massmedier finns inom den vanliga forskningsstrukturen dvs. universitet,högskolor och forskningsråd. Såväl mediebranscherna som offentliga myndigheterhar emellertid behov av att kunna fungera bättre som kvalificerade beställareav forskning om massmedier. Regeringen föreslår därför att en översyn görs avformerna för en massmedieforskning som baseras på mediesektorns behov. Forskningenom intemationell migration och etniska relationer har bedrivitsi en ökande omfattning. Från att främst ha varit inriktad på efterkrigstidensinvandring till och invandrarnas integration i det svenska samhäUet internationella migrationen, dess orsaker och konsekvenser samt etniskakonflikter ägnats allt större intresse. Kunskapsbehovet inom detinvandrar- och migrationspolitiska områ- Prop. 1992/93:170 del kommer framgentatt vara stort. Del ökade invandringstryckel på , ställer t.ex. kravpå kunskaper om hur denna invandring kan mötas och på vilket sällflykting/migrations- och biståndspoUtiska åtgärder kan användas för attundanröja orsakerna till påtvingad migration. Vidare behövs kunskaper ominvandrarnas integration i det svenska samhället och om hur denna kanförbättras liksom om de etniska relationerna. Inomkvinno- och jämställdhetsforskningen har nya frågeställningar, teorier ochmetoder utvecklats. Kvinnors speciella livsvillkor i.samhället har lyfts fram.Benämningen kvinnoforskning har uppstått genom att det i huvudsak varit kvinnoroch kvinnors kunskaper som bidragit till utvecklingen av nyaforskningsperspektiv. Regeringen anser att slor uppmärksamhet bör ägnas åtdenna forskning. Deresursförstärkningar och strukturella förändringar som presenteras i dermaproposition och i propositionen om forskning med löntagarfondsmedel (prop.1992/93:171) innebär en väsentiig stimulans till förnyelse och ökad kvalitetinom det svenska forskningssystemet. Det är viktigt att dessa förslag följs uppmed insatser som ligger i linje med den nu presenterade forskningspolitiken. Vissaförslag kommer att presenteras i en uppföljande proposition om svenskforsknings fortsatta utveckling som regeringen avser att lägga fram nästa år.Vissa andra förslag kommer att beredas med sikte på nästaforskningsproposition . Regeringenföreslår i nu föreliggande proposition en fortsatt satsning på fysikforskning,bl.a. i form av ett i . NFR har genomfört enutvärdering av all fysikforskning i landet. Ianslutning till detta har frågan väckts om det inle vore rimligt all profilerade olika institutionerna hårdare. Regeringen avser all engagera berördainstanser för att ytterligare belysa denna fråga med sikte på en redovisning iden uppföljande forskningspropositionen 1994. Försvarsforskningengenomgår en omfattande och betydelsefull omstrukturering. Somregeringen på annan plats i denna proposition framhållit är de förändringar avförsvarsforskningen som föreslås betydelsefuUa. Del är viktigt att enutveckling och anpassning av forskningen ständigt sker. Regeringen avser, isyfte att erhålla bästa möjliga resultat av insatta medel, att i denuppföljande forskningsproposition återkomma till frågan om hur verksamheterutanför försvaret skall kunna dra ökad nytta av den forskning som finansierasinom försvarets ram. Enutvärdering av SAREC bör genomföras. Den senaste utvärderingen avu-landsforskningen genomfördes för relativt sedan, varför det ärnaturligt att nu genomföra en ny studie. Utvärderingen bör avse denu-landsforskning som bedrivs i samt sådan forskning som bedrivs under väsentligmedverkan av svenska vetenskapliga institutio- Prop. 1992/93:170 ner ellerforskare. Det är regeringens förhoppning att resultatet skall kunna redovisas iden nämnda uppföljningspropositionen. Enannan betydelsefull fråga gäller sektorsorganens sammansättning. Dethar stort värde att offentliga myndigheter genom stöd till forskning söker fåviktiga aspekter av sina respektive verksamhetsfält vetenskapligt belysta.Ifrågasättas kan emellertid om alla sektorsforskningsorgan är så sammansattaoch fungerar på ett sådant sätt att bästa kvalitet i forskningen alltidfrämjas. Ävenom sektorsforskningen ofta betecknas som "uppdragsforskning" handlarden i praktiken ofta om ett möte mellan inomvetenskapliga ochsektorsorienterade kunskapsintressen. Kvalitetsfrågor, jämte frågor omforskningens betydelse för sektorn, är väsentliga för den typ av forskning somsektorsorganen finansierar. Dessafrågor har fått olika lösningar. Regeringen vill gärna framhålla desocialvetenskapliga och skogs- och jordbruksvetenskapliga forskningsområdenssammansättning och arbetsformer som eftersträvansvärda. Statens naturvårdsverkhar inom sin samlade uppgift, som innefattar såväl renodlademyndighetsuppgifter som att vara expertorgan åt regeringen, skapat en särskildforskningsnämnd som ansvarar för kvalitetsgranskning. Regeringenanser att en utveckling av sektorsorganens verksamhetsformer bör ske enligtnågon av de huvudmodeller som refererats. Regeringen avser att återkommatill denna fråga i den uppföljande forskningspropositionen. Tillslut vill regeringen aktualisera möjligheten att föra över en del av de fastaanslag till forskning som går till vissa institut och myndigheter annan finansieringsform som vidgar möjligheterna för nationell konkurrens.Tanken bakom detta är att även fortsättningsvis öronmärka medlen för detursprungliga syftet, men att öppna resurserna för konkurrens även från andrautförare av forskning. Viktenav att en sådan konkurrens stimuleras kan illustreras med de goda erfarenhetersom motsvarande arrangemang har för kvaliteten inom den forskning som bedrivsvid universiteten och högskolorna. Andelen konkurrensutsatta medlel ligger påmellan 45 och för alla fakultetsområden, utom det humanistiska. Pådetta sätt skulle ett kvalitetsutvecklande moment kunna introduceras.Självfallet skulle också den ursprungliga forskningsutföraren ha rätt attkonkurrera om medlen hos ifrågavarande finansieringsorgan. Regeringenavser att återkomma också till denna fråga i den uppföljandeforskningspropositionen . Bådelagstiftaren och de rättstillämpande myndighetema har ett stort intresse av enväl fimgerande juridisk forskning. Samarbetet inom kommer i framtidenatt ställa stora krav på den svenska rättsordningen, vilket även medför nyauppgifter för den rättsvetenskapliga forskningen. Regeringen föreslår därför enbetydande satsning på detta område. Förslaget redovisas närmare under avsnittetom verksamhetsområde. Av stor vikt för arbetet inomJustitiedepartementets område är vidare all den forskning som bedrivs om brott,brottslingar, brottsoffer och brottsförebyggande åtgärder. AlltsedanBrottsförebyggande rådets (BRÅ) tillkomst har kriminologisk FoU utförtsvid rådet eller med ekonomiskt stöd därifrån. Av det forsknings- ochutredningsarbete som bedrivs inom andra myndigheter som sorterar underJustitiedepartementet bör särskilt nämnas det som utförs av Rikspolisstyrelsensforskningsenhet. UnderJustitiedepartementets huvudtitel redovisas även förFramtidsstudier, som bedriver framtidsstudier samt långsiktig analys och därmedsanunanhängande verksamhet för att stimulera en öppen diskussion om framtidamöjligheter och hot i samhället. Prop.1992/93:170Avsnitt 2 Justitiedep. Anvisat Förslag Förändring FörändringFörändring 1992/93 1993/94 1993/94 1994/95 1995/96 19184 20516 -1-1332 -1500 -2500 förFramtidsstudier 12432 11636 -796 För att stärka den khminalvetenskapligaforskningen föreslår regeringen att tillförs denkriminalvetenskapliga forskningen vid universitet och högskolor genomomprioriteringar inom ansvarsområde samt att 4 miljonerkronor förs över från sektorsorganet BRÅ till Humani sti sk-samhälI svetenskapl iga forskningsrådet () för stöd till kriminalvetenskapligforskning. 2.2 Kriminologisk och kriminalpolitisk forskning F.d.statssekreteraren, docenten , har på regeringens uppdrag sett överhur resursema för kriminologisk forskning bäst kan utnyttjas för en verksamhetav hög kvalitet och samhällsrelevans. I betänkandet (SOU1992:80) Kriminologisk och kriminalpolitisk forskning har utredaren kartlagtden forskning och utredningsverksamhet som bedrivs inom universitet ochhögskolor och vid de s.k. sektors- myndighetema, liksom hurdenna verksamhet finansieras. Enligt hans Prop. 1992/93:170 uppfattning börresursema lämpligen fördelas så att hälften läggs på Avsnitt 2 grundläggandeforskning inom universitet och högskolor och hälften på Justitiedep.tillämpad forskning och på utvecklingsarbete vid sektorsorganen. Viden hearing som hållits fick betänkandet överlag ett mycket positivt mottagande.En redogörelse för de synpunkter som då framfördes liksom de skriftligayttranden som senare inkonunit firms tillgänglig på (dm92-3491). Utredarenhar lämnat ett flertal förslag för att stärka den kriminologiska ochkriminalpolitiska forskningen. Han har bl.a. föreslagit att den kriminologiskainstitutionen vid skall förstärkas genom att detiiu'ättas en professur i kriminalpolitik och anknytande tjänster. Han har ocksåföreslagit att det skapas ett kriminalvetenskapligt nätverk vid iLund, där forskare inom olika ämnen av kriminalvetenskapligt intresse slcallkunna samarbeta. Blandutredarens övriga förslag kan nämnas inrättande av en professur med anknytningtill longitudinell forskning under beteckningen professur i kriminalpsykologi,en professur i rättspsykologi med inriktning på vittnespsykologi samtytterligare en forskartjänst i anslutning till centralaarkiv, vilket innehåller rättspsykiatriska utlåtanden och uppföljande domar. Utredarenhar också förordat att man skall utreda en central funktion för att främja denkriminalvetenskapliga FoU-verksamheten, att det skall ske en utvärdering avverksamhetens vetenskapliga kvalitet och samtiällsrelevans samt att det skallutses en särskild kontakt- och förhandlingsperson med uppgift att se till attfrågor om kriminalvetenskaplig FoU tas upp till diskussion med universitet,högskolor, forskningsråd, etc. Regeringenanser att tyngdpunkten och därmed resurseraa vad avser grundforskningen börkoncentreras till universitet och högskolon Ekonomiska förutsättningar bördärför ges till i sådan omfattning att högreforskartjänster kan inrättas i kriminalvetenskaplig forskning. ÄvenUniversitetet i bör ges resurser för utveckling av kriminalvetenskapligforskning. För att ge den samlade forskningen på det kriminalvetenskapligaområdet bättre förutsättningar att utvecklas på ett positivt sätt bör vidare endel av BRÅ:s resurser förs över till () för stöd till kriminalvetenskaplig forskning. iiu-ättades var avsikten att det skulle fungera som ett samordnande aktions- och informationsorgan, men redan från början har där även bedrivits en omfattande forskning. Enligt den nu gällande instruktionen skall BRA främja brottsförebyggande insatser inom olika onuåden aiv samhällsverksamheten och samordna samhällets och enskildas insatser mot brott. Det kan sägas att BRÅ har fyra huvuduppgifter: samverkan, utredning och utvärdering, forskning samt information. '"