prop · GF03119 · 1992-01-01 00:00:00 — om ombildning av , m.m. Regeringen föreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet . Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås att rörelse skall överföras till ett för ändamålet bildat kreditaktiebolag. Ombildningen skall gå till på det sättet att Stadshypotekskassan och hypoteksföreningarna fusioneras, varefter rörelsen förs över till ett av kassan helägt aktiebolag. Ombildningen avses äga rum per . Kassans obligationsstock skall dock ligga kvar i kassan och avvecklas där. skall kassan också avveckla sitt aktieinnehav. Detta skall delvis ske genom att aktier överlåts till låntagarna på förmånliga villkor. Därefter skall kassan likvideras. Hur överskottet vid likvidationen skall fördelas skall underställas för prövning. De särskilda skatteregler som gäller vid vissa fusioner skall gälla även vid fusion mellan kassan och föreningarna. De obeskattade reserver som finns i kassan och föreningarna får skattas av i aktiebolaget. Även de obeskattade reserverna i , föreslås återföras till beskattning. Avskattningen skall ske i enlighet med de principer som gäller för andra finansiella företag. Aktiebolaget och får rätt att göra avsättning till skatteutjämningsreserv (surv). För det nybildade aktiebolaget införs vissa begränsningar i fråga om underlagen för surv och Annell-avdrag för att neutralisera att en del av aktiekapitalet kommer att utgöras av obeskattat kapital. Förmånen för nuvarande låntagare att förvärva aktier i bolaget på förmånliga villkor skall beskattas först när aktierna säljs. I propositionen föreslås vidare skatteregler för att underlätta för utländska bankföretag att ombilda svenska dotterbankaktiebolag till filialer. Skatteregler införs också för att underlätta ombildning av ömsesidiga livförsäkringsföretag till försäkringsaktiebolag. I propositionen föreslås slutligen att finansiella företag skall få en alternativ möjlighet att återföra sina obeskattade reserver enligt de generella reglerna för icke-finansiella företag. Lag om ombildning av stadshypoteksinstitutionen 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om ombildning av den institution som regleras i lagen (1968:576) om stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar. 2 § Stadshypoteksföreningarna skall gå upp i stadshypotekskassa genom att föreningarna upplöses utan likvidation och föreningarnas tillgångar och skulder övertas av kassan (fusion). Därvid skall föreningarnas säkerhetsfonder och kapitaltäckningsfonder föras till kassans reservfonder respektive kapitaltäckingsfond. Fusionen skall genomföras den dag regeringen bestämmer. 3 § Efter fusionen skall stadshypotekskassan överlåta hela eller delar av sin rörelse till ett för ändamålet bildat kreditaktiebolag. Regeringen får besluta om tidpunkt och villkoren för överlåtelsen. 4 § Stadshypotekskassan får utan hinder av bestämmelserna i lagen (1968:576) om stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningarna låna upp de medel och vidta de åtgärder i övrigt som behövs för att förbereda den ombildning som avses i denna lag. Denna lag träder i kraft . Härigenom föreskrivs följande. 1 § stadshypotekskassa har till uppgift att fullfölja den ombildning som följer av regeringens beslut enligt lagen (1992:000) om ombildning av stadshypoteksinstitutionen. Kassan skall 1. äga och förvalta aktier i det aktiebolag som har övertagit kassans rörelse, 2. till utgången av låna upp och till aktiebolaget låna ut medel som bolaget behöver för sin rörelse, 3. förvalta kassans fordringar på aktiebolaget och kassans skulder samt 4. ombesörja att regionala låntagarstämmor samt ombudsstämma kommer till stånd. 2 § Kassan förvaltas av en styrelse som består av elva ledamöter. Regeringen utser fem ledamöter, bland dem ordföranden, och två suppleanter för dem. Ombudsstämman utser sex ledamöter, bland dem vice ordföranden, och tre suppleanter för dem. Ledamöterna och suppleanterna utses för av högst . Regeringen bestämmer arvoden för ledamöterna och suppleanterna. 3 § För revision av styrelsens förvaltning och kassans räkenskaper utses två revisorer och två suppleanter för dem. och ombudsstämman utser vardera en revisor och en suppleant. Revisorerna och suppleanterna skall vara auktoriserade revisorer. 4 § Ombudsstämman avgör frågor om fastställande av balansräkningen och om godkännande av styrelsens förvaltning. Grundfond och upplåning 5 § Som grundfond för kassan ställer staten till förfogande en garantiförbindelse som utfärdas av regeringen eller, efter regeringens bestämmande, . Regeringen meddelar föreskrifter om grundfondens storlek samt om de villkor i fråga om avgift och i övrigt som skall gälla för grundfonden. Efter anmälan till får kassan ta grundfonden i anspråk för att fullgöra sina förpliktelser om kassan för tillfället saknar tillgängliga medel för detta. När grundfonden har tagits i anspråk enligt andra stycket skall kassan betala staten den ränta på beloppet som bestämmer och möjligt återbetala vad som har tagits i anspråk. 6 § Kassans sammanlagda låneskulder får inte uppgå till mer än tio gånger summan av grundfonden och kassans egna fonder. 7 § Regeringen beslutar om kassans likvidation och förfarandet därvid. Efter anmälan till får grundfonden tas i anspråk när kassan har trätt i likvidation, om det saknas andra tillgångar som svarar för kassans förpliktelser. beslutar om användningen av kassans behållning efter likvidation. 8 § Närmare föreskrifter om beslut i styrelsen och kassans verksamhet samt om ombudsstämma och regionala låntagarstämmor meddelas av regeringen. 9 § Kassan står under tillsyn av finansinspektionen. Kassan skall lämna inspektionen de upplysningar om sin verksamhet och därmed sammanhängande omständigheter som inspektionen begär. Regeringen får meddela närmare föreskrifter om tillsynen över kassan. 10 § Kassan skall med en årlig avgift bekosta finansinspektionens tillsyn enligt de närmare föreskrifter som regeringen meddelar. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Genom lagen upphävs lagen (1968:576) om stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar. och de revisorer som har utsetts enligt bestämmelserna i lagen (1968:576) om stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar utgör styrelse och revisorer i kassan till dess att ny styrelse och nya revisorer har utsetts enligt den nya lagen. Lag om inkomstskatteregler med anledning av vissa omstruktureringar inom den finansiella sektorn, m.m. Härigenom föreskrivs följande. 1 § Vid fusion mellan stadshypotekskassa och stadshypoteksföreningar enligt punkt 3 av övergångsbestämmelserna till lagen (1992:000) om stadshypotekskassa tillämpas bestämmelserna i 2 § 4 mom. andra - fjärde, sjunde, åttonde och elfte styckena lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Vid fusion som avses i första stycket samt vid en följande överlåtelse av stadshypotekskassans tillgångar till det kreditaktiebolag som avses i punkt 3 av övergångsbestämmelserna till lagen om stadshypotekskassa skall överlåtande och övertagande företag anses som en skattskyldig vid återföring av obeskattade reserver enligt 2 § samt vid tillämpning av lagen (1990:655) om återföring av obeskattade reserver. 2 § Avsättningar till reservfond eller säkerhetsfond som stadshypotekskassa, stadshypoteksförening eller , gjort i bokslut till ledning och senare års taxeringar skall återföras till beskattning vid eller, om företaget inte taxeras då, taxering. Skillnaden mellan reserverna enligt första stycket och den avsättning till skatteutjämningsreserv som första gången görs enligt lagen (1990:654) om skatteutjämningsreserv utgör - om beloppet är positivt - skattepliktig intäkt vid taxeringen till statlig inkomstskatt. av beloppet tas upp vid taxering och återstående del vid taxering. Taxeras inte företaget skall hela beloppet jämte ett tillägg på tas upp vid taxering. Om hela beloppet tas upp till beskattning vid taxering får vid tillämpning av uppbördslagens (1953:272) regler om debitering av preliminär och slutlig skatt i sådant fall anses som om skatten på intäkten hänför sig på och på . Vid beräkning av kapitalunderlag enligt lagen om skat- teutjämningsreserv skall dels av de avsättningar till reservfond och säkerhetsfond som avses i första stycket räknas som skuld vid eller, om företaget inte taxeras då, taxering, dels av den skattepliktiga intäkt enligt andra stycket som vid beskattningsårets ingång ännu inte tagits upp till beskattning räknas som skuld vid taxering, dels beskattningsårets inkomstskatt beräknas utan hänsyn till den skattepliktiga intäkten enligt andra stycket. 3 § För det kreditaktiebolag som avses i 1 § andra stycket skall vid beräkning av kapitalunderlag enligt lagen (1990:654) om skat- teutjämningsreserv underlaget minskas av ett belopp som beräknas enligt följande. Beloppet utgörs av en så stor andel av bolagets eget kapital efter det förvärv från stadshypotekskassan som avses i nämnda lagrum som de belopp som stadshypotekskassan och stadshypoteksföreningarna avsatt till reservfond respektive säkerhetsfond i bokslut för eller tidigare utgör av eget kapital i stadshypotekskassan före överlåtelsen till bolaget. Med eget kapital avses i fråga om bolaget eget kapital enligt 11 kap. 7 § aktiebolagslagen (1975:1385) och i fråga om kassan summan av reservfond, säkerhetsfond och kapitaltäckningsfond enligt 15 och 33 §§ lagen (1968:576) om stadshypotekskassa och stadshypoteksföreningar. Vid beräkning av kreditaktiebolagets avdrag enligt lagen (1967:94) om avdrag för viss aktieutdelning, för utdelning på de aktier som utgetts av bolaget före eller i samband med övertagandet av tillgångar från stadshypotekskassan, skall vad som inbetalats för aktierna minskas med ett belopp motsvarande det som avses i första stycket. 4 § Skattepliktig intäkt enligt 3 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall inte anses uppkomma när låntagare i stadshypotekskassa eller stadshypoteksföreningarna får rätt att -till ett pris som understiger marknadsvärdet - förvärva aktie eller förvärvar aktie i det kreditaktiebolag som avses i punkt 3 av övergångs- bestämmelserna till lagen (1992:000) om stadshypotekskassa. Vad nu sagts gäller endast vid förvärv från bolaget eller stadshypotekskassan i samband med nyemission i bolaget. 5 § Om ett utländskt bankföretag övertar ett av företaget före bildat bankaktiebolags hela bankrörelse tillämpas bestämmelserna i 2 § 4 mom. andra - fjärde, sjunde, åttonde och elfte styckena lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 13 § lagen (1990:654) om skatteutjämningsreserv samt 8 § lagen (1990:655) om återföring av obeskattade reserver. 6 § Om ett ömsesidigt livförsäkringsföretag överlåter hela sitt försäkringsbestånd till ett för ändamålet bildat försäkringsaktiebolag skall överlåtande och övertagande företag anses som en skattskyldig vid tillämpning av lagen (1990:655) om återföring av obeskattade reserver och övergångsbestämmelserna till lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel. Denna lag träder i kraft och tillämpas i fråga om 5 och 6 §§ första gången vid taxering och i övrigt första gången vid taxering. 4 Förslag till Lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs att 2 § 4 och 8 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 § 4 mom.2 Bestämmelserna i andra-åttonde styckena nedan gäller i fråga om fusioner enligt 1. 14 kap. 8 § aktiebolagslagen (1975:1385), 2. 12 kap. 1, 3 och 8 §§ lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, 3. 11 kap. 1, 2 och 9 §§ bank- aktiebolagslagen (1987:618), 4. 7 kap. 1, 2 och 8 §§ spar- bankslagen (1987:619), 5. 10 kap. 1, 2 och 9 §§ förenings- bankslagen (1987:620). Har lager, fordringar och liknande tillgångar hos det övertagande företaget tagits upp till högre värde än det värde som i beskattningsavseende gäller för det överlåtande företaget, skall det övertagande företaget ta upp mellanskillnaden som intäkt. Har byggnad, markanläggning, maskin eller annat inventarium, patenträtt, hyresrätt eller tillgång av goodwills natur övertagits skall vid beräkning av värdeminskningsavdrag och av vad som återstår oavskrivet av tillgångens anskaffningsvärde anses som om överlåtande och övertagande företag utgjort en skattskyldig. Har inventarier eller andra tillgångar som får skrivas av enligt reglerna för räkenskapsenlig avskrivning övertagits och har dessa tillgångar i räkenskaperna tagits upp till högre värde än vad som följer av tredje stycket, har det övertagande företaget rätt att även efter fusionen tillämpa räkenskapsenlig avskrivning. Som förutsättning gäller att mellanskillnaden tas upp som intäkt under det beskattningsår då fusionen genomförs eller med en tredjedel för nämnda beskattningsår och vart och ett av de två närmast följande åren. Har skog övertagits skall beträffande skogens anskaffningsvärde och gällande ingångsvärde anses som om överlåtande och övertagande företag utgjort en skattskyldig. Har betalningsansvaret för framtida utgifter övertagits och har det överlåtande företaget medgetts avdrag för utgifterna skall ett belopp som motsvarar avdraget tas upp som intäkt hos det övertagande företaget. Avdragsrätten för det övertagande företaget prövas med utgångspunkt i de förhållanden som gäller vid utgången av beskattningsåret. Fusionen skall inte leda till Fusionen skall inte leda till någon skattepliktig någon skattepliktig realisationsvinst eller av- realisationsvinst eller dragsgill realisationsförlust avdragsgill realisationsförlust för något av de deltagande för något av de deltagande företagen. Avyttras tillgångar företagen. Avyttras tillgångar som övertagits vid fusionen som övertagits vid fusionen skall vid bedömandet av frågan skall vid bedömandet av frågan om skattepliktig om skattepliktig realisa- realisationsvinst eller tionsvinst eller avdragsgill avdragsgill realisa- realisationsförlust uppkommit tionsförlust uppkommit anses anses som om överlåtande och som om överlåtande och övertagande företag utgjort en övertagande företag utgjort en skattskyldig. Vad nu sagts skattskyldig. Vad nu sagts gäller också då ett försäk- gäller också vid fusion mellan ringsföretags hela försäkrings- stadshypoteksföreningar samt då bestånd övertagits av ett annat ett försäkringsföretags hela försäkringsföretag. försäkringsbestånd övertagits av ett annat för- säkringsföretag. Det övertagande företaget har samma rätt till avdrag för underskott som avses i 26 § kommunalskattelagen (1928:370) och i 14 mom. som det överlåtande företaget skulle ha haft om fusionen inte ägt rum. Om moderbolaget var ett fåmansföretag enligt punkt 14 av anvisningarna till 32 § nämnda lag vid utgången av beskattningsåret eller dotterbolaget var ett sådant företag vid ingången av det närmast föregående beskattningsåret krävs dock att moderbolaget ägde mer än nio tiondelar av aktierna i dotterbolaget vid den sistnämnda tidpunkten. Vid fusion mellan ekonomiska föreningar krävs att båda föreningarna är att anse som kooperativa enligt 8 mom. Bestämmelserna i sjunde stycket första och andra meningarna gäller också då en juridisk person icke yrkesmässigt överlåter egendom eller rättighet som avses i 25-31 §§ till en annan juridisk person såvida överlåtelsen sker med förlust och företagen är moderföretag och dotterföretag eller står under i huvudsak gemensam ledning. Vidare gäller i nu avsedda fall bestämmelserna om värdeminskningsavdrag m.m. i tredje och femte styckena. Bestämmelserna i sjunde stycket första och andra meningarna gäller vidare - utöver vad som anges i nionde stycket - om aktie i aktiebolag eller andel i handelsbolag, ekonomisk förening eller utländsk juridisk person överlåts till ett svenskt företag inom samma koncern såvida moderföretaget i koncernen är ett aktiebolag, en ekonomisk förening, en sparbank eller ett ömsesidigt skadeförsäkringsföretag och den överlåtna aktien eller andelen innehas som ett led i koncernens verksamhet. Sker överlåtelsen till ett utländskt företag, kan regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer medge befrielse från beskattning för vinst. I samband med sådan fusion som avses i första stycket skall uttagsbeskattning enligt punkt 1 fjärde stycket av anvisningarna till 22 § kommunalskattelagen inte ske. Har en tillgång delats ut till ett företag som är frikallat från skattskyldighet för utdelningen enligt 7 § 8 mom. tillämpas bestämmelserna i andra, tredje och femte styckena samt sjunde stycket första och andra meningarna om det utdelande företaget inte uttagsbeskattas enligt punkt 1 fjärde stycket av anvisningarna till 22 § kommunalskattelagen. 8 mom.3 Har en kooperativ förening av vinsten av sin koopera- tiva verksamhet lämnat rabatt eller pristillägg i förhållande till gjorda köp eller försäljningar, medges avdrag för denna utdelning. En kooperativ förening har också rätt till avdrag för utdelning som lämnas i förhållande till inbetalda insatser enligt lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. I fråga om andra insatser än förlagsinsatser medges emellertid inte avdrag till den del det utdelade beloppet tillfaller någon som enligt 7 § 8 mom. inte är skattskyldig för utdelningen. Avser denna del av utdelningen högst av utdelningen på annat än förlagsinsatser är dock utdelningen i sin helhet avdragsgill. Är en ekonomisk förening direkt eller indirekt centralorgani- sation för kooperativa föreningar, har centralorganisationen - även om den inte är kooperativ enligt tionde-tolfte styckena nedan - rätt till avdrag för utdelning på förlagsinsatser. ett förvaltningsföretag enligt 7 § 8 mom. andra stycket skall det avdragsgilla beloppet minskas med den del av utdelningen som föranlett frikallelse från skattskyldighet enligt nämnda stycke. Avdrag för utdelning skall avse det räkenskapsår som utdelningen hänför sig till. Avdrag medges endast om föreningen visar att förutsättningar för avdrag föreligger. Yrkande om avdrag skall göras på särskild blankett enligt formulär som fastställer. Sparbank får göra avdrag för bidrag till sparbankernas säker- hetskassa. Sparbankernas säkerhetskassa får göra avdrag för utdelning till sparbankerna. << Vänster Spalt På >> << Höger Spalt På >> => => allmänna hypo- allmänna hypoteksbank får göra teksbank, avdrag för belopp, som avsatts stadshypotekskassa och Statens till reservfond, i den mån Bostadsfinansieringsaktiebolag avsättningen är nödvändig för får göra avdrag för belopp, som att uppbringa fonden till ett avsatts till reservfond, i den belopp motsvarande mån avsättningen är nödvändig av skulderna. för att uppbringa fonden till får göra ett belopp motsvarande två avdrag för belopp, som avsatts procent av inrättningens till reservfond, i den mån skulder. får avsättningen är nödvändig för göra avdrag för belopp, som att uppbringa fonden till ett avsatts till reserv- eller belopp motsvarande två och en säkerhetsfond, i den mån halv procent av föreningens avsättningen är nödvändig för skulder. att uppbringa fonden till ett belopp motsvarande två och en halv procent av föreningens skulder. Har reservfond Har reserv- eller säker- som avses i åttonde stycket hetsfond som avses i åttonde satts ned skall - stycket satts << Höger Spalt Av ned skall - om avdrag för om avdrag för fondavsättningen fondavsättningen har medgetts - har medgetts - ett belopp ett belopp motsvarande det motsvarande det nedsatta nedsatta beloppet tas upp som beloppet tas upp som intäkt. En ekonomisk förening är i beskattningshänseende att anse såsom kooperativ, om den är öppen och i sina angelägenheter tillämpar lika rösträtt. För att en förening skall anses vara öppen fordras inte bara att den enligt sina stadgar är berättigad att när som helst anta nya medlemmar, utan också att den faktiskt visar sig villig att anta till medlem var och en, som är bosatt inom föreningens verksamhetsområde eller tillhör dess angivna verksamhetskrets, förbinder sig att följa föreningens stadgar och beslut och som därjämte skäligen kan antas komma att som medlem bidra till förverkligandet av föreningens i stadgarna angivna syfte. Den omständigheten, att styrelsen eller annat föreningsorgan äger rätt att pröva inträdesansökningarna och avvisa sådana sökande, som inte besitter nu nämnda kvalifikationer för medlemskap, betar inte föreningen dess egenskap av öppen. I det fall att en förening säljer till utomstående kan den som regel inte utan att förlora sin öppna karaktär vägra att motta som medlem någon som kan visa, att han brukar köpa förnödenheter genom föreningen. Anser föreningens styrelse emellertid, att vederbörande köpare på grund av rent personliga förhållanden inte kan beviljas medlemskap - i en stor förening, som säljer till utomstående, är det omöjligt att i varje fall inskränka försäljningen till personer, som skulle vara önskvärda som medlemmar - så bör föreningen för att anses såsom öppen ha skyldighet att i ekonomiskt hänseende jämställa honom med medlem, det vill säga ge honom samma återbäring på köpta varor som medlem erhåller. Kooperativa föreningars centralorganisationer är att anse såsom öppna, även om inträde beviljas blott sådana lokala föreningar, som fyller av centralorganisationen på stadgar, skötsel och ekonomisk soliditet, och även om endast ett enda företag inom varje område antas såsom medlem. Vad angår kravet på lika rösträtt så berövas en centralorganisation inte dess kooperativa karaktär, om rösträtten bland dess förstahandsmedlemmar, föreningarna, utövas efter föreningarnas medlemsantal. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 1Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770. 2Senaste lydelse 1990:1422. 3Senaste lydelse 1990:651. Lag om ändring i lagen (1990:654) om skatteutjämningsreserv Härigenom föreskrivs att 1 och 3 §§ lagen (1990:654) om skat- teutjämningsreserv skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 §1 Vid beräkning av inkomst av näringsverksamhet enligt kommunalskattelagen (1928:370) och lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt får avdrag göras enligt denna lag för belopp som har avsatts till skatteutjämningsreserv av 1. svenska aktiebolag, 2. svenska ekonomiska föreningar, 3. svenska sparbanker och spar- bankernas säkerhetskassa, 4. svenska ömsesidiga skadeförsäkringsföretag, 5. sådana juridiska personer som enligt författning eller på därmed jämförligt sätt bildats för att förvalta samfällighet och som skall erlägga skatt för inkomst, 6. utländska juridiska personer, 7. fysiska personer och dödsbon. Livförsäkringsföretag och Livförsäkringsföretag och understödsföreningar som avses understödsföreningar som avses i 2 § 6 mom. och sådana företag i 2 § 6 mom. och sådana företag som avses i 2 § 7 mom., 8 mom. som avses i 2 § 7 mom. och åttonde stycket och 10 mom. 10 mom. samt 7 § 4 mom. och samt 7 § 4 mom. och 8 mom. 8 mom. andra stycket lagen om andra stycket lagen om statlig statlig inkomstskatt är inte inkomstskatt är inte berät- berättigade till avdrag. tigade till avdrag. Detsamma Detsamma gäller i fråga om gäller i fråga om dödsbon som dödsbon som behandlas som behandlas som handelsbolag. Att särskilda särskilda regler gäller i fråga regler gäller i fråga om om handelsbolag framgår av handelsbolag framgår av 11 §. Den som enligt bokföringslagen (1976:125) eller jordbruksbokföringslagen (1979:141) är skyldig att upprätta årsbokslut skall ha satt av ett mot avdraget svarande belopp i räkenskaperna för beskattningsåret. Avdraget skall återföras till beskattning närmast följande beskattningsår. 3 §2 Kapitalunderlaget för juridiska personer som avses i 1 § första stycket 1-6 är skillnaden vid beskattningsårets utgång mellan tillgångar och skulder. Vid beräkning av underlaget anses beskattningsårets inkomstskatt utgöra av den vid taxeringen till statlig inkomstskatt beräknade inkomsten före återföring av föregående års avsättning till skat