prop · GG03183 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93:183 om vissa frågor rörande jordbruket och Regeringenförcslär att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . 1propositionen föresläs ätgärder för en fortsatt anpassning av den svenska jordbruks-och livsmedelssektom till de förhållanden som råder inom EG. Medanledning av de ätgärder som vidtas för att sänka foderkostnadema inom animaliesektomsänks referenspriset för vissa animalieprodukter. Direktbidraget tillmjölkproduktionen sänks med till 1 200 krAo /94. Tillexport av förädlade livsmedel anvisas för perioden den 1juli 1993-den 31 december 1994. Vidare föresläs att ramen för export av kötthöjs med till . Åtgärderföreslås till stöd för en anpassning av trädgårdsnäringen inför ett medlemskapi EG. Stödettill jordbmket och livsmedelsindustrin i norra föreslås för budgetåret1993/94 uppgå till . Vidarelämnas förslag rörande rådgivningen inom jordbruket och trädgårdsnäringen. 1 1992/93. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde den 18 febmari 1993 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden . , ,, , , , , , , ,, , , , , , P. , Proposition om vissa frågor rörande jordbruket och trädgårdsnäringen Sverigesansökan om medlemskap i ställer nya krav pä svensk jordbrukspolitik. Medstöd av regeringens bemyndigande tillkallade jag en särskildkommission. för jordbmkspoli-tiken, med uppgift attförbereda en avstämning av de omställningsbeslut som omfattas av 1990 årsjordbruks- och livsmedelspolitiska beslut. Kommissionenskall beakta effekter och faktorer som inte var kända eller förutsedda vid 1990års beslut Utgångspunkten för arbetet är att omställningen skall fullföljas päen sådant sätt att vid ett inträde i EG har en stark ochkonkurrenskraftig jordbruksnäring och livsmedelsindustri. I det första delbetänkandetÅtgärder för att förbereda jordbruk och livsmedels-indusöi för EG (SOU1992:87), behandlas vegetabiliesektoms anpassning. Kommissionens andradelbetänkande (SOU 1992:125) behandlar huvudsakligen åtgärder för anpassningav animaliesektom. Sammanfattningarav betänkandena fogades till budgetpropositionen (prop. 1992/93:100) somunderbilaga 10.1 resp. 10.2. Kommissionensnärmare förslag inom animaliesektom (kap. 5) har remissbehandlats i särskildordning. En förteckning över remissinstansema bör fogas till protokollet idetta ärende som bilaga 1. En sammanställning av remisssvaren finnstillgänglig i Jordbmksdepartementet Den1 tillkallades en särskild uo-edare (Lantbruksdirektören )för att utreda trädgårdsnäringens utvecklingsmöjligheter. Utredningen skullegöras mot bakgmnd av ändrade förutsättningar för Q-ädgårds-näringensproduktions- och konkurrensförhällanden på grund av såväl nationella som intemationellabeslut om reformer. Utredarenöverlämnade betänkandet Svensk trädgärds-näring - nuläge ochutvecklingsmöjligheter (SOU 1992:119). Enförteckning över remissinstansema bör fogas till Prop. 1992/93:183 protokolleti detta ärende som bilaga 2. En sammanställning över remissvaren fuinstillgänglig i Jordbmksdepartementet. Iskrivelser frän bl.a. handel och har begärts att gränsskyddet för jordbruks- och trädgärdsprodukterskall sänkas. I skrivelse frän har begärts attgränsskyddet för jordbruksprodukter skall höjas. Regeringenuppdrog åt att göra en översyn avberäkningsmodellen och beräkningsunderlaget för stödet till jordbmket i norraSverige. Verket skulle vidare studera konsekvensema av en övergäng till altemativastödformer. Jordbruksverkethar presenterat uoredningen i 1992:36. Rapporten har remissbehandlatsvad avser kap. 1-5. En förteckning över remissinstansema bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 3. En sammanställning av remissvarenfinns tillgänglig i Jordbmksdepartementet. Ljusnarsbergskommun har kommit in med skrivelse med begäran om justering av stödomrädesindelningenför norra . Motbakgmnd av vad jordbmksutskottet anförde i sitt betänkande om rådgivningen i lantbmket(bet 1989/90:JoU12) och beslut om en ny livsmedelspolitik (prop.1989/90:146, bet 1989/90:JoU25, rskr. 1989/90: 327) tillkallades en särskildutredare (1991:06) med uppgift att utreda den statliga rådgivningen till jordbmket(dir. 1991:83 och dir. 1991:116). Densärskilde utredaren (), har överlämnatbetänkandet Rådgivningen inom jordbruket och trädgårdsnäringen (SOU 1992:99).Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstansema börfogas till protokollet i detta ärende som bilaga 4. En sammanställning avremissvaren finns tillgänglig i . Iårets budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 10) har regeringen föreslagitatt, i avvaktan på särskild proposition i ämnet till Stöd till jordbruket ochlivsmedelsindustrin i norra , för /94 beräkna ett förslagsanslagpå . Jag anhåller nu att fä ta upp dessa frägor. Sverigesiktar pä en fullständig integrering med EG:s gemensamma jordbrukspolitik fråntidpunkten for medlemskap. skall vid integrationen uppnå så storapositiva samhällsekonomiska effekter som möjligt med hänsyn tagen till bådebehovet av en stark och konkurrenskraftig jordbruksnäring och till konsumentemasoch skattebetalamas intressen. Ambitionen bör vara att inga övergångsåtgärderskall behöva tillämpas sedan blivit medlem samt att övriga konkurrensbegränsandeåtgärder undanröjs, i båda fallen på basis Mälsätmingenär också att behålla den höga svenska ambi- Prop. 1992/93:183 tionsnivån på bl.a.miljö-, djurskydds- och djurhälsoområdena. Målet är också att upprätdnåUa enfortsatt hög ambitionsnivå på det regionalpolitiska området. Idet fortsatta förberedelsearbetet beaktas olika områden och fömtsättning-ar somkan bli föremål för anpassning till förhållanden inom EG. Vissa avsteg från1990 års jordbmks- och livsmedelspolitiska beslut kommer att vara nödvändigaför att en anpassning skall vara möjlig. Åtgärder för anpassning kommer att fåvidtas i flera steg fi-am till ett svenskt EG-inträde. Detfaktum att tvingades överge den fasta växelkursenåterverkar pä behovet av anpassning av pris-, stöd- och kostnadsnivåer ijordbruket eftersom förhållandet mellan den svenska kronan och EG:s valutorförändrats. Vid utformning av åtgärder i syfte att förbereda jordbrukssektornmåste hänsyn tas till den nya valutasituationen och osäkerheten avseende ytterligareförändringar av valutakurser. Vissaåtgärder i avsikt att anpassa förutsättningarna för svenskt jordbruk har redanvidtagits. Beslutet om vissa jordbrukspolitiska frågor (prop. 1992/93:130, bet.1992/93:JoU9, rskr. 1992/93:102) innebär bl.a. att dirckt-bidragen tilljordbruket reduceras. Regeringen har även beslutat sänka gränsskyddet päproteinfoder från . Iårets budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 10) föreslog och aviseraderegeringen ytterligare åtgärder inom vegetabiliesektom. Avseende animaliesektomanförde jag i min anmälan till budgetpropositionen att jag hade för avsikt attåterkomma till regeringen med konkreta förslag till åtgärder. Anpassning avsvenska pris-, stöd- och kostnadsnivåer måste kunna åstadkommas genom sänkningav referenspriser och därmed sänkning av gränsskyddet likaväl som genomsänkning av dircktbidrag. En sådan anpassning fömtsätter ett avsteg ärsbeslut 1992/93:56 om ny konkurrenslagstiftning anmäls att EG:s konkurrensbestämmelseri artikel 85.1 i inte är fullt ut tillämpliga pä jordbruksområdet.Regeringens förslag i propositionen innehåller inga sädana begränsningar. Fräganom konsekvensema på jordbruksområdet av en anslutning till EG hänskjuts tillatt prövas i särskild ordning. Frågan om behov av ätgärder är ännu föremål föröverväganden inom . En utgångspunkt för dessa överväganden äratt verksamheter som är tillåtoa enligt inte skall behövaupphöra före ett EG-medlemskap. Jag är således inte nu beredd att redogöra för konsekvensemaeller lämna förslag till åtgärder. Ettregeringsuppdrag att utreda behov, möjligheter och konsekvenser av miljöavgifterpå kadmium har redovisats och remissbehandlats. Ärendet bereds för närvarandei . Samtligaförslag i det följande syftar till att förbereda svenskt jordbmk och trädgårdsnäringför ett EG-medlemskap. 2Anpassningsåtgärder inom jordbruket inför ett EG-medlemskap 2.1 Åtgärder inom animaliesektom Mittförslag: Pris-, stöd- och kostnadsnivåer inom animalieproduk-tionen justeras iavsikt att anpassa villkoren för animalieproduktionen i inför beräknatinträde i EG . Direktbidrag till mjölkkor reduceras.Referenspriset sänks för nötkött, kalvkött, griskött, fägelkött och ägg.Regeringen skall kunna vidta ytterligare justeringar om det är påkallat avvalutakursförändringar. Omställningskommissionensförslag: Kommissionen har föreslagit att den beräknade skillnaden mellansvenskt pris/stödnivå och beräknat pris/ stödnivå i EG skall reduceras före ettEG-inträde. jämförelser baseras pä svensk avräkningsprisnivå1991/92 och beräknat relevant pris i EG () varvidsvensk prisnivå beräknats ligga över EG:s. Skillnaderna i pris/stödnivåvarierar mellan olika produktområden. Den föreslagna minskningen av skillnadenuppgår till beroende på produktområde. Av minskningenmotsvaras huvuddelen av de kostnadssänkningar som följer av borttagenproteinfodermedels-reglering och sänkt spannmålspris. Resterande minskningmotsvarar ett rationaliseringskrav inom resp. produktionsgren. Den successivaminskningen av skillnader i pris/stödnivåer föreslås ske dels genom sänktareferenspriser och därmed sänkt gränsskydd, dels genom sänkt dircktbidrag vadgäller mjölk. Kommissionenföreslår att anpassning av stödnivän för mjölkproduktionen skall ske genom attdircktbidragen per ko minskas /94 till per ko och helttas bort /95. Bidraget saknar motsvarighet i EG.Referenspriserna pä mejeriprodukter skall behållas oförändrade. Kommissionenberäknar att den svenska prisnivän därmed skulle kunna öventiga EG:s nivå med0,/kg mjölk för svenskt inträde i EG. Referensprisetför nötkött skall enligt kommissionens förslag sänkas med /kg. Direktbidragtill ungnöt samt am- och dikor skall behällas oförändrat. Förgriskött föresläs en sänkning av referenspriset med /kg. Härigenomberäknas en skillnad i prisnivå pä /kg återstå vid EG-inträdet Omställningskommissionenföreslår att referenspriset för ägg och fägelkött skall sänkas med 1,50 resp.2,/kg. Den skillnad som beräknas återstå för ett EG-inöädeskulle bli /kg resp. /kg. Omställningskommissionensmotiv för att bibehålla vissa skillnader i pris-och stödnivå vid ett inträde iEG är att vissa kostnader inte kan påverkas och attkostnader på gmnd av särregler bör beaktas vid prisanpassningen.Transportkostnader m.m. skulle kunna medge högre 1992/93. priser på den svenskamarknaden och dessutom bedöms vissa svenska pro- Prop. 1992/93:183 dukterkunna betinga ett mervärde på gmnd av kvalitetsegenskaper. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser påtalar att effekterna av deprecieringen måste tas ibeaktande vid bedömning av nuvarande anpassningsbehov till EG:s pris-, stöd-och kostnadsnivåer. Behovet att anpassa svenska pris- och stödnivåer börrelateras till kostnader för svenska särregler och även till möjligheter att päverkakostoadsbilden enligt flera instanser. har för varje produktionsgren gjort en bedömning av den anpassningstaktsom kommissionen föreslagit och sökt bedöma om anpassningsperiodens längdpåverkar konkurrenskraften på . har gjortbedömningen att de svenska djurskyddsreglema innebär begränsade möjligheter attuppnå en fullständig anpassning för produktionsgrenarna griskött, fågelköttoch ägg till . Konsumentberedningenframhåller att sänkta fodermedelskostoader bör föras vidare til!konsumenterna. Beredningen föreslår att referens-prisema och gränsskyddet börsänkas något mer, med tanke på att rationalisering också är nödvändig inomförädlingsindustrin, och något snabbare än kommissionen föreslagit. Med hänsyntill effekterna av den flytande valutan föreslår beredningen dämtöver ingen ytteriigaresänkning. Konsumentberedningen utgår i sin bedömning frän en kvarståendedevalveringseffekt av . LRFanför att förslag i princip uppnåtts genomvalutakursförändringen och anser att inga ytterligare åtgärder därför är påkallade.LRF framhåller även nödvändigheten av att svenskt jordbmk ges samma fömtsättningaravseende exporthantering som konkurrerande länders jordbmk. Fleraremissinstanser har påtalat nödvändigheten av att kostnadsanpassningar skeräven i förädlingsled och handelsled samt att effektiviseringsätgär-der måstevidtas även inom dessa led av livsmedelskedjan för att sektorn skall varkonkurrenskraftig vid ett EG-medlemskap. Nödvändighetenatt beakta miljövärden och regionalpolitiska hänsyn har påtalats av fleraremissinstanser. Mjölkproduktionens och nötköttsproduktionens betydelse idessa sammanhang har framhållits. Skälenför mitt förslag: anmälan till budgetpropositionen (prop. 1992/93:100bil. 10) anförde jag att det behöver vidtas åtgärder för att vidtidpunkten för ett inu-äde i EG skall ha en stark och konkurrenskraftig jordbmksnäringoch livsmedelsindusöi. För att uppnå detta krävs att en anpassning av desvenska pris-, stöd- och kostnadsnivåerna påbörjas redan före ett medlemskap. Vissaätgärder i avsikt att anpassa fömtsätmingar för svenskt jordbruk tiill EG harredan vidtagits. Beslutet om vissa jordbmkspoliriska frägor (prop. 1992/93:130,bet. 1992/93:JoU9, rskr. 1992/93:102) innebär bl.a. att direktbidragen tilljordbruket reduceras. Regeringen har även beslutat sänka gränsskyddet päproteinfoder. I budgetpropositionen föreslog och aviserade regeringenytterligare åtgärder för att anpassa pris-, stöd- och kostnadsnivåer till de som gäller inom EG. Idet sammanhanget konstaterades att behovet av an- Prop. 1992/93:183 passningsåtgärderbl.a. var beroende av valutaförändringar. Kursutvecklingenför den svenska kronan har inneburit att pris-, stöd- och kosmadsrelationema iförhållande till EG ytterligare förändrats sedan regeringen gjorde sinabedömningar i budgetpropositionen. Medutgångspunkt i beräkningar innebär de förändrade valutakiuemaatt vi ligger i närheten av de skillnader i producentprissom kommissionen föreslog skulle kvantå . Medanledning härav vill jag anföra följande. Målsättningen att ha en stark ochkonkurrenskraftig jordbmksnäring vid inträdet i EG kan inte uppnäs endastgenom anpassning av pris- och stödnivåer, även kosmadssidan måste beaktas. Viden anpassning av pris/stödnivåer inom jordbmket måste således hänsyn tas tillmöjligheterna att påverka kostnadsnivåer och anpassningsperiodens längd.Åtgärder i syfte att anpassa fömtsättningama för svensk jordbruksnäring tillEG måste också ske med beaktande av de skillnader i system som föreliggermellan och EG. Gränsskyddetskonstruktion innebär i princip an valutaförändringarna inte skall slå igenom påimportprisema för livsmedel. Valutaförändringarna har således medfört attJordbruksverket vid tvä tillfällen sänkt införselavgiftema för animalier. Någonkompensation till jordbmket till följd av ökade importpriser påproduktionsmedel kan inte ges utan ett riksdagsbeslut. Eftersom priserna päimporterade livsmedel ej tilläts stiga kan jordbruket, till skillnad från andrabranscher, inte kompensera sig för ökade kostnader genom att höja produktpriserna.Den borttagna proteinfodermedelsreglering och sänkt spann-mälspris har, somJordbruksverket påpekat, mindre effekt på fo-derkostoadema än beräkningar. Denrådande valutasiturionen gör bedömningar av anpassningsbehov mycket osäkra.Våra producent- och konsumentpriser ligger nära . EnligtKonsumentberedningens bedömning skulle konsumentprisskillnaden mellan Sverigeoch vara vid en depreciering av den svenska kronan med 10 %.Den svenska kronans värde har förändrats i förhällande till dendanska kronan och skillnadema i konsumentpriser skulle därmed vara ännu mindre.Samtidigt innebär EG:s jordbmkspolitiska reform att producentpriserna inom EGbör sjunka . har beaktat EG:s jordbmkspolitiskareform i sina beräkningar. Vid en sammantagen bedömning anser jag att ensänkning av referensprisnivåer eller direktbidrag utöver de som motiveras avsänkta fodcrkostna-der inte nu bör genomföras. Vid bedömning av effekterna avsänkta foderpriser har analysen utgått ifrån den situation som rådde i mittenav januari. Skulle förhållandena förändras bör emellertid regeringen kunnajustera refe-rensprisnivän för att fullfölja ett närmande av pris/stödnivå tillEG:s nivåer. Defaktiska priserna i prisregleringsledet, framför allt på nöt- och griskött, harunder vissa perioder legat lägre än referenspriset, dvs. det pris som skyd- das med införselavgifter.Detta har också inneburit sjunkande avräkningspri- Prop. 1992/93:183 ser till jordbmkama.Orsakerna till denna utveckling kan ha sin grund i t.cx. tillfälligt lågaimportpriser då gränsskyddet inte förmått skydda referenspriset eller en internobalans på den svenska marknaden. En komplikation i detta sammanhang kan varaatt marknaden för svenska varor i avvaktan på ett medlemskap i inte agerarpå samma sätt som den skulle ha gjort med enbart jordbruks- ochlivsmedelspolitiska beslut som gmnd. Bl.a. kan i denna situation de numerabegränsade möjlighetema till utbytesexport innebära större stömingar pämarknaden än vad som annars skulle ha varit fallet. Mot bakgrund av denförändrade situationen bör en översyn av gränsskyddets funktion göras. Jag harför avsikt att återkomma med ett förslag till regeringen om en sådan översyn.Jag kommer i det följande att föreslå vissa åtgärder för att förbättra deexisterande möjlighetema till export av livsmedel fram till den 1 januari 1995.Även dessa åtgärder bör kunna bidra till en stabilare marknadsutveckling. Emellertidhar jag också noterat att priserna sjunkit i prisregleringsledet medan prisernapå jordbmksreglerade livsmedel i efterföljande förädlingsled och till konsumentvarit i stort sett oförändrade. Jag vill i detta sammanhang framhålla vikten avatt såväl primärproduktionen som efterföljande led vidtar alla de åtgärder somär rimliga för att anpassa kostnaderna i verksamheten inför ett EG-medlemskap.Sädana ätgärder är nödvändiga för att uppnå tillräcklig konkurrenskraft. Eneffektiv förädlingsindusöi är dessutom en fömt-sättning för att rimligaproducentpriser skall kunna upprätthällas. De led i livsmedelskedjan somligger efter det prisreglerade ledet har ett stort ansvar för att åtgärder somvidtas i prisregleringsledet faktiskt kommer konsumenterna till del. Jag bedömning om behovet att följa livsmedelskedjansolika led. Jag har för avsikt att senare föreslå regeringen att får i uppdrag att genomföra en sådan uppföljning. Föratt möjliggöra konkurrenskraftig produktion vid EG-inödet har regeringenpåbörjat utfasning av direktbidrag där motsvarighet saknas inom EG:s gemensammajordbmkspolitik (CAP). En minskning av direktbidragen till mjölkkor, vilkasmotsvarighet inte finns inom EG, har genomförts för /93. Underinnevarande budgetär uppgår direktbidragen till mjölkkor till 1 600kr/mjölkko, vilket beräknas motsvara en kostoad pä . Kostoadsniväni är något högre än i närliggande konkurrentländer och enrationalisering är eftersträvansvärd. Åtgärder inom vegetabiliesektom kommeratt reducera foderkostnadema för mjölkproduktionen med ca /kg mjölk.Denna kostnadssänkning bör föras vidare genom sänkning av stödnivån. På gmnd av det anfördaföreslär jag därför att direktbidragen till mjölkkor Prop. 1992/93:183 minskastill /mjölkko /94, vilket motsvarar en minskning avdirektstödet med ca /kg mjölk. Kostnaden beräknas därmed uppgå till ca640 . Förnötköttsproducenter innebär en anpassning till EG bl.a. övergång till andrauppfödningsformer och en ny planeringssituation exempelvis avseende optimeringav grovfoderareal. Dessa förändringar tar tid. Produktionstidens längd är ocksåav betydelse för möjligheten att tillgodogöra sig sänkta foder-kosmader ochvidta kostnadsbesparande ätgärder på kort sikt. Möjligheten att genomföraförändringar som påverkar produktionsgrenens konkurrenskraft på längre siktberor pä anpassningsperiodens längd men också på möjligheterna attupprätthålla lönsamheten pä kort sikt Sänkta foderkostnader pä gmnd avborttagandet av proteinfoderregleringen och sänkta spannmålspriser får för vissaproduktionsformer begränsad effekt på produktionskostnaderna. Fördelningav direktbidrag inom ramen för EG:s gemensamma jordbmkspolitik sker enligtandra kriterier än i . Det finns inte underlag som medgeren fördelning av direktbidragen enligt EG:s kriterier. Motden bakgmnd jag har redovisat föreslär jag att referenspriserna sänks medendast /kg motsvarande ca hälften av foderkostnadssänkningen. Direktbidragen bör behällas oförändrade tills vidare.Kostnaderna för direktbidrag till am- och dikor samt ungnöt beräknas uppgå till170 + 180 = för /94. Olikheteri kostnadsbild och kostnadsnivåer mellan och EG i grisköttsproduktionenberor till viss del på svenska regleringar. Svenska tvingande bestämmelser vadavser djurhållning och djurskydd är mer långtgående än motsvarande i varanärmaste konkurrentländer i EG. För att möjliggöra svensk produktion enligthögre normer kan särskilda ätgärder och för effektivisering ochanpassning vara nödvändiga. Fömtomskillnader i kostnader som beror på djurskyddsbestämmelser bedöms den svenskaproduktionen av griskött kunna bli konkurrenskraftig även inom EG, detta under fömtsättoingav en viss kostoadsanpassning i övrigt Avvecklingen av proteinfoderregleringeninnebär en viss anpassning till kostnadsförhållandena inom EG. De beräknadekostnadsminskningarna har dock reducerats i förhållande bedömning på grund av kronans depreciering. För grisköttsproducentemaberäknas effekten bli ca lägre foderkostnad per kilo griskött.Grisköttsproducenter torde kunna realisera reducerade fodermedelskostnaderredan på kort sikt. För att åstadkomma en styrning mot en anpassning till devillkor branschen har i EG och successivt skapa fömtsättningarför en konkurrenskraftig produktion anser Prop. 1992/93:183 jag aUreferenspriset för griskött bör sänkas med /kg . Ienlighet med beslut (prop. 1987/88:93, bet. 1987/88:JoU22, rskr.1987/88:327) skall höns för äggproduktion bl.a. inte få inhysas i burar.Produktionsmetoder med burhållna värphöns skall vara avvecklade vid utgångenav är 1998. Möjligheter för producenter att anpassa kostnaderna till villkor sområder i EG är därför begränsade så länge EG inte har infört motsvarandedjurskyddsbestämmelser. Åtgärderinom vegetabiliesektom beräknas minska foderkostnadema med ca /kg ägg.Mot bakgmnd av högre kostnader än i EG för djurskydd och osäkerhet i fråga omkostnader vid införande av nya produktionssystem anser jag att det inte ärlämpligt att sänka referenspriset för ägg under den nivå föreslär. Jag föreslär därför att referensprisetsänks med /kg . av kosmadema för produktionen av fågelkött i beror på nationelladjurskydds- och smittskyddsbestämmelser. Producenterna har därför begränsademöjligheter att påverka den totala produktionskostnadsnivän. Skillnader ikostnadsnivå som beror av nationella särbestämmelser innebär att en högre pris-och stödnivå är motiverad. Minskadefodermedelskostnader på gmnd av bontagen proteinfoderregle-ring och sänktspannmålspris beräknas för fågelköttsproduktionen uppgå till /kg.Minskade foderkosmader får positiva effekter redan pä kort sikt i enproduktionsgren med kort omloppstid som fågelköttsproduktion. Jag föreslårdärför att referenspriset på fågelkött sänks med /kg . Enligt1990 års beslut skall pristillägget pä får- och lammkön avvecklas stegvisunder perioden fram till . För an möjliggöra en prishöjning beslutadesatt gränsskyddet skulle höjas i motsvarande grad. I jordbmksut-skottets betänkande(bet. 1989/90:JoU25) framhålls att fåmäringen är av särskilt intresse sommedel att upprätthälla ett varierat och rikt odlingslandskap. Mot bakgrund avsträvan att anpassa svenska förhållanden till dem som råder i EG bör integränsskyddet höjas ytterligare, eftersom priserna ligger pä ungefär samma nivåi EG och . Direktbidrag till får- och lammköttsproduktion är dock högrei EG. Kompensation till får- och lammköttsproduktion för avvecklingen avpristillägget utgår genom den fördubbling av direkt- bidraget som genomfördesredan budgetåret 1992/93.