prop · GG0313 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1992/93:13 med redogörelse med anledning av FNrs konferens " om miljö och utveckling - UNCED 1992/93:13 Regeringenbereder tillfälle att ta del av vad som tagits upp i bifogade utdragur regeringsprotokollet . 1 1992/93. Miljö- och naturresursdepartementet Skr. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden . , ,, , , , , , ,, , , , , , , P. , Redogörelse med anledning av FNrs konferens om miljö ochutveckling - UNCED om miljö och utveckling (UNCED) ägde rum i den 3-14juni 1992. Konferensen behandlade globala miljö- och utvecklingsfrågor av storbetydelse för mänsklighetens fortlevnad. Riokonferensenutmärkte sig genom sitt breda ämnesområde men även genom att konferensbesluten,när de omsätts i åtgärder och handlingar, på ett avgörande sätt kommer attpåverka de långsiktiga levnadsvillkoren för människor i många länder. Mångaav UNCED-besluten är väl förenliga med svensk miljö och utvecklingspolitik,medan andra kräver ett betydande arbete i form av genomgång och analys för attkunna förverkligas i olika delar av samhället. Kunskapen om UNCED-beslutenmåste ges en vid spridning, då uppdragen från i stor utsträckning ävenriktar sig till de enskilda människorna. bör därför redan nu beredastillfälle ta del av UNCED-besluten samt ges en översiktlig redovisning av hurregeringen på kort och medellång sikt avser att förverkliga dessa beslut påviktiga områden. Jagkommer att i det följande att ge en sådan redovisning. Till protokollet i dettaärende bör fogas som bilaga översättningar till svenska av Riodeklarationenoch Skogsprinciperna liksom , dvs. UNCED:s handlingsprogram för detfortsatta arbetet med miljö- och utvecklingsfrågorna. Därutöver hänvisas tillden rapport från konferensen som upprättat och nyligenpublicerat i serien Aktstycken utgivna av , Ny serie11:47. FN:sförsta miljökonferens ägde rum i . , 20 årsenare, var i vissa hänseenden en uppföljning av . Enviktig del av bakgrunden till finns vidare i Brundt-landkommissionensrapport gemensamma framtid . visar tydligt att denglobala utvecklingen med tilltagande miljöförstöring och Skr. 1992/93:13 ökandefattigdom måste vändas. Ett ökat samarbete mellan världens folk är nödvändigtför att åstadkomma förändringar. Kommissionen pekar på möjligheten av envärldskonferens för miljö och utveckling. Ett direkt förslag om en konferens 20år efter framfördes senare av . Beslutetom UNCED togs av år 1989.1 beslutet redovisas ett antalproblem som konferensen måste ta sig an. Miljöförstöringen har gått så långtatt jordens livsuppehållande system hotas. Förbrukningen av naturresurseröverstiger återväxten. Produktions- och konsumtionsmönster är inte varaktigthållbara, särskilt inte i industriländema som svarar för merparten av deföroreningar som sprids. U-ländernasproblem och behov understryks särskilt i beslutet om konferensen. Utbreddfattigdom är inte förenlig med hållbar utveckling. Fattigdom ochmiljöförstöring hänger nära samman; hushållning med naturresurser ochmiljöskydd i bör därför ingå i allt utvecklingsarbete. Sedanår 1989 har ett betydande förberedelsearbete utförts inför konferensen. FN:sgeneralförsamling tillsatte ett särskilt sekretariat, UNCED-sekre-tariatet, ochen förberedande kommitté för att förhandla fram förslag till konferensbeslut.Kommittén har varit öppen för alla FN-stater. Företrädare för mer än 150 staterhar deltagit. Kommittén har haft 5 möten. Parallelltmed förberedelsearbetet för har särskilda förhandlingskommittéerhaft i uppgift att att utarbeta texter till konventioner om dels att motverkarisker för klimatförändringar, dels att bevara biologisk mångfald, dvs.artrikedomen i djur- och växtiiv. Arbetet i kommittéerna skulle bedrivas så attkonventionema kunde undertecknas vid . 1Sverige samordnades förberedelsema inför konferensen av en nationalkommitté(ME 1990:01), som regeringen tillsatte . Kommitténs uppgiftvar att bidra till de svenska ställningstagandena inför och attinformera om förberedelsema och själva konferensen. Ordförande i kommittén varmiljöministern och ledamöterna kom bl.a. från politiska partier, forskning,näringsliv, miljörörelsen, ungdomsorganisationer samt de myndigheter som varnärmast berörda av miljö- och utvecklingsfrågorna. Till kommittén knöts ettsekretariat - FN 92-sekretariatet som tillsammans med vissa andra tjänstemänbiträtt kommittén, samordnat förberedelsearbetet i , deltagiti det intemationella förhandlingsarbetet, sammanställt en nationalrapport samtpå olika sätt informerat om konferensen. 1förberedelsearbetet i har också Miljövårdsberedningen, regeringens rådi miljöfrågor, deltagit. Beredningen har arrangerat konferenser om UNCED ochpublicerat rapporter om solenergi och andra fömybara energikällor, kretsloppoch hållbar stadsutveckling, m.m. , miljö- och ungdomsorganisationer och andra folk- rörelseorganisationersamordnade bl.a. med stöd av statliga bidrag sina in- Skr. 1992/93:13satser inför konferensen i en grupp kallad Miljö och Utveckling 92 med ettsekretariat som bl.a. informerat genom nyhetsbrev, publikationer, seminarierm.m. Ensärskild informationssatsning gjordes för ungdomar i form av en ungdomstidningom UNCED. Satsningen blev möjlig bl.a. genom Barn- och ungdomsdelegationensmedel från Allmänna arvsfonden. Jaghar lämnat en utförlig information till omförberedelserna inför konferensen samt om regeringens ställningstaganden ochförväntningar inför UNCED. Efterett intensivt arbete kunde den förberedande kommittén till konferensenöverlämna i stort sett kompletta texter i flertalet centrala frågor, medundantag för bl.a. Skogsprinciperna samt i fråga om finansiella resurser, teknologioch institutioner. kunde vidare enighet nås om texter tillde två konventionema om biologisk mångfald och om klimat. Beslutsunderlaget iRio de Janeiro utgjordes av -Riodeklarationen om miljö ochutveckling med en rad principer som staterna uppmanas följa i det långsiktigamiljö- och utvecklingsarbetet, -som är etthandlingsprogram för det fortsatta arbetet med de största miljö- ochutvecklingsproblemen samt -Skogsprincipema som gerriktlinjer för hur världens skogar skall nyttjas utan att miljön skadas. Riokonferensensbakgrund och förlopp m.m. finns närmare redovisat i den tidigare nämnda rapportenfrån "om miljö ochutveckling ". antogs de tre gmndläggande texterna: Riodeklarationen om miljöoch utveckling. En konvention omklimatförändringar och en konvention om biologisk mångfald var tillgängliga förunderskrift vid konferensen. Konventionerna undertecknades av företrädare förmer än 150 länder och EG. Riodeklarationeninnehåller 27 grundläggande principer för miljö- och utvecklingsarbetet. 1deklarationen anges bl.a. att -staterna har en suverän rätt att utnyttja sina naturtillgångar i enlighet medsin miljö- och utvecklingspolitik men att de också har ett ansvar att inteskada andra staters miljö eller skada områden som ligger utanför statligkontroll; -ett ovillkorligt krav för attnå en hållbar utveckling är att alla stater och Skr. 1992/93:13 folksamarbetar för att utplåna fattigdom så att ojämlikheten i levnadsförhållandenkan minska; -staterna skall samarbeta föratt främja en öppen intemationell ekonomisk ordning, som leder till ekonomisktillväxt och hållbar utveckling i alla länder, vilket ger bättre möjligheteratt hantera miljöförstöringen; -kvinnornas deltagande är avyttersta vikt för att nå en hållbar utveckling; -statema skall reducera ocheliminera icke hållbara produktions- och konsumtionsmönster samt främjalämpliga demografiska program; -den som förorenar skall, iprincip, bära kostnaderna för föroreningarna (PoUuter Pays Principle - PPP); -staterna skall motverka ellerhindra omlokaUsering och överföring till andra stater av verksamheter och ämnensom hotar människors hälsa eller miljön; -brist på vetenskapligtsäkerställda bevis skall inte utgöra skäl för att skjuta upp kostnadseffektivaåtgärder för att hindra miljöförstöring (försiktighetsprincipen); -krigföring motverkar i grundenen hållbar utveckling. Riodeklarationenbygger vidare på den deklaration som antogs av ochbetonar bl.a. den ökade insikten om utvecklingsfrågornas betydelse ochsambanden mellan miljö och utveckling i ett globalt perspektiv. HandlingsprogrammetAgenda 21 ger riktlinjer för nationellt och intemationellt handlande underåterstoden av och även in i nästa sekel, det 21 :a århundrandet.Agenda 21 innehåller rekommendationer och är således inte juridiskt bindande,men handlingsprogrammet är enligt regeringens mening politiskt och moralisktförpliktande. är ett uppdrag till alla gmpper och individer isamhället att arbeta för att uppnå målet om en hållbar utveckling, utrotafattigdom och undanröja hoten mot miljön. Agenda21 innehåller 40 kapitel med handlingsprogram för nationeUa åtgärder ochinternationellt samarbete för att uppnå en ekologiskt hållbar utveckling.Innehållet i står i samklang med Riodeklarationens principer. Ihandlingsprogrammet betonas t.ex. att miljöfrågorna måste integreras socialtoch ekonomiskt. Betydelsen av demokrati och medverkan i beslutsfattandet stryksunder liksom individers och olika folkgruppers ansvar och medverkan igenomförandet. Agenda21 innehåller ett särskilt avsnitt som riktar sig till vissa grupper isamhället och som syftar till att stärka dessa grappers roll i övergången hållbar utveckling. Ett effektivt genomförande av åtgärder inom Agenda 21kräver åtaganden och medverkan från alla grupper i samhället. De grupper somnämns som särskilt viktiga är kvinnor, barn och ungdomar, ursprungsbefolkningar,icke-statliga organisationer, kommuner, fackföreningar, näringslivet,vetenskapsvärlden och lantbrukare. Att stärka dessa grappers roll ingår ocksåsom ett viktigt inslag i flertalet programområden i . Ansatsen i äratt problem skall förebyggas genom miljöanpass- Skr. 1992/93:13 ning avpolitiken på olika områden, t.ex. inom energi-, transport-, jordbraks- ochskogsbraksområdena. Sambandetmellan fattigdom och miljö behandlas speciellt i ett kapitel, men ocksåutförligt i andra kapitel som rör exempelvis förhåUandena i områden medsärskilt torrt klimat, tropiska kustområden och i slumområden. Programmet tarockså upp frågan om att förändra produktions- och konsumtionsmönster ocheffektivisera resursanvändningen framför allt i de industriellt utveckladeländerna. Agenda21 behandlar vidare de ekonomiska förbindelserna mellan i- och såsomhandel, skulder och överföring av flnansiella resurser. SpecieU uppmärksamhetges ekonomier i omvandling i Öst- och . Ländemas eget ansvar föratt uppbringa resurser och reformera sina ekonomier understryks . Iallmänhet föratsätts genomförandet av komma att finansieras av varjelands egna resurser. kan dock inte förväntas klara av sina åtagandenhelt utan som ett komplement behövs nya och additioneUa resurser. Många länderhar tidigare åtagit sig att ge av brattonationalprodukten ibistånd men det är få länder som uppnått målet. I förklarar sigindustriländerna beredda att håUa fast vid detta mål och öka sinabiståndsprogram för att uppnå detta . Vissa länder varöverens om att nå målet . De länder som inte accepterat 0,7 procent-måletåtog sig att söka öka sitt bistånd. I ftnansieringsavsnittet klargörs vidareatt nedrastningen kan frigöra resurser för miljö och utveckling. Genomförandetpå det intemationeUa planet av beslut skall enligt Agenda 21bl.a. ske genom att FN:s generalförsamlmg fattar beslut omatt tillsätta en kommission för hållbar utveckling, Commission on SustainableDevelopment, CSD. Dessa frågor återkommer jag tiU i det följande. Idet tredje dokumentet som behandlades vid - Skogsprincipema -ges grundläggande riktlinjer för ett håUbart utnyttjande av världens skogar.Skogens alla funktioner skall skyddas. FinansieUa resurser och kunskaper skallställas till förfogande för med stora skogstUlgångar för att de skallkunna hindra skövling och övergå till ett långsiktigt hållbart skogsbrak.Handelspolitiska åtgärder på skogsområdet mäste vara förenliga medinternationella avtal. 5.4 Konventionen om klimatförändringar Konventionenom klimatförändringar har som mål att stabUisera koncentrationen avväxthusgaser i atmosfären på en nivå som tUlåter en naturlig anpassning avekosystemen. Konventionen innehåller åtaganden för industriländerna att antaprogram och vidta åtgärder för att begränsa utsläppen av alla växthusgaser. Enrapporteringsskyldighet med sikte på stabUisering nivå skall byggas upp. Rapporterna skall läggas tUl grand för utvärdering avsituationen i fråga om koncentrationen av växthus- Skr. 1992/93:13 gaseroch kunna användas som underlag för beslut om successiva förändringar avåtgärderna mot klimatförändringar. En stat som ratificerar konventionen åtarsig både att minska utsläppen av växthusgaser och att bevara och utvecklamöjligheterna att binda växthusgaser i t.ex. skog. 5.5 Konventionen om den biologiska mångfalden Konventionenlägger fast ett modernt naturvårdstänkande genom att fokusera på bådetraditioneUt naturvårdsarbete och ett ökat sektorsansvar för den biologiskamångfalden. Nationella planer skall utarbetas för hur mångfalden skall skyddasoch de biologiska resurserna användas på ett uthålligt sätt. Planerna skallgranskas av konventionspartema. Användningen av bioteknik skall ske på ettansvarsfullt sätt. Konventionen skall främja en rättvis fördelning av detUlgångar som användningen av genetiska resurser skapar. Varje land skall harätt att bestämma över sina egna genetiska resurser. Dessa omfattar såväl vildadjur och växter som husdjur och kulturväxter. Stater som ansluter sig tUlkonventionen skall arbeta för en ökad vetenskaplig och teknisk utbildning påområdet. I-länderna skaU efter förmåga hjälpa u-ländema med kunskap, teknik ochfinansieUa resurser. Svensk värdering av UNCED-besluten Enligtregeringens mening får betecknas som en framgång. Den innebärett viktigt steg för att nationellt och intemationellt lägga ökad vikt vid ochge ökade resurser för att lösa världens miljö- och utvecklingsproblem. Viktenav de frågor som behandlades och de beslut som togs underströks av det storaantal stats- och regeringschefer som deltog. Konferensens beslut skall ses sombörjan på en långsiktig process mot en miljömässigt hållbar utveckling. DenfuUständiga utvärderingen av kommer att kunna göras först omett antal år då man kan se hur konferensens rekommendationer har omsatts ipraktisk handling och resultatorienterad politik. Sverigeeftersträvade en handlingsinriktad konferens, med konkreta åtaganden av ochrekommendationer till regeringar och internationella organisationer.Regeringen konstaterar med tUlfredsställelse att flertalet förhandlingsmål iden delen har blivit väl tillgodosedda, främst genom konventionerna och genombeslutet om , vUken ger rUctiinjer och rekommendationer för åtgärdermed sikte på hållbar utveckling inom praktiskt taget alla samhällsområden. Försvenskt vidkommande är det särskUt angeläget att framhålla den betoning avdemokrati och demokratiska beslutsformer, av nödvändigheten av öppnaekonomiska system, av marknadsekonomi och uthållig ekonomisk tUlväxt samtbehovet av korrekt styrelseskick, som konferensbesluten ger uttryck för och somutgjorde centrala svenska förhandlingsmål. Vadgäller konventionerna om klimat och biologisk mångfald eftersträvades vidarefrån svensk sida kraftfulla och effektiva instrument i arbetet med dessa avgörande globalamiljöproblem. Det måste anses som en framgång Skr. 1992/93:13 attkonventionerna kunde undertecknas i . Klimatkonventionen bordeenligt svensk mening ha varit mer preciserad i fråga om tidsgränser för åtagandenom reduktion av utsläpp av växthusgaser. Av särskild vikt är dock demöjligheter till kostnadseffektiva åtgärder och samordnade miljöåtagandenmellan länder som konventionen innehåller. Konventionenom biologisk mångfald, som ej undertecknades av , uppfyller i huvudsak desvenska förhandlingsmålen. Regeringengör den bedömningen att de båda konventionerna utgör viktiga steg framåt i detintemationella samarbetet på miljöområdet. De kännetecknas av ett integreratmiljö- och utvecklingstänkande. Sverigeundertecknade båda konventionerna . Skogsprincipemautgör en god grand för framtida förhandlingar med inriktning på ett merbindande globalt skogsinstrament. Åtgärderför att bekämpa den utbredda fattigdomen i utgjorde ett prioriteratområde bland de svenska förhandlingsmålen. Avsnittet om fattigdom i Agenda 21har fått en utformning som väl ansluter till svensk biståndspolitik. Vidareåterspeglar många avsnitt i insikten om fattigdomen som ettgrandläggande problem i strävan efter hållbar utveckling, och då särskiltkapitlen om befolkningsfrågan, vatten, öken, hälsa, sanitet, den byggda miljönoch de kustnära haven. Sverigeverkade aktivt för UNCED-beslut som innebär åtaganden från givarländer att ökadet officieUa biståndet tUl enligt FN-målet om avbruttonationalprodukten. Detta mål bekräftades vid . Tidpunktenför målets uppfyUande lämnades öppen. Energirelateradefrågor har också varit prioriterade från svensk sida. har arbetat föratt öka användningen av fömybara energikällor och stimulera energieffektivitetsamt för att transportfrågorna skall uppmärksammas i arbetet på en hållbarutveckling. Enligt svensk uppfattning kunde texterna i i dessa delarvara mera kraftfulla och tydliga. Riodeklarationenkan enligt regeringens mening väntas få stor betydelse i det fortsattainternationella samarbetet på miljö- och utvecklingsområdet. Blanddeklarationens principer återfinns försiktighetsprincipen, principen omförorenarens kostnadsansvar, vikten av ökad handel och marknadsekonomi samtuttalanden om demokrati och medverkan. Dessa punkter har från svensk sidapoängterats i förhandlingsarbetet. Slutligenskall nämnas att drivit frågan om militära aktiviteter och miljön.Resultat nåddes bl.a. i Riodeklarationens principer 24 och 25 samt i Agenda 21i avsnitten om mUjöfarligt avfall resp. om finansiering. 7 Förverkligande av UNCED-besluten i Iregeringsförklaringen , liksom i årets, anges att en av deviktigaste uppgifterna är att verka för en långsiktig ochhållbar utveckling. Riodeklarationen och stämmer väl överens meddetta mål. Iårets regeringsförklaring anges vidare att kommer att aktivt följa uppde beslut som fattades vid UNCED. 7.1 Uppdragen från Skr. GenomRiodeklarationen har de deltagande ländema åtagit sig att långsUctigt strävamot en hållbar utveckling. En utveckling som äger ram inom ramen för ekosystemensbärighet, har därmed angetts som ett meUanstatiigt erkäntlångsiktigt mål för världssamfundet. Riokonferensenshandlingsplan är en vägvisare till att förverkliga detta mål.Besluten i präglas av insikten att övergången till en hållbarutveckling med nödvändighet måste ses i ett längre tidsperspektiv, in i nästaårhundrande. Genomförandet av åtgärder inom ramen för måste ihuvudsak äga rum i de enskilda ländema med tyngdpunkt i insatser på det lokalaplanet. En övergång till hållbar utveckling måste genomsyra ochprägla alla delar av samhällets verksamhet och vara vägledande vid utformningenav ländernas politik inom olika sektorer. Sektoransvaret för en hållbarutveckling förstärks av UNCED-besluten. Detär viktigt att man nu tar sig an utmaningen från från . Sedan Agenda 21översatts tUl svenska är det möjligt att inleda en bred diskussion (Kh analysav hur handlingsprogrammet kan genomföras i . Detta arbete måsteomfatta aUa samhällsgmpper och sektorer, t.ex. kommuner, organisationer, jord-och skogsbraket, industrin, fackföreningar, handeln osv. Det är angeläget attandra grupper i samhället såsom ungdom, folkrörelser samt det vetenskapligasamfundet engagerar sig i förverkligandet av UNCED-besluten.Utbildningsinsatser på alla nivåer är särskUt angelägna. Väsentiigainslag i både Riodeklarationen och berör behovet av ändradeproduktions- och konsumtionsmönster samt därmed förknippade ändringar ilivsstUar, främst i de utvecklade ländema i syfte att minska miljöbelastningenoch effektivisera resursanvändningen. Arbetet måste bedrivas på mänga olikanivåer och med brett deltagande. En viktig föratsättning för att nå en hållbarutveckling är tUlgången tUl information. Denna behövs både som underlag förbeslut om åtgärder och för att aktivera och engagera medborgama och därmedstärka det individuella ansvaret för miljön. Riodeklarationenunderstryker nödvändigheten av demokratiskt fattade beslut och att olika befolkningsgrapperserfarenheter tas till vara. Ett väl utvecklat samrådsförfarande är därförangeläget. Despeciella problemen i Öst- och vad gäller miljösituationen samtövergång till demokrati och marknadsekonomi uppmärksammas i . Försvenskt vidkommande utgör stöd på alla dessa områden viktiga inslag i detutökade östsamarbetet. Enhuvuduppgift för regeringen och myndigheterna är att grandligt värdera ochanalysera besluten i UNCED i förhållande tUl svensk politik. I ljuset av dennaanalys och värdering kommer regeringen att föreslå åtgärder, somsyftar till att anpassa det svenska samhällets utveckling till de åtaganden somgjorts i UNCED. Regeringen avser återkomma tUl i vissa sakfrågorredan under /93. Här kan nämnas en proposition med riktiinjerför en kretsloppsanpassad samhällsutveckling samt budgetpropositionen medförslag tUl åtgärder som föranleds av UNCED under olika huvudtitlar. Senarekommer att läggas propositioner om forskning samt propositioner omratificering av konventionerna om biologisk mång- Skr. 1992/93:13 faldresp. Ettbrett samråd, inbegripande en remiss av , planeras. Remissen ochövrig genomgång avses ge underlag för en mer samlad bedömning avåtgärdsbehovet. Regeringen avser att återkomma med en redovisning tUl 1993/94års riksdag om hur det svenska uppföljningsarbetet fortskrider och med förslagtill erforderliga åtgärder. Bedömningen bör, där så är möjligt och lämpligt,ske i samverkan med de andra nordiska länderna och kommer också att beaktaUNCED-uppföljningen inom EG. Idet följande redovisas vissa inledande åtgärder, som redan vidtagits eller somkommer att aktualiseras . Enförsta diskussion om uppföljningen av UNCED-besluten ägde rum vid en konferensi i MUjövårdsberedningens regi.Konferensen arrangerades i samverkan med och Chalmerstekniska högskola. Deltagarna kom från departement, myndigheter, forskningsinstitutioner,näringsliv, kommuner, folkrörelser m.fl. Resultaten från konferensen redovisasi en särskild , Vår uppgift efter , frånMiljövårdsberedningen. 7.2 Miljö- och naturresurspolitik Agenda21 innehåller ett stort antal rekommendationer som är av betydelse för ettresurshushåUande och därmed ett mer kretsloppsanpassat samhäUe. 1 Agenda 21slås vidare fast att ett särskilt nationellt program för effektivåteranvändning och återvinning skall vara upprättat senast i deindustrialiserade ländema. TUl detta år skaH de enskUda länderna verka för attåteranvändning och återvinning av avfall gynnas på regional, nationell ochlokal nivå. Medde riktlinjer och förslag tUl åtgärder som regeringen avser återkomma tUlsenare i en särskild proposition om riktiinjer för en kretsloppsanpassadsamhällsutveckling tas ett steg närmare en hållbar utveckling med fungerandekretslopp och resurshushållning inom olUca samhällssektorer. Vi kommer därmedockså närmare målet att konkret förverkliga det i den delen åtagit siggenom . IAgenda 21 beskrivs hur olUca problem bör förebyggas genom miljöanpass ning av politUcen inom olika sektorer. Detta ställer krav på arbetsmetoder som innebär att miljöhänsyn (x;h mUjökonsekvensbeskrivningar kommer in i ett tidigt skede. Enviktig ändring trädde i kraft i förordningen (1991:738) ommiljökonsekvensbeskrivningar. Det föreskrivs nu klart att en mUjökonsekvensbeskrivningskall innehålla en motiverad redovisning av alternativ för lokalisering ochutformning av exploateringsföretag inkl. alternativet att den sökta åtgärdeninte vidtas. 7.2.3 Fysiskplanering Skr. Fysiskplanering är ett viktigt hjälpmedel för att förebygga miljöproblem ochåstadkomma ett effektivt resursutnyttjande. Genom en föratseende ochövergripande fysisk planering kan konflikter undvikas som i ett sent skede kanleda till låsningar.