prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Avslutningsvis anserCFV att skolan bör återgå tiU Försvarsdepartementets verksamhetsområde och attdet bör prövas om inte ttafikflygamtbildningen kan integreras ihögskolesystemet. Synpunkterpå trafikflygamtbUdningen och CFV:s rapport har lämnats av olika inttessenter. Föregen del vill jag inledningsvis peka på att utbildning av civila trafikflygare,vid sidan om utbildningen genom TFHS, genomförs även av privata företag iSverige. Denna utbildning har - i mån av tillgång på medel - fått statsbidragenligt förordningen (1986:682) om statsbidrag för utbildning av trafikflygarem.m. Utbildningen fyller ett behov, cxh det vore därför enligt min meningvärdefullt om den kan bestå. Jag vill också framhålla att jag ser dennautbildning och utbildningen genom TFHS som komplement till varandra. Jagdelar CFV:s bedömning att det framtida behovet av civila trafikflygare kommeratt vara stort. Det finns därför ett allmänt samhällsintresse av att enkontinuerlig cxh planmässig utbildning av civila trafikflygare äger mm. Även omen allt större intemationalisering slår igenom på en rad områden, bl.a.bettäffande pilotcertifikaten, cxh ett allt öppnare eftersträvas, talarövervägande skäl för att en utbildning av civila trafikflygare även ifortsättningen bör bedrivas i . Ettskäl för detta är att det , Uksom , är angeläget att - genom Prop.1992/93:100 tillgången till enkvalificerad civU trafikflygamtbildning i - så långt Bilaga 5 det är möjligt säkerställaatt flygvapnets stridspiloter inte rekryteras av de civila flygbolagen.Kostnadema för att utbilda stridspiloter är sådana att det enligt min mening inte ärsamhällsekonomiskt rimligt att dessa piloter utan vidareövergår i civil tjänst. En omfettande civil rekrytering av stridspiloter inverkar negativt på bl.a. flygvapnets möjligheter att hålla effektiva krigsförband.Detta var cxkså ett av huvudargumenten för att inrätta TFHS. Idetta perspektiv är det enligt min mening angeläget att trafikflygamtbUdningengenom TFHS nu inte avbryts utan att den kan fortgå, om än i mindre omfettning. Chefenför kommer att föreslå att dennuvarande ordningen - med Kommunikationdepartementet som uppdragsgivare när detgäller den civila trafikflygamtbUdningen - upphör i och med utgången /93. Mot bakgmnd av betydelsen av att verksamheten kan fortgåunder dden ytterligare överväganden om trafikflygamtbUdningen görs kommerchefen för vidare att föreslå att högst 25,4miljoner kronor under sjätte huvudtitelns reservationsanslag E 1. Beredskap förcivil luftfart får disponeras av Chefen för flygvapnet under /94för ttafikflygamtbildning. Motdenna bakgmnd bör ansvaret för att uppdra åt Chefen för flygvapnet att bedrivatrafikflygamtbildning höra under Försvarsdepartementet. Tillsvidare bör trafikflygamtbUdningen genom TFHS bedrivas i begränsad omfettning. Huvuduppgiftenför försvarsmaktens myndigheter är att producera krigsförband. Med anledninghärav kan det anses tveksamt om uppgiften att utbilda civila piloter skall varaen stadigvarande uppgift för Chefen för flygvapnet. Jag förordar därför att enannan och långsiktig lösning på frågan om trafikflygamtbUdningen i första handsöks. Frågan bör därför enligt min mening övervägas ytterligare. En del isådana överväganden bör vara att -som Chefen för flygvapnet har föreslagit -närmare belysa möjligheten att inordna trafikflygamtbUdningen i högskolesystemet. Idenna fråga har jag samrått med cheferaa för Kommunikations- cxhUtbildningsdepartementen. 2.6 Helikoptrar i totalförsvaret Enligt1992 års försvarsbeslut skall sjuktransportkapaciteten i krig cxh fredförstärkas genom att fem till sex helikoptrar för sjuktransporter anskaffas medmedel från anslag under Försvarsdepartementet och Scxialdepartementet. Chefenför armén har i regleringsbrev för /93 fått i uppdrag Prop.1992/93:100 att anskaffa helikoptrama. Anskaffningen som skall göras efterhörande av Bilaga 5 sjukvårdshuvudmännen vad gäller helikoptertyp cxhfredbasering skall möjliggöra en effektiv fredsanvändning. har lämnat offerter till helikopteranskaffningen.Jag räknar med att regeringen skall kunna fatta beslut om beställning tidigtunder , varefter leverans kan ske senare . Chefenför armén kommer att lämna en redovisning till regeringen av planeringenför helikopteranskaffningen cxh användningen av helikopttama. I denna fråga börregeringen senare återkomma till . betänkande 1991/92: FöU 12 behandlas även helikopterberedskapenför sjöräddnings- cxh flygräddningstjänst. Utskottet fömtsätter härvid attlösningar övervägs som på ett tillfredsställande sätt tillgodoserberedskapskraven. Sjöfertsverkethar anmält till regeringen att en tillfredsställandesjöräddningstjänst inte längre kunde upprätthållas på cxh i norraÖstersjön, eftersom gällande fömtsättningar för beredskap för försvarsmaktenshelikoptrar förändrats. Med anledning av detta uppdrog regeringen i juni 1992åt Överbefälhavaren att, i samråd med och med beaktande av dekrav lösandet av försvarsmaktens uppgifter ställer, hålla helikoptiar i ensådan beredskap att en tillfredsställande sjöräddningstjänst kundeupprätthållas. Regeringenuppdrog åt att beskriva och analysera nuvarandesjöräddningsverksamhet bl.a. med avseende på beredskapsnivå. I det fall bristeri beredskapsnivå och geografisk täckning kunde konstateras skulle förslag tillförbättringar cxh till finansiering av föreslagna åtgärder lämnas. delredovisning av uppdraget har angivit att en tillfredsställandegeografisk täckning av fartyg och båtar för sjöräddningstjänst finns. En viktigkomponent i sjöräddningsverksamheten är dock försvarsmaktens tungahelikoptrar. Till följd av ändrade fömtsättningar för beredskap medförsvarsmaktens helikoptiar uppstår merkostnader för försvarsmakten för atttäcka det civila samhällets behov av helikopterberedskap vad avsersjöräddningstjänst. Merkostnaderaa för att uppnå en rimlig beredskapsnivå harav uttedningen beräknats till . Sjöfartsverketberäknas lämna en slutrapport i frågan . Jag räknar medatt regeringen vid ett senare tiUfalle återkommer till med en samladredogörelse för frågan om helikopterverksamheten. Chefenför återkommer senare denna dag Prop.1992/93:100 med en redovisning om sjöräddningsberedskapen. Jaghemställer att regeringen föreslår rikscfegen att 1. godkänna förslaget om att Försvarets sjukvårdsstyrelseläggs ned cxh vad som i övrigt har angetts i anslutning härtill (avsnitt2.4.1), 2. godkänna förslaget om att Försvaretscivilförvaltiiing läggs ned cxh vad som i övrigt har angetts i anslutning härtill (avsnitt2.4.2), 3. gcxlkänna förslaget om nedläggning avcivilbefälhavare cxh om ny indelning i civilområden samt vad jag anfört om lokalisering en av civilbefälhavaraas kanslier samt riktlinjer i övrigt som har angetts i anslutning härtill (avsnitt 2.4.3). 3.Försvarsdepartementet m.m. Prop. Bilaga S A 1. Utgift1991/92 46 695 234 Anslag 1992/93 47 400 000 Förslag 1993/94 57 152 000 Försvarsmaktensnya ledningsorganisation och de nya styrformer som håUer på att införas stäUersärskUda krav på kompetens cxh resurser inom regeringskansUet och då närmastinom Försvarsdepartementet. försvarsproposition anmäldesdärför att Försvarsdepartementets resurser för styming cxh uppföljning avverksamheten inom försvarsmakten behöver förstärkas. Bl.a.i detta syfte har organisatoriska förändringar gjorts i departementet. Hämtöverbehövs också ett resurstillskott för att stärka kompetensen i fråga om analysoch granskning av verksamheten inom totalförsvaret. Vidmedelsberäkningen har hänsyn vidare tagits tiU vissa kostnader somdepartementet bör åta sig när det gäller att genomföra de organisationsförändringarsom skall ske ifråga om de myndigheter som hör under Försvarsdepartementet. Anslagetbör vara ett ramanslag. Jagberäknar anslagsbehovet för nästa budgetår tiU . Anslagethar budgeterats utan hänsyn tiU de tekniska justeringar som måste göras tiUföljd av ändringen av nivån på lönekostnadspålägget, den ändradefinansieringsformen för Statshälsan samt de nya principema för budgeteringen avanslagen. Riktiinjema för dessa förändringar har tidigare denna dag redovisatsav chefen för (bUaga 1, kapitel 2). Det belopp som kommeratt stäUas till Försvarsdepartementets disposition kommer slutiigt festställasenligt de redovisade riktiinjema och kan därför avvUca från det nu budgeteradebeloppet. Utgift1991/92 8 374 113 Anslag 1992/93 11 185 000 Förslag 1993/94 12 900 000 Anslagetbör vara ett ramanslag. Jagberäknar anslaget för nästa budgetår tiU 12 9(X) . Anslaget har budgeteratsutan hänsyn tiU de tekniska justeringar som Prop. 1992/93:1(X) måste göras tiUföljd av ändringen av nivån på lönekosbiadspålägget, den Bilaga 5 ändradefinansieringsformen för Statshälsan samt de nya principema för budgeteringen avansfegen. Riktiinjema för dessa förändringar har tidigare denna dag redovisatsav chefen för (bifega 1, kapitel 2). Det belopp som kommeratt stäUas till Försvarsdepartementets disposition kommer slutUgt festställasenUgt de redovisade riktlinjema och kan därför avvUca firån det nu budgeteradebeloppet. JaghemstäUer att regeringen föreslår rikscfegen att 1. tiUFörsvarsdepartementet för /94 anvisa ett ramanslag på , 2. tiUUtredningar m.m. för /94 anvisa ett ramanslag på . Totalförsvarets militära del Prop. Bilaga 5 4.1 Ledningsfrågor Minaöverväganden om högkvarteret redovisas under avsnitt 2. EnUgt1992 års försvarsbeslut skaU landet delas in i tie miUtäromräden medtillhörande staber i gmndorganisationen lokaUserade tiU , Stiängnäsresp. StabernaskaU dimensioneras så att gmndorganisationens personal skaU kunna ledaförsvaret mot strategiskt överfaU. Med mobiUserad organisation skaU ävenövriga av det miUtära försvarets uppgifter kunna lösas. Överbefälhavarenhar föreslagit att mUitäromrädena benämns , respektiveGötalands militärområde. Jaganser emellertid att de aktueUa gränsema för miUtärområdena har bristandeöverensstämmelse med de delar av landet som traditioneUt kaUats ,och . Benämningarna bör därför i StäUet bör vara Norra,MeUersta resp. Södra miUtärområdet. Överbefälhavarenhar mot bakgmnd av beslutet att indefe landet i tre miUtärområden övervägtvilket militärområde försvarsområde bör tillhöra. Främst medhänvisning tiU att Gävleområdet är en nahirUg del av ett miUtärtoperationsområde i föreslår Överbefälhavaren att Gävleborgsförsvarsområde skaU tillhöra miUtärområde. Jag delarÖverbefälhavarens uppfatttung. Benämningarnapå miUtärområdena och gränsema dem emeUan kommer att festställas av regeringenunder . Riksdagenhar i samband med ställningstagandet (bet. 1989/90:FöU10, rskr. 1989/90:312) omatt organisera angett att regeringen, mnanden beslutar om ytterUgare förändringar i fråga om underhåUsfiinktionensutveckling, för skaU redovisa erfarenhetema från organisationen iÖvre . Regeringenhar försvarsbeslut redovisat sin principieUa uppfattning attplaneringen för gmndorganisationen bör bedrivas med samma inriktning som för krigsorganisationen,dvs. att ett underhåUsregemente organiseras i varje miUtärområde. ÖverbefäUiavaren har iprogramplanen ÖB 93, mot bakgmnd av vunna Prop. 1992/93:KX) erfarenheter från verksamheten vid det den 1 juU 1990 inrättade Bilaga 5underhållsregementet i , redovisat förslag för den fortsattautvecklingen. ÖvreNorrlands underhållsregemente bildades genom sammanslagning av materiel- ochverkstadsförvaltningama i militärområdet, med däri ingående miUtärområdesförråd,verkstäder mklusive enhet för regional fordonsförsörjning (RFF) cxhmarkteleunderhåUsverkstad. Regementet leds med stöd av en regementsstab somorganiserades av de tidigare samlokaUserade förvaltningsstabema. SamtUgagmndtiUdelade mUitärområdesunderhåUsförband (utom falt- cxh krigssjukhus)överfördes tiU underhållsregementet den 1 juU 1991. Regementets stab harorgaiuserats under /92 och kaderbemannats. UnderhåUsregementetsorganisationsprincip har prövats vid operativa cxh taktiska fältövningar,ledningsövningar och vid krigsplanläggning. Verksamhet vid underhållsgmppprövades praktiskt under försvarsmaktsövningen Nordanvind . Erfarenhetemaär enligt Överbefälhavaren att ett effektivt utnyttjande av underhållsresursemakan åstadkommas med det nya underhåUsregemen-tet. Ledningoch administration har trots de delvis olika karaktärerna inom den tidigaregmndorganisationens försörjnings-, materielunderhåUs-, ttansport- ochutbUdningsverksamheter kunnat föras samman. En fortsatt integrering bedömsgynnsamt påverka mUitärområdesunderhåUs förbandens krigsdugUghet och främja enpositiv utveckling och effektivitet i såväl gmnd- som krigsorganisationen förunderhåUsregementet. Överbefälhavarenstidigare inriktning att vid underhåUsregementet även gmndutbUda vissavämpliktiga i underhåUstjänst har övergetts av utbUdningsrationeUa skäl. DennautbUdning kommer framgent att genomföras vid arméförband. Sammanfattningsviskonstaterar att erfarenhetema av den nya organisationen i aUtväsentiigt är gcxla. Överbefälhavarensredovisning stärker enhgt nriin mening motiven ytterUgare för att inrätta enorganisation med ett underhåUsregemente i varje miUtärområde. Tre underhåUsregementenbör därför organiseras i såväl gmnd- som krigsorganisationen den 1 juU 1994.Den tidigare organisationen - Södra, Västra, MeUersta och Nedre NorrlandsmiUtärområdes materiel- cxh verkstadsförvaltningar samt - bör därvid läggas ned. Föratt tiUgodose krigsorganisationens behov bör inom underhåUs-regementena ettantal aUsidigt sammansatta underhåUsgmpper organiseras. UnderhåUsgmppema börkaderorganiseras enUgt Överbefälhavarens bestämmande. Stabernaför de nya underhåUsregementena bör lokaUseras tiU , Strängnäsresp. Prop.1992/93:100 Bilaga 5 * Försvarsindustrieli kompetens ärsäkerhetspolidskt och industripoli- tiskt alltjämt en värdefull dllgång. tids förändringar i omvärlden har inte ändrat denna bedömning. * Så långt möjligt bör sådan industriell kompetensbevaras som säkerställer leveransmöjligheter inom områden som är viktiga för försvaret. *Möjlighet att vidmakthålla cxhunderhålla försvarets operativa materiel måste alltid finnas. *Utgående från statsmaktemasvärderingar och försvarsmaktens behov bör försvarsindustrin genomföra sådanstmkturell anpassning att den kan behålla kompetens och konkurrenskraft inomför viktiga teknikområden. *Kunskapema bör hållas på ensådan nivå, som underlättar interaationellt samarbete och teknologiutbyte. *Samarbete med udandet börutformas så att komplettering av kunskaper sker på sådana viktiga områden därvåra egna resurser är otillräckliga. *Export och intemationelltförsvarsmaterielsamarbete är i viss omfatttiing nödvändigt och bör underlättasmed beaktande av de krav som den svenska säkerhetspolitiken ställer. Bilaga 5 Den svenska försvarsindustrins förmåga attförse försvarsmakten med kvalitativt högvärdig materiel utgör ensäkerhetspolitiskt värdefuU tillgång. Försvarsindustrins bidrag till svenskindustris teknologiska utveckling är en tillgång för svenskt näringsliv. Deförsvarspolitiska motiven för att behålla cxh utveckla viktiga delar av svenskförsvarsindustri har inte minskat i betydelse genom de senaste årensförändringar i omvärlden. Det kan vidare konstateras att export av vissomfettning samt utiandssamverkan är en fömtsättning för att behållamöjlighetema att inom landet kunna utveckla cxh tillverka materiel för våraegna försvarsbehov. Den höga tekniska nivån hos vår försvarsindustri har skapatfömtsättningar för samarbete med försvarsindustrielit starka nationer. Dessagynnsamma faktorer har föranlett en strävan att formulera en strategi, som gårut på att så långt möjligt bevara viktiga teknikområden inom svenskförsvarsindustri. Attbåde behålla en livskraftig försvarsindustri, minska försvarsmaktens omfettning- cxh därmed försvarsindustrins marknad - cxh föra en restriktivexportpolitik gentemot en krympande intemationell marknad är svårförenliga mål.Att stora delar av övrig industri i nuvarande lågkonjuktur har svårt att fåavsättning för sina prcxlukter försvårar dessutom för-svarsindustiinsomställning till eller utfyllnad med civil prcxluktion. Försvarsindustrinsstmktur och kompetensutveckling är beroende av det svenska försvarets behov,ett behov som f n. minskar. Härav betingade erforderliga stmkturförändringar ärfrämst ett ansvar för industrin att själv inidera cxh genomföra. Staten hardock i egenskap av ensam inhemsk beställare cxh regelutformare ocksåett ansvar för att bevara kompetens och kontinuitet inom landet. Möjlighetemaatt med riktade statiiga satsningar stödja industrier som riskerar att fåunderkritisk beläggning är begränsade. Huvudorsakema tiU nuvarande överlagsvaga beläggning är färre beställningar från det svenska försvaret, ökat inslagav importerat innehåll i nya system och begränsade exportmöjligheter. 1992 årsförsvarsbeslut, som innebär en satsning på höjd materiell kvalitet, torde dcxkkunna ge en positiv effekt i närtid även för försvarsindustrin.Försvarsbeslutet ger dämtöver industrin underlag för att vidta StmktureUaåtgärder avsedda att bevara vissa viktiga kompetensområden och behållalönsamhet och konkurrensförmåga inom landet. Tendenserinom intemationell försvarsindustri Prop. 1992/93:1(X) Bilaga 5 Sönderfallet av har frigjort dels en försvarsindustrieU potential, varvid delar av den personellakompetensen kan komma att tillgcxlogöras andra nationer, dels en stor mängdkrigsmateriel som utbjuds på den intemationella försvarsmaterielmarknaden. Flerastörre försvarsmaterielprojekt pågår fömtom i även i , de senareföreträdesvis som flemationella projekt i enlighet med pågående tendens tillökat samgående, inom cxh över nationsgränserna. Inom industrin fortsätteromstiktureringen till större industiiella enheter och konceraer. Den minskningav mstningstakten som kan noteras har lett tiU vikande efterfrågan. Sammaförhållanden tar sig också uttryck i Uvstidsförlängning och uppcfetering avbefintiiga system. Betydandesatsningar sker dock fortfarande på forskning och utveckling särskilt inomområden såsom motmedel, avionik samt spanings- och robotteknik. Sekretessenbegränsar kunskapsöverföringen inom dessa områden, vilket i sin tur påverkarmöjlighetema till samarbete. Att kunna utnyttja den militärteknologiskautvecklingen är väsentligt för att inom begränsade ekonomiska ramar kunna skapakostnadseffektiva materielsystem. Intemationellt samarbete kan öka dessamöjligheter, dock inte utan egen kompetens. Detsäkerhetspolitiska värde som kan tiUmätas försvarsindustrin ligger i dessförmåga att tillgodose försvarets behov, dvs. i industrins teknologiskakompetens inom för försvarets behov relevanta områden. Denna kompetens kanbeskrivas i följande nivåer. -Förmåga att självständigt elleri samverkan med utländsk leverantör nyutveckla och tillverka hela system. -Förmåga att vidareutvecklasystem till ändrade prestandanivåer eller ändrade operativa bedngelser. -Förmåga att vidmakthålla och ibegränsad omfettning uppdatera befintiiga system med eller utan medverkan avutiändska leverantörer. -Förmåga att underhållamaterielen och att säkerställa dess planerade livslängd, i förekommande fall isamverkan med utiändsk leverantör. Hämtöverär systemsammanhållande kompetens mycket värdefuU, såväl inom försvarsindustrinsom hos materielanskaffande myndighet. 1992års försvarsbeslut ger, tiots satsningen på försvarsmaktens materiella förayelse, inte underlag för sådan beläggning av industrin att en nedgång av försvarsindustrien kompetens kan undvikas. En aweckling inom flera materielområden kan inte uteslutas, cxh en fortsatt omsttukturering torde vara nödvändig. Omsttktureringenskall bl.a. syfta till att inom landet bevara sådan Prop. 1992/93:100försvarsindustrieU kompetens som vid kris och krig oundgängUgen Bilaga 5 behöver för att kunna använda cxh vidmakthålla försvarets operativasystem. I1992 års försvarsproposition har redovisats regeringens syn på behovet avkompetens inom olika delområden. Vad där har anförts gäUer aUtjämt, dock medvissa kompletteringar. Avekonomiska skäl betingad livstidsförlängning av viss materiel ökar anspråken påvissa delar av industrin. Satsning på moderaisering av försvaretsmaterielinnehåll kan medföra krav på strakturförändring och ökatutbildningsbehov inom vissa områden. Minskning av försvarsmaktens omfattningcxh tillförseln av ny materiel medför att äldre materiel tas ur tjänst cxh attmaterielbeståndet totalt sett ttoligen minskar. Delar av nytillförd materielskapar behov av utländskt stöd för underhållet. Inslaget av programvaror imaterielsystemen har ökat. Verksamhetenvid Muskövarvet - som bedriver underhåll av fartyg m.m. -bör i sin helhetöverlåtas till annan huvudman. Syftet är bl.a. att åstadkomma en rationellaredrift av denna verksamhet genom samordning med övrigt underhåU av fartyg m.m.Jag återkommer till denna fråga under avsnittet 4.10 Marinförband. UnderhåUsindustrinfömtses finnas kvar med dllräcklig kompetens genom . Inomtelekrigområdet kan försvarsmakten inte alltid räkna med att på enintemationelfe marknadnad kunna köpa system för svenska krav. Nuvarandeplanering ger fömtsättningar för att behålla kompetens för nyutveckling medbegränsad ambitionsnivå. Förledningssystem och kommunikationssystem finns fömtsättningar att bibehållanyutvecklingsförmåga, om en stor del av planerad anskaffning läggs inom landet. Närnuvarande åtaganden är fullgjorda, kan vissa delar av svensk robotindustribehöva reduceras på grund av brist på uppdrag. Detta kan påverka möjligheteraaatt exportera sådana produkter som är i produktion. Denkompetens, som i så fall riskerar att gå förlorad, finns inom området Prop.1992/93:100 mark- cxh sjömålsrobotar och anknuUia teknikområden såsom radar-ochir- Bilaga 5 samt TV-målsökare. Ävenvid robotanskaffning från utiandet behövs - fömtom köpar-kompetens -industriell kompetens för anpassning till svenska förhållanden, integrering isvenska system cxh för vidmakthållande och underhåU. Statiig teknikupphandlingbidrar till att txvara denna kompetens. Förmåganatt utveckla luftväras- och pansarvärasrobotar l)edöms däremot bestå med deuppdrag som f.n. finns planerade. Dcxk fömtsätts att luftvärasrobotsystemet 23BAMSE fullföljs, dcxk enligt en utsträckt tidsplan, som medger fortsattkontinuitet. Omsvensk utvecklingskapacitet inom robotområdet försvinner äventyras cxksåmöjligheteraa till renovering och mcxlifiering av befintiig robot-materiel. Attkunna behålla kompetens för dessa ändamål torde underlättas, om fortsattomstmkturering genomförs inom svensk robotindustri. Detta gäller även förresurseraa för vidmakthållande cxh underhåll. Genom1992 års försvarsbeslut har skapats fömtsättningar för en vidareutvecklingsförmågaförbi mitten av för svensk flygindustri. Bibehållande av kompetensenunderlättas genom en lyckad satsning på utveckling cxh prcxluktion avcivilflygplan. Inompjäsområdet kan i brist på nya projekt den tidigare mycket gocfe kompetensensannolikt inte behållas. Resurser behövs dock för vidmakthållande av ettbefintligt stort bestånd av pjäser. Kompetensen har även betydelse förmöjligheten att utveckla sttidsfordon. Förammunitionsindustrin planeras produktion av ett begränsat sortiment som medgeratt en utvecklingskompetens kan bibehållas inom dessa områden. Ett ökatutiandsberoende försvårar i kris- cxh krigsläge försörjningen med ammunitioncxh explosivämnen. Det är dcxk nödvändigt att fortsatt utveckling ochproduktion av kmt- och sprängämnen i baseras på samverkan med företag iutiandet. Bilaga 5 Utvecklingsförmågan beräknas upphöra i ochmed fullföljandet av . Uppdrag omfettande renovering cxhmodifiering av befmtiiga stridsfordon cxh planerade stridsvagnar samt eventuellframticfe satsning på splitterskyddande bandvagnar ger möjlighet att behållakompetens på vid-makthållandenivå. Viss pjäskompetens fömtsätts tillgänglig. Sverigehar hög kompetens för utveckling av ubåts-system. Den väntas bestå till senaredelen av med interaationellt god konkurrensförmåga. Därefter behövsnya beställningar för att denna kompetens skaU kunna vidmakthållas. Förytstridsfartyg bedöms utvecklings- cxh prcxluktionsförmåga kunna behållas tillmitten av .