prop · GG0346 · 1992-12-31 00:00:00 — En bättre ordningskulle vinnas om produktionen förläggs utanför SBL, som därefter kan utnyttjasför att bistå med en kvalificerad och ingående kontroll av preparaten.Detta är ett viktigt såväl principiellt som praktiskt motiv för att skilja utproduktionen från SBL:s övriga verksamhet. Vidaregäller det förhållandet att SBL såsom en statlig myndighet inte skall bedrivaförsäljningen av vacciner i vinstgivande syfte utan endast som enuppdragsverksamhet, där SBL i princip skall debitera sina självkostnader.Härigenom saknas ett betydelsefullt incitament för en mer effektiv och kostnadsmedvetenproduktion och en mer offensiv marknadsinriktning. självständig produktionsverksamhet ökas fömtsättningama för att utveckla,tillverka och marknadsföra nya eller förbättrade produkter som även kan få enallt större intemationell marknad. Jag anser alltså attproduktionen av vaccin m.m. bör i fortsättningen bedrivas som en renodladaffärsverksamhet. För mig är den aspekten inte minst viktig att marknadskonkurrenseninte bör snedvridas. samhetsformen för dennaproduktion bör därför, och med hänsyn till de Prop. övriga skäl jag anfört,vara ett aktiebolag. Detär emellertid inte möjligt att till ett aktiebolag överlåta det övergripandeansvaret för beredskapsuppgifter som har karaktären av myndighetsuppgifter.Dessa uppgifter bör ligga kvar på SBL. Vid inrättandet av ett blir det naturligtvis det nya smittskyddsinstitutet somskall svara för de uppgifter som annars skulle ha legat på SBL. 3.3 Ett nytt smittskyddsinstitut Somjag har redogjort för inledningsvis svarar varje landsting eller landstingsfrikommun för att behövliga smittskyddsåtgärder vidtas inom deras områden. Detskall firmas en smittskyddsläkare som verkar för ett effektivt smittskydd.Smittskyddsläkaren skall bl.a. planera, organisera och leda smittskyddet. Detär givetvis viktigt att staten inte går in och utför uppgifter somsjukvårdshuvudmännen har att bestrida. Statens roll är i första handkontrollerande och understödjande. Staten bör t.ex. inte ha ett direkt ansvarför en omfattande mtindiagnostik enligt min mening. Däremot kan det varariktigt att staten ser till att viss särpräglad diagnostik utförs centralt ilandet. Statensroll måste enligt min mening renodlas till att avse en nationellt samordnande funktion.Viktigt är därvid det kontinuerliga kunskapsutbytet med motsvarande intemationellaorganisationer. Vidare bör staten på olika sätt se till att kvalitetenupprätthålls inom landets mikrobiologiska diagnostik. För att staten skallkunna fylla dessa sina uppgifter, bör staten till sitt förfogande ha en högkvalificeradinstitution som kan kontrollera utvecklingen inom smittskyddsområdet ochdärvid ta vara på och anpassa till landets behov den utveckling som sker också intemationellt.För att detta skall bli möjligt bör en kompetent forskning bedrivas vid ettsådant nationellt smittskyddsinstitut. 1det följande ämnar jag först redogöra närmare för SBL:s förslag om enutbrytning av vaccinproduktionen till ett aktiebolag och därefter för förslagenfrån utredningen om ett nationellt smittskyddsinstitut. Närdet gäller vaccinproduktionen bygger sistnämnda förslag på SBL:s förslag. Denav utredningen gjorda sammanfattningen finns som bilaga 2 till dennaproposition. Jaghar emellertid fiinnit det vara ändamålsenligt att ge en mer ingåenderedogörelse särskilt för utredningens förslag för att därefter lägga dennaredogörelse till grund för regeringens förslag till . Motbakgrund av mina förslag föreslår jag också att SBL läggs ner och att vissändring vidtas i smittskyddslagen. Medhänsyn bl.a. till att vaccinproduktionen vid SBL borde kunna utvecklas bättrei aktiebolagsform, som medger en större flexibilitet i finansiering ochorganisation samt en smidigare beslutsprocess, uppdrog regeringen på minföredragning åt SBL att utreda och läinna förslag som syftade till att överföraframställningen i stor skala av humanmedicinska bakteriologiska preparat, såsomvacciner, vid SBL till ett fristående aktiebolag. SBLskulle därvid, efter klarläggande av de ekononuska fömtsättningama, planeraför att nuvarande vaccinverksamhet - produktion och försäljning - vid SBL iframtiden skulle drivas i aktiebolagsform. SBL fick i uppdrag att utarbetaplaner för genomförandet, som bl.a, skulle klargöra fömtsättningama förbildandet av ett aktiebolag. De ekonomiska fömtsättningama för en bolagiseringav vaccinproduktionen vid SBL skulle också utredas och redovisas. Denekonomiska analysen skulle utgå från en kostnads/intäktsanalys. Enmarknadsanalys skulle tas fram över den framtida efterfrågan, pristoleranseroch konkurrens. Tillgångama skulle värderas och investeringsbehoven skulleanalyseras. Mot bakgmnd av den beräknade intjäningsförmågan, en värdering av tillgångamasamt en bedönming av erforderliga investeringar skulle behovet av aktiekapitaluppskattas. SBLskulle även ta hänsyn till att en ny läkemedelslag kunde förväntas träda ikraft . SBLlänmade rapporten av vaccinproduktion ochförsäljning. Irapporten föreslår SBL att vaccinproduktionen inom SBL utskiljs och inrättas iett separat aktiebolag . Överföring av tillgångar ochskulder samt start av bolagets verksamhet föreslås emellertid ske först den Ijanuari 1994. Överlåtelsen bör enligt SBL ske till bokförda värden. Enintroduktion av nya vacciner och export beräknas ge underlag för envolymökning, som medger en rationell, kostnadseffektiv tillverkning. Bolagetbör enligt SBL få en god resultatutveckling under vissa fömtsättningar, bl.a.följande: - att gällande affärsavtal - där några fömtsätterstatligt ägande - kan överföras till bolaget, - att bolaget kan avsätta sina produkter till marknadsmässigapriser, - att verksamheten får ändamålsenliga lokaler, tillexempel inom vissa lokaler i som förhyrs av SBL, - att rekrytering av personal kan ske utifrånverksamhetens behov och de sökandes kompetens och duglighet samt - att bolaget inte belastas av någon del i SBL:slatenta pensionsskuld per överlåtelsedagen. Antaletanställda i bolaget beräknas till ca 90 personer. SBL framhåller bl.a. att detnya bolaget bör tillföras ett eget kapital på 30 nuljoner kro- För omedelbarainvesteringar behövs enligt SBL 27,8 miljoner Prop. Vidareanhöll SBL att tre professurer vid SBL skulle överföras tillmotsvarande professurer vid (Kl). Innehavama avprofessurerna skulle också vara avdelningsföreståndare vid /SMI för debakteriologiska och epidemiologiska avdelningama samt avdelningen förvaccinforskning. Därvid borde enligt SBL för varjeprofessur överföras från SBL:s anslag för centrallaboratorieuppgifter till KI:sanslag. 4.2 Uppdraget till utredningen om ett nationellt smittskyddsinstitut Regeringenbeslutade att en särskild utredare skulle tillkallas meduppdrag att lämna förslag om inrättandet av ett nationellt smittskyddsinstitut(dir. 1991:101). Enligtdirektiven skulle ett nytt smittskyddsinstitut inrättas för att ansvara förden statliga uppgiften att i nära samarbete med bevaka detepidemiologiska läget i i fråga om smittsamma sjukdomar och främjautvecklingen av ett operativt smittskydd. Enutgångspunkt var att staten behövde på nationell nivå ha en högkvalificeradinstitution som kunde kontrollera smittskyddsläget, bedriva kompetent forskningsamt ta emot och anpassa den intemationella utvecklingen inomsmittskyddsområdet till landets behov. Enligtdirektiven skulle smittskyddsinstitutets uppgifter i huvudsak vara följande: - att ombesörja erforderlig rapportering beträffandeutbredningen av smittosamma sjukdomar, - att övervaka att landet försörjs med behövligaeffektiva vacciner/-skyddsämnen, - att utföra särpräglad diagnostik, särskiltbeträffande sällsynta, svåra infektionssjukdomar, även i form avuppdragsverksamhet, - att förvalta landets centrala förråd av bakterier,virus och andra smittämnen, - att ge råd om effektiv smittbekämpning, - att göra vetenskapliga bedömningar av befolkningensimmunitet, smittämnens art och kvaliteten inom diagnostiken(kvalitetskontroll), - att bedriva forskning inom smittskyddsområdet, - att utveckla metoder inom smittskyddsområdet, - att inhämta och förmedla erfarenheter såväl intemationelltsom nationellt, - att utföra arbete inom det försvarsmedicinskaområdet samt - att enligt beslut ansvara förbekämpningen av sjukhusinfektioner. Samtliganämnda uppgifter utförs av SBL, som är ett praktiskt arbetandeexpertorgan när det gäller det operativa arbetet inom smittskyddet.Målsättningen för utredningen var att det nya smittskyddsinstitutet skulleöverta och utföra dessa uppgifter som ett samordnande labo- ratorium för hela riket. SBLskulle i den delen ersättas av smittskydds- Prop. Direktivenirmebär emellertid bl.a. att den mtindiagnostik som bedrevs vid SBL i framtidenskulle komma att ombesörjas inom landstingens hälso- och sjukvård samt att smittskyddsinstitutetinte skulle överta SBL:s uppgift att framställa och tillhandahålla vacciner, immunglobulineroch andra mikrobiologiska preparat. Denna senare uppgift skulle i stället övertasav ett särskilt vaccinbolag. Däremot skulle smittskydds-institutet övervaka attlandet försörjdes med behövliga effektiva vacciner/skyddsmedel. Socialstyrelsensövergripande uppgift att ha tillsyn över smittskyddet skulle inte ändras. SMIskulle enligt direktiven placeras på KI:s område. Samordningen med KI:sforskning och utbildning skulle prövas. En samordning med diagnostiken vidKarolinska sjukhuset (KS) borde försöka åstadkommas. Utredningenskulle också särskilt lämna förslag om hur det nya smittskyddsinstitutet bordeövervaka försörjningen med vacciner m.m. Efter en analys ur ekonomisk synpunktoch ur säkerhetssynpunkt skulle utredningen också läinna särskilt förslag omhur distributionen av vacciner och andra skyddsämnen borde ske. Smittskyddsinstitutetskulle vara en självständig myndighet under regeringen och ledas av enstyrelse. Myndighetsuppgiftema skulle vara anslagsfinansierade. Vidareskulle utredningen enligt direktiven upprätta ett preliminärt lokalprogram för SMImed hänsyn till de statliga uppgiftema och den personal dessa uppgifter krävde.Därvid skulle möjlighetema till en samordning med KI:s resurser prövas. Avdirektiven framgick vidare att utredningen även borde lämna förslag omgenomförandet och göra erforderliga ekonomiska analyser. Målsättningenvar enligt direktiven att smittskyddsinstitutet skulle kunna påbörja sinverksamhet . 4.3 Utredningens förslag om en ny organisation för Sverigesnationella smittskyddsfunktioner Utredningen,som antog namnet utredningen (S 1991:15) om ett nationellt smittskyddsinstitut,överiämnade betänkandet (SOU 1992:29) - nyorganisation för nationella smittskyddsfunktioner. 1korthet lägger utredningen fram följande förslag. Närdet gällde det nya smittskyddsinstitutets övertagande av SBL:s operativauppgifter lämnas förslag i enlighet med direktiven. Utredningen framhålleremellertid att uppdragsverksamheten inom diagnostiken bör vara en liten del iförhållande till de anslagsfinansierade uppgifterna, såväl ekonomiskt sompersonellt. fatta även visstillverkning och försäljning av reagens, som används Prop.1992/93:46 inom diagnostiken, ochutförande av diagnostik av smittämnen i vatten. att övervaka vaccinförsörjningen föreslås bestå i attinstitutet skall upprätthålla viss vaccinforskning, påtala när nya vaccinerborde införas, kontrollera effekten av vacciner bl.a. genom immunitetsanalyser,kvalitetsgranska de vacciner som används inom landet, delta i spridningen avcentral information om vacciner samt aktivt hämta in uppgifter om tillgång tilloch försäljning av vaccinpreparat. En viktig uppgift för smittskyddsinstitutetär att snabbt finna altemativa vacciner och reagens, när ordinarie vaccin ellerreagens saknas. Utredningenanser emellertid att bör få svara för beredskapslagring av vacciner.Apoteksbolaget bör vidare enligt utredningen fa svara för distributionen avvacciner, vilka bör tillhandahållas på samma sätt som andra läkemedel. Detnya vaccinbolaget föreslås dock kunna ges viss rätt till direktdistri-buttontill sjukvården. Sjukvården bör också enligt utredningen i viss utsträckning fågöra direktinköp. Samordningenmed Kl bör enligt utredningen bl.a. ske genom att ytterligare tre professurervid SBL omvandlas till professurer vid Kl, tillika tjänster som avdelningschef vidsmittskyddsinstitutet i överensstämmelse med SBL:s förslag, dvs. inom ämnenabakteriologi, epidemiologi och vaccinforskning, i samband med attsmittskyddsinstitutet inrättas. 4.3.2Uppgifter för ett nationellt smittskyddsinstitut Utredningenframhåller att det är angeläget att ett nationellt smittskyddsinstitut med dearbetsuppgifter som utredningen föreslår kommer till stånd. Detär enligt utredningen emellertid viktigt att staten inte tar på sig uppgiftersom det ankommer på sjukvårdshuvudmännen att bestrida. Staten skall i förstahand ha en kontrollerande och understödjande roll, vilket utredningen belysernärmare när den diskuterar inriktningen och avgränsningen av uppgiftema för ettnationellt smittskyddsinstitut. Gmndenför ett nationellt smittskyddsinstitut bör enligt utredningen vara attidentifiera smittämnen och smittvägar för allvarliga epidemiska sjukdomar. Enöverblick såväl nationellt som intemationellt krävs för detta. I därsjukvårdsansvaret ligger på regional nivå bör bl.a. en sådan epidemiologiskövervakning organiseras nationellt. Forskningen om olika smittsamma sjukdomaroch bekämpningen av dessa spelar därvid en viktig roll. Diagnostiska metoderoch vacciner kan behöva utvecklas och utvärderas. För att en framgångsrikforskning skall kunna bedrivas är det av stor vikt att den knyts så nära denvetenskapliga miljön som möjligt. Ett förråd för stammar av olika bakterier, vimsoch parasiter behöver fmnas hos det nationella smittämnen skall kunna identifieras. bör aktivtverka för att forskningens resultat omsätts t.ex. i diagnostiska metoder på sjukvårdsinrättningama. Utredningenutvecklar närmare tanken att staten inte längre bör ha ett Prop.1992/93:46 direktansvar för att utföra diagnostik eller löpande tillhandahålla vacciner ochandra skyddsämnen. Detfinns således enligt utredningen ingen anledning att smittskydds-institutetskall bedriva en omfattande mtindiagnostik. Sjukhuslabora-toriema är välutbyggda och besitter en betydande kompetens. Eftersom landstingen har detdirekta ansvaret för såväl hälso- och sjukvården som smittskyddet bördiagnostiken så långt det är möjligt hanteras vid sjukvårdsinrättningama.Däremot bör staten alltjämt ansvara för att viss särpräglad diagnostik skallkunna utföras centralt. Kostnadema för denna diagnostik bör dock bäras av sjukvårdshuvudmäimen.Den bör enligt utredningen bedrivas vid smittskyddsinstitutet som enuppdragsverksamhet. Vilkendiagnostik som skall vara att betrakta som särpräglad och vilken prioritet sombör gälla för smittskyddsinstitutet när det gäller olika smittämnen bör enligtutredningen prövas av föreslagna rådgivande nämnder, epideminämnden ochcentrallaboratorienämnden. I princip bör emellertid smittskyddsinstitutetsuppgifter avgränsas till diagnoser av sjukdomar som sällan förekommer i Sverigeeller sådana smittämnen som kräver speciell utmstning eller metodik som intefinns vid sjukhuslaboratorieraa. Framställningenav humanmedicinska preparat, främst vacciner, bör enligt utredningen avgränsasfrån det nationella smittskyddsinstitutet. Produktionstekniska frågor ochkommersiell exploatering bör ankomma på näringslivet. Kontakter kommeremellertid att behöva upprätthållas mellan preparatproducenter ochsmittskyddsinstitutet om t.ex. vacciner. En oberoende kontroll av bl.a.vacciners egenskaper och biverkningsrisker bör också utföras avsmittskyddsinstitutet. Dessa uppgifter bör enligt utredningen utföras isamordning med kontroll. Smittskyddsinstitutetbör heller inte ansvara för försäljningen av sådana preparat som andratillverkar. Utredningen anser att detta bäst kan skötas av dem som har tillhuvudsaklig uppgift att ombesörja försäljning och distribution av läkemedel.Smittskyddsinstitutet bör dock tillförsäkras information om tillgången och förbmkningenav preparat. Utredningen understryker att det är viktigt att hälso- ochsjukvårdens behov av rådgivning tillgodoses. Sammanfattningvisframhåller utredningen att det är viktigt för landet att ha ett nationelltsmittskyddsinstitut som kan upprätthålla kontaktema intemationellt för en tidigupptäckt av nya epidemier och tillföra kunskaper om dessa sjukdomarutifrån. HIV-epidemin är ett exempel på vikten av detta. Statenhar ett speciellt ansvar för diagnostik och bekämpning av de smittsammasjukdomar som kan framkalla epidemier eller som på annat sätt kan ge upphovtill allvarliga folkhälsoproblem. Behovet av en nationellt samordnande funktionbör tillgodoses genom introduktion, utveckling, standardisering och kvalitetsövervakningav den metodik som används inom landets mikrobiologiska diagnostik samt genomkontinuerligt kunskapsutbyte med inter- nationella och nationellamikrobiologiska enheter. Utredningenbetonar att kraven på och behoven av kvalitetskontroll kommer att öka ocksåinom smittskyddsområdet. Det är enligt utredningen naturligt att statenorganiserar en sädan kvalitetskontroll på nationell nivå. Vetenskapligabedömningar av kvaliteten inom landets mikrobiologiska diagnostik är ettområde inom den nationella smittskydds-funktionen som bör förstärkas. Detär enligt utredningen ett nationellt ansvar att kontrollera immunitetslägethos befolkningen. En god immunitet hos befolkningen mot de smittämnen som ingåri det allmänna svenska vaccinationsprogrammet -difteri-stelkramp,polio, mässling, påssjuka och röda hund - är en fömtsättning för attmotsvarande sjukdomar inte skall uppträda. 4.3.3Organisationen för det nya smittskyddsinstitutet Utredningenutgår från att det nya smittskyddsinstitutet skall ledas av en styrelse. bör enligt utredningen knytas en epideminämnd och en centrallaboratorienänmdav rådgivande karaktär. Utredningensförslag om organisationen för och personalbehovet vid det nya smittskyddsinstitutetkan åskådliggöras på följande sätt. Ekonomi, personal, inköp. Beräkningeninrymmer anslagsfinansierad baspersonal på 7 tjänster för viss särprägladdiagnostik. Utöver detta tillkommer några avgiftsfinansierade tjänster fördenna diagnostik. Vidare kan ytterligare ca 50 tjänster beräknas tillkommasåsom extemt finansierad forskningspersonal. 4.3.4 Ekonomisk analys Prop. beräkningar över ekonomi och finansiering utgår utredningen från att detnya smittskyddsinstitutets verksamhet i huvudsak skall vara anslagsfinansierad.Uppdragsverksamheten bör enligt utredningen omfatta endast särprägladdiagnostik samt tillverkning och försäljning av reagens, såvida inte detföreslagna vaccinbolaget skall överta ansvaret även för reagenstillverkning.Omsättningen för den särpräglade diagnostiken uppskattas av utredningen tillett par . Något särskilt anslag för denna uppdragsverksamhetanser utredningen inte vara befogat. Den försvarsmedicinska verksamheten ochvissa uppgifter inom epidemi beredskap m.m. bör enligt utredningen liksomhittills finansieras genom att medel anvisas från särskilda anslag i nivå medvad som gäller för SBL . Föratt täcka lönekostnadema för myndighetsanställd personal behöver enligtutredningen anvisas . Beräkningen har skett utifrån SBL:sgenomsnittskostnad för olika personalkategorier. Till övrigaförvaltningskostnader beräknas behövas. Av dettabelopp avser drygt två tredjedelar laboratoriekostnader. Denna beräkningbaseras på den kostnadsfördelning som gäller för SBL. 1 förvaltningskostnademaligger då även de kostnader som föreslås bli finansierade frän anslaget tillepidemiberedskap m.m., men däremot inte kostnadema för de resurser som äravsedda för den försvarsmedicinska verksamheten. Föratt tillgodose investeringsbehoven bör det nya smittskyddsinstitutet enligtutredningen få ta upp lån i . Investeringsbehovet uppskattasav utredningen till ca . Med en avskrivningsperiod på fem åruppskattas kapitalkostnaden bli ca . Kostnaden förerforderliga lokaler - bortsett från djurlokaler - beräknas till ca 15 iniljonerkronor . Inrättandetav tre nya professurer vid Kl/tillika avdelningsföreståndar-tjänster vid detföreslagna smittskyddsinstitutet i enlighet med SBL:s och utredningens förslagmedför emellertid att bör överföras till KI:s förvaltningsanslag. Utredningenframhåller att det inom ramen för dess arbete inte varit möjligt att utföra beräkningamamed den precision, som krävs för beslut om anslag till det nyasmittskyddsinstitutet. Utredningen har endast velat ange storleksordningen förde medelsbehov som krävs för att upprätthålla verksamheten vid institutet påden nivå som gäller vid SBL. Avden i det föregående gjorda uppskattningen av de årliga driftkostna- Prop.1992/93:46 demaför det nya smittskyddsinstitutet kan följande ekonomiska analys göras(). Klfår uppskattningsvis följande årliga driftkostnader för smittskyddsinstitutet. Sexprofessurer (ä 1,5) Vidareantas att anvisas till försvarsmedicinsk verksamheti särskild ordning. Den årliga totalkostnaden för att driva smittskyddsinstitutetblir därmed ca . Utredningenjämför denna anslagsnivå med det sammantagna belopp om 62,1 iniljoner kronorsom anvisas till SBL för /93, vartill kommer 4,5 miljoner kronorför nuvarande tre tjänster för professorer vid Kl, tillika avdelningsföreståndartjänstervid SBL, som betalas från KI:s förvaltningsanslag. Utredningenpåpekar emellertid att regeringen medgav ett överskridande av SBL:s anslag /91 med . Detta resurstillskott behövdes föratt verksamhetens nivå skulle kunna upprätthållas. SBL täcker också förnärvarande lokalkostnadema huvudsakligen med uppdragsintäkter, som kommer attbortfalla nästan helt för smittskyddsinstitutets del. Nämnda kostnader måstedärför enligt utredningen täckas genom nytillskott av anslagsmedel. Utredningenanser också att det bör beaktas att SBL kunnat uppnå vissa stordriftsfördelarsom det nya smittskyddsinstitutet inte kan tillgodogöra sig. Utredningenanför bl.a. att en genomsnittligt högre kompetens krävs vid det nyasmittskyddsinstitutet än vid SBL och att detta leder till högre kostnader vidinstitutet. Anslagsbehovethar av utredningen beräknats för helår i det pris- och löneläge, som använts i1992 års budgetproposition. Medelsbehovet för försvarsmedicinsk verksamhet ochepidemiberedskap har tagits upp med de belopp som anges i budgetpropositionen. till fastigheten för Kl planeras av ,Kl och SBL gemensamt. För arbetet har en särskild arbetsgmpp bildats mellan myndighetema.Enligt utredningen kan upp till ca 5 000 kvm disponeras försmittskyddsinstitutet inom fastigheten Utredningen understrykeratt samlokaliseringen mellan Kl och smittskyddsinstitutet utöver rent verksamhetsmässigafördelar också ger möjligheter att effektivare utnyttja det samladefastighetsbeståndet hos Kl och SBL. Från statens samlade utgångspunkt bör en omlokaUseringalltså vara ekonomiskt fördelaktig. Nuvarandesäkerhetslaboratorium på SBL:s,område för bl.a. inhemsk produktion av HIV-antigenutgör enligt utredningen ett värdefullt stöd till forskningen om HIV/aids vid SBL,som blivit ett viktigt centmm för denna forskning i Sverige.Säkerhetslaboratoriet används också av läkemedelsindustrin för HlV-forskning. SBLhar också andra säkerhetslaboratorier för t.ex. tuberkulos. För smittskyddsinstitutetär det enligt utredningen av stor betydelse att även framgent ha tillgång tillsäkerhetslaboratorier på den nivå som uteslutande finns på SBL.Utredningen menar emellertid att den bästa lösningen är att om möjligt uppföradessa laboratorier på det nya området vid Kl. Därmed kan området för nuvarandesäkerhetslaboratorier frigöras. för smittskyddsinstitutet bör enligt utredningentillsättas, med uppgift att bl.a. inrätta och tillsätta tjänster i den nya organisationensamt lämna förslag till instmktion. bör därvid bedrivaarbetet med inriktningen att smittskyddsinstitutet skall kunna inrättas ochpåbörja sitt arbete . Kommittén bör enligt utredningen ledasav den blivande chefen för smittskyddsinstitutet. Ensärskild awecklingsorganisation bör bildas för att avveckla övertalig personalvid SBL.