prop · GG0350 · 1992-12-31 00:00:00 — Realränten har höjts dramatisktbåde genom högre nominella räntor och sänkt inflation. Inflationsnedväxlingen,som i sig är positiv, har medfört fallande priser på i stort sett samtligahushållens tillgångsslag, exempelvis bostäder, aktier och konst. verkar dämpandepå konsumtionen, inte minst genom att möjligheteraa att belåna tillgångaraabegränsas. De-ssutom bidrar inte längre inflationen till att minska skulderaasreala värde, som i en höginflationsekonomi. I och med att de nominella räntornasamtidigt stigit, har hushållens behov att amortera ned sina skulder,respektive öka sina räntebärande tillgångar, vuxit. Enligtnationalräkenskaperaa minskade den private konsumtionen med 1,mellan förstehalvåren och . Nedgången har främst drabbat hushållens inköp avbilar och sällanköpsvaror.' Den senaste tidensränteoro torde ytterligare ha dämpat hushållens konsumtionsvilja och beräknas den private konsumtionen minska med 2,. I och med attde disponibla inkomsteraa väntes öka , går sparkvoten upp tillöver . I jämförelse med våra grannländer är dock denna ökning inte extrem. Ibåde och har sparkvoten utvecldats på ett liknande sätt. 1992/93:50 Bilaga 1 Källa: och . ' Värderingen av konsumtionsslatistiken har i årförsvårats av att SCB infört en ny niälnictod för detaljhandelns omsättning.Med denna metod visar SCB en betydligt kraftigare onisättningsminskning änHandelns . 1993 minskar hushållenskonsumtionsutrymme genom att de realt Prop. 1992/93:50 disponibla inkomsteraasjunker avsevärt. Motiven att öka sparandet Bilaga 1 kvarstår. vänteshushållen sträva efter att i någon mån dämpa svängningarna i konsumtionen.Sparkvoten beräknas därför sjunka något, men konsumtionen föratses fella ioförändrad tekt. Prognosen måste dock betraktes som osäker och detfmns en risk för att utvecklingen blir ännu svagare. Osäkerheten om denfinansiella krisens förlopp och ett eventuellt sterkt prisfell på hushållenstillgångar är riskfektorer som kan försvaga bilden. Under1994 stebiliseras arbetsmarknadsläget men arbetslösheten berälcnas ligga kvarpå en. för svenska förhållanden, hög nivå. Sparkvoten väntes åter stiga något,vilket medför att den private konsumtionen ligger kvar nivå. 8 Investeringar pp- 1992/93:50 Bilaga1 Efter en sterk expansion under andra hälften av 1980-telet kulmineradeinvesteringaraa . vände utvecklingen och en mindre nedgångnoterades. accelererade nedgången ttll . Fallet varkoncentrerat till näringslivets investeringar. För1992 bedöms investeringsminskningen bli lika stor som 1991, dvs. drygt 7 %.Liksom tidigare är det näringslivet som svarar för större delen av fallet. Årendärefter dämpas investeringaraa framför allt av ett ras ibostedsinvesteringaraa. Däremot föratses aktiviteten inom näringslivet stigamot slutet av prognosperioden. Investeringaraa påverkas kraftigt avdesinflationsprocessen. Det höga nominella ränteläget och den låga inflationeninnebär höga realräntor. Föratom att det leder till en generellefterfrågeåtstramning i ekonomin höjer det också avkastningskraven påinvesteringaraa. Det leder i förlängningen till en prispress på festigheter ochandra förmögenhetsvärden. Det i sin tur innebär sämre möjligheter för hushålloch företeg att belåna sina tillgångar för att investera. Dessutom verkar den fmansiellaoron och kreditförlusteraa i banker och andra finansinstitut åtstramande påutbudet av krediter. Sammanteget beräknas investeringaraa minska med ca 8,5%respektive 2,1993 och 1994. Falleti industrins investeringar beräknas stenna vid 1992. Det är ändå en någotmer negativ utveciding än vad som framkommer av SCB:s investeringsenkät. Densenaste tidens ränteoro torde irmebära att risken för en svagare utvecklingökat betydligt. Den föratsedda produktions- och vinstökningen inom industrinbedöms få relativt svag uppdragande effekt på investeringaraa 1993.Incitementen att utöka produktionskapaciteten hålls tillbaka av det lågakapacitetsutnyttjandet, den sjunkande inhemska efterfrågan samt den svagainteraationella utvecklingen. Däremot är föratsättningama gynnsammare för enmer markant ökning i takt med stigande produktion . Affärsverkensinvesteringar beräknas stiga både och näste år, bl.a. beroende påbetydande infrastraktursatsningar. Även offentliga myndigheters investeringarstiger till följd av sådana satsningar. Sammanteget beräknas de hittillsbeslutede projekten innebära att de totela brattoin-vesteringaraas nivå blir högre 1993 än vad som annars skulle ha varit fallet. Inom övrigtnäringsliv, exklusive affärsverken, föratses ett fortsatt sterkt fall i år.Försvagningen av den inhemska efterfrågan slår extra hårt mot denna sektoreftersom andelen exportföreteg är liten. Till dette kommer att utbudet avlediga kontorslokaler är stort efter byggboomen i slutet av 1980-telet, vilketinnebär en mycket svag utveciding av byggandet av kontorsfestigheter.Verkningama av den fmansiella oron. fastighetskrisen och den svaga privatekonsumtionen gör att det kraftiga investeringsfallet berälcnas fortgåframförallt inom bank- och försäkringsområdet samt inom handeln. Sammantegetsker således en ytterligare nedgång av investeringaraa i denna sektor 1993.Under 1994 däremot föratses en vändning uppåt i samband med attindustriproduktionen åter ter fart och fallet i privat konsumtion upphör. 4 199//92. En sterk igångsättning avbåde nybyggnad och ombyggnad av bostäder Prop. 1992/93:50 under förste halvåreti år bromsar fellet i de totela bostadsinvesteringar- Bilaga 1 na. Attpåbörjandet var högt beror på övergångsregler i samband med sänkningen avinvesteringsbidraget från . För nybyggandet föratses en sterknedgång som sedan fortsätter . Höjda relativpriser på boende och byggande till följd avminskade subventioner och höga räntor, det stramare kreditläget samt fallandesysselsättning och försämrad hushållsekonomi medverkar till efterfrågefellet.Den nu föreslagna åtgärden att värdet av ränteavdraget kvarstår på oförändradnivå medverkar till att lindra efterfrågeraset på bostäder. Ytterligareminskade subventioner verkar däremot i kontraktiv riktning. I årberäknas igångsättningen av nya bostäder uppgå till 43 000 lägenheter, näste årfeller antelet till ca 25 000 för att därefter ininska något tusentalytterligare. Föratom effekten av investeringsbidragssänkningen tillkommer förombyggnader att mindre förmånliga regler infördes . Det ledde till en sterkökning av låneansökningaraa . Det är dessa som feller ut ochorsakar investeringsuppgången . Ett fell föratses när eftektenav denna boom klingat ut. Antalet projekt beräknas även kommande år vara högtmen omfettningen av varje projekt är enligt låneansökningaraa betydligt mindreän tidigare varför också investeringsvolymen avter. Aktiviteteninom byggnadsverksamheten började visa tecken till avmattning och1991. Byggnadsinvesteringaraa började falla . Nedgångenfortsatte 1991 till följd av neddrag-ningaraa inom näringslivet. Även ärdet främst näringslivet som svarar för minskningen. Bostedsinvesteringaraaföratses svara för en allt större del av fallet medan näringslivetsinvesteringar vänder uppåt under den senare delen av prognosperioden.Uppdragande verkiir infrastraktursatsningaraa som ökaraktiviteten inom stetliga affärsverk och myndigheter. Dessutom kan fellet iombyggnadsverksamheten sannolikt ge upphov till en substitutionseffekt så attvolymen av reparationer stiger i omfettning 1993 och 1994 och därmed verkardämpande på nedgången i byggnadsverksamheten. Den totela byggnadsverksamhetenberäknas fella med . Tabell 13 Bruttoinvesteringar efter näringsgren Prop. Statliga affärsverk Övrigt näringsliv -14,5 -16,4 -1,7 -16,3 -11,6 -8,0 2,0 -0,7 2,5 10,0 -6,0 -3,6 -15,0 25,0 -34,1 -40,0 -24,0 -29,0 -32,0 -25,0 -7,2 -8,6 -2,3 -12,3 -2,5 -12,0 -3,2 0,5 -15,9 4,8 -9,1 Källor:Statistiska centralbyrån, Konjunkturinstituet och . Lagerminskningaraai den svenska ekonomin var mycket omfettande . Totelt sett minskadeslagren med ca . (priser). Fallande produktion, höga realräntorsamt pessimistiska framtidsförväntningar låg bakom dessa kraftfiillalageraeddragningar. Det mycket svaga efterfrågeläget innebar dock attindustrins alltför stora lager av färdigvaror inte kunde börja awecklas. Eftersom de grandläggandemotiven för neddragningaraa kvarstår väntes ytterligare lagertrimningar underprognosperioden. Minskningaraa väntes dock ske i avtegande tekt varför lagrenger ett betydande positivt bidrag till BNP-tillväxten. till1994 uppgår dette bidrag till i genomsnitt . De storafärdigvaralagren i industrin har börjat avte och dennaaweckling väntes fortsatte även näste år. Analysen av lagercykelnkompliceras av att nationalräkenskapema valt att till de egentliga lagerminskningaraaockså lägga neddragande korrektionsposter i deteljhandelns lager. På så sättjusterar man ned ekonomins användningssida och därmed det officiellaBNP-måttet. Anledningen till dette förferande är de stora svårigheteraa medavstämningen mellan försörjningsbalansens användnings- och produktionssida.Korrektionsposten förekommer såväl (3,) somförste (3,). I prognosen betraktas inte dessakorrektionsposter som några egentliga lageraeddragningar. Det är då rimligt attgöra ett tekniskt antegande om att motsvarande poster förekommer även kommandeår. På så sätt påverkas inte BNP-tillväxten i ekonomin . Denoffentliga sektoms finansiella sparande minskade med . mellan1990 och 1991 till ett underskott motsvarande 1,av BNP. Försämringen av deoffentliga finansema fortsätter och underskottet beräknas uppgå till ca112 miljarder kr. eller av BNP. Utskiftning av de föratvarandelöntegarfonderaas tillgångar till riskbolag sänker sparandet med 5 miljarderkr. De nu föreslagna åtgärderaa, tillsammans med en viss uppgång i ekonomin1994, bidrar till att nedgången av det offentliga sparandet bromsas upp.Underskottet beräknas stanna vid motsvarande av BNP 1994. Skattekvoten(skatteinkomsteraa som andel av BNP) stiger 1993 efter en nedgång i år.Utgiftskvoten dras upp, dels av ökade utgifter för arbetsmarknadspolitiken ocharbetslösheten, dels av den svaga BNP-utvecklingen. både realt och nominellt.Den nominella BNP-nivån (nämnaren i kvotberäkningen) påverkar inte skattekvotenpå samma sätt som utgiftskvoten, eftersom skatteinkomsteraa är i stort settproportionella mot BNP. En stor del av utgifteraa föratom kostnaderaa förarbetslösheten, t.ex. pensioner och räntor, är på kort sikt oberoende avBNP-utvecklingen. Tabell14 Den offentliga sektorns inkomster och utgifter 1992/93:50 Bilaga 1 877,9 521,9 204,2 151,8 882,4 535,4 196,6 150,4 -3,3 8,8 -3,6 -5,6 9,0 2,6 -3,7 -0,9 356,7 108,9 120,0 392,3 42,4 374,9 101,9 137,1 398,8 43.3 15,1 16,6 14,1 4,2 12,8 3,8 -5,6 23,6 -6,4 -21,2 -111,6 -137,9 Sk.ittcr och avgifter Utgifter Finansiellt sparande 53,0 64,2 -1,5 50,8 69,2 -7,8 51,5 71,8 -9,7 52,1 72,7 -10,1 Anm: I investeringar ingår investeringar ipersonalbostäder, lagerinvesteringar samt nettot av köp och försäljning av fastigheter och mark. Källor: , Statistiska centralbyrån.Riksrevisionsverket och . Denkraftiga förb"vagningen av den offentliga sektoras finanser sedan 1991beror huvudsakligen på den ekonomiska recessionen. Skatteinkomstema minskarrealt som kostnaderaa för arbetsmarknadspolitiken och ersättningtill de arbetslösa stiger. Därtill kommer att underskotten medför attränteutgiftema växer kraftigt. BNPbörjar öka igen. stiger skatteinkomstema realt. stebiliseras Prop.1992/93:50 arbetsmarknaden, vilket medför att den reala utgiftsökningenbegränsas. Denoffentliga konsumtionen beräknas i volym vara i stort sett oförändrad underprognosperioden trots ökade kostnader för arbetsmarknadspolitiska insatser.Den stetliga konsumtionen berälcnas öka med för att sedan minskamed 1993 och 1994. Sysselsättningen inom den kommunala sektomhar minskat . Arbetsmarknadspolitiska satsningar m.m. medför dock attden totela kommunala konsumtionen beräknas vara i stort sett oförändrad under1992 och 1993. väntes en minskning med 0,. Tabell15 Real förändring av den offentliga sektoms inkomster och utgifter -7,4 -3,4 Transfereringar till hushåll därav pensioner sjukförsäkring m.m. arbetslöshetsbidrag m.m. övrigt -7,6 -23,1 -0,2 -2,2 -11,7 25,2 -1.6 2,7 3,0 -3,0 9,2 0,7 -9,2 -8,5 -0,5 Anm.: Inkomsterna oeh transfereringarna är deflaterade medkonsumentprisindex. Källor: , ochFinansdepartementet. 10 Kapitalmarknaden pop- 1992/93:50 Bilaga1 Under de senaste månaderaa har händelseutvecklingen i Sverigedominerats av de höga räntor som försvaret av den feste växelkursen krävt isamband med valuteoron i övriga . Efterden danska folkomröstningen har osäkerheten ökat om den ekonomiska ochmonetära unionens (EMU) förverkligande. Osäkerheten tilltog inför den franskafolkomröstningen . Oron inom växelkursmekanismen () förstärktesav att D-marken apprecierades mot dollara efter den tyska diskontohöjningenunder sommaren som räntemarginaleraa inom EG vidgades. Sverigepåverkades i hög grad av den interaationella utvecklingen. Däratöver bidroginhemska faktorer till att skapa oro bl.a. i form av signaler om en betydandeökning av budgetunderskottet och ökade tvivel beträffende regeringensmöjligheter att få majoritet i för nödvändiga nedskäraingar avutgifteraa. Räntedifferensen var därmed otillräcklig för att ge balanseradevaluteflöden. och fram t.o.m. augusti höjde Riksbankenmarginalränten vid tre tillfallen med sammanlagt till 16 %.Oron för att en konsistent ekonomisk politik inte skulle kunna förasavspeglades bl.a. i att räntan på obligationer med löptid steg från ca10% till . Ibörjan av september lämnade den ensidiga ecu-kopplingen och lät markenflyte fritt, vilket utlöste en kraftig oro på den svenska valutemarknaden.Samtidigt ökade spänningaraa inom och den itelienska liren utsattes för enkraftig press. I höjde marginalräntan först till ochsedan till för att vända utflödena och säkerställa förtroendet för denfeste växelkursen. Valuteoroni fortsatte och en växelkursjustering inom genomfördes. Despänningar som byggts upp till följd av olikheter mellan den förda ekonomiskapolitiken och konjunktursituationen i medlemsländeraa, synliga bl.a. i detyska räntehöjningarna i spåren av den tyska återföreningen, gick inte längreatt bemästra. Växelkursjusteringen och den samtidiga tyska räntesänkningenräckte inte för att minska osäkerheten inom . Pressen på de övriga valutoraaökade igen och lämnade pundet och liren , med kraftigadeprecieringar som följd, som pesetan devalverades. I spåren följdespekulationer även mot andra valutor och hela det monetära valutesamarbetet(EMS) sattes ifråga. 1Sverige förorsakade händelseutvecklingen i en förayad oro huravidakronans feste växelkurs skulle kunna bibehållas. Omfettande valuteutflödenregistrerades och tvingades höja marginalränten i två steg tillhela för att försvara kronan. Marknadsräntoma steg betydligt och som högstnoterades räntan på sexmånaders stets-skuldväxlar till . För att stärkavalutereserven och därmed trovärdigheten för kronan har ochRiksbanken lånat upp utländsk valute. ToteU har lån i utländsk valute för ettmotvärde av tillförts reserven. Ytterligare 110 miljarderhåller på att lånas upp. De höga räntenivåeraa tilltrots, var kronans trovärdighet svag. 1992/93:50 i och med detvå krispaketen som regeringen och socialdemokrateraa Bilaga I gemensamt lade fram kunde devalveringsförväntningaraa brytes. Krispaketen ikombination med en lugnare utveckling inom EMS, bl.a efter ett framgångsriktförsvar av den franska francen, stärkte kronan och möjliggjorde en successivnedgång av marginalräntan till 13,. Lågkonjunktureni kombination med höga realräntor har ökat kreditinstitutens sårbarhetytterligare under de senaste månaderaa. Försämrad lönsamhet i näringslivet och ökadarbetslöshet minskar låntegaraas betelningsförmåga. Prisema fortsätter attfella på olika tillgångsmarknader såsom för aktier, kommersiella festigheteroch även bostäder, vilket urholkar säkerhetemas värde. En alltstörre andel av kreditinstitutens lånestock blir nödlidande i så måtto att deinte genererar avtelsenlig ränte som reserveringen för beferadekreditförluster fortsätter att öka. uppgick de samladekreditförlustema till och beräknas bli av minst sammastorleksordning. Den ökade omfettningen av de "dåliga" lånen minskarbankeraas ränteintäkter, vilket inte till fullo kan kompenseras genom vidgaderäntemarginaler och lägre kostnader. Förlusteraa för banksektora i sin helhet,som uppgick till ca ökar därmed, även om bildenalltjämt är splittrad mellan bankeraa. Stetenhar tidigare medverkat till kapiteltillskott i Nordbanken och i FörsteSparbanken för att säkerställa en tillfredställande kapitelbas. Under septemberframkom att , med dess dotterbolag , skulle tvingas redovisa enförlust under det andra tertialet i en sådan omfettning att konceraen intelängre skulle klara av det lagstedgade kapiteltäcknings-kravet på senast och t.o.m. riskera att hamna på obestånd i början på näste år.Steten valde i det läget att garantera samtliga förpliktelser. Isamband med räntechocken ökade oron även förmellanhandsinstitutens stälhiing. tog sig uttryck i attcertifikat-marknaden under slutede fungera somränteskillnaden mellan hosteds- och stetsobligationer steg kraftigt. Förbostedsinstitu-ten resulterade dette i kraftigt ökade finansieringskostnadersom bara delvis kunde övervältras på låntegaraa. Situationen hade på entämligen begränsad tid kunnat leda till en akut likviditetskris i takt med attobligationer och certifikat hade förfellit. Det uppkomna läget hotedeallvarligt betelningssystemets fimktionssätt. Det rådde under nästan två veckorutlåningsstopp. aviserade regeringen därför åtgärder föratt skapa beredskap för att trygga verksamheten i de svenska bankeraa och derasdotterbolag liksom andra kreditinstitut med stetlig anknytning. Åtgärderaa innebäratt dessa företegs förpliktelser kommer att infrias. De aviserade åtgärderaadämpade oron och handeln med bostedsinstitutens värdepapper kunde successivtnormaliseras. Densvenska penningpolitiken är inrikted på att hålla en fast växelkurs mot ecun.För att generera tillräckligt balanserade valuteflöden behövs en vissräntemarginal mot utlandet. Det bör fmnas utrymme för att ytterligarefå ner räntedifferensen gentemot omvärlden. Lägre räntor är Prop. 1992/93:50en föratsättning för att kreditinstitutens lönsamhet skall kunnaåterställas. Diagram 3 Ränteutvecklingen , 6 mån Procent Sista notering avser . Innehåll PP- 1992/93:50 6Löner och konsumentpriser 17 7Hushållens ekonomi och privatkonsumtion 19 Tabell1 Tabell 2 Tabell 3 Tabell 4 Tabell 5 Världsmarknadstillväxt,relativpris, marknadsandel och export av bearbetede varor Tabell 6 Exportoch import av varor Tabell 8 Nyckeltelför industrin Tabell12 Hushällssektoms disponibla inkomster, konsumtion och sparande Tabell13 Brattoinvesteringar efter näringsgren Tabell14 Den offentliga sektoras inkomster och utgifter Tabell15 Real förändring av den offentliga sektoras inkomster och utgifter 10II 12 13 16 17 18 1992/93:50 Bilaga 1 Diagram1 Industrins arbetskostnad per producerad enhet i Sverigeoch 14 1985-1984 14 Diagram2 Hushållens sparkvot 20 Bilaga2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till proposition om åtgärder för att stabiliseraden svenska ekonomin Nedläggningav Västgöta flygflottilj (F 6), m.m. Överbefälhavarenhar regeringens uppdrag att lämna förslag om en ändradgrandorganisation för flygvapnet. Inriktningen är att flygvapnet bör omfattefärre men större flottiljer . Denlångsiktiga inriktmngen av flygstridskraftema är ett flygvapen bestående av 16divisioner. Det är enligt min mening viktigt att denna inriktning kvarstår såatt det säkerställs att även har eftiiktivaflygstridskrafter, särskilt avseende luftförsvarsförmågan. Föratt möjliggöra besparingar bör en minskning av antelet flottiljer kunna görasredan nu. Den flottilj som sålunda bör kunna awecklas är enligt min meningVästgöte flygflottilj (F 6) i . Awecklingen bör ske med början den 1juli 1993. Den bör vara genomförd . Flygverksamheten börminska successivt och upphöra helt . Det kommer an påmyndigheteraa att överväga behovet av att utnyttja bansystemet m.m. vid F 6 somkrigsbas. Efterdet att Överbefälhavaren har redovisat sitt uppdrag bör beslut om enytterligare minskning av antelet flottiljer kunna fettes. Jaganser att besparingar bör kunna göras när det gäller de värapliktigas förmåner.Den årliga uppräkningen av kontantförmåneraa bör inte ske . Utöverdenna åtgärd bör ändringar göras i de värapliktigas reseförmåner. Jag anseratt kostnaderaa för de fria hemresoraa bör reduceras och att de vämpliktiga iprincip skall har rätt till en resa . De lokala förhållandenafår styra hur man genomför denna besparing. Exempelvis kan dette genomföras såatt meningsfylld utbildning sker under mellanliggande veckoslut och att densammanhängande ledigheten vid hemresa utökas till . Denna åtgärd börträda i kraft . Neddragningar inom dencivila delen av totalförsvaret Prop. Bilaga2 Inom den civila delen av totelförsvaret beräknas ett årligt sparbelopp på innebär att den totelförsvarsbeslut fastställda civilaekonomiska ramen för totelförsvarets civila del minskas från 2079,8 miljonerkronor till 1979,8 nuljoner kronor. bedöms föraärvarande bl.a.kunna göras inom funktioneraa Ledning och samordning samtBefolkningsskydd och räddningstjänst. Jagavser att återkomma till i samband med budgetpropositionen 1993 mednärmare redovisning av förslagens iimebörd för /94. anges besparingaraa på försvaret till perår vid fullt genomslag. Det kan emellertid ifrågasattes om de föreslagnaåtgärderaa uppnår det angivna besparingsbeloppet. Jag kommer att inventeramöjliga ytterligare åtgärder som kan vidtes för att uppnå besparingsmålet inomden period som försvarsbeslut omfatter. Förslag om sådana åtgärder kommer attredovisas i budgetpropositionen 1993 för beslut under vårriksdagen. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna förslaget att lägga ned Västgöteflygflottilj (F 6), 2. godkänna den föreslagna ändrade inriktningen avsystemet för de värapliktigas förmåner, 3. godkänna den föreslagna inriktningen av besparingarinom den civila delen av totelförsvaret. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . såvitt avser punkt 1 och stetsrådet såvittavser punkt 2. Prop.1992/93:50 Bilaga 3 Anmälan till proposition om åtgärder för att Stabiliseraden svenska ekonomin 1 De allmänna barnbidragen Mittförslag: De beslut som tidigare fattets att höja det allmänna barabidraget ochdet förlängda barabidraget upphävs. Skälenför mitt förslag: Efter förslag av regeringen budgetpropositionbeslutede att det allmänna barabidraget och det förlängdabarabidraget skulle höjas från till per bara och årfr.o.m. 1990/91:100 bil. 7, bet. 1990/91:SoU12, rskr.1990/91:211). Efterförslag i propositionen om inriktningen av den ekonoiniska politiken att den beslutede höjningen skulle flyttes framtill (prop. 1991/92:38, bet. 1991/92:FiUl0, rskr.1991/92:108). Chefenför har inledningsvis redogjort för den ekonomiskasituationen och vilka åtgärder som bör vidtes med anledning härav. Det stetsfinansieUaläget gör det bl.a. nödvändigt att upphäva tidigare beslut om höjningar av detallmänna barabidraget och det förlängda barabidraget. 2Sänkning av arbetsgivar- och egenavgifter Prop.1992/93:50 Bilaga 3 Mittförslag: Arbetsgivaravgifteraa sänks . sker genomatt utbildningsavgiften, f.n. på , och bamomsorgsavgiften på 2,20procent tes bort samt att folkpensionsavgiften sänks med 1,62 procentenhetertill av avgiftsunderlaget och arbeterskyddsavgiften sänks med 0,17procentenheter. Egenavgifteraa sänks lika mycket genom att bam-ouLsorgsavgiftenpå tes bort, att folkpensionsavgiften sänks med 1,62procentenheter ttll och att sjukförsäkringsavgiften - för den varssjukförsäkring gäller uten karenstid -sänks till 9,12procent av avgiftsunderlaget. 1enlighet med tidigare principbeslut slopas den del avarbetarskyddsavgiften som avser bidrag till företagshälsovården och görs en motsvarandehöjning av arbetsskadeavgiften vad gäller såväl arbetsgivaravgifteraa somegenavgifteraa. Arbetsmarknadsavgiften behålls på nuvarande nivå 2,12 procentav avgiftsunderlaget.