prop · GG03159 · 1992-12-31 00:00:00 — Jönköpingsläns landsting anser att enskilda eller kooperativ skall ges inflytande ianställningsprocessen, men att detta inte får frånta samhället ansvaret förkvaliteten i verksamheten. menar att kommunenmåste stödja den enskilde i arbetsgivaransvaret. Linköpingskommun bedömer att de arbetsrättsliga reglema kan hindra ett förverkligande avHandikapputredningens intentioner för personlig assistans. ArbetsgivareföreningenSFO, TCO och är tveksamma till förslaget att denenskilde skall ha ett arbetsgivaransvar. (SA V) menaratt den som väljer att vara arbetsgivare bör ingå i något organisatorisktsamarbete. befarar att arbetsgivaransvaret kan skapasvårigheter. enligtförbundet, viktigt att inte i praktiken får rollen Prop.1992/93:159 som arbetsgivare. SKAF, /socionomers personal- ochBilaga 1.4 förvaltningstjänstemäns riksförbund, Tvärsektionsgruppen föryrkesföreträdare inom barn- och ungdomshabilitering. Föreningen psykologerinom omsorgerna (POMS) samt Furuboda kursgård och rehabiliteringscentrumlyfter fram behovet av utbildning och handledning för assisten-teraa, som harett ensamarbete. 11.4 Tidsbunden hemtjänst och ledsagarservice Örebroläns landsting föreslår att rätten till ledsagarservice preciseras i LSS. KommunförbundetSkaraborg uttrycker förvåning över det nya begreppet tidsbunden hemtjänst. i anser att förslaget att särskilja tidsbundenhemtjänst och personlig assistans försvårar individuella lösningar.Omsorgsnämnden i och anser att det är oklartenligt vilken lag den enskilde kan ansöka om tidsbunden hemtjänst. Sollentunakommun avstyrker utredningens förslag om tidsbunden hemtjänst. FUBanser att ordet "tidsbunden" bör utgå i anslutning till hemtjänst.Ledsagarservice och handledarservice bör ingå i lagtexten i stället för ispecial motiveringen. 12 Habilitering och rehabilitering Genomtillägg till HSL får sjukvårdshuvudmännen en skyldighet att organisera ochfinansiera habilitering och rehabilitering för bara, ungdomar och vuxna medfunktionshinder oavsett funktionshindrets art. Insatseraas tyngdpunkt imedicinska, pedagogiska, psykologiska och sociala åtgärder kan växla, menbehovet av samverkan raellan olika kompetensområden består. Dessa insatserersätter dock inte väsentligt och kvalificerat kunnande och nödvändiga insatsersom förmedlas av t.ex. baraomsorg, skola, socialtjänst och barnhälsovård. Varresursema ställs till förfogande skall framgå av en särskilt upprättadorganisationsplan. Insatseraas uppläggning och utformning skall framgå av enindividuell plan. Enförsäkringsersättning skall utgå från socialförsäkringen till landstingen med400 mkr för att möjliggöra en utbyggnad av habilitering och rehabilitering. Remissinstansernas svar Prop. Bilaga1.4 Framför allt handikapporganisationema kräver att habilitering och rehabiliteringskall regleras i en rättighetslag, medan landstingen stödjer utredningensförslag om ett tillägg till HSL. Socialstyrelsenoch i stödjer förslag omtillägg i HSL. framhåller den särskilda kunskap om problem ochlivsbetingelser för människor med funktionsnedsättningar i form av tvärfackligkompetens sora vuxit fram i de arbetslag som finns inom dagensomsorgsverksamhet och habilitering. Styrelsen menar att denna helhetssyn ärnödvändig vid behovsbedömningar och utformning av stöd. SHR föreslår atthabiliteringen regleras i en rättighetslag för att tvinga sjukvårdshuvudmännenatt avsätta resurser för verksamheten. Landstingsförbundetanser att insatser som konsulter i frågor som rör medicinskbehandling/rehabilitering renodlat bör ges enligt HSL. Tolv landstingtillstyrker utredningens förslag. Inget landsting avfärdar förslaget.Jämtlands läns landsting framhåller särskilt att medicinskt och tvärfackligtspecialistkunnande måste vara angelägenhet. , ,, , och anseratt det är oklart vad som är habilitering enligt HSL och vad sora ärspecialistinsatser enligt LSS. konstaterar atthabiliteringens elevhem är en habiliteringsresurs som utnyttjas av bam bådefrån värd-koraraunen och andra kommuner. Därför bör elevhemmet även fortsättningsvisha som huvudman. KommunförbundenVärmland och har yttrat sig i frågan och tillstyrker utredningensförslag. KommunernaBollnäs, , och tillstyrker Handikapputredningensförslag. kommun förordar en huvudman för habiliteringen.Härnösands kommun anser att habiliteringen skall regleras i LSS, men ha enlandstingskommunal huvudman. DHR,NHR, RBU och FUB anser att rätten till habUitering och rehabilitering börföras in i LSS. DHR föreslår att det skall finnas ett rehabiliteringscentram ivarje län. HCK och ytterligare 13 handikapporganisationer förespråkar ensärskild rättighetslag för habilitering och rehabilitering. HCK menar att enrättighetslag är nödvändig, eftersom sjukvårdshuvudmännen inte uppfyller sinaskyldigheter enligt HSL. HCK framhåller vidare att habilitering ochrehabilitering skall ses som egna verksarahetsområden. SRF anser attrehabilitering är en social process som bör skiljas från sjukhusvärlden. BRO,FBIS och HRF föreslår att en vårdgaranti med en högsta väntetid tillhabUiterings- och rehabiliteringsinsatser införs. framhåller att en rehabiliteringsklinik bör finnas i varje landstingsområde.Kliniken bör ha ansvar, inte bara för rehabilitering av vissa patientgrapper,utan även för planering och utveckling av rehabiliteringsverksamheten i ettbredare perspektiv. anser att man genom tillägget till HSL riske- Prop. 1992/93:159rar att skapa en innehållskatalog som kan uppfattas som uttömmande. menar också att tillägget kan definiera habilitering/rehabiliteringsom medicinska verksamheter varigenom behovet av det psykologiska och socialastödet riskerar att tappas bort. Habiliteringsläkarna med regionansvar noteraratt habiliteringsbegreppet genom tillägget i HSL bör betraktas som ensjukvårdsangelägenhet. De anser att utvecklingen inom habiliteringenföratsätter ett till regioninstitutionema anslutet elevhemsboende. Områdensom några remissinstanser för fram som tillhörande habilitering ochrehabilitering är bl.a. föräldrautbildning, möjligheter att träffa andra isamma situation, anhöriggrapper och utveckling av psykosociala insatser. 13 Särskilt stöd till barn och familjer Föräldrapenningi samband med bams födelse skall kunna användas för samma slagsföräldrautbildning som kontaktdagama kan användas för, t.ex. föräldrautbildningsora anordnas av handikapporganisation. Kravet på baraets närvaro skall intelängre gälla som villkor för att få tillfällig föräldrapenning när en föräldermedverkar i behandling av baraet eller information och utbildning om baraetssjukdora. Föräldrartill bara och ungdomar som omfattas av LSS får rätt perbara och år när bamet är raellan 2 och . Genomett tillägg till SoL skapas en raöjlighet att genora förvaltningsbesväröverklaga beslut angående rätt till plats i förskola ochrätt att med förtur anvisas plats i fritidshem. Flertaletremissinstanser tillstyrker utrednmgens förslag till förändringar iföräldraförsäkringen, men lämnar synpunkter på hur den skulle behöva förändrasytterligare. Bl.a. kritiseras åldersgränsen för rätt till tillfälligföräldrapenning i samband med bamets sjukdom av både kommuner ochhandikapporganisationer. Framför allt handikapporganisationerna anser attantalet kontaktdagar bör utökas ytterligare och gälla en vidare personkrets änvad utredningen föreslagit. Ingen kommun eller handikapporganisation avfärdarförslaget om möjlighet att överklaga beslut enligt 15 § SoL. Kammarrätten iGöteborg anser att frågan bör prövas av . 13.1Föräldraförsäkringen och rätten till föräldrautbildning Prop. Bilaga1.4 Försäkringsöverdomstolen, , , Statskontoret, Kammarrätteni , Länsrätten i samt länsstyrelserna i ochÖrebro berör frågan om föräldrapenningen och är övervägande positiva tillutredningens förslag. ifrågasätter den övre åldersgränsen 16 årför rätt till tillfällig föräldrapenning. Styrelsen anser att den tillfälligaföräldrapenningen bör kunna utbetalas för deltagande i föräldrautbildninginkluderat sådan som anordnas av en handikapporganisation. Kammarrätten iGöteborg avstyrker ändringen i 4 kap. 4 § AFL, eftersom de menar attföräldrapenning utges i samband med föräldrautbildning även om bametinte är närvarande. Stockholmsoch läns landsting ser positivt på förslagrörande en utvidgning av rätten till föräldrapenning. landstinganser dock att den föreslagna utvidgningen bör gälla alla barn och ungdomar medfunktionshinder. läns landsting anser att en utredning avsocialförsäkringens allmänna åldersgräns är nödvändig och föreslår enändring till . KommunförbundetUppsala län anser att föräldraförsäkringen bör omfatta alla utvecklingsstörda sombor kvar hos sina föräldrar. Tiokommuner uppger sig vara positiva till förslag. Av dessaanser , , , , samt Omsorgsnämndeni att åldersgränsen för rätt till tillfälligföräldrapenning bör omprövas. menar att föräldraförsäkringenbör vara utan övre åldersgräns, eftersom de flesta kommuner numera saknarresurser för bamvårdare för sjuka bara. Kommunerna att behovet att vara hemma med handikappade bara kvarstår så längebaraet eller ungdomen bor kvar hos sina föräldrar oavsett bamets ålder. Ängelholmskommun avstyrker utredningens förslag, eftersora raan anser attföräldraförsäkringen är tillräckligt utbyggd i förhållande till vad dagenssamhällsekonomi klarar. Elvahandikapporganisationer uttalar sig posUivt om förslagtill förändringar av föräldraförsäkringen. RBU, FUB, RmA, SD, SDR och SRF anserdock att den övre åldersgränsen bör oraprövas. RBU och SDR hänvisar tillmyndighetsåldem . FUB och RFA anser att ingen övre åldersgräns bör finnas.HCK, HRF, (RfCf), RBU och RTP menar attföräldrautbildning som anordnas av handikapporganisationeraa måste berättigatill tillfällig föräldrapenning. Försäkringskasseförbundetanser att föräldraförsäkringens regler i sin helhet bör ses över i syfte attskapa en tydligare och mer enhetlig utformning. Förbundet anser att föräldrar till utvecklingsstörda vuxna bör kunnavara lediga från arbetet för att följa med till läkare m.fl. utan att behöva taut seraester, kompensationsledigt e.d. Föreningen kuratorer inomomsorgsverksamheten (KOMS) önskar atträtten att delta i barnets behandling eller information om baraets Prop.1992/93:159 handikapp utan att baraet är med bör gälla för båda föräldraraa. 13.2 Kontaktdagar inom föräldraförsäkringens ram ,, Statskontoret, SAV, Länsrätten i samt länsstyrelserna iÖstergötlands och län tillstyrker utredningens förslag om utökat antalkontaktdagar. RFV bedömer att rätten till vårdbidrag kan komma att påverkas,eftersom det i många fall är fråga om samma tillsynsbehov. SHR menar attbehovet av kontaktdagar kan finnas hos betydligt fler familjer än inom denföreslagna personkretsen och att det för vissa grapper kan behövas fler än deföreslagna tio dagaraa. Kammarrätten i påpekar i fråga om förslagettill ändring i 4 kap 10 § att rätten gäller tillfällig föräldrapenning och intekontaktdagar och menar att lagtexten måste utformas i enlighet med detta. Stockholmsläns landsting anser att den föreslagna vidgningen bör gälla alla handikappadebara och ungdomar upp till 20-årsåldera. bedömeratt inte är tillräckligt och anser att möjlighet därförbör finnas att utifrån barnets behov utöka antalet dagar. Kommunförbundeni län och tillstyrker utredningens förslag. KommunernaAskersund, , , , och instämmer iutredningens förslag. kommun bedömer att den föreslagna ökningenoch åldersgränsen kan vara otillräcklig och föreslår därför möjlighet tilldispens. avstyrker förslaget om ett utökat antalkontaktdagar, eftersom man anser att föräldraförsäkringen ger godamöjligheter till ledighet och en utbyggnad knappast är förenlig med det samhällsekonomiskaläget. 17handikapporganisationer har lämnat positiva synpunkter på Handikapputredningensförslag rörande kontaktdagama. DHR, NHR, döva, hörselskadade ochspråkstörda barn (DHB), RBU, SDR och anser dock att antalet kontaktdagar kunde ha utökats ytterligare. HRFframhåller särskilt ett behov för bara som inte går i skola på hemorten. FUB,RBU, SD och SDR menar att den föreslagna åldersgränsen bör höjasytterligare. Elva organisationer, däribland HCK och DHR, föreslår attpersonkretsen för rätt till kontaktdagar bör utökas till att gälla alla bararaed funktionshinder. anser att rätten till kontaktdagar bör knytas tillbamet för att även kunna utnyttjas av annan närstående än föräldrar. Försäkringskasseförbundetanser att ett utökat antal kontaktdagar bör gälla för alla bam medfunktionshinder. Åsbackaskolan anser att föräldrar till bam i specialskolanbehöver . Förslaget skulle irmebära att föräldramaendast kan besöka skolan per läsår. Förelagarnas riksorganisationkonstaterar att semesterlönegrandande frånvaro i företagen är en betydandeutgiftspost och menaratt företagen måste kompenseras fullt ut för den frånvaro som Prop.1992/93:159 följer av förslaget med utökade kontaktdagar. 13.3 Möjlighet att överklaga beslut enligt 15 § socialtjänstlagen ,och i tillstyrker utredningens förslag attvidga möjlighetema till överklagning av beslut om förtur till bamomsorgen.Kammarrätten i anser att förslaget bör prövas avSocialtjänstkoraraittén i samband med översynen av SoL. KommunförbundetVärmland menar att ansökan om förtur bör behandlas enligt 6 § SoL, varmed beslutetblir överklagningsbart. KommunernaLinköping, , , och tillstyrker förslaget.Mölndals kommun anser att i anslutning till den föreslagnaförändringen av 15 § även borde ha övervägt bamets rätt till raer än tretimmars vistelse per dag så att platsen kunde utgöra ett stöd i avlösningen förfamiljen. Avhandikapporganisationeraa uttrycker (),RBU och RFA stöd för utredningens förslag. Ingen organisation avstyrkerförslaget. RBU tolkar förslaget så att överklag-ningsmöjligheten även gällervid beslut om heldagsomsorg. RFA anser att det måste framgå att rätten skallgälla en plats anpassad till de behov handikappet ställer. Andrafrågor som tas upp av remissinstanseraa i avsnittet om särskilt stöd ochservice till barn och familjer är t.ex. lillgång lill och kvalitet på avlösarservice,utbildning i teckenspråk för föräldrar och syskon, bilstöd tillfamiljehemsföräldrar samt stöd till funktionshindrade föräldrar. 14 Stöd och service till små och mindre kändahandikappgrupper Kunskapscentrerinrättas på region- och riksnivå som en utveckling av sjukvårdshuvudmännensskyldighet att organisera och finansiera habilitering och rehabilitering.Dessa stöds finansiellt genom en försäkringsersättning som utges efteröverenskommelse mellan . Statliga medel skall utgåtill handikapporganisationemas informationsverksamhet samt till inrättandet aven databank. bör upprätta en årlig förteckning överutbudet av aktiviteter som ger möjlighet att träffa andra personer med saramafunktionshinder, få information m.m. bör ges ansvar för ennationell, fortlöpande uppföljning av de små handikappgrapperaas situation. Detär framför allt handikapporganisationeraa sora berör förslagen om insatser för sraåoch mindre kända handikappgrapper. SHR, HCK och RMT anser att kunskapscentreroch övrigt stöd till små och mindre kända handikappgrapper bör startas som ensammanhållen försöksverksamhet med centrala medel. SRFär tveksam tUl en fortsatt användning av begreppet "små och mindre kända handikappgrapper".Sveriges stamningsföreningars riksförbund anser att Handikapputredningensframställning av begreppet inte skapar klarhet i definitionen. Förbundet raenaratt en grapp kan vara både mindre känd och liten som organisation på grand avden enskildes rädsla att avslöja sitt funktionshinder. HCK konstaterar utifrånerfarenheter av sitt smågrappsprojekt att behovet hos vuxna måste uppmärksammassärskilt, då stödet till bara med funktionshinder och deras familjer förnärvarande är bättre utbyggt. RTP anser att de som har polio börbetraktas som en liten och mindre känd grapp. (RfCf) bedömer att det bör tUlskapas 4-5 centrer med inriktning på cystisk fibros. Föreningenpsykologer inom omsorgerna (POMS) bedömer att begreppet kan bli svårtolkat. Ågrenskahälsocentret för barn beräknar att raellan 50-70 grapper kan bli tänkbara förcentraliserad verksarahet . i skolan () anser att kompetensen vidbefintliga kunskaps- och resurscentrer måste tas till vara. Uppsalaläns landsting menar att man bör bygga vidare på den högspecialiseradeverksamhet som bedrivs inom region- och rikssjukvården samt vid befintligaspecialskolor och regionala habiliteringscentrer. anser att redan befintliga regioninstitutioner ärlämpliga att bygga ut till kunskapscentrer, men att en komplettering ärnödvändig i de delar av landet där regioninstitutioner saknas. BräckeÖstergård anser att den kunskap sora finns vid regioninstitutionerna ävenkan komma små och mindre kända handikappgrapper tillgodo. ,, , i , och förslaget om att inrätta kunskapscentrer. Statskontoretanser att kunskapen bör samlas hos landstingen. 1992/93:159 relsenframhåller att det till ett center inte skall vara knutet annat bo- Bilaga 1.4ende än vad som erfordras för sådana väl avgränsade utrednings- ellerbehandlingsperioder som kräver centrets korapetens. /?FV menar att denföreslagna fördelningen av det statliga stödet raellan sjukvårdshuvudraanneninte innebär några praktiska problem. , bedömer att nordiskt och europeiskt samarbete skulle underiättaett genomförande. Tolvlandsting tillstyrker utredningens förslag. läns landstingbedömer att förslaget fömtsätter en länsövergripande organisation. Landstingetanser att kostnadsökningen kan bli större än vad Handikapputredningenberäknat, men framhåller de ekonomiska och humanitära vinster som kan görasgenom tidiga och adekvata insatser. anser att enplacering av kunskapscentrer kan ske utanför universitetsorteraa och tar Rehabiliteringscentrami som exempel. Lokala resurser bör enligt finnas för attfölja upp rekommendationer och vidtagna åtgärder. KommunernaEskilstuna, , , , , , ochÄngelholm tillstyrker förslaget om inrättande av kunskapscentrer. Göteborgskommun konstaterar att det inom regionsjukvården finns kunskapscentrersom är alltför kostsamma för huvudmannen och därför riskerar att försvinna.Ljusdals kommun föreslår att ett kunskapscenter inrättas i . Tiohandikapporganisationer uttalar stöd för förslaget om kunskap-centrer. DHRuppfattar finansieringsformen som tidsödande och krånglig och föreslåristället direkta statliga medel för verksamheten. RBU och RFA menar attkunskapscentrer behövs - inte bara för små och mindre kända grapper, utan ävenför ett specialiserat omhändertagande av kända handikappgrapper vars behov inteblir tillgodosedda på hemmaplan på grand av decentralisering. RFA bedömer attnågot rikscenter bör ha speciellt ansvar för forsknings- och utvecklingsarbete.DHR anser att det krävs en övergripande instans för att genomföra utredningensintentioner. SRF anser att staten måste ta ansvar för att garantera stöd ochservice med hög kvalitet över hela landet. framhåller att flera yrkeskategorier måste vara företrädda vidkunskapscentrer som bör byggas upp inte bara kring en handikappgrapp, utan ävenför forskning och metodutveckling. Förbundet anser att centrerna börlokaliseras i närheten av universitetsorteraa. menar attkunskapscentrema kan förläggas till regionsjukhusens habiliterings- och rehabiliteringsorganisationereller andra kliniker. Habiliteringsläkarna med regionansvar anser att ordet"kunskapscenter" lätt samraanblandas raed pedagogisk utveckling,varför man istället föreslår begreppet "regionalt habiliterings-centram"eller "regional habUiteringsresurs". Försäkringskasseförbundetstödjer förslaget om kunskapscentrer, vilka enligt förbundet kan tillförakassorna viktiga kunskaper. Förbundet stödjer också förslaget om överförande avmedel från socialförsäkringen som ett sätt att finansiera verksamheten. Frikyrkoråd anseratt man bör saraordna tillgänglig kunskap Prop. 1992/93:159 om både små ochstora handikappgrapper i kunskapscentrer som bör Bilaga 1.4 vara gemensammaför hela . 14.5 Kunskapsspridning och databas SHRunderstryker handikapporganisationeraas betydelse för kunskapsspridning.Statskontoret anser att bör handha den databas som föreslås. Norrbottensläns landsting raenar att den föreslagna databanken underlättar både förenskilda och yrkesföreträdare att söka information. föreslår att ensådan placeras vid Spriline . HCKoch DHR anser att handikapporganisationeraa kan medverka vid framställningen avinformationsraaterial. Organisationeraa kan även möjliggöra för personer raed funktionsnedsättningaratt träffa andra i samma situation. Det föratsätter dock en säkradfinansiering. NHR tar gäraa fram informationsmaterial, men anser att uppgiftenär ett samhällsansvar. RMT anser att handikapprörelsens möjligheter tillinsatser, bl.a. för arrangemang för att träffa andra i samma situation, behöverförstärkas. Ågrenskahälsocentret för barn ger en rad exempel på aktiviteter som centret självtgenomför för små och mindre kända handikappgrapper, t.ex. familjeverksamhet,kartläggning, nätverksarbete och bildande av handikapporganisationer. 14.6 Uppföljning och utvärdering Uppsalaläns landsting anser att bör följa upp verksamheten vidbefintliga regionala habiliteringsenheter på sanuna sätt som utredningenföreslår beträffande sraå och mindre kända handikappgrapper. DHRbedöraer att - utan ytterligare medel från kommuner, landsting och stat tillkurser, läger och andra arrangemang - uppdraget till ora uppföljningm.m. inte medför någon förbättring för den enskilde. förhjärtsjuka barn saknar en finansiering av uppföljningsansvar. RFAanser att måste ha helt andra maktbefogenheter än för attresurser skall tas i anspråk. anser att ytterligare inventering av de små och mindre kända handikappgrappemaär nödvändig. Habiliteringsläkarna med regionansvar menar att Socialstyrelsensuppföljningsuppdrag bör vidgas till att gälla regionala habiliteringscentrer ilandet. 17 Sysselsättning och arbete Prop. Förpersoner som orafattas av LSS tillskapas en sysselsättningsgaranti. Arbetsförmedlingaraaskall ha särskilda kontaktpersoner gentemot landstingens habiliterings- ochrehabiliteringsverksamhet. Kommuneraa bör inrätta tjänster som arbetsanpassare.Samhall bör byggas ut med ca 600 arbetstillfällen under en tioårsperiod.En viss del av arbetstillfällen skall stå till kommunemas förfogandeoch kunna nyttjas direkt för personer inom LSS:s personkrets som kan gå frånkommunal sysselsättning till arbete. Utredningen anser att en absolut lägstaåldersgräns för förtidspension och sjukbidrag bör vara . Flertaletremissinstanser har inga invändningar mot förslag om enkommunal sysselsättningsgaranti. Många remissinstanser avstyrker förslaget omatt ge kommunerna möjlighet att direkt-anvisa personer till . Ävenförslaget om en utbyggnad av avstyrks. ,, , AMS, Statskontoret och i tillstyrkerHandikapputredningens förslag om en sysselsättningsgaranti. SHR anseratt den öppna marknadens möjligheter alltid först raåste prövas. Statskontoretanser att finansieringen är oklar och föreslår ett generellt eller sektorsvistöronmärkt statsbidrag som åtföljs av en generell tillsyn från staten. ,, och tillstyrkerutredningens förslag om sysselsättningsgaranti. länslandsting hänvisar till en egen kartläggning som bekräftar att åtskilliga ungahandikappade i länet befinner sig utan daglig verksarahet av något slag.Västernorrlands läns landsting framför en oro för att dagcentrer efter ettkommunalt övertagande kommer att erbjuda plats åt personer med grava funktionsnedsättningarutan att hänsyn tas till deras skilda behov. läns laruistingavstyrker förslaget. KommunförbundenMalmöhus och län tillstyrker utredningens förslag om kommunalsysselsättningsgaranti. raenar att ansvaret förarbete och sysselsättning skall åvila arbetsmarknadsmyndighetema.Kommunförbundet anser att den kommunala sysselsättningsgarantin oftakommer i konflikt med den kommunala ekonomin. Förbundet menar att förslaget omkommunala arbetsanpassare ej är förenligt med kommunemas rätt att själva bestämmahur de skall arbeta. Tio kommuner fillstyrkerförslaget om sysselsättnings- Prop. 1992/93:159 garanti. Av dessaanser kommun att garantin skall regleras i Bilaga 1.4 menar att staten bör ta elt större ansvar försysselsättningen.