prop · GF0313 · 1992-01-01 00:00:00 — Enligt regeringens mening finns det inga skäl att nu vidta några åtgärder beträffande denna försöksverksamhet. 11.3 Enhetliga patientavgifter för läkarvård och annan sjukvårdande behandlig I syfte att pröva möjligheterna att förenkla avgiftssystemet inom den öppna hälso- och sjukvården har en försöksverksamhet pågått i läns landsting med stöd av en särskild förordning (SFS 1986:21). Försöksverksamheten utökades med att de s.k. remissbesöken som varit avgiftsfria fick avgiftsbeläggas med undantag för akutbesöken. infördes en ny bestämmelse i förordningen som gjorde det möjligt att under vissa förutsättningar avvika från bestämmelserna i läkarvårdstaxan (1974:699) om anslutning av privatpraktiserande läkare till . Fr.o.m har den statliga regleringen av patientavgifterna inom den öppna hälso- och sjukvården i huvudsak upphört. Försöksförordningen har på grund härav ändrats så att endast den del som gäller anslutning till kvarstår. Förordningens namn ändrades därvid till förordning om försöksverksamhet inom offentlig hälso- och sjukvård med särskilda villkor för anslutning till den allmänna försäkringen (SFS 1990:1396). Försöksverksamheten har således reducerats till att omfatta ett undantag från anslutningsbestämmelserna i läkarvårdstaxan. Med hänsyn till den korta tid försöket i denna nya form pågått kommer regeringen att besluta om en förlängning av verksamheten. 11.4 Tillsättning av vissa tjänster inom folktandvården Enligt förordningen (1985:884) om behörighet till vissa tjänster inom folktandvården och tillsättning av sådana tjänster tillsätts tjänst som chef vid en enhet för specialisttandvård efter förslag av särskilda sakkunniga. utser för hela riket tre sakkunniga för av högst . Om ingen av de sakkunniga är verksam inom den specialitet som den lediga tjänsten avser, skall tillkalla en tandläkare inom specialiteten för att ingå som sakkunnig. De sakkunniga skall på förslag föra upp de fyra sökande som anses främst i fråga om förtjänst och skicklighet. En av de föreslagna sökandena skall förordnas på tjänsten. Tjänsten tillsätts av . De sakkunnigas beslut om tjänsteförslag får överklagas hos . beslut får inte överklagas. Enligt förordningen (1985:885) om försöksverksamhet vid tillsättning av vissa tjänster inom folktandvården tillsätter och , och läns landsting tjänster som chef vid en enhet för specialisttandvård med ett förenklat förfaringssätt. Tjänsten tillsätts efter förslag av en sakkunnig som utses av för varje tillsättningsärende. Den sakkunnige skall ha specialistkompetens inom den specialitet som den lediga tjänsten avser. Den sakkunnige skall föra upp de fyra sökande som anses främst i fråga om förtjänst och skicklighet på förslag. En av de föreslagna sökandena skall förordnas på tjänsten. har i en skrivelse till föreslagit att sakkunnigförfarandet utgår ur förordningen. Erfarenheterna från försöksverksamheten är goda. Enligt bör tillsättningsförfarandet i sin helhet kunna överlämnas till landstingens kompetens, omdöme och ansvar. Frågan bereds inom . 11.5 Samverkan kommun -- försäkringskassa fr.o.m. har läns allmänna försäkringskassa bedrivit en försöksverksamhet med administration av socialbidrag hos . Försöket har syftat till en samordning av , och primärvårdens administrativa resurser. I de kommundelar där försöksverksamheten bedrivits finns nu väl fungerande rehabiliteringsgrupper. beslutade i slutet av projekttiden om fler kommundelsindelade lokala rehabiliteringsgrupper. Som exempel på positiva resultat kan nämnas att såväl sjukfrånvaron som socialbidragskostnaderna minskade i de berörda kommundelarna. Det projekt som har förevarit krävde inte några författningsändringar eller dispenser. Erfarenheterna från försöksverksamheten har bedömts så positiva att diskussioner om ett utökat samarbete med lokalmässig integration har tagits upp. Frågan om utökad samverkan mellan kommun och försäkringskassa bereds i . 11.6 Statsbidrag för stöd och hjälp i boendet förordningen (1983:944) om statsbidrag till kommunerna för stöd och hjälp i boendet får kommunen statsbidrag för lönekostnader för hemtjänstpersonal vilket uppgår till . Hela kan läggas ut på entreprenad och lönekostnaderna är också då statsbidragsberättigade. Däremot får kommunen inte ta upp kostnaderna om enbart vissa delar av lagts ut på entreprenad. Det senare förekommer i ökad utsträckning som en följd av svårigheter att rekrytera personal, men också av arbetsmiljöskäl har kommunen valt att lägga ut t.ex. städning, hemhandling och snöskottning på entreprenad. Inom ramen för frikommunförsöket fick kommun dispens från dessa bestämmelser . , och fick motsvarande dispens och och har också sökt dispens. förändras statsbidraget till kommunernas äldreomsorg från ett prestationsbaserat bidrag till ett behovsbaserat bidrag. Med det nya systemet finns några styrande bestämmelser om hur äldreomsorgen skall utformas och organiseras och till vad statsbidrag skall utgå. Frikommunernas önskemål har således redan blivit generellt tillgodosedda. 11.7 Trafikintegrering i bostadsområden En försöksverksamhet med trafikintegrering i bostadsområden pågår i kommun med stöd av trafiksäkerhetsverkets föreskrifter (TSVFS 1988:39) om försöksverksamhet med gårdsgata i frikommun. avser att efter utvärdering överväga om en permanentning av föreskrifterna skall ske. Regeringen finner mot denna bakgrund inte något behov av ytterligare åtgärder. 11.8 Försöksverksamheten inom skolans område Som ett led i regeringens strävan att decentralisera och avreglera inom skolans område har vid sidan av frikommunförsöket bedrivits en verksamhet som lett till stora förändringar inom skolområdet. De förändringar som beslutat om med anledning av regeringens propositioner (1989/90:41) om kommunalt huvudmannaskap för lärare, skolledare, biträdande skolledare och syofunktionärer, (1990/91:18) om ansvaret för skolan, (1990/91:85) om gymnasieskolan och vuxenutbildningen samt (1990/91:115) om vissa skollagsfrågor m.m. har som nämnts tidigare inneburit att den del av frikommunförsöket som avsåg dispenser och avsteg från statliga regler inom skolområdet i allt väsentligt har fått en generell lösning. Av de försöksverksamheter inom skolområdet som startat i frikommunförsöket återstår nu endast en om praktisk arbetslivsorientering i . Försöksverksamheten innebär att frikommuner kan göra avsteg från den uppdelning av den praktiska arbetslivsorienteringen på tre arbetslivssektorer som läroplanen för föreskriver. I och med att frikommunförsöket avslutas upphör denna försöksverksamhet om inte särskilda åtgärder vidtas. Vid sidan av den försöksverksamhet som bedrivits inom frikommunförsöket har ytterligare ett antal kommuner fått rätt att bedriva försöksverksamhet med ändrade förutsättningar för skolans arbetslivskontakter (SKOLFS 1991:18). Försöksverksamheten ger huvudmannen rätt att svara för ackvisition av platser för dels praktisk arbetslivsorientering i , dels yrkesorienteringsveckor, återkommande praktisk arbetslivsorientering och teknisk praktik i gymnasieskolan. får också ske från föreskrifter i läroplan om arbetslivsperiodernas längd, omfattning och utformning. Försöksverksamheten pågår t.o.m. /95. läroplan är föremål för översyn av den s.k. läroplanskommittén (dir. 1991:9). I avvaktan på de förslag som kan föranledas av kommitténs arbete bör den sist nämnda försöksverksamheten med ändrade förutsättningar för skolans arbetslivskontakter kunna utvidgas till att omfatta även de kommuner som ingår i frikommunförsöket. Det är regeringen som skall besluta om detta. 11.9 Hälsokontroll Enligt 32 § livsmedelsförordningen (1971:807) skall efter samråd med meddela föreskrifter om skyldighet för personer som sysslar med livsmedelshantering att genomgå läkarundersökning eller annan hälsokontroll. Enligt livsmedelsverkets föreskrifter består hälsokontrollen av två moment: en årlig personlig hälsodeklaration och en årlig hygieninformation. Informationen skall lämnas av läkare eller legitimerad sjuksköterska i samarbete med miljö- och hälsoskyddsnämnden i kommunen, eller, efter överenskommelse, genom nämndens egen försorg. I de kommuner som omfattas av lagen om försöksverksamhet med en friare nämndorganisation får miljö- och hälsoskyddsnämnderna i särskilda fall besluta att hälsokontroll inte behöver ske . har utnyttjat undantagsbestämmelsen, men uppger att erfarenheterna är begränsade. I övrigt verkar inte dispensmöjligheten ha utnyttjats. Detta kan delvis bero på att undantagsbestämmelsen endast kan tillämpas i enskilda fall. Med tanke på dess begränsade räckvidd framstår inte möjligheten till dispens som särskilt angelägen även om det naturligvis i det enskilda fallet kan vara en smidig och lämplig åtgärd. Föreskrifterna om hälsokontroll kommer att omfattas av en mer allmän regelöversyn som livsmedelsverket avser att genomföra . Verket får i det sammanhanget anledning att, mot bakgrund av en samlad bedömning, ta ställning till huruvida frågor om dispens också i fortsättningen skall kunna handhas av kommunerna. 11.10 Lantbruksdelegation för kommun Genom beslut bemyndigade regeringen lantbruksstyrelsen att inrätta en delegation för ärenden i lantbruksnämnden i rörande kommun. Avsikten med den s.k. Bräckedelegationen var att under stärkt kommunalt inflytande intensifiera lantbruksnämndens verksamhet i kommunen. Lantbruksstyrelsen har på regeringens uppdrag utvärderat verksamheten och redovisat slutsatsen att delegationen inte bör kvarstå efter . Lantbruksstyrelsen har i sitt ställningstagande beaktat bl.a. länsstyrelsereformen som innebär att lantbruksnämndens uppgifter flyttas till . Delegationen kan av detta skäl inte kvarstå i sin nuvarande skepnad. Även frikommunutredningen föreslår att försöket avslutas då dispensen för delegationens verksamhet inte utnyttjats . Regeringen delar frikommunutredningens uppfattning. 11.11 Arbetsförmedlingsnämndernas sammansättning Arbetsförmedlingsnämnder infördes som försöksverksamhet . blev reformen generell och finns det arbetsförmedlingsnämnder i hela landet. Nämnden är främst ett organ för information, samverkan och samråd i lokala arbetsmarknadsfrågor mellan företrädare för arbetsmarknadsverket, kommunen och lokala arbetsmarknadsparter. Beredningen av ärenden och sekretariatets arbete åvilar arbetsförmedlingen. I arbetsförmedlingsnämnderna generellt har en chefstjänsteman vid länsarbetsnämnden ordförandeposten och antalet övriga ledamöter är högst 6. Om nämndens verksamhet omfattar flera kommuner eller en storstadskommun, finns det möjlighet att utöka antalet ledamöter. I frikommunerna har arbetsförmedlingsnämnderna delvis en annan sammansättning. Där har en chefstjänsteman vid länsarbetsnämnden utsetts till ordförande och en representant för kommunen är dennes ställföreträdare. Fyra kommuner inom frikommunförsöket har haft möjlighet att utse ordförande i nämnden. Vice ordförande har då varit en chefstjänsteman vid länsarbetsnämnden. Vidare har nämnden 7-12 ledamöter. Regeringen anser att frågan om vem som skall inneha ordförandeposten i nämnden i fortsättningen bör kunna styras av de lokala förhållandena. Regeringen avser därför att göra de förändringar som krävs i förordningen (1988:1139) med instruktion för arbetsmarknadsverket för att de lokala arbetsförmedlingarna själva inom nämnden skall kunna utse ordförande. Antalet ledamöter inklusive ordföranden bör dock även fortsättningsvis normalt inte överstiga sju. 11.12 Dispens att placera personer i kommunalt beredskapsarbete hos privata arbetsgivare Genom särskilda regeringsbeslut har några frikommuner getts möjlighet att placera personer i kommunalt beredskapsarbete hos privata arbetsgivare. Möjligheten har främst använts i kommunala projekt för invandrare eller socialmedicinskt handikappade. Kommunens verksamhet är begränsad och invandrarens erfarenheter och utbildning kan inte alltid tas tillvara inom kommunen. Enligt regeringens mening är det viktigt att underlätta kommunernas arbete för invandrare och svaga grupper. Därför bör alla kommuner ha möjlighet att låta personer i kommunalt beredskapsarbete utföra arbetsuppgifter åt enskilda arbetsgivare. Detta bör komma till uttryck genom en ändring i förordningen (1987:411) om beredskapsarbete. Det är regeringen som skall besluta om detta. 11.13 Försöksverksamheten i fråga om det statliga bostadsstödet När det gäller det statliga bostadsstödet bedrivs försöksverksamhet med beslutanderätt med stöd av dels förordningen (1983:1114) om försöksverksamhet med beslutanderätt i fråga om statligt stöd för vissa förbättringsåtgärder i bostadshus, dels förordningen (1985:669) om försök med beslutanderätt i fråga om bostadslån m.m. Med stöd av den förstnämnda förordningen beslutar elva kommuner i ärenden om räntebidrag enligt förordningen (1983:974) om statligt räntestöd vid förbättring av bostadshus. Räntebidrag enligt denna förordning beräknas med utgångspunkt i en schablonmässigt bestämd kostnad för att utföra åtgärder och en på denna kostnad beräknad ränta. Bidragstiden är 10 eller beroende på hur åtgärderna kan nyttiggöras. Försöksverksamhet enligt förordningen om försök med beslutanderätt i fråga om bostadslån m.m. får bedrivas i de kommuner som omfattas av lagen om försöksverksamhet med en friare nämndorganisation, dvs. Verksamheten får omfatta ärenden om bostadslån enligt nybyggnadslåneförordningen för bostäder (1986:692), om lånet söks för ett låntagarbyggt egnahem samt ombyggnadslåneförordningen för bostäder (1986:693), om lånet söks för standardhöjande åtgärder för vilka bidrag har beviljats enligt förordningen (1987:1050) om statskommmunalt bostadsanpassningsbidrag. Försökskommunerna beslutar vidare om bidrag enligt förordningen om statskommunalt bostadsanpassningsbidrag, om bidraget söks för åtgärder för vilka även bostadslån söks. Slutligen får försökskommunerna besluta om bidrag enligt förordningen (1988:372) om bidrag till ågärder mot radon i egnahem och om bidrag enligt förordningen (1990:1369) om statligt investeringsbidrag för ny- och ombyggnad av bostäder, om bidraget söks för ett låntagarbyggt egnahem. beslutade om genomgripande förändringar av den statliga bostadsfinansieringen (prop. 1990/91:34, BoU4, rskr. Det nuvarande låne- och räntebidragssystemet ersätts av ett stödsystem som bygger på att hela lånefinansieringen sker på den allmänna kreditmarknaden. Bl.a. med anledning av besluten om en ny bostadsfinansiering har en översyn av länsbostadsnämndernas framtida organisation, arbetsformer och dimensionering genomförts (SOU 1991:43 Den framtida länsbostadsnämnden). Vidare har en översyn genomförts i syfte att förenkla den administrativa prövningen av det statliga stödet i det nya finansieringssystemet. Resultatet av översynerna bereds inom . Den omläggning av bostadsfinansieringen som har beslutat om påverkar i varierande grad förutsättningarna för ett generellt genomförande av den ordning som prövats i försöksverksamheten. Regeringen delar utredningens uppfattning att det ännu är för tidigt att ta ställning till frågan om ett generellt genomförande. Regeringen delar också utredningens uppfattning att försöksverksamheten när det gäller stödformer som inte direkt berörs av omläggningen -- t.ex. räntestöd till förbättring av bostadshus och bidrag till åtgärder mot radon -- har gett ett sådant resultat att förutsättningar nu finns för ett generellt genomförande. Regeringen kommer att besluta om detta. Frågan om vilka stödformer i övrigt som bör bli föremål för kommunalisering bör dock övervägas samlat i anslutning till det fortsatta arbetet med omläggningen av finansieringssystemet och i samband med att ställning tas till pågående översyner. Dessa överväganden avser regeringen att redovisa för budgetproposition. 11.14 tillståndsprövning enligt lotterilagen Frikommunerna har enligt lagen (1987:443) om försöksverksamhet med tillståndsprövning enligt lotterilagen (1982:1011) möjlighet att i stället för och polismyndigheten pröva frågor om tillstånd att anordna vissa lotterier och bingospel. Lotterilagen ändrades (SFS 1988:83). Ändringen innebar bl.a. att frågor om tillstånd för egentliga lotterier, som skall bedrivas av en sammanslutning som är verksam huvudsakligen inom endast en kommun, prövas av den kommunala nämnd som kommunen bestämmer. Den aktuella nämnden svarar för tillståndsgivning eller registrering och att kontrollant utses. Om lotteriet skall bedrivas inom flera län, prövas tillståndet av lotterinämnden. Ansökan om tillstånd till bingospel prövas av . Med denna lagändring har alltså den kommunala tillståndsprövningen vad avser egentliga lotterier blivit generell, och därmed har grunden för försöksverksamheten i denna del försvunnit. Möjligheten till beslutanderätt vad gäller bingospel har utnyttjats i mycket begränsad omfattning. Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté, lotteriutredningen (C 1991:01), för att se över lotterilagstiftningen (dir. 1991:22). Utredningen skall bl.a. undersöka om det är möjligt att ytterligare förenkla och avreglera vissa lotteriformer. Utredningsarbetet skall vara avslutat . Vi anser mot denna bakgrund att det inte finns anledning att nu föreslå någon ytterligare åtgärd med anledning av frikommunförsöket på detta område. 11.15 Tillståndsprövning enligt naturvårdslagen av skyltar m.m. Enligt förordningen (1985:876) om försöksverksamhet i fråga om tillståndsprövning enligt naturvårdslagen (1964:822), m.m. beslutar frikommunerna om tillstånd och förelägganden som avser skyltar och liknande anordningar. har föreslagit att denna reglering skall ersättas med en allmän möjlighet till delegation av beslutanderätten från länsstyrelse till kommun. Samma förslag har lämnats i betänkandet (SOU 1991:32) om uppgifter och organisation. Regeringen delar utredningens uppfattning att den nuvarande regleringen bör ersättas med en möjlighet för de kommuner som så önskar att överta prövningen enligt 22 § naturvårdslagen. Bestämmelser om detta bör införas i naturvårdsförordningen (1976:484). Det är regeringen som skall besluta om detta. Någon ändring i naturvårdslagen är inte nödvändig. 12 Upprättade lagförslag I enlighet med vad som har anförts har inom upprättats förslag till 1. lag om försöksverksamhet med ökat inflytande för pensionärs- och handikapporganisationer inom hälso- och sjukvården, 2. lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1986:98) om undantag för vissa kommuner och landstingskommuner från bestämmelserna i lagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser, dels ändring i samma lag, 3. lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1985:1089) om försöksverksamhet inom hälso- och sjukvårdens område, dels ändring i samma lag, 4. lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1988:1419) om försöksverksamhet inom , hälso- och sjukvårdens samt omsorgsverksamhetens område, dels ändring i sammma lag, 5. lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1988:23) om tillämpning av lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader, m.m. vid viss försöksverksamhet, dels ändring i samma lag, 6. lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1987:442) om försöksverksamhet med tillståndsprövning för vissa hem för vård eller boende enligt socialtjänstlagen (1980:620), dels ändring i samma lag, 7. lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1986:99) om försöksverksamhet med ökade kommunala befogenheter vid tillsyn enligt djurskyddslagen (1988:534), dels ändring i samma lag. Förslag 2 har upprättats i samråd med , förslag 3-6 i samråd med och förslag 7 i samråd med . Berörda lagförslag är av sådan beskaffenhet att lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 13 Ärendet till Regeringen föreslår att antar de upprättade lagförslagen. Propositionenslagförslag Propositionens lagförslag 1 Förslag till Lag om försöksverksamhet med ökat inflytande för pensionärs- och handikapporganisationer inom hälso- och sjukvården Härigenom föreskrivs följande. i får besluta att en nämnd inom som har ansvar för hälso- och sjukvård får medge att företrädare för pensionärs- och handikapporganisationer får närvara vid nämndens sammanträden och delta i överläggningarna men inte i besluten. Medgivandet får även innefatta att en sådan företrädare skall ha rätt att få sin mening antecknad i protokollet. Denna lag träder i kraft och gäller till utgången av . 2 Förslag till Lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1986:98) om undantag för vissa kommuner och landstingskommuner från bestämmelserna i lagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser, dels ändring i samma lag Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1986:98) om undantag för vissa kommuner och landstingskommuner från bestämmelserna i lagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser, som gäller till utgången av år 19911, dels att lagen skall fortsätta att gälla till utgången av , dels att lagen skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en bilaga av följande lydelse. /kolumn1/I fråga om stiftelser som förvaltas av de kommuner och landstingskommuner inom vilka det får bedrivas försöksverksamhet enligt lagen (1984:382) om försöksverksamhet med en friare nämndorganisation skall i stället för den värdegräns på som föreskrivs i 2 § första stycket 7 och 8 § första stycket tredje meningen lagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser gälla en värdegräns på . /kolumn2/I fråga om stiftelser som förvaltas av de kommuner och landsting som framgår av bilagan skall i stället för den värdegräns på som föreskrivs i 2 § första stycket 7 och 8 § första stycket tredje meningen lagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser gälla en värdegräns på . Bilaga Kommuner /kolumn1/Ale /kolumn2/Åmåls Kumla Landsting och läns läns läns läns Denna lag träder i kraft . 3 Förslag till Lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1985:1089) om försöksverksamhet inom hälso- och sjukvårdens område, dels ändring i samma lag Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1985:1089) om försöksverksamhet inom hälso- och sjukvårdens område 1, som gäller till utgången av , dels att lagen skall fortsätta att gälla till utgången av , dels att lagen skall ha följande lydelse. /kolumn1/Om regeringen för ett särskilt fall medger det, får de kommuner som får bedriva försöksverksamhet enligt lagen (1984:382) om försöksverksamhet med en friare nämndorganisation på försök helt eller delvis bedriva viss hälso- och sjukvård (primärvård) i kommunen under förutsättning att landstingskommunen och kommunen har kommit överens om det. Detsamma gäller de kommuner som ingår i en landstingskommun som får bedriva sådan försöksverksamhet. Regeringen får bestämma de villkor som skall gälla för försöksverksamheten. /kolumn2/Om för ett särskilt fall medger det, får en kommun som ingår i ett landsting på försök helt eller delvis bedriva viss hälso- och sjukvård (primärvård) i kommunen under förutsättning att och kommunen har kommit överens om det. får bestämma de villkor som skall gälla för försöksverksamheten. beslut får överklagas hos regeringen av eller kommunen. Denna lag träder i kraft . 4 Förslag till Lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1988: 1419) om försöksverksamhet inom , hälso- och sjukvårdens samt omsorgsverksamhetens område, dels ändring i samma lag Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1988:1419) om försöksverksamhet inom , hälso- och sjukvårdens samt omsorgsverksamhetens område, som gäller till utgången av , dels att lagen skall fortsätta att gälla till utgången av , dels att ordet "landstingskommun" i olika böjningsformer skall bytas ut mot "landsting" i motsvarande form. Denna lag träder i kraft .