prop · GF0395 · 1992-01-01 00:00:00 — Regeringen föreslår att anta det förslag som tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet . ?Propositionens huvudsakliga innehåll? I denna proposition läggs förslag som ger fristående skolor godkända för vanlig skolplikt förutsättningar att verka på i stort sett samma villkor som de kommunala grundskolorna. I propositionen föreslås att fristående skolor godkända för fullgörande av vanlig skolplikt skall tilldelas medel för verksamheten av den kommun där respektive skola är belägen. För varje elev skall skolan tilldelas ett belopp som motsvarar kommunens genomsnittskostnad per elev i den egna . Vid tilldelningen skall kommun kunna dra av högst . Beloppet beräknas för en period , som löper fr.o.m. juli månad det ena året t.o.m. juni månad påföljande år. Medlen skall betalas ut med en tolftedel . För sådana elever i den fristående skolan, som inte är hemmahörande i kommunen, skall kommunen ha rätt till ersättning för sina kostnader från elevens hemkommun. Den lagbestämmelse som anger förutsättningarna för godkännande av fristående skola förtydligas. De fristående skolor som godkänts för fullgörande av skolplikt åläggs att delta i den uppföljning och utvärdering som sker genom . Vägran att medverka skall kunna leda till att godkännandet återkallas. I propositionen aviseras ytterligare åtgärder och förslag i syfte att öka valfriheten på skolområdet. I dessa frågor avser regeringen återkomma under /93. Lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs att i fråga om skollagen (1985:1100) dels att 9 kap. 2, 5 och 6 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 9 kap. 4 a §, samt närmast före 9 kap. 4 a § en ny rubrik av följande lydelse. 9 kap. 2 § Godkännande för särskild skolplikt skall meddelas, om skolan ger eleverna en utbildning som väsentligen svarar mot den som de skulle få i särskolan eller specialskolan. En ytterligare förutsättning är att eleverna i samband med utbildningen bereds erforderliga omsorger. I godkännandet för särskild skolplikt skall anges om det avser särskoleutbildning eller specialskoleutbildning eller båda dessa skolformer samt för vilka handikappgrupper utbildningen godkänns. 5 § Fristående skolor som avses i 1 och 4 §§ skall i fråga om sin utbildning för skolpliktiga elever stå under tillsyn av statens skolverk. Den omedelbara tillsynen över sådan utbildning ankommer på den styrelse som finns för respektive särskolan eller specialskolan för den kommun där skolan är belägen. 6 § Återkallande beslutas av den myndighet som beslutar om godkännande. ??????????? Denna lag träder i kraft . ?Utdrag ur protokoll vid regeringssammmanträde ? Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , , , P. och ??????????? Proposition om valfrihet och fristående skolor har i samband med behandlingen av regeringens proposition om vissa skollagsfrågor m.m. (1990/91:115, UbU17, rskr. 357) beslutat ge regeringen till känna vad utbildningsutskottet anfört om en ny bidragsordning för fristående skolor för skolpliktiga elever. Enligt utbildningsutskottet är det rimligt att en fristående skola som är godkänd för skolpliktens fullgörande har de ekonomiska förutsättningarna för verksamhetens drift. Utskottet föreslår därför att samtliga i en kommun skolpliktiga elever, som går i eller i en för vanlig skolplikt godkänd fristående skola, fr.o.m. /93 skall räknas in i underlaget för kommunens sektorsbidrag. Kommunen bör enligt utskottet fördela sitt sektorsbidrag och sina övriga resurser på skolområdet efter behov till samtliga skolor för elever med vanlig skolplikt inom kommunens gränser, såväl offentliga som fristående. I de fall en avgift tas ut vid en fristående skola bör den enligt utskottet vara skälig och kommunen bör ha möjlighet att avväga verksamhetsbidraget till skolan med hänsyn till avgiftens storlek. Vidare bör en fristående skola ha skyldighet att i mån av plats ta emot en elev, om eleven och vårdnadshavaren så önskar. Förändringen avsågs inte beröra grundskoledelen av Humanistiska , Grännaskolan, Lundsbergs skola, Franska skolan och högre Dessa skolor har statsbidrag enligt särskilda bestämmelser. Det nuvarande bidragssystemet till fristående skolor innebär att regeringen prövar frågan om statsbidrag. har regeringen - utöver de nämnda skolorna - förklarat 61 fristående skolor på grundskolenivå berättigade till statsbidrag. Av dessa är 22 med den pedagogiska metod som har till upphovsman. 20 skolor har konfessionell prägel (bl.a. två katolska och en judisk). Sju skolor är s.k. internationella skolor med undervisning på annat språk än svenska (engelska, franska eller tyska) och med en undervisning som normalt också i väsentliga delar baseras på en annan läroplan än den svenska (Tyska skolan, Lycée , , , , och en separat del av Bladins skola). Av de övriga utgörs den största gruppen av . De fristående skolorna är i huvudsak små och finns företrädesvis i och . budgetproposition (prop. 1991/92:100, bil. 9, s. 48) har statsbidraget till fristående skolor på grundskolenivå räknats in i sektorsbidraget samt räknats upp i nivå med det genomsnittliga sektorsbidraget. Uppräkning har även gjorts för och högre samskola som enligt utskottet inte skulle beröras av bidragsändringen men som har ett bidrag som understiger det genomsnittliga sektorsbidraget. I föreliggande proposition lägger jag fram förslag som ger de fristående skolorna på grundskolenivå förutsättningar att verka på i stort sett samma villkor som de kommunala grundskolorna. Jag avser att under /93 återkomma till regeringen med ytterligare förslag i syfte att öka valfriheten på skolområdet. Jag avser då bl.a. att ta upp vissa frågor som rör fristående skolor på gymnasial nivå och fristående särskolor. Vidare är det min förhoppning att då också kunna ta upp frågor om entreprenadskolor och andra mellanformer mellan kommunala och fristående skolor. På detta område finns dock en del problem som jag vill få ordentligt genomlysta innan jag kommer med förslag i den delen. Jag räknar med att senare också lägga fram ytterligare förslag i syfte att öka valmöjligheterna inom det kommunala skolväsendet. Ambitionen bör vara att elever och föräldrar inte bara skall kunna välja mellan kommunala och fristående skolor utan också att de principer om valfrihet och ekonomiska medel som följer elevens val, och som beskrivs i denna proposition, i största möjliga utsträckning skall gälla även inom det kommunala skolväsendet. arbetar en särskild utredare med frågor rörande avgifter m.m. vid fristående skolor för skolpliktiga elever. Enligt direktiven till utredningen ankommer det på utredaren att redovisa konsekvenserna av ett fortsatt avgiftssystem. Utredaren skall vidare bedöma hur det nya statsbidragssystemet kommer att återverka på avgiftssättningen samt lämna förslag till efter vilka principer avgifter skall kunna tas ut. I uppdraget ingår vidare att bedöma effekterna av det nya bidragssystemet på resurstilldelning. Utredaren skall slutligen överväga vilka krav som staten bör ställa på fristående skolor som en följd av den ändrade bidragsordningen. Arbetet skall redovisas till regeringen . Jag avser att i den senare propositionen, under /93, också presentera mina förslag med anledning av denna utredning. ?2 Principiella utgångspunkter? har, vid behandling av den nyssnämnda propositionen om vissa skollagsfrågor m.m. markerat vikten av att föräldrar och elever ges möjlighet att välja grundskola. antog propositionens förslag till lagreglering av frågan (4 kap. 6 § tredje stycket skollagen) och uttalade i anslutning därtill också att kommunen så långt det är praktiskt och ekonomiskt möjligt skall tillgodose önskemål om placering vid viss skola. Jag anser att man nu måste gå vidare och ytterligare inte bara stärka rätten utan också den praktiska möjligheten för föräldrar och elever att själva välja den utbildning som bäst passar de egna behoven. Målet är att åstadkomma största möjliga frihet för barn och föräldrar att välja skola. Denna frihet bör innebära möjlighet att välja mellan det offentliga skolväsendet och fristående skolor men också att välja skola inom det kommunala skolväsendet och att välja också en skola i annan kommun. För att skapa realistiska möjligheter för föräldrar och elever att välja mellan kommunernas skolor och fristående skolor krävs att de som väljer en fristående skola tillförsäkras rätt till i allt väsentligt samma villkor och ekonomiska förutsättningar som de som väljer en skola. Jag vill dock erinra om att t.ex. rätt till skolskjuts ej föreligger för elever i fristående skolor och jag har ej heller för avsikt att föreslå någon ändring därvidlag. Likvärdiga villkor innebär dock inte nödvändigtvis att varje skola skall ges samma ekonomiska stöd. Det offentliga stöd som tillfaller en skola måste utgå från vilket ansvar och åtagande skolan tar och fullgör. Likvärdig behandling mellan offentliga och fristående skolor syftar därför till att låta skolans åtagande avgöra omfattningen av de offentliga bidragen. Den juridiska upplåtelseformen är i detta sammanhang utan betydelse. Rätten och möjligheten att välja skola och att välja sina barns utbildning är viktig i ett fritt samhälle. Denna grundläggande princip har också kommit till uttryck i ett flertal internationella konventioner som anslutit sig till. Men förutom detta principiella och avgörande argument ser jag flera andra skäl till att åstadkomma större valfrihet liksom bättre förutsättningar för de fristående skolorna. Rätten och möjligheten att välja skola är ett viktigt instrument för att vitalisera skolan. Valet kan stimulera ett ökat engagemang för skolan hos föräldrar och en större lyhördhet för elevers och föräldrars önskemål hos skolor och kommuner. En sådan utveckling gynnar hela skolverksamheten. Behovet av en mångfald av utbildningsvägar och pedagogiska metoder ökar. Ett uniformt system kan inte erbjuda den variation och flexibilitet som framtiden kräver av skolväsendet. skall därför kunna rymma flera olika profiler. De fristående skolorna kommer att bli viktiga komplement till det offentliga skolväsendet. Flertalet av de fristående skolor som finns har startats för att de arbetar med en viss pedagogik eller har en konfessionell inriktning. Den nu förestående reformen kommer med stor säkerhet att öka antalet skolor med sådana inriktningar. Men jag hyser också en förhoppning att reformen skall starta en utveckling även av fristående skolor med andra profiler. Det kan handla om föräldrakooperativ, speciella ämnesprofiler eller nedläggningshotade glesbygdsskolor som kan få en ny chans under nytt huvudmannaskap. Jag tror också att en stimulerande tävlan mellan olika skolor, med olika inriktning och olika ägandeformer, i sin tur kan bidra till att höja kvaliteten inom hela skolväsendet. En ökad mångfald på skolans område gör också att flera intresseinriktningar kan tillgodoses. Skolan kommer att utvecklas längs skilda linjer, vilket sammantaget ger en större utvecklingsmässig bredd såväl i olika ämnen som beträffande pedagogiska metoder. Med större valfrihet och mer utrymme för en skolas profil skapas också bättre incitament för kostnadseffektivitet. Nya och effektivare arbetsmetoder kan prövas och vinna spridning. Därmed torde ett större inslag av fristående skolor också kunna bidra till en mer effektiv resursanvändning inom det samlade skolväsendet. För egen del ser jag följande utbildningsalternativ för elever med vanlig skolplikt. Sannolikt kommer den kommunala i det egna närområdet även att vara det vanligaste alternativet, som föräldrar väljer. Men även om detta blir det dominerande, ligger det ett stort värde i att elever och föräldrar har rätt att göra ett aktivt val av skola och därmed ett ställningstagande till vilken skola man vill anlita och engagera sig för. Möjligheten bör öka att fullgöra skolplikten i en annan kommun än hemkommunen, om personliga, geografiska eller andra skäl finns för detta önskemål. En utgångspunkt bör dock vara att elever i den mottagande skolans naturliga upptagningsområde inte får vika för elever från grannkommuner. Avvägningar måste också göras av de ekonomiska förpliktelserna mellan de berörda kommunerna. Någon ovillkorlig rätt att gå i en annan kommuns grundskola tror jag därför inte kan etableras. Inte heller kan det utan vidare bli rätt till skolskjuts. Genom förslaget i denna proposition om ett garanterat bidrag till de fristående skolorna ökar möjligheterna för dessa att verka och utvecklas. Detta ger också klarare och mer förutsägbara spelregler, vilket ökar deras möjligheter att verka långsiktigt. Olika typer av mellanformer Vidare bör prövas om det finns möjligheter att etablera olika typer av mellanformer mellan fristående och kommunala skolor. Det kan exempelvis handla om entreprenadlösningar, där ansvaret och skyldigheterna är kommunens, men produktionen av själva utbildningen sker i samverkan med ett enskilt subjekt. Likaväl som fristående skolor skall få rätt att verka vid sidan av de kommunala skolorna, bör också kommunerna själva kunna anordna mer profilerade skolor med alternativ inriktning mot speciella ämnen eller särskild pedagogik. har i uppdrag att lämna förslag om en läroplan och timplan för som möjliggör detta. Om en profilskola därigenom får en begränsning i ansvar och åtagande i förhållande till den vanliga skolan är det naturligt att motsvarande reduktion görs av bidraget. Det är möjligt att alla dessa valmöjligheter inte kommer att finnas i varje kommun. Men jag är övertygad om att genom de förslag som jag nu lägger fram och även senare avser att presentera ökar förutsättningarna markant för att starta skolor med olika inriktning och skilda former av organisation. Ett villkor för att föräldrar skall kunna utnyttja den stora frihet och de möjligheter till egna val som erbjuds är att de får information om utbildningsutbud och valalternativ. Föräldrarna måste därför få en bred information om olika valmöjligheter. Jag ser det som naturligt att kommunernas information till elever och föräldrar ger en allsidig och så fullständig bild som möjligt av de olika utbildningsalternativ som står till buds. ?3 Godkännande av fristående skolor? Skälen för mitt förslag: skall vissa villkor vara uppfyllda för att en godkänd fristående skola skall få statsbidrag. Regeringen får förklara huvudmannen för en sådan skola berättigad till statsbidrag, om det är lämpligt mot bakgrund av det allmänna intresset av att ny pedagogik och nya verksamhetsformer prövas inom skolväsendet. Vidare skall skolan vara öppen för alla, som enligt lagen får fullgöra sin skolplikt där, om inte regeringen medger undantag på grund av skolans karaktär. Om platser inte finns till alla behöriga sökande skall urvalet ske efter grunder som är godkända av . Elevavgiften skall vara skälig med hänsyn till rimliga kostnader för verksamheten och omständigheterna i övrigt. Skolan skall följa en läroplan som är godkänd av . Dessutom finns vissa regler om skyldigheten att ta emot besök och lämna upplysningar m.m. I och med övergången till det nya bidragssystemet blir - i enlighet med beslut - i stället godkännandet av skolan för fullgörande av vanlig skolplikt avgörande för rätten till bidrag. För att en fristående skola skall bli godkänd för vanlig skolplikt krävs att skolans utbildning skall ge kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot kunskaper och färdigheter som förmedlar och att skolan även i övrigt väsentligen svarar mot allmänna mål (9 kap. 2 § skollagen). Om en skola inte längre uppfyller kraven för godkännande och bristerna inte avhjälps skall godkännandet återkallas (9 kap. 6 §). Ärenden om godkännande prövas fr.o.m. av statens skolverk. avgjorde länsskolnämnderna dessa ärenden. De tillståndsgivande myndigheterna har behandlat en rad ärenden om godkännande av fristående skolor som haft anknytning till religiösa sekter eller liknande. Myndigheterna har därvid inte sällan ifrågasatt om skolorna verkligen kan anses svara mot kravet att omfatta de demokratiska värderingar som läroplanen för ger uttryck för. Mer preciserade regler för godkännande skulle underlätta prövningen, har det hävdats. Jag anser att det är angeläget att föräldrar och barn ges så stor frihet som möjligt när det gäller att välja mellan olika typer av skolor. En förutsättning är emellertid att utbildningen håller fullgod kvalitet vad gäller kunskaper och Det innebär bl.a. att en fristående skola måste ha en godtagbar läroplan och kompetenta lärare. Skolan skall emellertid dessutom bidra till barnens sociala fostran. I detta sammanhang vill jag erinra om vad föredragande statsrådet, , anförde i propositionen om skolor med enskild huvudman m.m. (prop. 1982/83:1 s. 19 f.). "Enligt mål och riktlinjer i läroplan skall skolans verksamhet präglas av de grundläggande värderingar om demokrati, tolerans, jämlikhet m.m. på vilka det svenska samhället bygger. Skolan skall aktivt och medvetet påverka och stimulera barn och ungdomar att vilja omfatta vår demokratis grundläggande värderingar och låta dessa komma till uttryck i praktisk, vardaglig handling. Jag anser det självklart att samhället i sitt och elevernas intresse måste ställa ett motsvarande krav på fristående skolor. För att en fristående skola skall godkännas för skolpliktens fullgörande måste skolan i sin undervisning och övriga verksamhet omfatta det svenska samhällets grundläggande värderingar och de riktlinjer för fostran och utveckling som anges i målen för . En fristående skola måste därför utveckla sådana egenskaper hos eleverna som kan bära upp och förstärka demokratins principer om tolerans, samverkan och likaberättigande mellan människorna. En fristående skola bör exempelvis inte godkännas om den inte är beredd att verka för jämställdhet mellan kvinnor och män. Den kan självfallet inte heller godkännas, om den vill tillämpa aga eller andra lagstridiga uppfostringsmetoder. Verksamheten bör inom mycket vida ramar kunna präglas av olika åskådningar och värderingar, men det finns alltså gränser som samhället bestämt måste hävda. - Att en fristående skola är präglad av ett speciellt synsätt får självfallet inte leda till att undervisningen ger eleverna en ensidig bild av det som lärs ut. Skolan måste respektera att människor i vårt land har skiljaktiga meningar och värderingar och redovisa dessa. Det måste råda tolerans och öppenhet i skolans verksamhet och undervisningen måste vara saklig och allsidig." Jag vill ansluta mig till vad min företrädare anförde. De krav i fråga om demokratiska värderingar, öppenhet och tolerans som hon såg som naturliga förutsättningar för ett godkännande av en fristående skola finns, när det gäller det offentliga skolväsendet för barn och ungdom, i sina grunddrag angivna i 1 kap. 2 § andra och tredje styckena skollagen. att markera vikten av att sådana aspekter noga prövas i ärenden om godkännande av fristående skolor anser jag det lämpligt att i den lagbestämmelse som anger förutsättningarna för godkännande ta in en uttrycklig hänvisning till de nu nämnda lagrummen. En sådan hänvisning innebär bl.a. att det blir tydligt att en skola inte rimligen skall godkännas om den brister i öppenhet och insyn eller ägnar sig åt ensidig indoktrinering. De krav som härigenom ställs på en fristående skola gäller inte bara undervisningen och sådant som hör samman med denna. Kraven gäller också skolans verksamhet i övrigt. Hit hör de principer en skola tillämpar i fråga om vilka elever som skall tas emot i skolan. En skola skall t.ex. inte godkännas om den inte är öppen för alla av skäl som inte kan accepteras i vårt demokratiska samhälle. Självfallet inser jag svårigheten att bedöma om verksamheten i en skola, som ännu inte startat, uppfyller de krav som ställs. Jag vill erinra om att det alltid finns möjlighet att återkalla ett godkännande, om en skola inte längre uppfyller kraven. ?4 Tillsyn, utvärdering? Skälen för mitt förslag: Liksom när det gäller det offentliga skolväsendet är det väsentligt att kvaliteten i de fristående skolornas pedagogiska verksamhet fortlöpande följs upp och utvärderas. Jag bedömer frågorna om tillsyn, uppföljning och utvärdering av fristående skolor där skolplikten får fullgöras som särskilt viktiga. Redan nu står en godkänd fristående skola under tillsyn av såväl kommunens styrelse för utbildningen som det statliga . Jag anser emellertid inte detta vara tillräckligt. Tillsyn är en sak och uppföljning och utvärdering en annan. Jag föreslår därför att det införs en skyldighet för de fristående skolorna att delta i den uppföljning och utvärdering som sker genom försorg. Härigenom garanteras eleverna och deras föräldrar att det allmänna inte låter en bristfällig verksamhet fortgå som alternativ till skolpliktens fullgörande inom det offentliga skolväsendet. Den fristående skolans inställning i detta avseende bör självfallet präglas av öppenhet och det är rimligt att vägran att delta i uppföljningen och utvärderingen skall kunna leda till att ett godkännande återkallas. En fråga i detta sammanhang är om en lagfäst skyldighet bör gälla också att medverka i sådan uppföljning och utvärdering som kommunen bedriver. Enligt min mening är det naturligt att en fristående skola samarbetar med den kommun där den är belägen. Det bör emellertid kunna ske utan uttrycklig lagreglering. Gentemot , som är den instans som ansvarar för frågor om godkännande och återkallelse av godkännande, är det däremot rimligt att ha en tydlig reglering. Jag avser också att föreslå regeringen att i direktiven till inför arbetet med den fördjupade anslagsframställningen för perioden /95-1996/97 särskilt uppmärksamma de frågor som jag har behandlat under detta avsnitt. Skälen för mitt förslag: De fristående skolorna bör, såsom också uttalat, få del av de tillgängliga resurserna på skolområdet, om de håller den kvalitet som bör krävas för att skolplikten skall få fullgöras i en sådan skola. Kommunen bör därför åläggas att av sina resurser på skolområdet - vilket inbegriper sektorsbidraget från staten - tilldela de fristående skolor, som är belägna i kommunen, och som godkänts för vanlig skolplikt, medel för verksamheten. Enligt min mening vore det i och för sig lämpligare om elevens hemkommun alltid betalade till den fristående skolan oavsett var den är belägen. Detta står emellertid inte i överensstämmelse med rådande statsbidragssystem och en omläggning skulle medföra administrativa svårigheter. I avvaktan på de förändringar som kan bli följden av kommunalekonomiska kommitténs förslag bör därför den kommun där skolan är belägen tills vidare betala ut bidragen. Principen att tilldela de fristående skolorna medel med hänsyn till respektive skolas behov kan ge upphov till problem. Frågan om vilka behov en skola har skulle kunna bli föremål för delade meningar mellan kommunerna och de aktuella skolorna. De fristående skolornas möjlighet att planera långsiktigt skulle försämras. Vidare skulle en kommun, utan att ha någon egentlig möjlighet att påverka en fristående skolas kostnader, kunna bli tvungen att tilldela medel som avsevärt överstiger vad som utgår per elev i . Till exempel skulle kommunen kunna bli tvungen att betala för höga lokalkostnader. En mätare på vad som kan anses som ett rimligt behov är kommunens totala kostnader för dess egen grundskola, inbegripet statsbidraget. Rimligen bör man då utgå från genomsnittskostnaden per grundskoleelev. Med en sådan schablon har också kommunen möjlighet att minska de totala kostnaderna för skolväsendet genom effektivisering i sin egen organisation. Ambitionen bör också vara att undvika ett system som innebär en sådan detaljreglering av de fristående skolornas verksamhet och arbetsmetoder att de riskerar sin särart. En av tillgångarna med de fristående skolorna är just deras möjlighet att pröva nya arbetsformer, att engagera föräldrar och att använda andra pedagogiska metoder. Offentliga bidrag skall fungera så att de inte verkar hämmande på skolans profil och särprägel.