prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — Dämtöver minskar kosmadema fördagliga resor med och kosmaderaa för hemresor med 42miljoner kronor genom förslagen tiU sänkt kilometerersättning och slopandet aven fri hemresa . Ienighet med vad jag nu anfört har mom upprättotsförslag tUl 1. lagom ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2. lagom ändring i lagen (1980:80) om anstäUningsskydd, 3. lagom särskih smdielån för den som genomgår arbetsmarknadsut bildning. 1fråga om lagförslagen I och 3 har jag samrått med stoteråden och 2 avser ett ämne som feUer mom Lagrådete granskningsområde. Detfår dock sägas vara av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle saknabetydelse. Lagförslagen bör fogas tiU protokollet i detto ärende somunderbilaga 8.1. 2.3.2 Ändrade regler för beredskapsarbeten, rekryteringsstöd och avtoladeinskolningsplatser 1anslagsframsfeUningen för /94 och i en skrivelse den 19 febmari 1993 har AMS hemstäUt att ett nytt samordnat arbetsgivar- bidrag, benämnt ansfellningsstöd, införs senast fr.o.m. /94. Förslaget mnebär att åtgärder som bl.a. beredskapsarbeten, rekryteringsstöd och avtalade inskohiingsplatser, som innebär löne subventioner tUl arbetegivcire, slås samman och ges en enhetUg utform ning. Enligt AMS medför förslaget en väsentiigt enklare ärendehante- 30 ring och en rationellare bidragsadministration. I min anmälan tillbudgetpropositionen för /93 anförde Prop. 1992/93:150 jag attRRV fått i uppdrag att se över de åtgärder som innebär stote- Bilaga 8bidrag till arbetsgivare. I uppdraget ingick också att analysera AMS förslag omett samordnat arbetsgivarbidrag. RRV har tiU regeringen i två rapporter, (F 1992:10) och (F 1992:30), redovisatsina överväganden. kompletteringsproposition (prop. 1991/92:150 bU. 1:8) angavs attregeringen skuUe återkomma tiU i fråga om utformningen av ett nyttåtgärdssystem. Jagär inte beredd att tiUstyrka AMS förslag om att införa ettsamordnat arbetegivarstöd. Analysen av AMS förslag och RRVis redovisningarvisar emeUertid att nuvarande konstruktion av stotsbidragen förberedskapsarbeten, rekryteringsstöd och avtolade inskolningsplatser försvårarkosmadsuppföljningen av åtgärderaa och medför en omfattondebidragsadministration för AMV. Vidareanförde jag i min anmälan tiU årete budgetproposition (prop. 1992/93:100 bU.11) att jag tiU kompletteringspropositionen skuUe föreslå förändringar i frågaom beredskapsarbeten, som jämfört med dagens regler skaU innebära enkosmadsminskning med 600 mUjoner kronor uton att volymen påverkas. I denföljande redogörelsen för regelförändringar kommer förslag, vad gäUer stotUgaberedskapsarbeten och beredskapsarbeten som innebär investeringar, attpresenteras som uppfyller detto besparingsmål. Förnärvarande gäller följande stotsbidragsnivåer för de tre åtgärderna. Tillstotiiga beredskapsarbeten får bidrag lämnas med ett belopp som högst svararmot hela kosmaden för arbetet. TiU kommunala beredskapsarbeten inomstödområdena får bidrag lämnas med högst av lönekostnaderna. Bidraget tUllönekosmaderaa är högst för kommunala beredskapsarbeten i övriga delar avlandet, för rekryteringsstöd och avtolade inskolningsplateer. TiUberedskapsarbeten hos enskilda arbetsgivare får bidrag lämnas med högst . Följandeövriga bidrag bör nämnas. TiUäggsbidrag om högst får lämnas tillberedskapsarbeten som medför investeringar. TUl ett kommunalt beredskapsarbetesom varvas med utbUdning får bidrag lämnas med högst . Vid anstellning aven flykting eUer mvandrare som behöver svenskundervisning får rekryteringsstödlämnas med antingen högst av lönekosmaden eller högst . 3 1992/93. Nr 150 Bil. Mittförslag: Stotebidrag tiU beredskapsarbeten, rekryteringsstöd och avtoladeinskolningsplatser skaU, på samma sätt som , bestämmas som enviss procent av lönekosmaden. Bidrag skall dock endast lämnas för kontantbmttolön inkl. sjuklön och semesterersättning samt för lagstodgade socialaavgifter. Endast sådana lönekosmader som hänför sig tiU normal veckoarbetetidskall vara bidragsgrandande. FöraUa beredskapsarbeten lämnas stotebidrag endast för arbetstid som är fyratimmar lägre än normal veckoarbetstid. Bidragete storlek i kronorskaU fastetäUas redan vid be-slutstiUfället och skall gälla helabidragsperioden. Bidraget skaU reduceras vid frånvaro. Bidragets storlek skaUbegränsas genom att ett bidragstak införs. Regeländringama skall påförsök prövas under budgeferen 1993/94 och 1994/95. AMS skaU regelbundetredovisa effektema av och erfarenheterna från försöksverksamheten. 1992/93:150 Bilaga 8 Skälen för mitt förslag:Enligt nuvarande bidragsregler för de arbetemarknadspolitiskalönesubventioneraa utbetalas stotsbidraget tiU arbetsgivare genom att enhögstbesfemd procentsate multipUceras med den totola lönekostnaden. I sägs att bidragsgrandande lönekostnader utgörs av kontontutbetalad bmttolön mkl. sjuklön och semesterlön samt lönebUcosmader.LönebUcosmadema schablonberäknas och avser att fecka lagstodgade socialaavgifter och avtolsreglerade försäkringsavgifter. I bidragsrekvisitionen frånarbetegivama kan även andra kosmader ingå t.ex. ackordsöverskott, retroaktivlön, vinstdelning, lunchsubventioner, pensionsförsäkringar samt skyddskläderoch annan personlig utmsming. Det är ofta svårt för länsarbetsnämnden attavgöra för viUca kosmader det skaU utgå bidrag tiU arbetegivaren ochlänsarbetsnämnden lägger ner ett omfattande arbete för att festefeUastotsbidraget. Effekten av den nu gäUande bidragskonstmktionen blir attarbetsförmedlingen inte vet vilka lönekosmader arbetegivaren faktiskt harförrän arbetsgivaren lämnar en rekvisition. Först därefter kan länsarbetsnämndenfestsfella det slutiiga stotebidraget. En rekvisition skaU enligt gällanderegler lämnas av arbetegivarcn efter den period som stödet avser. Med syfte att underlättokosmadsuppföljningen och bidragsadministrationen samt för att förbättrakosmadseffektiviteten inom AMV föreslår jag med utgångspunkt i vad jag nu haranfört följande ändringar av bidragskonstmktionen vad avser beredskapsarbeten,rekryteringsstöd och avtolade inskolningsplatser. Stotebidraget tiU åtgärderaabör, på samma sätt som , utgå som en viss procent av lönekostnaden.De bidragsgrandande lönekosmaderaa bör dock avgränsas tiU att endast avsekontont bmtiolön-inklrsjuklön och semesterersättning samt avgifter enligt lagen(1981:691) om socialavgifter. Förslaget innebär att andra kostnader somarbetegivaren kan ha som för t.ex. administration. lunchsubventioner,skyddskläder m.m. inte skaU vara bidragsgrandande. 1992/93:150 Närbidraget beräknas, skaU oavsett arbetegivarkategori, för lagstodgade Bilaga8 sociala avgifter de procentsateer gäUa som anges i lagen (1981:691) omsocialavgifter. Vid beslut om bidrag skaU hänsyn tos tiU om arbetsgivaren helteller delvis har bevUjats nedsättning av sociala avgifter enUgt lagen(1990:912) om nedsätming av socialavgifter. Ettavgränsat bidragsunderlag får dock inte negativt påverka arbetegivarens vUjaatt anstella arbetslösa. Bidragsprocenten bör, efter en viss justering för ickelönekosmader, därför sättos på en sådan ruva att det genomsnittiiga utbetoladestotsbidraget mätt i Icronor blir i princip oförändrat. Med utgångspunkt iförslaget om att avgränsa bidragsunderlagets omfattning bör stotebidraget församtUga beredskapsarbeten av tjänstekarakfer, rekryteringsstöd och avtalademskolningsplateer utgå med högst av kontont bmttolön inkl. sjuklön ochsemesterersättning samt lagstodgade sociala avgifter. I detto sammanhang börnämnas att vid mina medelsberäkningar under anslaget ArbetsmarknadspoUtiskaåtgärder har jag togit hänsyn tiU sänkningen, fr.o.m. , av delagstodgade sociafe avgifteraa . Dennabidragskonstraktion mnebär att för beredskapsarbeten som inrättas inom denstotiiga sektora kommer sainma bidrag att utgå som för åtgärder inom andrasamhäUssektorer. Förslaget om sänkto stotsbidrag inom den stotiiga sektominnebär en kosmadsminskning om ca . 1de förordningar som berörs av försfeget bör även, viUcet redan är fallet förlönebidrag enligt förordningen (1991:333) om ansfelhiing med lönebidrag, angesatt som bidragsgrandande lönekosmader endast får räknas lönekosmader som hänförsig tiU normal veckoarbetetid. Stotsbidrag till alla beredskapsarbeten skaUutgå för den arbetstid som kvarsfer efter det att har avräknatefrån arbetete normala veckoarbetstid. Den tid som på detto sätt frigörs börpersonen i beredskapsarbetet aktivt umyttja för att söka ordinarie arbete. Förskogliga beredskapsarbeten samt beredskapsarbeten inom namr-, miljö- ochforavård bör dock bidrag lämnas med ett belopp som högst svarar mot helakosmaden för arbetet. Beloppen bör helst vara kända i förväg genomanbudsförfaranden. För beredskapsarbeten som medför investeringar börkonstmktionen med gmnd- och tiUäggsbidrag slopas och ersättos av bidraguttryckto som högsfl)estämda krontolsbelopp. Inom stödområdena börbidragsbeloppet vara högst 2 5(X) kronor per dag och i övriga landet högst I5(X) kronor per dag. Den genomsnittUga dagsverkskostnaden för beredskapsarbetensom medför investeringar uppgick under /92 tiU ca 3 000 kronor.Genom att införa högstbesfemda krontalsbelopp uppstår en kosmadsminskning om ca370 . Tillett kommunalt beredskapsarbete som varvas med utbUdning bör bidrag få lämnas med högst . Vid anstälhung med rekryteringsstöd av en flykting eUer invandrare som behöver svenskundervisnmg bör bidrag lämnas med högst av kontant bmttolön inkl. sjuklön och semesterersättning samt lagstodgade sociala avgifter under högst tolv 33 Vidarebör bidragets storlek i kronor feststäUas redan vid beslutetiU- Prop.1992/93:150 fållet och bör gäUa hela bidragsperioden. Tidpunkten när denfektiska Bilaga 8 kosmaden kan bedömas flyttos därmed bakåt i tiden fränutbetalningstill beslutstiUfäUet. Det faktem att bidragsbeloppet är konstontunder hela bidragspericxien medför, fömtom en förbättrad kosmadsredovisning,att arbetsgivaren får sfe för de löneökningar som sker . Denenda fektom som , efter införande av dessa regler, kanmedföra skiUnader meUan den preUminära och faktiska bidragskosmaden ärfrånvaro. Bidraget i de akmeUa förordningama bör minskas proportionellt med delönereduktioner som sker tiU följd av oavlönad frånvaro. Föratt ytterligare förstärka åtgärdemas kosmadseffektivitet och deras inrikmingmot prioriterade gmpper bör slutUgen ett stotsbidragstak angivet i kronorinföras. Stotsbidragstaket bör festetäUas tiU , vilketmotsvarar en månadslön, när stotsbidragsnivån uppgår till maximala , om ca15 . Vid beslut om bidrag som ligger över stotsbidragstaketsker en avtrappning av bidragsprocenten som sfer i direkt proportion tiU denakteeUa lönenivån. Jagkommer senare (avsnitt C. ArbetsUvsfrågor, 2.1) att föreslå i huvudsakmotsvarande förändringar för stotsbidragen tiU anstäUning med lönebidrag ochskyddat arbete hos offentUga arbetegivare. Denförändrade utformningen av de akmeUa åtgärdema bör tillämpas på bidragsbeslutsom fettos fr.o.m. den 1 juU 1993. Medelsbehovetför utredningskosmader har jag efter pris-och löneuppräkning beräknat till 9,4mUjoner kronor. 1nuvarande arbetsmarknadsläge är den geografiska rörUgheten på arbetsmarknadenlåg. Regeringens ambition är dessutom att i landets alla delar skapafömtsätmingar så att varaktiga arbeten kan komma tiU sfend på hemorten. Efternoggrant övervägande föreslås därför att försöksverksamheteraa medflytmingsbidrag i form av merkosmadsbidrag, fria hemresor för byggnads- ochkulmrarbetare slopas fr.o.m. den I juh 1993. Detto innebär en kosmadsminskningmed 85 mUjoner kronor. Meddetto förslag kommer flyttningsbidrag som ersätter fektiska kost nader i form av bohagstransport, sökande- och tiUträdesresor och åter flyttningskostnader samt traktamente att finnas kvar. Det gäUer även försöksverksamheterna med sterthjälp för nyckelpersoner och medflyt- tondebidrag. Mot bakgmnd av det ringa umyttjandet anser jag emeUer tid att de återsfeende bidragsformeraa bör ses över. Översynsarbetet bör inledas med representanter från och . Regeringen bör inhämto bemyndigande att 34 genomförade förändringar i bidragen som översynen föranleder. 1992/93:150 avser att återkomma tUl regeringen i denna fråga. Närdet gäUer försöksverksamheten med bidrag tiU sökanderesor från harFinland bedrivit motevarande vericsamhet i fråga om personer som vistos iSverige och söker arbete i . Då har meddelat att landet intelängre tiUämpar denna verksamhet bör försöksverksamheten med sökanderesor frånFinland upphöra fr.o.m. den 1 juh 1993. Detto innebär en ytterUgarekosmadsminskning på 1 mUjon kronor. Motbakgrand av vad jag nu har föreslagit beräknar jag medelsbehovet förflytmingsbidrag under /94 tiU (-82,5miljoner kronor) efter pris- och löneuppräkning. 1 beloppet ingår även 1miljon kronor för inlösen av festigheter och bostodsrätter avarbetemarknadsskäl. AvAMS årsberättelse över arbetsmarknadsutbUdnmgen för budgeferet 1991/92 framgåratt 190 000 personer deltog i arbetemarknadsutbildnmg varav ca 164 000 i densärskUt anordnade utbildningen och 26 (KK) i utbildningar i det reguljärautbildningsväsendet. Det innebär en ökning med 48 000 deltogare jämfört medbudgetåret mnan. I genomsnitt om-fattode arbetsmarknadsutbUdningen, exkl.utbildning i företog, 68 175 deltogare under budgetåret. Arbetsmarknadsutbildningennådde under budgetåret den volym som beräknades vid medelstilldelningen tiUAMS. YrkesutbUdningaraas andel av arbetsmarknadsutbildningen, exkl. utbUdning iföretog, var viUcet innebär en minskning jämförtmed föregående budgefer. Andelen duekt yrkesförberedande kurser har minskat sinandel av de teoretiska utbUdningama vUka fått ett ökande inslag av orienterandeoch alhnänt aktiverande kurser. Som en förklaring till det senare framhåUs attden stora volymökningen inte har kunnat mötos med egna vägledningsresurser.Arbeteförmedlingen har därför upphandlat denna kompetens i form avarbetsmarknadsutbUdning. Dengenomsnittiiga faktiska utbUdningstiden har förkortote ytterUgare underbudgetåret. Det har sin förklaring delvis i den nämnda upphandlingen avyrkesvägledande korto kurser, men också i ett förändrat innehåU i deupphandlade yrkeskursema och en stor andel unga kursdeltogare med relativt godutbildningbakgmnd. Andelendeltogare som fuUföljer de yrkesmriktode utbUdningama ligger kvar på enoförändrat hög ruva. Däremot har den andel av dessa som fått arbete inom sexmånader efter fuUföljd utbUdning minskat kraftigt som en följd av detförsämrade arbetsmarknadsläget. uppgår denna andel tiU 28 %.Kosmadema per person som fått arbete efter yrkesinrikted utbUdning har ocksåökat bl.a. som en följd av det nämnda. Yrkesutbildningen och de direkt förberedande utbildningaraa för 35 denna skall enUgt minuppfetming utgöra merparten av arbetsmarknads- Enprioritering av dessa utbUdningar måste därför göras Prop. 1992/93:150 avlänsarbetsnämnderna. Den omfattande utbUdningsvolymen får heUer Bilaga 8inte medföra att utbildningamas innehåU och kvaUtet åsidosätts eUer attprövningen av vilka personer som bevUjas utbUdning försämras. Arbetsmarknadsutbildninggenom bidrag tiU utbUdning i företog ökade kraftigt under budgeferet 1991/92.Antalet personer som deltog i denna utbUdning uppgick tiU85 (X)0. Varsel om permittering eller uppsägning var den firämsto anledningentiU att bidrag beviljades. Andelen utbUdning av detto skäl utgjorde medanresterande del utgjordes av s.k. flaskhalsutbUdning. TiUverkningsindustrin,inom vilken bidrag även kan bevUjas för lönekosmader för den som utbildas,ökade sin andel av utbUdnmgen i företog tiU . EnUgt AMS årsberättelse överarbetsmarknadsutbUdningen kan det senare också vara förklaringen tiU att dengenomsnittUga kosmaden per utbildad ökade från tiU . Beträffandeutbildningsvikariaten kan nämnas att av vUcariema har haft sin ansfeUninghos offentUga arbetegivare. De som fick vUcariat var främst unga kvinnor somtjänstgjorde mom bamomsorgen, kök och lokalvård eller som vårdbiträden. Dengenomsnitfliga vikariatstiden var . I övrigt kan nämnas att de somutbUdades hade en lägre formell utbildning än vUcarieraa, medan det omvändaförhåUandet gällde bettäffande arbetslivserfarenhet. Detto medförde att detofto bildades långa vUcariatskedjor där arbetekamrater tiU dem som utbildadestog över de mer kvalificerade sysslorna medan vikariema fick mindre kvaUficeradeuppgifter. Vissaregeljusteringar behöver enUgt min mening göras beträffande möjligheten tiUarbetsmarknadsutbUdning för bl.a. korttidsutbildade, icke arbetslösa. Dennamöjlighet bör utsträckas tUl att generellt gäUa hefe arbetsmarknaden. Denbegränsning som infördes under hög-konjunkmren för att stimulera valet avutbUdningar tiU yrken inom tillverkningsindustrin samt vård- ochomsorgssektorema bör därför tos bort. bör dock möjligheten attanvända plateer i den upphandlade arbetsmarknadsutbUdningen för ickearbetelösa inskränkas från nuvarande av de tiUgängUga platsema. Däratöveranser jag att en förändring bör göras beträffande tUlträdet tillarbetsmarknadsutbildning. EnUgt nuvarande gmndvillkor skaU man ha fyllt 20 årför att kunna bevUjas arbetsmarknadsutbUdning. Vissa ungdomar som har fyllt 18år kan emeUertid bevUjas upphandlad arbetsmarknadsutbildning. Åldersgränsenför att bevUjas arbetemarknadsutbildning bör generellt vara . Dock skaUungdomar med registrerat handUcapp som inte har fyllt även i fortsättningenkunna bevUjas arbetsmarknadsutbildning. 2.6.1 Särskilt anordnad arbetsmarknadsutbUdning AMShar inför kompletteringspropositionen begärt att få 3 332 mUjoner Icronor,utöver de beräkningar som gjordes i budgetpropositionen, för 36 särskiltanordnad arbetsmarknadsutbUdning, dvs. totolt 9 040 mUjoner EnUgt AMS bedömning motsvarar det Prop. 1992/93:150ytterligare 19 000 personer och totalt 100 000 personer i genomsnitt per Bilaga 8 månad under budgeferet 1993/94 i denna form av arbetsmarknadsutbildning. av resursema för arbetemarknadsutbUdning bör enhgt min mening, av fleraskäl, i stället användas tiU andra arbetsmarknadspoUtiska åtgärder. Detto delsför att komma fler arbetelösa tifl godo, dels för att utbildningen inte ledertiU arbete i den utsträckning som är önskvärd. För att tiUgcxiose behovet avsärskUt anordnad arbetemarknadsutbUdning bör medel under nästo budgetårberäknas för 42 100 deltogare i genomsnitt , vUket är i genomsnitt 8000 deltogare mindre än vad som beräknats för innevarande budgetår. Jaghar vid mina medelsberäkningar utgått från en genomsnittUg utbildningstid på17 veckor. Totalt kommer ca 129 (X)0 personer att kunna delto i särskUtanordnad arbetemarknadsutbUdning under nästo budgetår. Meden mindre utbildningsvolym ökar kraven på att den särskUt anordnadearbetsmarknadsutbildningen har en klar yrkesinriktning. Utbildningen skaU varaanpassad tiU både den aktueUa och den väntode efterfrågan på kompetens samt tiUbehoven av yrkesutbUdning hos de arbetssökande. Allmänteoretisk eUerorienterande utbUdning kan utgöra arbetsmarknadsutbildnmg när den är ennödvändig förberedelse för eUer utgör en del i yrkesutbUdning som t.ex.yrkesinrikted svenskundervisning för invandrare. Som villkor för att bevUjaarbetemarknadsutbildning skall en bedömning alltjämt göras om humvidautbUdningen kan leda till Stedigvarande arbete eller mte. vägledandeuppgifter som normalt skall skötos av förmedlingen får mte upphandlas som arbetsmarknadsutbildning. Utbildninginom det reguljära utbUdningsväsendet för vilken särskUt stotsbidrag lämnas fårinte heUer upphandfes som arbetsmarknadsutbildning. Denelevsociala verksamheten inom arbetemarknadsutbUdningen besfer fr.o.m.budgeferet 1993/94 enbart av hälsovårdande och kurativ verksamhet somupphandlas tUlsammans med utbUdningen. Detuppdrag som AMS fick i aprU 1989 av den dåvarande regeringen, att avveckla denboendeservice som bedrivs i samband med arbetsmarknadsutbildningen skall varaslutfört vid utgången av innevarande budgefer. Avvecklingen av boendeserviceninnebär bl.a. att tidigare hyres-subventioner har slopate. Jag föreslår enhöjning av tt-aktamentsbeloppet från 103 tiU under nästo budgetår.Kosmaden härför beräknar jag till . Derma höjning har jagmkluderat i min beräicning av kosmadema för utbUdningsbidrag vid särskUt anordnadutbildning och utbildning i det reguljära utbUdningsväsendet. Jagräknar med att den slutUga avvecklingen av boendeservicen fr.o.m. budgeferet 1993/94 kommer att medföra minskade kosmader som fecker traktomentshöjningen. Vid mina beräkningar har jag därför räknat av under detto ansfeg, som skulle ha utgjort medel för AMS boendeservice. budgetproposition har jag 37 räknat av 3,6 miljonerIcronor under anslaget Arbetsmarknadsverkete förvalmingskosmader fördessa minskade kosmader. Det totala medels- Prop. 1992/93:150 behovet förelevsocial verksamhet under nästo budgetår har jag beräknat Bilaga 8 till60,. Vidmina medelsberäkningar har jag fömtsatt att AMS fortsätter det arbete sominletts under innevarande budgetår i syfte att minska kostnaderna för densärskUt anordnade arbetemarknadsutbUdningen. Medelsbehovetför särskUt anordnad arbetemarknadsutbUdning under budgeferet 1993/94 beräknarjag tiU 4 664,9 mUjoner kronor för upphandling av kurser och 4 552,7 nuljonerkronor för utbUdningsbidrag till deltogama. Jag återkommer strax tiU frågan omutbUdningsbidragen (avsnitt 2.7). 2.6.2 Arbetsmarknadsutbildning inom det reguljära utbUdningsväsendet Enligtmin bedömning bör medel för utbildningsbidrag med lånedel för utbildning i detreguljära utbUdningsväsendet eUer hos vissa andra utbildningsanordnare beräknasför ca 840 (X), vilket motsvarar ca 16 200 deltogare igenomsnitt . Jaghar vid min medelsberäkning utgått från att den genomsnittUga utbildningstideninte skall överstiga . Ca 29 000 personer kan därmed få tillgång tilldenna utbUdningsmöjUghet under budgetåret. Möjlighetenatt bevilja utbildningsbidrag för utbildning i det reguljärautbildningsväsendet gör att arbetsförmedlingen kan tiUgodose mer speciellautbUdningsbehov för i försto hand arbetehandUcappade, flyktingar ochinvandrare samt lokalt bunden arbetekraft. AMShar föreslagit att utbUdningsbidrag skaU kunna bevUjas för praktik i samband med kompletterande utbildning och s.k. tillvaratogandeprojektför invandrare med yrkesutbUdning på högskolenivå. Jag delar AMS uppfettningatt dessa höguthildade invandrare i vissa fell kan behöva en praktikperioddirekt efter utbUdningen för att få en möjlighet tiU förankring på den svenskaarbetsmarknaden. Jag tillstyrker därför förslaget med det förbehåUet att möjUghetentill denna praktik bör begränsas tiU att omfatto de mvandrare som inte tidigareprövats på svensk arbetemarknad i sina utbUdningsyrken. Medelsbehovetför utbildningsbidrag vid arbetemarknadsutbUdning inom det reguljärautbildningsväsendet under /94 har jag beräknat till 1 490,8miljoner kronor exkl. lånedelen. 2.6.3 Bidrag till utbildning i företog Jagdelar AMS uppfetming att situationen på arbetsmarknaden är sådan att det finns storkaarbetsmarknadspoUtiska skäl att förstärka sateningen på utbildning i företog.Det finns tecken som tyder på en vändning i konjunkmren, främst förexportföretogen. Det är därför angeläget att företogennu umyttjar det utrymme som uppsfett genom ett nunskat kapacitetsumyttjande tillatt utveckla de anstäUdas kompetens. På så sätt 38 sfer såväl företogen somde enskilda bättre mstode mför en konjunkttir- uppgång.Utbildning av ansfeUda bör vara ett alteraativ tiU att lagda Prop.1992/93:150 varsel om permitteringar eUer uppsägningar verkstäUs. UtbUdningoch Bilaga 8 kompetensutveckling är av central betydelse i en nödvändigförayelse av näringsUvet. Arbetskraftens utbUdning och kompetens kommer under1990-tolet att vara av störsto vUct för företogens möjUgheter att hävda sig ien hårdnande interaationeU konkurrens. Jagbedömer mot denna bakgmnd ett behov av utbUdning i företog som motsvarar igenomsnitt 28 000 personer . Bidragtill utbildning i företog lämnas med per utbildningstimme.För att öka den arbetemarknadspoUtiska effekten av bidraget föreslår jag attdetto höjs tiU högst . Somen försöksverksamhet under innevarande budgetår får bidrag lämnas tillarbetsgivare inom tiUverkningsmdustrin med högst förlönekosmader vid utbUdning av anstäUda.