prop · GG03179 · 1992-12-31 00:00:00 — Från klimatsynpunkt är det en fördel att denna mängd ökar. En högmuUhalt är även positiv för markens bördighet. Särskilt skogsekosystemen rymmeren stor mängd växtmassa. Skogen binder därmed stora mängder kol. En godskogsvård med syfte att öka markens avkastning förstärker detta förhåUande. Det hävdas från vissa håll att särskilt skogsbmketborde koncentreras helt på att bygga upp en stor växtmassa för att binda såmycket kol som möjUgt. En sådan ansats ger inte någon långsiktig lösning på detunderliggande problemet utan endast en kort respittid. DärtUl kommer att ettökat förråd av växtmassa i skogen jämfört med naturskogar normalt måste varaen effekt av en god skogsvård som i sin tur fömtsätter ett lönsamt skogsbruk.Att införa resttiktioner för uttag av industriråvara och biobränsle av dettaskäl skulle vara kontraproduktivt från koldioxidsynpunkt. Däremot är detändamålsenUgt att, i syfte att främja en ökad produktion av råvaror somersätter fossila bränslen, bygga upp ett ökat förråd av växtmassa inom ramenför ett långsUctigt bärkraftigt jordbmk ochskogsbruk. Vid sidan av vattenånga cx;h koldioxid är metan ochdikväveoxid de vUctigaste växthusgasema. För båda dessa gäller att jordbmketstår för en märkbar andel av utsläppen. DenvUctigaste metankäUan i det svenska jordbmket är husdjuren, främst denmetanbildning som sker i våmmen hos icUsslare. Metanbildningen kan påverkasbl.a. genom ändrad utfoching (Kh uppfödningsintensitet. Dessa åtgärder har dockvidare aspekter som inte har belysts tillräckligt. Det finns därför anledningatt ytterUgare studera denna fråga. Dessa smcUer faller inom ramen förverksamheten vid . Våtmarkerär en annan käUa nU metanbUdning. Våönarkema är värdefuUa biotoper for växteroch djuroch fungerar även som biologiska filter som hindrar läckage avnäringsämnen. Att påverka dessa ekosystem enbart i syfte att minskametanavgängen skulle därför kunna leda till stora negativa effekter. En sådanhandlingslinje är därför tveksam. Enfelaktig användning av kvävegödsel i form av naturgödsel eUer handelsgödselkan leda till bildning av växthusgasen dikväveoxid. Helt avgörande för hurmycket dikväveoxid som avgår är vilken mängd lättiösligt kväve som ärtillgängligt i prcxessen. Det är därför väsentiigt att fullfölja pågående ochplanerade ätgärder för att minska kväveförlustema inom jordbmket. Bland dessakan nämnas det startode forsknings- (x;h utveckUngsprogram-met för attminska de skacUiga miljöeffektema av användning av naturgödsel. Under desenaste åren har ny teknik togits fram som möjliggör spridning av naturgödselmed bättte precision och i bättte takt med grödomas näringsbehov. Programmetfinansieras bl.a. med miljöavgifter på handelsgödsel. 1992/93:179 Bilaga 3 2.2Jordbruk och skogsbruk som resurs i klimatarbetet Minbedömning: , och börges i uppdrag att göra en samlad uttedning om hur jordbmket och skogsbruketmest effektivt kan bidra tiUett minskat nettoutsläpp av kolcUoxid. Skälen för min bedömning: Produkter från jordbmkoch skogsbmk kan ersätta icke fömybara prcxlukter inom olika områden isamhället. Jordbruket och skogsbmket måste med dessa utgångspunkter umyttjassom resurser i miljöarbetet När det gäUer målet att minska koldioxidutsläppenhar således dessa sektorer en nyckeholl. Biobränslekommissionenhar visat pä en stor potential för produktion av biomassa för energiändamål.Den drar slutsatsen att tiUgångama inte utgör någon begränsning fÖr användningav biobränslen inom bostads-, service-och industrisektorerna. I enlighet medsina direktiv har kommissionen dcx;k inte behandlat den möjUgafiramtida användningen av biobränslen inom trän- Prop. 1992/93:179 sportsektom. Enligt min mening är det angeläget att det görs enöversiktUg, samlad bedömning av de olika källoma och marknadema förbiobränsle, särskilt med hänsyn tUl deras positiva effekter sedda frånklimatsynpunkt. Av särskilt intresse är viUca användningsområden som ärsamhäUsekonomiskt mest kostnadseffektiva. I detto sammanhang bör även olika metcxlerför massaproduktion och materialåtervinning belysas. Chefen förJordbruksdepartementet har därför för avsUct att i annat sammanhang föreslåregeringen att , och får iuppdrag att göra en samlad uttedning om hur jordbmket (x;h skogsbruket mesteffektivt kan bidra till ett minskat nettoutsläpp av koldioxid. Jag har i dennafråga samrått med chefen for och chefen for MUjö- ochnaturresursdepartementet. 3 Främjande av biobränslebaserad kraftvärmeproduktion SverigeseUaaftproduktion baseras till övervägande del på vattenkraft och kärnkraft.Mindre än 5 % av eUcraften är baserad på förbränning av bränslen. harendast en mindre andel av detto bränsle utgjorts av biobränsle. energipoUtiska beslut (piop. 1990/91:88,bet. 1990/91:NU40, rskr. 1990/91:373) uttalades bl.a. att energipoUtUcen börurf"ormas sä att den stimulerar dU en ekonomiskt försvarbar utbyggnad avny kraft som är gmndad pä fömybara energislag cx;h som utnyttjar teknik medhög energieffektivitet såsom kraftvärme. För att åstodkomma detto tiUsaneregeringen med uppgift att bl.a. lämna förslag tillätgärder för att stärka biobränslenas konkurrenskraft. har medutgångspunkt i kommissionens förslag beslutat om ett sammanlagt stöd på 625miljoner kronor för att påskynda utvecklingen av teknik som förbätttar fömtsättningamaför kommersieU användning av biobränslen. beslutade vidare att infora ettinvesteringsstöd på per instollerad kW elproduktionskapacitet. Stödetges på vilUcor att biobränslen svarar för den huvudsakliga energiförsörjningen.Det innebär i praktiken att anläggningsägaren förbinder sig att under minst femår ha en faktisk användning av biobränslen på av den totalabränsleförbmkningen i den biobränsleeldade pannan. För stödet har avsattssammanlagt för en femårsperiod från . har beslut fattots om stöd tUlbiobränslebaserad kraftvärme omfattande sammanlagt ca 500 miljoner kronor.Dessutom fmns ansökningar om stöd omfattande ca . Dettainnebär att ansökningama, om de uppfyller kraven för stöd, kommer att kunna toi anspråk återstående stödutrymme. Investeringsstödhar lämnats enbart till anläggningar med biobränslen som huvudsakligtbränsle. När stödet infördes anfördes att sorterade avfallsfraktioner som miljömässigtär jämförbara med biobränslen bör UkstäUas med biobränslen i detto sammanhang.Däremot skuUe stöd inte lämnas till anläggningar där torv svarar för denhuvudsakliga bränsleförsörjningen. Det har dcx:k ännu inte bestämts vilka kravsom skaU stäUas på avfallsfraktioner för förbränning. 1992/93:179 Bilaga 3 3.2 Ett reducerat investeringsstöd för vissa sorterade avfallsfraktioner Minbedömning: Reglema för investeringsstödet till kraftvärme ändras så att ettreducerat stöd kan lämnas tiU anläggnmgar där det huvudsakliga bränslet bestårav vissa sorterade avfallsfraktioner. förslag överensstämmer istort sett med min bedömning. Remissinstanserna: Samtiiga remissinstanser som harytttat sig i frågan tillstyrker att bidrag skaU kunna ges for anläggningar somumyttjar vissa bränslefraktioner av sorterat avfall. är tveksam till om det finns motiv för en så långtgående sortering som den som förordas i kommissionens slutbetänkande. 1 ställetförordas en modell där, fömtom miljöskadligt material som aUtid skaU sorterasut, sorteringen avgörs med beaktande av avsättningsmarknadema och de lokalaoch regionala resursema för behancUing. Skälen för min bedömning: 1 budgetpropositionen1990 anfördes bl.a. att källsortering skall utvecklas sä att allt avfall somlämnas till slutbehandling är uppdelat i gmpper som möjliggör en frän miljö-och resurshushållningssynpunkt lämpligt omhändertagande av avfallet. Vidareanfördes att förbränning cx;h deponering av osorterat avfall i allt väsentligtskall ha upphört vid utgången av 1993. hade ingen erinran häremot(prop. 1989/90:100 bil. 16, bet. 1989/90:JoU16, rskr. 1989/90:241). Ilikhet med vad som är faUet vid aU storskaUg, bränslebaserad värmeproduktionär det vid användning av avfaU som bränsle angeläget att i första hand utnyttjamöjUghetema tUl kraftvärmeprcxiuktion. Med väldefinierade bränslefraktionerförbätttas de tekniska och miljömässiga fömtsätmingama att utnyttja avfall sombränsle i kraftvärmeproduktion. I en promemoria som har upprättots avNaturvärdsverket som underlag för redovisas en skisstill systemlösning för källsortering. Enligt denna skall miljöfarligt avfallcx;h annat specialavfall sorteras ut för särskild behancUing. Vidare skall renamaterial eller rena bränslefraktioner, t.ex. spillvUke, sorteras ut förmaterialåtervinning eller energiutnyttjande. Fuktigt material med biologiskturspmng, t.ex. köksavfaU, utsorteras för kompostering eller förbiogasproduktion. Återstoden består dels av avfaU som inte lämpar sig foråtervinning, förbränning eller biologisk behancUing, dels av en torr blandadbränslefraktion. Ett sådant system skulle enUgt ge tvåbränslefraktioner, en ren bränslefraktion och en blandad bränslefraktion. Denrena fraktionen bör kunna bettaktas som ett biobränsle jämförbart medskogsavfall. Den blandade bränslefraktionen har ett relativt högt bränslevärdeoch lämpar sig väl för förbränning och energiutnyttjande. Fömtsatt att denblandade bränslefraktionen tas fram genom en utbyggd sortering enligt den ipromemorian skisserade modellen, borde stödet enligt kunnalämnas med ett reducerat belopp enligt en schablon, t.ex. av vad somgäller vid eldning med rena biobränslen. Jag anser att det är angeläget frånresurshushållningssynpunkt att komplettera reglema för det nuvarande stödet säatt det framgår att kraftvärmeanläggningar avsedda för blandadebränslefraktioner av det slag som nämns i promemoria blirberättigade till ett stöd på en reducerad nivå. Det ankommer på regeringen attbesluto närmare föreskrifter för stödet. 1992/93:179 Bilaga 3 3.3 Enförlängning av tiden för investeringsstöd till biobränslebaserad kraftvärme Minbedömning: Anslaget till investeringar i anläggningar för biobränslebaseradkraftvärmeprcxiuktion bör kunna utnyttjas även under /97. förslag överensstämmer medmin bedömning. Dessutom föreslår att ramen för stödutökas med . Remissinstanserna:Flertalet av remissinstansema stödjer förslag.Kommerskollegium anför att det är osäkert om stödet kommer an tUlåtas vid ettEG-medlemskap samt att det är tveksamt om stödet ryms inom de ramar somföreslås i utkastet till ny subventionskod inom . anser att enutvärdering av bl.a. bidragssystemet tiU biobränslebaseradkraftvärmeprcxiuktion bör awaktas innan beslut fattos om ytterligare bidrag tUlkraftvärme. är principiellt negativt tiU statliga subventionersom hotar att snedvrida konkurrensen. Kraftsam anser att stödet skulle kommabättte tiU pass om det försköts längre fram i tiden tUl dess utbyggnader av nykraft behövs. Skälen för min bedömning: Motivet för stödet tUlbiobränslebaserad kraftvärme var då det beslutodes att det, i avvaktanpå en internationell samordning, behövdes andra styrmedel än koldioxidskatt påfossila bränslen vid elgenerering för att främja de fömybara energislagen cx;hkraftvärmen. har någon sådan samordning inte skett. Biobränslekommissionensanalyser visar att investeringsstödet är en nöd- vändig fömtsättning för enfortsatt utbyggnad av biobränslebaserad kraft- Prop. 1992/93:179 värme under1990-talet. Kommissionen ser det som en fördel om stödet fär Bilaga 3 sammasluttidpunkt som det särskilda stödet för främjande av biobränsleanvändningen.En samverkan mellan de båda stödsystemen kan nämligen komma att krävas isamband med vissa större demonsttationsprojekt. Ett motiv för stödet är att en fortsatt övergångtiU biobränslebaserad kraft värme är nödvändig för att nå mål som ställs upp för att motverka en klimat- =- försämring. Fömyelsen av energisystemet är en prcKess på mycket lång sikt. Det är därför angeläget att detto arbete mte avbryts även om kraftbalansen är stark. Investeringsstödet utgör med dagens prisnivå för el och bränslen en nödvändig stimulans for att åstadkomma en sådan fortsatt över gäng. är det ingen brist på medel förinvesteringsstöd. Med hänsyn härtill och till att stödet skallutvärderas av avser chefen för att återkomma tillfrågan under nästo budgetår. Tiden for vilken stödet skaU kunna lämnas bör motdenna bakgmnd föriängas med , dvs. till utgången av /97. 4 Förbättrade miljöprestanda i mindre biobränslepannor Vidsidan av läckage vid utvinning och ttansport av naturgas är ofullständigförbränning den vUctigaste källan till utsläpp av metan cx;h ancha kolväten ienergiförsörjningen. Detto gäller främst vid eldning av fasta bränslen i minchepannor. Vedanvändningen i vUlapannor har bedömts omfatta10-12 TWh . Den är en vUctig del av energiförsörjningen i vårt land. del av befintliga vedpannor cx;h vedkaminer har dåliga miljöprestandaberoende på ofullständig förbränning. ger dålig verkningsgrad ochorsakar stora utsläpp av kolväten. Vid förbränning av biobränslen i större anläggningarblir problemen genereUt sett betycUigt mindre. har dock i ensärskild rapport redovisat undersökningsresultat som pekar på stora skiUnader iutsläpp av växthusgasen metan frän både viUapannor och panncentraler. Vklförbränning av biobränslen ger rostpannor, som är en vanlig panntyp i mindrepanncentraler, betydligt högre värden än de virvelbäddspannor som blir alltmervanUga i större panncentraler. Halten av metan speglar även haltema av andraflyktiga organiska ämnen som eten, propen m.fl. ämnen. Dessa ämnen ingår som enviktig komponent vid bildningen av bl.a. marknära ozon som skadar växtiigheten.Dessutom är ozon en växthusgas. 1 flera rapporter betonas även de hälsoriskersom utsläpp av flyktiga organiska ämnen kan medföra, bl.a. cancer. Endast en liten del av de panncentraler som inte äranslutna till Qärrvärme är baserade på biobränslen trots att beskattningen avfossila bränslen ger bio- En övergäng till biobränslen är angelägen sett fiånkUmatsynpunkt. Den fär dock inte ske tiU priset av försämrade mUjö- ochhälsoförhällanden. Det fmns ciärför anledning att vidta särskilda åtgärder. Chefenför kommer senare denna dag att föreslå ett stöd föransluming av gmpp- cx;h blockcenöaler och småhus till större fjärrvärmenät. 1sådana större panncenttaler kan höga miljöprestanda uppnås. Dessutom ger störrenät möjligheter tiU umyttjande av kraftvärme. Närdet gäller mindre panncenttaler och friliggande byggnader i glest bebyggdaområden finns ofto inte denna möjhghet I många fall är det i sådana områden somutbudet av biobränsle är särskUt stort. Jag bedömer därför att det även ifortsättningen kommer att finnas ett stort inttesse av att umyttja biobränslei sådana områden. För att detto skall kunna ske miljömässigt bänre än förnärvarande bör dcx;k vissa åtgärder vidtos. Jag tar upp dem i det följande. 1992/93:179 Bilaga 3 4.2 Ettutvecklingsprogram för mindre panncenualer för biobränsle Minbedömning: Ett tidsbegi-änsat utvecklingsprogram bör startas för att utvecklaen ny generation förbränningsanläggningar för biobränslen med bätttemiljöprestanda. bör avsättas för detta ändamål.NUTEK bör ansvara för fördelningen av dem. förslag överensstämmer medmin bedömning vad gäUer behovet av utvecklingsinsatser. Remissinstanserna: Flera remissinstanser påtalarbehovet av förbättring av förbränningstekniken för mindre anläggningar, främstav miljöskäl. anger att en samlad insats planeras i fråga om biobränslenför villapannor och med en storlek upp till ca 10 MW. Skälen för min bedömning: En förbättring av bådemindre panncentralers och vedpannors miljöprestanda är angelägen. Mindrepanncentraler ger, som jag har nämnt i det föregående, ofta en något sämreförbränning än större med förhöjda halter av koloxid (x;h kolväten som följd.Biobränslekommissionen anger att teknisk utveckling äi en väg att förbätttabåde miljöprestanda och ekonomi. Särskilt tekniken för reglering och styming avprocessen anses kräva ytterligare utveckUng. En övergång tiU föräcUadebiobränslen är en annan positiv väg enligt kommissionen. En teknisk utvecklingav panncenttaler kan väntos ge resultot som även kan bidra tiU en förbättringav de miljögodkända vedpannomas miljöprestanda. Det fmns därför anledning attbedriva utvecklingsarbetet för båda kategoriema i ett samlat program. Förhållandevis små insatser har gjorts för attutveckla mindre panncenttaler och vedpannor. Detta talar för att storaframsteg kan göras med rimliga utvecklingsinsatser. bör mot denna bakgmndutarbeta ett samlat program som inriktas på såväl miljöprestanda som kostnadseffektivi- Programmet bör sessom ett komplement tiU övriga insatser inom området. Det bör innehålla ettutveckUngsstöd riktot tiU tillverkningsindustrin och bör omfatta pannor, mätteknik,reglerteknUc, automatisering m.m. Även utveckling av specifUcakonstmktionshjälpmedel bör kunna stödjas. Jag beräknar statens kostnader förprogrammet riU . Chefen forJordbruksdepartementet har for avsUct att senare föreslå regeringen att NUTEKfår detta uppdrag. 1992/93:179 Bilaga 3 4.3 Ett program för minskat kolväteutsläpp från vedeldningi småhus Minbedömning: , och Stotens provningsanstalt bör ges iuppdrag att utreda fömtsätmingama att minska emissionema av kolväten videldning av biobränslen i villapannor, kaminer och liknande anläggningar. Skälen för min bedömning: Det finns i merän 100 000 pannor för ved som inte är miljögcxikända. Många av dem är äldredubbelpannor för olja och ved, ofta med undermåliga miljöprestonda vidvedeldning. Det beror på en kombination av dåUg konstmktion, dålig instollationoch bristande kunskaper om hur de skall användas. Fömtom höga kolväteutsläpphar sädana anläggningar mycket dålig verkningsgrad och i många fall även högrebrandrisk än normalt. Med modema miljögocUcända pannor som kombineras medackumulatortank reduceras utsläppen av kolväten kraftigt. Kommunema harmöjlighet att i samband med bygglovsprövning för nyinstallation i tätort krävamUjögodkän-da pannor. Utanför tätorter ställs inga krav på mUjögodkännande. Förbefintliga anläggningar kan kommunen ställa krav om vedeldningen i detenskilcte fallet orsakar sanitär olägenhet. Kolväteutsläpp sker (x:ksä videldning i öppna spisar, eldning av trädgårdsavfall och grillning iträkolsgrillar. utteder inom ramen för handlingsprogrammetMiljö 93 effektema av de nuvarande utsläppen vid småskalig förbränning. Jag anser att det med utgångspunkt i bl.a. dettohancUingsprogram bör utredas fömtsätmingama att minska emissionema av kolvätenvid eldning av biobränslen. , och Statensprovningsanstalt bör ges i uppdrag att göra denna uttedning. Chefen forJordbruksdepartementet har för avsUa att senare återkomma tiU regeringen medförslag tiU ett uppdrag. Jag har i denna fråga samrått med chefen forNäringsdepartementet, chefen för och naturresursdepartementet ochstotsrådet Thurdin. 12Riksdagen 1992/93. 5Utveckling av ny teknik för etanolframställning 1992/93:179 Bilaga 3 Mittförslag: Forskningsprogrammet för alternativa drivmedel bör kompletteras medett stöd for utveckling av de nya teknikema så längt att de gär att tillämpakommersiellt. Stödet som bör uppgå till börfördelas av . Skälen för mitt förslag: lämnas stödtill energirelate-rad ttansportforskning från nionde huvudtitelns anslagBioenergiforskning. Stödet uppgår tUl ca . Det lämnasfrämst tiU forskning om ny teknik för etanolframställning. Dessutom bicharEnergiteknikfonden med ca tiU ettkoUektivforskningsprogram med Stiftelsen etanolutveckling. Sulfitiut har varit en vUctig råvara foretanolframstäUning. Sulfitmetoden har emellertid till stor del ersatts medandra metoder. Andra råvaror som har varit aktuella för etanolframställning ärjordbruksgrödor, t.ex. vete, sockerbetor och potatis. Av olika skäl har detemellertid varit svårt att to tUl vara de möjUgheter som har funnits attanvända dessa produkter för etanol-framstollning. En förklaring är atfvärldsmarknadspriset på etanol är pressat, bl.a. som en följd avdet överskott som uppkommer genom destillering av överskottsvin inom EG. Dennaprisnivå har visat sig alltför låg för att uppnå lönsam etanolprcxiuktion frånjordbruksgrödor även om man tar hänsyn tUl att det vid processen uppkommerbiprcxlukter som kan säljas som djurfoder. Detta är en förklaring tUl att denbefintiiga demonsttationsanlägg-ningen för etanolprcxiuktion i inteanvänds . De råvaror som beräknas ge lägstframställningskosmader är sägverksav-fall, skogsflis, flis från energiskog samtandra cellulosarika, bUliga råvaror såsom halm och pappersrikaavfallsfraktioner. Användningen av sådana råvaror fömtsätter att ceUulosan kansönderdelas till jäsbara scKkerarter. TeknUcen för sådan sönderdelning medhjälp av syror har vidareutvecklats i ett forskningsprojekt medsvenslca och kanadensiska intressen. Den har ännu inte demonstrerats i storskala. Genom ett flerårigt forskningsprogram vidUniversitetet i har ett genombrott gjorts vad gäller enzymatisksönderdelning av cellulosa. Sådan sönderdelning ger högre utbyte av jäsbartsocker än vid sönderdelning med syra. Därmed fmns det möjUgheter tiU lägrekosmader för processen. Dessutom har framsteg gjorts när det gäUer tiUverkningav etanol av sådana sockerarter som inte är jäsbara med vanlig jäst. Dessasockerarter bildas vid sönderdelning av hemicellulosa som också ingär i ved,halm och andra råvaror. Eftersom dessa processer som biprodukt ger ett lignin-eller träpulver som kan ersätto kolpulver i vissa kraftvärmeanläggningar, kanbetydande positiva samverkanseffekter mellan etanolframställning ochbiobränslebaserad kraft-värmeproduktion fmnas. Föratt utvecklingen skall kunna gå vidare behöver de nya teknikema stu- deras för samtligaprocessteg i ett sammanhang och i större skala. Vidare kan Prop. 1992/93:179det vara värdefullt att redan nu göra försmdier av fullskaleanläggningar bl.a.i Bilaga 3 syfte att finna vägar att optimera produktionskosmadema. har rika tiUgångar på cellulosarikaråvaror, främst i skogen. Därmed fmns goda fömtsättningar att bygga upp enkonkurrenskraftig etanolpro-duktion jämfört med länder som saknar dessaråvaror. En läg framställnings-kosmad är en vUctig fömtsätming för eninttcxluktion av etanol som drivmedel i större skala. Av dessa skäl bör denpågående utvecklingen stimuleras. Det nuvarande statiiga stödet för energUelateradttansportforskning m.m. bör mot denna bakgmnd kompletteras med ett stöd tillfrämst dyrbar utmstning såsom laboratorieanläggningar och pilotanläggningarför framstäUning av etanol från cellulosa. Begränsade medel bör kunna användasför förprojektering av fullskaleanläggnuigar. En viss förstärkning avnuvarande forskningsprogram bör ske for att ge möjlighet att engageradoktorander i projekten. Jag bedömer att det for de insatser jag nu harförordat behövs 15 miljoner Icronor . Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att to del av vad jag haranfört om 1. jordbmket och skogsbmket som en resurs för att förbättra klimatförhållandena(avsnitt 2.2), 2. främjande av biobränslebaserad kraftvärmeprcxiuktion (avsnitt 3), 3. utvecklingsprogram för mindre panncenttaler för biobränsle och förminskat kolväteutsläpp från vedeldning i småhus (avsnitt 4), 4. utveckling av ny teknUc för etanolfiamställning (avsnitt 5). 7 Anslagsfråga för /94 NIONDE HUVUDTITELNJ. 1992/93:170 om forskning för kunskap CKh framsteg har regeringen underdenna anslagsmbrik föreslagit bl.a. att för /94 anvisaett reservationsanslag på . Mot bakgmnd av vad jag har förordat idet föregående (avsnitten 4.2 och 5) bör ytterligare 25 miljoner kronoranvisas. JaghemstäUer att regeringen föreslär rUcsdagen i aga attunder reservationsanslaget Bioenergiforskning för budgetåret 1993/94anvisa utöver vad som har föreslagits i prop. 1992/93:170. Biobränslekommissionenssammanfattning av be- Pop. i992/93:i79 tänkandet (SOU 1992:90) Biobränslenför framtiden ''a 3.1 Gmndenfor Biobränslekommissionens arbete är den s.k. energiöverenskommelsen ijanuari1991. Syftet med överenskommelsen var att skapa en långsUctigt håUbar gmnd förenergipoUtiken. Tidpunkten för kämkraftsawecklmgens start och takten i dessgenomförande gjordes avhängig av resultaten av elhus-håUningen, tillförseln avel från miljöacceptobel kraftproduktion och möjlighetema att behåUaintemationellt konkurrenskraftiga elpriser.