prop · GG037 · 1992-12-31 00:00:00 — Rätten till folkpension i form av efterlevandepension gmndaspå det antal år för vilka ATP-poäng tillgodoräknats den avlidne. Avparagrafens andra stycke följer att det krävs sammanlagt 30 poängår inom ATPför att rätt till oavkortad folkpension skall föreligga. Är det sammanlagdaantalet poängår lägre än 30, reduceras folkpensionen i motsvarande mån. Beräkningsgmndeni första stycket fömtsätter att rätt till ATP föreligger. Av bestämmelsen itredje stycket och av 4 § följer emellertid att personer som inte har rätt tillATP ändå kan bli berättigade till folkpension enligt 30-årsregeln under fömtsättningatt de kan tillgodoräknas åtminstone med ATP-poäng och därmedjämställda inkomstår enligt 4§. Dennya bestämmelsen motsvarar i huvudsak nuvarande 3 § men är till skillnad frånden regehi inte inskränkt till att gälla enbart svenska medborgares rätt tillfolkpension vid bosättning utomlands utan har mer generell tillämpning. Iförsta stycket punkt 1hänvisas, liksom i nuvarande 3 §, bl.a. till Prop. 1992/93:7 11 kap. 7 §, trotsatt denna regel upphört att gälla med verkan fr.o.m. . Regelni 11 kap. 7 §, som avsåg verkningama av ett s.k. undantagande från ATP, skulledock enligt övergångsbestämmelseraa i anslutning till upphävandet ha fortsattgiltighet i fråga om vissa kategorier personer, och den är i det nu aktuellasammanhanget av betydelse också för andra personer såvitt avser tiden före år1982. Hänvisningentill 11 kap. 6 § iimebär att år, för vilket pensionspoäng inte tillgodoräknatsen försäkrad på gmnd av underlåtenhet att betala avgift tilltilläggspensioneringen, skall tas i beaktande vid beräkning av folkpensionenligt 30-årsregeln. Enligtandra punkten skall beaktas år för vilket beräknats till statliginkomstskatt taxerad inkomst . Bestämmelseni tredje punkten, som motsvarar andra punkten för den som erlagt sjömansskatt,har behandlats i avsnitt 9.3. Anledningen till att det gäller olika tidsgränserför svenska och utländska medborgare hänger samman med att varutländska sjömän, som var bosatta utomlands och som var anställda på svenskthandelsfartyg, inte försäkrade för tilläggspension. Svenska sjömän har däremotomfattats av ATP-systemet alltsedan ikraftträdandet . Fjärdepunkten, som har en motsvarighet i punkt 3 i nuvarande 3 §, iimebär att vissasvenska medborgare, som varit knutna till ambassader eller konsulat och som ianställningen har uppburit inkomst för vilken de varit frikallade frånskattskyldighet i , har möjlighet att för rätt till folkpension enligt 30-årsregelnfå år tillgodoräknade, under fömtsättning att det skulle haberäknats till statlig inkomstskatt taxerad inkomst om skattskyldighet hadeförelegat för ersättningen. 1fråga om efterlevandepension är det vid tillämpning av denna paragraf, liksomav 3 §, den avlidnes förhållanden som är avgörande. Idenna paragrafs nya lydelse anges fömtsättningama för att rätt till folkpensionmed tillämpning av bosättningsregeln skall föreligga. I avsnitt 3.2 harredovisats de gmndläggande övervägandena beträffande regelsystemet härför.Regeln gäller, liksom den ATP-anknutna beräkningsregeln, beträffandefolkpensioneringens huvudförmåner samt handikappersättning som utgör tilläggtill pension. Denförsäkrade skall tillgodoräknas bosättningstid för att få rätttill folkpension enligt denna beräkningsgmnd. Som framgår av sista stycketsätts bosättningstiden ned till närmaste hela antal år. Det innebär att om densammanlagda bosättningstiden är kortare än beaktas den inte. 1fråga om efterlevandepension är det den avlidne och inte den pensionsberättigadesom skall kunna tillgodoräknas bosättningstid . Iparagrafens tredje stycke anges tidsramarna för tillgodoräknande avbosättningstid vid tillämpning av bosättningsregeln. Det gäller härvid sammatidsramar som för beräkning av pensionsgmndande inkomst för tilläggspension, dvs. fr.o.m.det år då den försäkrade fyller Prop. 1992/93:7 t.o.m. det år då hanfyller . Någon motsvarighet till ATP-syste-mets regel om beräkning av pensionsgmndandeinkomst för 65-årsåret beträffande vissa åldersgrapper försäkrade (15 kap. 2 §)finns dock inte. Enligt frärde stycket krävs sammanlagt bosättningstidför rätt till oavkortad folkpension. Är den sammanlagda bosättningstidenkortare, reduceras folkpensionen i motsvarande mån. Paragrafeninnehåller bestämmelser om tillgodoräknande av bosättningstid vid beräkning avfolkpension med tillämpning av bosättningsregeln. 1 kapitel 4 och avsnitt9.2-9.4 har innebörden av denna regel utvecklats. Förslaget iimebär, som anges iförstastycket a, att den som är folkbokförd i också anses bosatt här. Den tidvamnder han varit folkbokförd här i landet tillgodoräknas alltså som bosättningstid.Tiden räknas från det att han blir folkbokförd som inflyttad till (eller fr.o.m. det år då han fyllde om han blivit folkbokförd före detåret) till dess att han avregistreras från folkbokföringen som utflyttad frånlandet (eller t.o.m. det år då han fyller om han kvarstår som folkbokfördhär i landet även därefter). Tid för folkbokföring (resp. för förfluten tidkyrkobokföring) här i landet medför således rätt att få den tidentillgodoräknad som bosättningstid enligt den nu behandlade paragrafen. Dettabetyder att den som tillfälligtvis vistas utomlands för semester, arbete ellerav annat skäl men som skall kvarstå som folkbokförd i skalltillgodoräknas bosättningstid också avseende tid för sådant uppehåll iutlandet. Den som avser att flytta till utlandet skall enligt föreskrifter ifolkbokföringslagen anmäla detta. Om anmälan görs inom frånutflyttningen gäller av-registreringen från utflyttningsdagen. Kommer anmälanin senare gäller avregistreringen från folkbokföringen fr.o.m. den dag dåanmälan kom in. För att undvika att personer som flyttar från kvarstårsom folkbokförda här och därigenom tillgodoräknas bosättningstid pä gmnd av attde underlåtit att göra anmälan om flyttningen, föreskrivs i första stycket aatt tid efter utflyttningen inte skall tillgodoräknas dem som bosättningstid omde enligt folkbokföringslagens regler skall avregistreras som utflyttade frånSverige (jfr kapitel 4). Föreden ansågs den som var utsänd till utlandet av en statligarbetsgivare för arbete för arbetsgivarens räkning inte som bosatt i socialförsäkringens bosättningsbegrepp. Det innebar att han inte varförsäkrad enligt AFL. En sådan person var emellertid tillsammans med sinmedföljande familj kyrkobokförd i under utlandstjänstgöringen. Genomanknytningen i förevarande punkt till folkbokföringen (eller tidigarekyrkobokföringen) tillgodoräknas statligt utsända och deras familjemedlemmarbosättningstid även före den . Bakgmndentill bestämmelsen i första stycket b är att en utiändsk medborgare, som enligtutlänningslagen (1989:529) är skyldig att ha uppehållstillstånd förvistelse i , inte blir folkbokförd här i landet Prop. 1992/93:7 innanhan har erhållit sådant tillstånd. Med den nu aktuella bestämmelsen far äventiden från det att han ansökt om uppehållstillstånd för bosättning i dess att han blivit folkbokförd här i landet tillgodoräknas sombosättningstid. Detta gäller under fömtsättning att han senare har beviljatsuppehållstillstånd och blivit folkbokförd här. I kapitel 4 har motiven fördetta förslag utvecklats. Bestämmelseni första stycket c tar sikte på vissa av privat arbetsgivare utsända persongmpper,bl.a. missionärer och biståndsarbetare, som, till skillnad från statligtutsända arbetstagare i allmänhet, inte kvarstår som folkbokförda i Sverigeunder utsändrungstiden. Den utsändningstid som ligger före år 1993tillgodoräknas fullt ut som bosättningstid i . Utsändningstid däreftertillgodoräknas endast om utsändningstiden varat högst i följd. Stannarmissionären eller biståndsarbetaren än i utlandet kommerdenna tid inte alls att tillgodoräknas som bosättningstid i . De treårens utsändningstid bryts inte av att missionären eller biståndsarbetaren återvändertill för semester eller annat kortvarigt avbrott i arbetet i det andralandet. Den som arbetat utomlands får med den angivna bestämmelsentillgodoräknas åren som bosättningstid i . De närmare motiven förbestämmelsen har redovisats i avsnitt 9.2. Avgränsningen av den gmpp personersom sålunda skall kunna tillgodoräknas bosättningstid med stöd av särregelnskall ske på samma sätt som i lagen (1947:529) om allmänna barabidrag. Närmarevad det innebär har angetts i avsmtt 9.2. En skillnad i förhållande till rättentill barabidrag är dock att den nu berörda bestämmelsen skall gälla enbartsvenska medborgare. Enligt bestämmelsen i femte stycket i paragrafen skallrätten att få tillgodoräkna tiden i utlandet som bosättningstid gälla även förden utsändes medföljande make eller därmed likställd samt minderåriga bara. Genombestämmelsen i punkten d ges en möjlighet för en person, som haft inkomst avanställning eller inkomst av annat förvärvsarbete enligt regleraa för ATP förtid under vilken han inte har varit bosatt i och som varken med stöd avbosättningsregeln eller den ATP-anknutna beräkningsregeln är berättigad till enoreducerad pension, att vid tillämpning av bosättningsregeln tillgodoräknas dentid han varit förvärvsverksam utan att vara bosatt i . Detmabestämmelse har betydelse för bl.a. missionärer och biståndsarbetare, som underutlandstjänstgöringen inte är folkbokförda i , men som är anställda av svenskatrossamfiind eller svenska biståndsorganisationer och därigenom kan intjänapensionsrätt inom ATP. Den kan även tillämpas i fråga om svenska medborgare somsysselsätts utomlands av en arbetsgivare som är bosatt i ellerutomlands bosatta svenska eller utländska sjömän som är anställda på svenskahandelsfartyg. Även en svensk medborgare som är bosatt utomlands (t.ex. medsina föräldrar) och som feriearbetar i kan tillgodoräknasbosättningstid enligt denna bestämmelse. Ytterligare en tänkbar situation därbestämmelsen kan ha betydelse är de fall då en s.k. ATP-förbindelse föreligger.Bestämmel- sen fömtsätter inte attpensionspoäng tillgodoräknats. Även mindre in- Prop. 1992/93:7 komster skallbeaktas om inkomsten är sådan som avses i 11 kap. 1 avsrutt 9.4 har motiven förregeln redovisats. Pensionspoängtillgodoräknas en försäkrad för vilket pensionsgrundande inkomstfastställts för honom. Vid tillämpning av första stycket d skall emellertid tillgodoräknasendast den tid under vilken förvärvsarbetet pågått. Avandra stycket följer att bosättningstid som beräknas enligt särregeln förkonventionsflyktingar, de facto-flyktingar och krigsvägrare och framtidabosättningstid vid förtids- och efterlevandepension likställs medbosättningstid enligt den nu aktuella paragrafen. Tredjestycket tar sikte enbart på arbetstagare som är arvodesanställdaav SIDA för arbete i ett annat land och deras medföljande familjemedlemmar. Dekvarstår som folkbokförda i . Eftersom deemellertid genom förordningen (1985:73) om undantag från svensksocialförsäkringslagstiftning vid arbete utomlands har undantagits från regelni AFL om att statligt utsända skall anses bosatta i underutsändningstiden, skall de inte heller tillgcxloräknas bosättningstid förfolkpension avseende derma tid. Fjärdestycket iimebär att även tid då någon varit kyrkobokförd enligt äldreförfattningar härom tillgodoräknas som bosättningstid. Innehålleti nuvarande 6 § har med vissa språkliga förändringar flyttats till 16 §. Paragrafeninnehåller särregler vid tillgodoräknande av bosättningstid. Regleraa äravsedda att tillämpas på personer som beviljats asyl i enligt utiänningslagstiftningen,dvs. konventionsflyktingar, krigsvägrare cx;h de facto-flyktingar. Beträffandede två sistnämnda gmpperaa gäller att de inte hade en lagstadgad rätt till asyli , varför särregleraa i pensionshänseende skall gälla demsom fr.o.m. detta år har beviljats uppehållstillstånd på dessa grander. Genom avgränsningentill personer som beviljats asyl i kommer personer som beviljatsuppehållstillstånd av t.ex. politiskt humanitära skäl således inte attomfattas. Särregleraainnebär att - utöver faktisk bosättningstid i enligt regleraa i 6 § ochi förekommande fall antagen framtida bosättningstid enligt 9 § - hela ellerviss del av bosättningstiden i personens tidigare hemland kan likställas medbosättningstid i vid tillämpning av regleraa i 5 kap. Det betyder t.ex.att kravet bosättningstid i för rätt till folkpension kanvara uppfyllt trots att ett eller två av åren är bosättningsår i hemlandet.Detsamma gäller bl.a. vid tillämpningen av 8-11 §§, där år i hemlandet skallanses som bosättningstid i . Den del av bosättningstiden i hemlandet fr.o.m.16-årsåret t.o.m. året före ankomsten till som kommer att räknas som svenskbosättningstid bestäms av förhållandet mellan å ena sidan den tid denförsäkrade varit bosatt i fr.o.m. det år då han kom hit första gången somasylsökande t.o.m. året före pensionsfallet och å Prop. 1992/93:7 andrasidan den totala tidsrymden mellan dessa två händelser. Om han t.ex. varitbosatt i två tredjedelar av den angivna tiden, får två tredjedelar avbosättningstiden i hemlandet tillgodoräknas. Fördet fall att den försäkrade är berättigad till pension från sitt hemland ochhar rätt att fä denna pension utbetald i , föreskrivs i sista merungen iförsta stycket att den tid på vilken denna pension från hemlandet gmndas inteskall medräknas som bosättningstid i . Andrastycket tar sikte på den situationen att den försäkrade har vistats iflyktingläger i ett annat land än hemlandet innan han kom hit till Sverige.Även sådan tid jämställs med svensk bosättningstid. Föratt särregleraa skall tillämpas skall för samtliga asylberättigade gmpper gällaatt det av själva beslutet om uppehållstillstånd eller av övriga handlingar somförvaras hos eller över-pröviungsinstans skall klartframgå att uppehållstillstånd beviljats av angivna skäl. De skäl som angivits ibeslutet om uppehållstillstånd skall vara avgörande för om den försäkrade skallanses tillhöra någon av de angivna kategorieraa asylberättigade. Den sombeviljats resedokument eller fått flyktingförklaring skall dessutom anses hafått uppehållstillstånd som konventionsflykting. Av kravet på att asyl skallha beviljats i följer att skall vara första asylland. Den som t.ex.mottagits som flykting i och som sedan utnyttjat sig av den friarörligheten för personer genom att bosätta sig och arbeta i skallsåledes inte särbehandlas enligt paragrafen vad gäller tillgodoräknande avbosättningstid. Den som beviljats asyl i har däremot rätt till pensionmed stöd av paragrafen även om han vid pensionsbevilj-andet inte längre tillhörnågon av de kategorier som har rätt till asyl, t.ex. därför att han blivitsvensk medborgare. 1tredje stycket definieras närmare de personer som omfattas av bestämmelseraa. Bestämmelseraai paragrafen gäller även en flykting eller krigsvägrare som är statslös. Denstörsta gmppen av dessa är palestiniema. Begreppet statslös definieras i FN:skonvention om statslösa personers rättsliga ställning.Den som fråntagits sitt medborgarskap på gmnd av att han har flytt är vidtillämpning av flyktingkonventionen fortfarande att anse som medborgare i detland i vilket han tidigare var medborgare. 1första stycket anges huvudregeln för beräkning av ålderspension, medan bestämmelseraai andra och tredje styckena avser vissa speciella situationer. Andra styckettar därvid sikte på den som uppburit hel förtidspension och syftar till att denutgående pensionen inte skall minskas därför att den ersätts av ålderspension.Bestämmelsen gäller endast den som uppburit hel förtidspension. I tredjestycket ges en motsvarande regel för den som uppburit hel särskildefterlevandepension. På samma sätt skall behandlas övergångsvis utgiven änkepension (se övergångsbestämmelseraapunkt 7). 1 avsnitt 5.1 och 6.1 har motiven Prop. 1992/93:7 för deföreslagna regleraa utvecklats. Paragrafeninnehåller bestämmelser om beräkning av förtidspension på gmndval av bosättningstid.Därvid beaktas den faktiska bosättningstiden beräknad enligt 6 och 7 §§ t.o.m.året före pensionsfallet och en viss del av eller efterpensionsfallet. Som framgår av bestämmelsen krävs ingen aktuell anknytningtill vid pensionsfallet för att sådan antagen framtida bosättningstidskall tillgodoräknas. Övervägandena i dessa avseenden har redovisats i avsrutt6.1. Vidtillämpning av paragrafen blir året för pensionsfallet av betydelse, på sammasätt som vid beräkning av förtidspension från ATP. Härvid bör förfolkpensioneringens del tillämpas samma bedömningsgmnder som på ATP-området. Tredjestycket avser den situationen att den pensionsberättigades arbetsförmåga blirytterligare nedsatt så att en ändring av den andel varmed förtidspension utgesskall ske. I dessa fall skall en ny beräkning av bosättningstid göras.Motsvarande gäller inte vid förbättring av arbetsförmågan. Vidberäkningen av bosättningstid enligt paragrafen skall sådan tid avmndas tillnärmast lägre antal hela månader. Paragrafenreglerar beräkning av förtidspension i den situationen att pensionsfallet harinträffat före det år då den pensionsberättigade fyllde . Olika reglergäller härvid för å ena sidan svenska medborgare och å andra sidan utländska medborgare.I avsnitt 6.1 har innebörden av regleraa och de överväganden som ligger bakomförslagen utvecklats. Bestämmelseni andra stycket om att hänsyn inte skall tas till tid då den berättigade intefaktiskt uppfyllt fömtsättningama för tillgodoräknande av bosättningstidgäller endast tid före den tid pensionen Paragrafeninnehåller bestämmelser om beräkning av efterlevandepension. Den gmndas påöverväganden och förslag som redovisats i avsnitt 7.1. Avgörande vidtillämpningen är den bosättningstid som kan tillgodoräknas den avlidne. Detinnebär att den efterlevande inte är berättigad till efterlevandepensionenligt bosättningsregeln om den avlidne inte kan tillgodoräknas någonbosättningstid i . På motsvarande sätt som vid förtidspension skall ävenantagen framtida bosättningstid tillgodoräknas. Bestämmelseni andra stycket innebär en motsvarighet till bestämmelsema i 8 § andra ochtredje styckena och syftar till att pensionen inte skall gmndas på en kortarebosättningstid än tidigare när omräkning Prop. 1992/93:7 sker vid övergångfrån en form av folkpension till en annan. Även här skall hel förmån tidigareha utgivits. Paragrafengäller sådan handikappersättning som utges som tillägg till folkpension i formav ålders- eller förtidspension. I paragrafen föreskrivs, i enlighet medövervägandena i avsnitt 8.2, att sådan handikappersättning skall utges medsamma antal 40-delar eller, om huvudförmånen beräknats med tillämpning av den ATP-anknutnaberäkningsregeln, 30-delar som den förmån till vilken handikappersättningenutgör tillägg. Om huvudförmånen således på gmndval av bosättningsregeln utgesmed 25/40 av en oavkortad pension, skall handikappersättningen utgöramotsvarande kvotdel av en oavkortad handikappersättning. Iandra stycket regleras övergången från handikappersättning som självständigförmån till förmån som utgör tillägg till pension. Dennaparagraf tar sikte på förtida uttag av ålderspension. Den pensionsberättigadekan i dessa fall tillgodoräknas bosättningstid eller är med ATP-poäng ävenunder den tid han uppbär pension. 1 paragrafen föreskrivs att omräkning avålderspension med hänsyn till tillkommande bosättningsår eller år med ATP-poänginte skall göras för det förtida uttaget. Antalet bosättningsåreller år med ATP-poäng beräknas vid det första uttaget av ålderspension och äravgörande för pensionens storlek fram till den månad vamnder den försäkradefyller . Vid denna senare tidpunkt skall en omräkning av pensionen görasmed beaktande av de ytterligare bosättningsår eller år med ATP-poäng som kantillgodoräknas från det första förtida uttaget . Dennabestämmelse, som i princip motsvarar nuvarande 2 §, innehåller en garantiregelsom irmebär att det sammanlagda folkpensionsbeloppet för två makar aldrig kanbli lägre än det belopp som skulle ha tillkommit en av makama om den andreinte hade varit pensionsberättigad. Bestämmelsen gäller både för det fall attbåda makama har folkpension med tillämpning av 30-årsregeln och det fall attbåda uppbär folkpension enligt 40-årsregeln. Den är tillämplig också i densituationen att den ena makens pension har beräknats enligt 30-årsregeln ochden andras enligt 40-årsregeln. Bakgmnden till bestämmelsen är regleraa i 6kap. 2 § och 7 kap. 4 § att folkpension i form av ålders- och förtidspensionför var och en av två gifta pensionstagare (och därmed jämställda) är lägre änpensionen för en ensam pensionstagare. 15 § Prop. 1992/93:7 I paragrafen ges en bestämmelse om i vilken ordning olika regler för beräkningav pension skall tillämpas. Den innebär att först beräknas pensionen enligt regleraai 6-9 kap. och 17 kap. 2 § som om den berättigade hade tillgodoräknats 40bosättningsår eller 30 ATP-år. Därefter sker en reducering av pensionen på gmndav kortare bosättningstid eller färre antal år med ATP-poäng. Paragrafenhar sin motsvarighet i nuvarande 6 § och har behandlats i den allmännamotiveringen i avsnitt 3.1. Hänvisningeni paragrafens första punkt har ersatts med en hänvisning till regleraa i femtekapitlet och innebär att det är möjligt att tillämpa dispensregeln i fråga ompension beräknad både enligt bosättningsregeln och enligt den ATP-anknutnaberäkningsregeln. Attparagrafen flyttats från nuvarande 6 § till 16 § innebär ingen förändring medavseende på folkpension som vid ikraftträdandet av de nya reglema utbetalastill utomlands bosatta med stöd av dispensregeln. Fortsatt rätt att få enoavkortad pension utbetald utomlands föreligger i sådana fall. Iparagrafen ges bestämmelser om samordning med vissa andra förmåner som enefterlevande med särskild efterlevandepension kan vara berättigad till. Denuvarande reglema iimebär att särskild efterlevandepension inte alls utges förden nedsättning av arbetsförmågan som berättigar den efterlevande tillförtidspension eller till sjukpenning eller egenlivräuta frånarbetsskadeförsäkringen. Regler om samordning finns dessutom i bl.a. 12 §.Sistnämnda bestämmelse är emellertid konstmerad på ett annat sätt, som medföratt särskild efterlevandepension avräknas krona för krona mot de socialaförmåner som anges i bestämmelsen. Den ändring som gjorts i 9 § är attförtidspension inte längre uppräknas som en förmån som helt utesluter särskildefterlevandepension. Förtidspension upptas i stället i 12 § och kommer attmedföra minskning av särskild efterlevandepension på samma sätt som där uppräknadeförmåner. Detta innebär att förtidspension inte kommer att utgöra ett hindermot att bevilja särskild efterlevandepension utan att sådan pension kommer attavräknas mot förtidspension enligt regleraa i 12 §. Motiven för denna ändringhar angetts i avsnitt 7.1. Genombestämmelsen i fjärde stycket kommer särskild efterlevandepension attsamordnas även med förmåner som utges enligt utländsk lagstiftning. Även dennaändring har motiverats i avsnitt 7.1. Samordning sker i detta fall enbart medförmåner som faktiskt utges, vilket får till följd att en efterlevande kanavstå från att begära en låg utländsk förmån som han är berättigad till och istället erhålla svensk särskild efterlevandepension från folkpensioneringen. Ändringen i paragrafensförsta stycke har kommenterats under 9 §. Detnya andra stycket hänger samman med att särskild efterlevandepension framöveri en del fall kan komina att utges med ett visst antal 40-delar eller 30-delarav en oavkortad pension till följd av att bosättningstiden eller antalet årmed ATP-poäng inte uppgår till 40 resp. . Bestämmelsen medför att särskildefterlevandepension som reducerats på gmnd härav inte avräknas mot helabeloppet av förmåneraa enligt första stycket utan mot så stor andel (ett visstantal 40-delar eller 30-delar) av dessa som motsvarar den andel varmed densärskilda efterlevandepensionen utges. Bestämmelseni tredje stycket motsvarar 9 § fjärde stycket och har kommenterats under denparagrafen. Iförsta stycket c görs en redaktionell ändring.