prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — täckningsanslag avseende /93. Detsammanfegda resursbehovet för ArbetsUvscentmm beräknar regeringen tiU . Vidare beräknar regeringen en budgetram för perioden /94 - 1995/96tiU . 1.antar förslaget tiU lag omiindring i fegen (1981:691) om sociafevgifter, 2.godkänner vad regeringen anförtom den huvudsakUga inriktningen av verksamheten vid ArbetsUvscentmm, 3.tiU Arbetslivscentrum /94 anvisa ett ramansfeg på . ArbetsmUjöfondenhar tiU uppgift att initiera.och ge stöd tiU sådan forskning och utvecklingsamt utbUdning och information som kan motverka uppkomsten av arbetsskador ochbidra tiU en förbätttad arbetsmUjö samt i övrigt skapa godaarbetsförhållanden. Satsningama skaU bidra tiU ett effektivtarbetsUv. Fonden har också stats- makternasuppdrag att följa och hålfe sig löpande informerad om svensk Prop.1992/93:170 arbetsUvsforskning. ArbetsmUjöfondensverksainhet finansieras enUgt fegen (1981:691) om Arbetsmarknadsdep.sociafevgifter genom den arbetarskyddsavgift som ingår i arbetsgivaravgifterna.Genom de förändringar som genomförts fr.o.m. i enUghet medrikscfegens beslut utgör medlen tiU fonden av den totalalönesumman. Under /93 beräknas fondens intäkter tiU 540 nuljonerkronor. Ifondens verksamhetsplan (, kompletterad ) anges riktUnjerför verksainheten . Fondens verksamhet omfattar forskning,utveckling, lokalt utvecklingsarbete och kunskapsspridning. FondenskaU enUgt sin instmktion stödja sådan forskning cxh utveckUng som kan väntasfå praktisk användning i arbetsUvet. Forskningsinsatsema är därför tiUövervägande del av tillämpad karaktär. del av fondens FoU-stöd går tiU umversitet och högskolor. Stödet sker iökad utsttäckning i form av samfede och långsiktiga satsningar inom prioriteradeområden. Utöver enskUda projekt finansierar fonden ramprogram ochtidsbegränsade forskartjänster. Därigenom stimuleras en långsUctigkunskapsuppbyggnad inom högskolan. Förnärvarande finansieras ett tiotal ramprogram vid universitet och högskolor. Ettpar av nuvarande ramprogram är förfegtfe tiU regionafe högskolor. Fondenhar betonat behovet av särskUda satsningar på tidsbegränsadeforskartjänster, framför aUt rekryterings- och merite-ringstjänster, iansluttiing tiU för fonden angefegna FoU-områden. finansierasett 30-tal sådana tjänster och ytterUgare planeras. Fondenssatsning på samhäUsvetenskapUg forskmng har under hand ökat men den medicmskaoch naturvetenskapUga forskningen är fortferande dominerande. Inom desamhäUsvetenskapUga och medicinska områdena är fonden en av de störstaoffentUga finansiärerna. Exempelpå av fonden stödd samhäUsvetenskapUg forskning rör organisations- ochinflytandefrågor, kompetensutveckling, individens arbetssituation och utsattagmppers arbetssituation. Fonden planerar att utöka sitt stöd tiU bl.a.jämstäUdhets- och kvinnoforskning. Bl.a. gäUer detta området kvuinor ochteknik, där samverkan planeras med FRN och andra forskningsfinansiärer inomområdet. Vidare kommer fonden att uppmärksamma den svaga arbetsmarknadenseffekter för utsatta gmppers förhåUanden i arbetsUvet. Fondensstöd tiU forskning på det medicinska och naturvetenskapUga området avser främstarbetsmedicin/kemiska hälsorisker, toxikologi, belastningsergonomi, fysUcaUskahälsorisker samt gmndläggande säkerhetsfrågor. Detär en medveten stiävan hos fonden att driva program som samfinansieras medandra FoU-finansiärer. Ett syfte är att integrera arbets-mUjöfrågoma med t.ex.renodfede teknikfrågor i ett tidigt skede i teknikutvecklingen. Fondenstöder vidare utvecklingsprojekt som syftar tiU att överföra forskningsresultattiU praktisk användning. Fonden stöder t.ex. utveck- Ungav produkter avseende verktyg, maskiner, metoder m.m. samt Prop.1992/93:170 stöder användare och beställare av produkter och system genom attta Avsnitt 10 fram och förmedfe kunskap föi att öka möjUghetema tiU ett urarbets- Arbetsmarknadsdep. mUjösynpunkt riktigt val på maiknaden. Fondengör betydande satsningar på lokalt utvecklingsarbete och stödjerutvecklingsprojekt som syftar tiU att underlätta konkreta förändringar påarbetsplatsema, både tekniska och organisatoriska. Projekten drivs i mycketnära samarbete med parterna på de enskUda arbets-pfetsema. Denna typ av utvecklingsarbetegenomförs normalt i form av långsiktiga och samlade programinsatser kringsärskUda teman. En vanUg längd på insatsema är . Bland viktiga temankan nämnas åtgärder mot belastningsskador, lednings- och organisationsfrågor,kviimor och män i samverkan siimt lärande orgaiusationer. Spridningav kunskap tiU arbetsUvet intar en viktig pfets i fondens verksamhet. Fondensttävar efter att förmedfe kunskap tiU breda målgmpper på arbetsplatsema, därarbetsmarknadens parter, företagshälsovård och branschorganisationer ärviktiga kanaler. Stor vikt läggs vid att skapa nätverk mellan olika idaörer ochatt främja kontakter mellan forskare och arbetsUvet. SärskUida insatser görsför att förmedfe kunskap tiU småföretag. Fonden ger även omfettande bidrag tiUutbUdning och information. Bl.a. ges bidrag tiU gmnd- och vidamtbUdning iarbetsmUjöfrågor riktade tiU olika målgmpper såsom skyddsombud, arbetsledandepersonal, ledamötsr i skydds- och företagshälsovårdskom-mittéer och andra sompåverkar arbetsmUjön. En del medel för utbUdning och allmännainformationsijnsatser fördefes direkt tiU arbetsmarknadens parter, t.ex. förutbUdmiig av anstäUdas styrelserepresentanter. Dessutom ger fonden bidrag tiUregionafe skyddsombud. ArbetsmUjöfondensinsatser inom uppföljning och utvärdering har ökat . Detta gäUerframför aUt de större programmen men även enskUda projekt har utvärderats.Utvärderingama genomförs inte sällan under medverkan av forskare från andraländer. Exempel på detta är utvärdering av satsningama på toxikologiskforskning. Flera av programmen för lokalt utvecklingsarbete har utvärderats avutomstående forskargmpper. Somden största finansiären av forskning och utveckling inom arbetsUvsområdet harArbetsmUjöfonden kommit att spefe en centi roU när det gäUer att ta fram ochsprida ny kunskap mom området. Fonden har möjUghet att låta sina insatseromfatta såväl forskning och utvecklingsarbete inom universitet och högskolorsom praktiskt inriktat utvecklingsarbete och få dessa båda slag av insatseratt samspefe. Denbeskrivning av problemområden i arbetsUvet och de utvecklingstendenser somredovisas i Ugger väl i linje medstatsmaktemas intentioner i övrigt vad gäUer arbetsUvets utveckling. Regeringenanser det vUctigt att prioriteringar inom arbets-Uvsforskningen sättsi refetion tiJIl de satsningar som görs i övrigt inom arbetsUvsområdet.Vi viU därför understryka vikten av att det bedrivs Prop. 1992/93:170 enkontinuerUg samverkan mellan de olika myndighetema inom om- Avsnitt 10rådet. Det är också nödvändigt att de samfede effektema av olika in- Arbetsmarknadsdep. satser inom området utvärderas för att kunna få ett underfegför framticfe avvägningar av resurser. EnvUctig fråga är hur medlen skaU fördefes inom arbetsUvsforsk-ningen. Det ärdärför vUctigt att arbetsmUjöfonden uppmärksammar behovet av överbUck ochgemensam struktur för statens insatser inom detta område. Avfondens medel stäUs en betydande del direkt tiU partemas förfogande förfrämst utbUdning och infomiation. I uppdraget för den tidigare nänmda uttedareningår att närmare se på hur kunskapsspridningen inom arbetsUvsområdet börutformas. RegionalpoUtikenskaU enUgt de av festfegda målen inriktas på att ge människor tiUgångtill arbete, service och god mUjö oavsett var de bor i landet. PoUtUcen skaUfrämja en rättvis fördelnmg av välfärden meUan människor i olika delar avlandet och en balanserad befoUdiingsutveckUng så att betydande valfrihet iboendet kan åstadkommas. RegionalpoUtiken skaU vidare underfettatiUvaratagandet av landets samlade resurser och en rationeU produktion så attekonomisk tiUväxt kan uppnås. Föratt nå de regionalpoUtiska målen krävs en aktiv poUtik för regionalutveckling. Det umebär betydande dfrekta regionalpoUtiska insatser, men ocksåatt verksamheterna mom en rad samhäUssektorer utformas sä att fömtsättningamaför utveckling i prioriterade regioner blir likvärdiga med övriga delar avlandet. Åtgärder för att förbättta infrastrukturen och för att upprätthåUa enväl fungerande samhäUsservice är i detta perspektiv särskUt viktiga. RegionalpoUtiken,liksom övrig poUtik som syftar tiU att firämja den regionafe utvecklingen,måste vara väl förankrad i kunskap om de drivkrafter, nationeUa ochintemationeUa, som bidrar tiU att forma de regionala utvecklingsförloppen. Detär också viktigt att ha kunskap om olika åtgärders effekter och effektivitet.Bidrag från forskningen är en viktig del av detta kunskapsunderfeg. Enbetydande del av det relevanta forskningsmässiga kunskapsunder-feget kommersjälvfaUet från främst den allmänna ekonomiska och samhäUsvetenskapUgaforskning som bedrivs i och utomlands; Det är emeUertid också angelägetatt som ett komplement tiU och i nära samverkan med derma forskning, kunnainitiera forskningsinsatser som mera direkt gmndas på behov som utformning ochimplementering av regionalpoUtiken i vid mening genererar. Expertgmppen förforskning om regional utveckling (ERU) spelar här en vUctig roU. Idet förhandlingsarbete med inriktning på ett eventueUt medlemsskap i EG/EU som skaU genomföras under det närmaste året spelar de regio nalpoUtiska frågoma en viktig roU. Det är även i detta sammanhang 401 26 1992/93. 1 samL Nr 170 angeläget att ha tiUgångtiU kunskap och insUcter firån forskmng på Prop. 1992/93:170 området. Arbetsmarknadsdep.10.4.1 Expertgruppen för forskning om regional utveckling Expertgruppen för forskning om regional utveckling (ERU) 1991/92Utgift 5 896 OOi) Reservation 228 122 1992/93Anslag 6 100 000 1993/94Försfeg 6 100 000 IERU:s pågående tteåriga forskningsprogram har sex delområden prioriterats. -intemationaUseringens regionalaeffekter . -arbetskraftens rörlighet samt -mUjöproblemens regionaladimension. Avrapporteringenav forskningsprogrammet, sker successivt /93. ERUhar också bedrivit viss uppdragsverksamhet. Uppdragsgivare har varit bl.a.Finansdepartementet (ILU 92), , och Överstyrelsen för civU beredskap. Spridningav resultat från verki,aniheten har skett genom utgivning av rapporter,seminarier, föredrag och utbUdningsinsatser. ERUskaU initiera och samordna forskning på regionalpoUtikens område samt se tiUatt forskningsresultaten blir kända och tiUgängUga för olika inttessenter. Resurser:Reservationsanslag 1993/94 . För följande beräknas tUlsvidare oförändrad resursnivå. ERUredovisar en mycket omfattande verksamhet under det senaste året.En betydande forskningsaktivitet har bedrivits och en bred sprid- ningav resultat och insUcter fram forskningen har genomförts. igenomhar debatten om regionalpoUtiska frågor fått värdefuUa bidrag. Beslutsunderlagetför viktiga frågor i kommuner och län och på central Avsnitt 10 nivåhar också förbättrats. EttvUctigt skäl tiU att ERU har kunnat bedriva en så omfattande verksamhet är denvalda arbetsformen. Genom att etablera, eUer knyta sig tiU redan existerande,nätverk av forskare vid universitet och högskolor i och utanför , kant.ex. samfinansiering och andra former av samverkan åstadkommas. DennahuvudmodeU för att organisera verksamheten bör tiUämpas så långt möjUgt ävenfortsätttiingsvis. ERUbör även i sitt kommande forskningsprogram eftersträva en betydande bredd iforskningen. SärskUd uppmärksamhet bör dock, som framgår av regeringens beslutden om tiUägg tiU de särskUda direktiven för den fördjupadeansfegsfiramställningen, ägnas åt små och medelstora arbetsmarknadersutvecklingsmöjUgheter. Här bör särskUt kvinnomas situation uppmärksammas.Vidare bör fömtsättningama för att öka integrationen mellan regioner i denordiska ländema studeras. Detövergripande målet för ERU skaU vara att initiera och samordna forskning på detregionalpoUtiska området samt se tiU att forskningsresultaten blir kända ochtiUgängUga för olika inttessenter. DeriktUnjer bettäffande utarbetande av ett forskningsprogram som redovisades iregeringens beslut skaU gälfe. riksdagentiU Expertgruppen för forskning om regional utveckling för /94anvisar ett reservationsansfeg på . Lag om ändring i lagen(1981:691) om sociafevgifter Härigenomföreskrivs att 4 kap. 8 § lagen (1981:691)om sociafevgifter skaU ha följandelydelse. 1992/93:170 Avsnitt10 Arbetsmarknadsdep. Föreslagen lydelse 4 kap.8§ Av influtnaarbetarskyddsavgifter enUgt 2 kap. 1 § förs tiU staten förfinansiering av och Arbets-mUjöinstimtets verksamhet. Av influtnaarbetarskyddsavgifter enUgt 2 kap. 1 § förs tiU staten förfinansiering av , ochArbetsUvs-centmms verksamhet. Återstoden av mfluttiaarbetarskyddsavgifter enUgt 2 kap. 1 § förs tiU en fond, benämndArbetsmiljöfonden. vars tiiUgångar skaU utgöra bidrag tiU 1. kostnader i övrigt förforskning och utveckling, samt 2.kostnader för forskning ochutveckling samt utbUdning och information bettäffande medbestämmande iarbetsUvet och arbetsUvsfrågor i övrigt, 3.kostnader för skyddsarbete somutförs av skyddsombud som har utsetts ertUgt 6 kap. 2 § ttedje stycketarbetsmUjöfegen (1977:1160), 4.kosmader för utbUdning avstyrelserepresentanter för de anstäUda, 5. kosmader förarbetstagarorganisationemas forskningsinitierande verksamhet. Dennalag ttäder i kraft den 1 juU 1993. 11 verksamhetsområde 11.1 Inledning Kulturdepartementetsansvarsområde omfattar kultur cx;h medier, invandrar-och migrationsfrågor samtjämställdhet. Samtiiga dessa områden är beroende av kvaliflceratforskningsstöd. Universitet och högskolorsamt forskningsråd har huvudansvaret forskning om medier, om kvinnor cx;h jämställdhetsamt om intemationell migration och etniska relationer. Anslagen som avserforskning inom dessa områden tar regeringen upp under femte resp. åttondehuvudtiteln. Kulturvetenskapligforskning i vid mening är vUctig för kulturpolitiken. Regeringen har tidigareredovisat sina förslag om den kulturvetenskapliga forskningen vid umversitetoch högskolor. Inom kulturområdet har emellertid dämtöver flera av områdetsmyncUgheter ett direkt ansvar i forskningens organisation, som beställare avsektorsforskning, som basinstitutioner för annan forskning i egenskap av arkivoch museer samt som myncUgheter med ansvar för vissa långsUctigaforskningsföretag. 1992/93:170 Avsnitt11 Kulturdep., 1regeringsförklaringen anges att kulturarvet skall vämas. Det är nödvändigt föratt vi skall kunna utveckla vär kultureUa identitet och för att vi skall kunnamöta det övriga med ett kultureUt självförtroende. Vämetav kulturarvet fömtsätter kunskap om vår kultur, om dess källor, dessutveckling cx;h influenser. Att utveckla vär kultur betyder bl.a. att vi sökeröka kunskapema om den och arbetar för att skapa bättte bevarandeför-utsänningarför den. Därför är forskning viktig för kulturpoUtiken. För att forskningoch nya kunskaper pä ett rakt och enkelt sätt skall komma kulttirverksamhetematUl godo krävs en organisation som är utformad med tydliga roller och en tycUigfördelning av ansvar mellan dem som ges uppgifter i forskningen. Knapparesurser mäste användas effektivt, under kvaliletskonttoll och under former somgör att de som deltar i arbetet med forskning cx;h kunskapsuppbyggnad kanstimulera varandra cx;h utveckla såväl fruktbart samarbete som stimulerandekonkurrens. 11.2.2 Forskning för kulturområdets verksamheter Kulturområdetsinstitutioner har ansvar för att fänga upp den kunskap om vår kultur som ärresultatet av fri forskning vid universitet och högskolor. Myndighetema mästese tUl att denna kunskap förs in i verksamheten och fär påverka dessvärderingar cx;h inrikming. Myndighetema har ocksåansvar för att det forsknings- och utvecklingsarbete kommer till stånd sombehövs för den egna verksamhetens behov av kunskapsförsörjning.Av det skälet har under 1980-talel beslutat om ett successivtuppbyggd forskningsansvar vid i första hand cx;hRUcsantikvarieämbetet (RAÄ). En gmndläggande tanke är att myndighetema skallha förmågan att formulera bra program för sektorsforskningen och sedan kunnauppttäda som kvalificerade beställare av forskning. Forskningen bör utförasinom myndighetema endast om det kan påvisas att den därmed blirkvalitetsmässigt överlägsen. I första hand fömtsätts emeUertid universitet ochhögskolor utföra den forskning som sektorsorganen beställer. Insatser som ihögre grad innebär utvecklingsverksamhet kan ofta utföras av myndighetemasjälva. Arkivväsendets ochkulturmiljövärdens sektorsforskning är sådan att den täcker ett brett spektmmav discipliner inom såväl teknik som naturvetenskap. Kulturområdetssektorsforskning har dock ett särskilt förhällande till humaniora och övrigkulturvetenskap vid universiteten. Där kan kulturområdets beställningar avforskning svara för en extem efterfrägan som i övrigt är svagt föreorädd. Det är angeläget attkullurmyndigheter, universiiet och berörda forskningsråd utvecklar ett samspelinom detta område. Forskning om kultur har ofta ett inttesse ur säväl ettgmndforsknings- som ett sektorsforskningsperspektiv. MyncUghetema och rådenkan då - var och en utifrån sin uppgift - finna det värdefuUt att samverka ifmansieringen av projekt 1992/93:170 Avsnitt11 Kulturdep. 11.2.3 Kulturmyndigheternas ansvar som basinstitutioner för forskning och förlångsiktiga forskningsföretag Arkivenoch museema har ocksä en annan roll i forskningsorganisationen, nämligen atttillhandahålla arldvhandUngar, föremål och annan dokumentation som underlagcx;h material för forskning. De ingär därmed tillsammans med bl.a. devetenskapliga biblioteken i en infrastmktur för forskningens informationsförsörjning. Naturhistoriskariksmuseet intar en särställning inom kulturområdet i forskningshänseende. Inomomrädet naturhistoria har museet ansvar för en renocUad gmndforskning och harbi.a. Flera kulturmyndigheterhar cx;ksä ansvar för långsUctiga forskningsprojekt där en gmndläggandedokumentation, materialbearbetning och publicering oftast utgör huvudmoment.Sådana projekt finns inom (t.ex. verket Svenskt cUplomatarium), RAÄ(verken kyrkor, runinskrifter. Det medeltida ) cx;hflera av de centtala museema. Myndigheten Svenskt biografiskt lexUcon är i sigett forskningsföretag med publiceringen av biografika som uppgift. Dialekt-cx;h ormamnsarkiven samt svenskt visarkiv (DOVA) bedriver en verksamhet som ihög grad är präglad av ett antal långsikriga forsknings- cchpubliceringsprojekt. 1särskilda direktiv för anslagsframställningar om forskning budgetåren 1993/94 -1995/96 har kulturmyndigheter med forskningsrelevant verksamhet fått i uppdragdels att redovisa myndighetens syn pä sin forskningspolitiska roll, dels attredovisa program för sin forskningsverksamhet, dels - i förekommande fall - attredovisa planeringen för de långsiktiga forskningsföretagen. Isitt program för kulturmiljövärdens sektorsforskning anger () fem prioriterade områden nämligen ätgärder mot nedbryming av det fysiskakulturarvet, ocUingslandskapets kulturvärden, bebyggelsens återanvändning tx;hden tekniska byggnadsvärden, integration i samhäUplaneringen ochkulturmUjövårdens professionaUsering samt hantering av industtiarvet. RAÄbetonar att en kunskapsuppbyggnad inom särskilt dessa områden behövs för attkulturmiljövården skaU kunna hantera de uppgifter som myndigheten redan harsig ålagda eUer ser framför sig . Beträffandede långsiktiga forskningsföretag som RAÄ ansvarar för föreslär myncUgheten attDet medeltida drivs vidare med en tydligare integrering i myndighetensforskningsprogram för odlingslandskapets kulturvärden. Utgivningen av verketSveriges kyrkor bör enligt forceras och koncentreras. syfta till att ge kulturmiljövården ett kunskapsunderlag som behövs förde ställningstaganden till frägor om s.k. övertaliga kyrkor som enUgt RAÄbehöver göras Riksarkivetsplanering för arkivväsendets verksamhetsforskning bygger på fyra programområden; uppbyggnad av en nationellarkivdatabas, arkiv cx;h modem informationsteknik, arkivens långsiktigabevarande samt svenska arkiv i ett intemationellt perspektiv. Statenskulturråd redovisar en återhållsam syn på omfatmingen av den forskning som börfinansieras via rådet. uppgift är alt ha överblick och kontakt medforskningen pä ett sätt som gör att relevanta resultat kan läggas till gmndför kulturpolitiska bedömningar. bör förfoga över egna resurser iförsta hand för kulturpoUtiska utvärderingar, för visst UtveckUngsarbete samtför forskningsinformation. centrala museernas uppgift att värda och vetenskapligt bearbeta sinasamlingar samt att göra dem tillgängliga ingär en skyldighet att verka för attforskning bedrivs inom resp. samUngsomräde. Detta gäller såväl gmndforskningmed utgängspunkt i föremålsbestånden som tiUämpad forskning t.ex. ibevarandefrågor. De fem centtala museer som har uppdraget att varaansvarsmuseer skall dessutom gå i spetsen för museiväsendets verksamhetsutveckling,bl.a. genom att initiera forskning i för sektorn övergripande ämnen säsommuseologi cx;h museipedagogik. Statens konstmuseer,Stiftelsen . -samt Naturhistoriskariksmuseet har har föreslagit att museema tiUdelas ökade forsknuigsresurser fördessa ändamål. Förden forskningen vid redovisar museetett ökat medelsbehov. Museet vill under den kommande tti:- 1992/93:170 AvsnittII Kulturdep. årsperiodengöra särskilda insatser inom geologi och paleontologi. Museet begär medel bl.a.för nya forskartjänster inom systematik (bicxUversitet) samt för värd avsamlingarna. Museet arbetar för att en s.k. jonstnikrosond, ett avanceratanalysinstmment, skall kunna placeras vid museet. Medel begärs för drift avjonmikrosonden. Även andra centrala museerhar gjort framställningar om medel för forsk-ningsanknuten verksainhet. Dialekt- ochortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv (DOVA) föreslår att myndighetensforskningsresurser utökas för tidsavgränsade projekt inom myndighetensansvarsomräde. Sveikt biografiskt lexikon föreslär att verket tillförs vissamedel bl.a. för förhöjda författararvoden. Samefondens kulturdelegation begäratt anslaget tiU samisk forskning höjs. Regeringen gör densammanfattande bedömningen att kulturmyndighetema i sinaforskningsframställningar i allt väsentiigt tillhandahållit ett bra underlagför regeringens ställningstaganden. Myndighetema har lämnat redovisningar som ihuvudsak svarsir mot kraven i de särskilcfe direktiven. Beträffande desektorsansvariga myndighetema framstår , () cx;h roller i forskningspolitiken i allt väsentiigt som väldefinierade. MyncUghetema redovisar tytUiga program för sina behov avforskningsstöd och anger tydliga utgängspunkter för sitt uppttädande iforskningsorganisationen. Ocksä museema redovisarviktiga behov av forskningsinsatser. Sammantaget framstår emellertid museernasroll i forskningsorganisationen som delvis splittrad och i behov avpreciseringar. Kulturmyndighetema behöverutveckla sitt ansvar för de långsiktiga forsknings- cx;h publiceringsföretagen.Det är angeläget att myndighetema med lämpliga intervaller genomförutvärderingar av företagen som gör all relevansen i projektens inriktning cx;hgenomförande följs upp och konttolleras. 1992/93:170 Avsnitt11 Kulturdep. Ibudgetpropositionen 1993 (prop. 1992/93:1(X) bil. 12) har kulturministemredovisat sina bedömningar av kulturmyndighetemas fördjupade anslagsframställningar.Regeringens ställningstagande innebär bl.a. att kulturmiljö-vårdensorganisation skall utvecklas . Statens beslut om enskildakulturmiljöer och kulturminnen skall samlas till länsstyrelsema medan insatserskaU koncentreras till det centrala verkets uppgifter att ledakulturmiljövärden i landet. I detta ingär uppgiften att leda arbetet medkulturmiljövärdens kunskapsuppbyggnad som ett gmndläggande moment. Enligt regeringensuppfattning är det sålunda av avgörande betydelse för alt landetskulturmiljövård långsiktigt skaU kunna bedrivas framgängsrikt att den kangmndas på ett kunskapsunderlag som är bredare tx;h mer systematiskt uppbyggtän det som finns att ullgå. Regeringens bedömning äratt lilAA:s program för kulturmiljövärdens sektorsforskning har en utformningsom gör att forskning enligt programmet börge ett väl fungerande stöd för kulturmiljövärden.