prop · GF0391 · 1992-01-01 00:00:00 — Utvecklingen därefter har inneburit att av kostnaderna kunnat täckas av intäkter av produktionen av varor och tjänster. har dock en något mindre andel täckts, vilket, enligt utredaren, kan förklaras bl.a. av en ökad rekrytering av personer med grava handikapp samt av en hårdnande internationell konkurrens på legomarknaden. Härtill kommer effekterna av lågkonjunkturen, som fått genomslag . Den del av kostnaderna som inte täcks med försäljnings- och övriga intäkter betalas av bidrag från staten. Detta bidrag till driften av verksamheten lämnas med en viss procent av lönekostnaden (inkl. lönebikostnader) för de arbetshandikappade anställda. Procentsatsen utgörs av rörelseunderskott dividerat med lönesumman för arbetshandikappade anställda. Utvecklingen av detta mått är ett sätt att beskriva företagsgruppens förmåga att förbättra sina resultat. Procentsatsen har successivt minskat från till /91. Denna förbättring av resultaten har kunnat ske framför allt genom ökad försäljning, personalutveckling, kostnadseffektivitet och ökad affärsmässighet i övrigt. Den ligger dock i genomsnitt för företagsgruppen fortfarande av lönekostnaden, vilket innebär att produktionsintäkterna inte täcker någon del av lönekostnaderna för de arbetshandikappade och heller inte räcker till för att helt betala kostnaderna för verksamheten i övrigt, som arbetsledning, administration, lokalkostnader, utrustning och liknade. har det också visat sig att bidragsprocenten varierar starkt mellan olika Samhall-verksamheter. har i sin rapport "mot " redovisat att ersättningen mätt i procent av lönekostnaden för de arbetshandikappade arbetstagarna ligger mellan och eller -- i kronor uttryckt -- . per anställd och år (1990). Spridningen hänger samman med faktorer som affärsinriktning, produktionsutrustning, ledningskapacitet m.m. Målet att verksamhet skall finnas där behoven finns kommer också alltid att verka fördyrande, eftersom det i sig motverkar en optimal storlek på produktionsenheterna. I kronor räknat har statens utgifter för verksamhet ökat från 1 . (utgift /81) till 4 . 1990/91). Genomsnittligt över tioårsperioden har kostnadsökningen för verksamheten varit i stort sett densamma som den allmänna kostnadsutvecklingen (KPI) . Eftersom antalet arbetstillfällen har ökat kraftigt har kostnaden per arbetstillfälle minskat betydligt -- från . vid starten till . Antalet arbetstillfällen hos ökade således med , medan kostnaderna var i stort sett oförändrade i fasta priser räknat, även om de fördubblades räknat i löpande priser. Utvecklingen innebär således ett väsentligt förbättrat resursutnyttjande. Med reservation för en längre bestående lågkonjunktur räknar med en fortsatt positiv utveckling, så att företagsgruppen skall kunna klara sig med ett bidrag från staten som svarar mot 95 -- av lönekostnaden för de arbetshandikappade. Som en förutsättning gäller dock att företagsgruppen kan få en friare och mer pluralistisk företagsorganisation. 3.7 tillgångar Samhallgruppens tillgångar och skulder per framgår av balansräkning, som bifogas som bilaga 2. Fastigheterna är den största posten bland anläggningstillgångar. Vid bildandet av Samhällsföretag övertog företagsgruppen ett stort antal fastigheter. För förvaltning av fastighetsbeståndet inrättades en för de regionala stiftelserna gemensam s.k. fastighetsfond inom (prop. 1978/79: 139, AU29, rskr. Fonden -- sedermera -- förvaltar samtliga fastigheter och svarar bl.a. för uthyrningen av dem. äger 248 egna fastigheter och hyr helt eller delvis ca 90 fastigheter. har tilldelat ett särskilt me- delstillskott som bidrag till fastighetsfonden. verkstadsfastigheter har inte åsatts taxeringsvärde. I fastig- hetstaxeringshänseende utgör de specialbyggnader och undantas från skatteplikt. En bolagisering av företagsgruppen medför ingen ändring i detta avseende. Enligt uppgift har beräknat marknadsvärdet till ca . Möjligheterna att sälja ut delar av fastighetsbeståndet varierar dock kraftigt och är exempelvis i inland mycket små. Läget på fastighetsmarknaden försvårar ytterligare en bedömning av marknadsvärdet. KPMG har genomfört en värdering av beståndet inför en bolagisering. Enligt årsredovisning /91 är Samhallgruppens totala anläggningstillgångar per bokförda till ca . Samhallgruppens omsättningstillgångar per uppgick till ca , varav 839 milj.kr. i likvida medel (kassa och bank) och ca 850 milj.kr. Av dessa utgör 226 milj.kr. fordran på staten. Gruppens skulder uppgick till . 4 Överväganden och förslag 4.1 behövs även Den särskilde utredaren har konstaterat att verksamhet behövs som en av flera åtgärder för att upprätthålla principen om arbete åt alla. Trots de arbetsmarknadspolitiska insatser som görs för handikappade kommer sannolikt många att vara utestängda från den reguljära arbetsmarknaden . Jag har samma uppfattning som utredaren. verksamhetsidé skall också framöver vara att skapa meningsfulla och utvecklande arbeten åt arbetshandikappade, där behoven finns. Arbetena hos skall vara förbehållna dem, som inte kan få en anställning på den reguljära arbetsmarknaden. skall Samhallföretagen i sin affärsverksamhet fungera som ett företag bland andra i svenskt näringsliv. Det är väsentligt också för de anställda. I detta avseende har skett en viktig förändring jämfört med den tidigare skyddade verksamheten. En anställning hos är i hög grad rehabiliterande och har inte längre prägeln av "skyddad sysselsättning". Det handlar nu om ett produktivt arbete i ett företag inom det svenska näringslivet. De anställda känner en helt annan självtillit och stolthet över sitt arbete och vad de producerar. Som redovisats i Samhall-översynen och i egen rapport "mot " är möjligheterna för att svara mot dessa krav starkt avhängiga av företagsgruppens ekonomiska utveckling. Den kraftiga effektivitetsförbättring som skedde närmast efter starten har följts av en viss stagnation . En orsak är den hårdnande internationella konkurrensen, som kan väntas öka ytterligare. Självfallet har också lågkonjunkturen och en minskad efterfrågan på legotillverkning bidragit starkt. har en viktig roll att fylla genom den särskilda sakkunskap som finns inom företagsgruppen. Företagen har stor erfarenhet av handikapp och kunskap om vad som behövs för att anpassa arbete och arbetsmiljö till arbetshandikappades särskilda behov. har alltid arbetat med teknisk arbetsanpassning. har denna inriktning förstärkts. Man har bl.a. sökt bredda arbetsinnehållet och skapa mer varierade arbetsuppgifter, som arbetet med den mer tekniska anpassningen intensifierats. Förändringsarbetet på arbetsplatserna har stötts med utvecklingsprogram för ett mer grupporienterat arbetssätt. De enskilda anställdas utveckling stöds genom individuella handlingsplaner för personlig och yrkesmässig utveckling och med mål för anställningen. Både utredaren och några remissinstanser har påpekat att de arbetsuppgifter, som erbjuder inte är väl anpassade till de prioriterade grupperna, främst utvecklingsstörda och psykiskt sjuka. Ett skäl anges vara att industriell verksamhet dominerar så starkt. Den ökade inriktningen på service- och tjänsteverksamhet som nu arbetar för bör, som både utredaren och några remissinstanser framhållit, kunna innebära ett bredare och mer varierat utbud av arbetstillfällen och därmed också ökade möjligheter för olika grupper handikappade och personer med olika bakgrund att få ett lämpligt arbete. Det utvecklingsarbete som pågår inom företagsgruppen är också viktigt, liksom arbetet med att finna nya verksamhetsformer. Utöver inbyggda verksamheter och entreprenader planerar också att pröva att låta anställda ta över och driva verksamhet i egen regi med stöd av . Ett annat exempel är den s.k. inbyggda verksamhet, där upplåter delar av sin verksamhet till utomstående företag med samutnyttjande av vissa funktioner. utveckling har visat att det går att skapa fler och till olika arbetshandikappades skiftande förutsättningar anpassade arbetstillfällen och minska behovet av statlig ersättning per arbetstillfälle. Jag räknar med en fortsatt dynamisk utveckling av företagsgruppen . Men för att en sådan utveckling skall kunna komma till stånd måste ges bättre förutsättningar att verka som företag och ges möjlighet att övergå från stiftelseformen till aktiebolag och utveckla företagsorganisationen. Jag kommer i det följande att lägga fram förslag med detta syfte. Vidare lägger jag fram förslag om krav, som skall ställas på företagsgruppen, medelstilldelning m. m. 4.2 verksamhet skall bedrivas i aktiebolagsform Mitt förslag: Den verksamhet som den centrala Stiftelsen och de regionala stiftelserna bedriver skall fr.o.m. bedrivas i aktiebolagsform. En koncern skall därvid bildas. Koncernen skall bestå av ett moderbolag och ett antal dotterbolag. Samtliga aktier i moderbolaget skall ägas av svenska staten. Moderbolaget skall äga samtliga aktier i dotterbolagen. I moderbolaget skall styrelseledamöterna, inkl. styrelseordföranden, utses av regeringen. I dotterbolagen skall samtliga styrelseledamöter utses av moderbolaget. Utredningens förslag: Överenstämmer i huvudsak med mitt förslag. Utredaren har dock tagit ställning även till antalet styrelseledamöter, suppleanter med närvarorätt och revisorer i bolagen. I fråga om de dotterbolag som bildas för att bereda arbetshandikappade meningsfullt och utvecklande arbete föreslår han att regeringen, efter nominering av resp. landsting, skall utse ett visst antal styrelseledamöter, inkl. styrelseordförande. Utredaren utgår från att den nuvarande regionala organisationen skall vara basen för verksamheten, men att en viss minskning av antalet regionala företag kan bli nödvändig. Remissinstanserna: Merparten av remissinstanserna har tillstyrkt förslaget om att ombildas till aktiebolag eller inte haft invändningar mot förslaget. Några av instanserna har som ett förbehåll för ett stöd för förslaget anfört att en ändrad verksamhetsform inte får innebära en ändring av de sociala och arbetsmarknadspolitiska målen för verksamheten. Ett stort antal remissinstanser, bl.a. statskontoret, RRV, AMU- Gruppen, , , , , SFO och Föreningen anser att koncernstyrelsen för skall utse samtliga ledamöter i dotterbolagens styrelser. Skälen för mitt förslag: har begärt att företagsgruppen inte längre skall organiseras i stiftelseform utan få ombildas till aktiebolag. Förslaget har också förts fram av , som haft i uppdrag att pröva förslag. Förslaget om bolagisering har fått stöd eller lämnats utan erinran av nästan alla remissinstanser. Även jag anser att verksamhet bör bedrivas i aktiebolagsform. Ett väsentligt skäl är, som har framfört, att företagsgruppen därigenom får bättre affärsmässiga förutsättningar för sin verksamhet och att denna kan bli effektivare. har hävdat att stiftelseformen innebär en nackdel ur konkurrenssynpunkt. Vidare har hänvisat till att revisorer och RRV förordat aktiebolagsformen, eftersom den innebär en ansvars- och befogenhetsfördelning som är klar, känd och beprövad av samarbetspartners och konkurrenter, nationellt och internationellt. I likhet med den särskilde utredaren anser jag att bolagsstyrelsernas sammansättning skall vara sådan att den främjar Samhallkoncernens verksamhetsidé och affärsverksamhet. Jag delar därför uppfattningen att regeringen bör utse styrelseledamöterna i moderbolaget. I fråga om utseende av styrelseledamöter i dotterbolagen delar jag emellertid den åsikt som ett stort antal remissinstanser framfört, nämligen att detta bör vara en angelägenhet för moderbolaget. Enligt min mening bör aktiebolagslagens principer följas när styrelserna för dotterbolagen utses. Som jag föreslagit avses moderbolaget äga samtliga aktier i dotterbolaget. Att utse styrelser för dotterbolagen blir därmed moderbolagets uppgift. Att de anställda får styrelserepresentation i bolagen följer av lagen (1987: 1245) om styrelserepresentation för de privatanställda. Den särskilde utredaren har vidare föreslagit hur många styrelseledamöter, suppleanter och revisorer det bör finnas i moderbolaget och i dotterbolagen. Det bör ankomma på regeringen att i samband med bolagsbildningen bestämma detta. bör som den yttersta företrädaren för staten ha möjlighet till inflytande i avgörande frågor. Av detta följer bl.a. att en eventuell avyttring av aktier -- eller annan förändring av statens andel -- i Samhallgruppen bör underställas prövning. Mina förslag om styrelser i de nya bolagen innebär en förändring jämfört med nuläget då flertalet ledamöter utses efter särskild nominering av olika intressenter. Jag vill i detta sammanhang stryka under betydelsen av att man inom diskuterar och samråder med olika samhällsorgan, som sysslar med arbetsmarknads-, rehabiliterings- och handikappfrågor. För sådant samråd bör, i enlighet med vad delvis redan tillämpar, finnas särskilda rådgivande organ med företrädare bl.a. för arbetsmarknadens parter, arbetsmarknadsmyndigheter och handikapporganisationer. När det gäller den regionala verksamheten är samråd och samverkan med andra intressenter än mer betydelsefullt. bör därför tillse att särskilda råd bildas regionalt som samrådsorgan mellan Samhallföretagen och företrädare för de tidigare stiftarna landstingen. Råden bör ha en sådan bredd att politiker kan bli företrädda och ge sina synpunkter. Vidare skall ingå företrädare för arbetsmarknadsmyndigheter, fackliga organisationer, handikapporganisationer och försäkringskassa. Enligt förordningen (1988: 1139) med instruktion för arbetsmark- nadsverket skall hos och länsarbetsnämnderna finnas en delegation för yrkesinriktad rehabilitering och andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder för handikappade. I delegationerna samverkar myndigheter, företrädare för arbetsmarknadens parter och handikapporganisationer. Arbetsmarknadsmyndigheterna och har ett fortlöpande samarbete och samråd om gemensamma frågor. Däremot är inte företrädd i de regionala delegationerna för yrkesinriktad rehabilitering. Den särskilde utredaren har erinrat om att delegationerna är ett ytterligare forum för förbättrad samverkan mellan olika organ för att förbättra rehabiliteringen m.m. Han förordade därför att de regionala Samhallföretagen skall ges tillfälle att delta i delegationernas arbete. Flera remissinstanser har tillstyrkt förslaget. Jag har samma uppfattning och avser därför att återkomma till regeringen längre fram med förslag om ändring i den nämnda instruktionen, så att även bereds tillfälle att utse ledamöter i dessa delegationer. 4.3 Genomförande av bolagsbildningen m. m. Mitt förslag och min bedömning: Lagen (1979: 47) om regionala stiftelser för skyddat arbete upphävs. Staten blir enda ägaren i de nybildade aktiebolagen, direkt genom ägarskap i moderbolaget och indirekt genom moderbolagets innehav av samtliga aktier i dotterbolagen. De tillgångar som tillfaller staten vid upplösningen av den centrala stiftelsen och av de regionala stiftelserna -- fastigheter och till verksamheten hörande övriga tillgångar -- skall som apportegendom tillskjutas de nya aktiebolagen. De skulder och förpliktelser som åvilat de upplösta stiftelserna skall de nybildade aktiebolagen överta från staten. Regeringen bör inhämta bemyndigande att besluta om de åtgärder som är nödvändiga för att genomföra bolagsbildningen. Jag bedömer vidare att bör återlämna av beviljade krediter. Utredningens förslag: Överensstämmer med mitt förslag såvitt gäller regleringen av den nybildade Samhallkoncernens verksamhet. Utredaren har i övrigt inte närmare berört frågor om bolagsbildningen. Remissinstanserna: Remissinstanserna har endast yttrat sig i fråga om regleringen av den nybildade Samhallkoncernens verksamhet. Därvid har bl.a. , , , statskontoret, TCO m.fl. förordat att uppgift och verksamhet skall regleras i en särskild lag och inte enbart genom bolagsordningar. Hovrätten har motiverat sin ståndpunkt dels med att det finns mycket som talar för att vissa delar av verksamhet innehåller förvaltningsuppgifter som utgör myndighetsutövning och därför skulle kräva lagstöd enligt bestämmelserna i 11 kap. 6 § regeringsformen, dels med att avsaknaden av en lag som reglerar verksamhet skulle minska inflytande över verksamheten, i vart fall i rättsligt avseende. Synpunkten att inflytande skulle minska om verksamhet inte regleras i lag har framförts också av andra remissinstanser. Skälen för mitt förslag och min bedömning: I lagen (1979: 47) om regionala stiftelser för skyddat arbete föreskrivs bl.a. att det för varje län skall finnas en regional stiftelse för skyddat arbete samt att en central stiftelse skall ha tillsyn över de regionala stiftelserna. Denna lag måste givetvis upphävas om Samhallgruppen skall kunna driva verksamhet i aktiebolagsform. Av stiftelseurkunderna för samhallstiftelserna framgår att stiftelsernas tillgångar skall tillfalla staten, om stiftelserna upplöses. I fråga om de regionala stiftelserna har denna bestämmelse kommit till uttryck också i förordningen (1979: 48) om regionala stiftelser för skyddat arbete. Tillgångarna kan härefter föras till de nybildade aktiebolagen. Till denna fråga återkommer jag strax. Den särskilde utredaren har -- bl. a. mot bakgrund av vad som sägs i 11 kap. 6 § regeringsformen om överlämnande av förvaltningsuppgift till exempelvis bolag -- övervägt frågan om verksamheten i de nybildade aktiebolagen bör regleras i lag. Han har emellertid funnit att en särskild lagstiftning inte är påkallad utan att bestämmelser om den verksamhet som Samhallgruppen skall bedriva lämpligen kan fastställas i bolagens bo- lagsordningar. Jag gör samma bedömning. Mot bakgrund av att några remissinstanser ifrågasatt om verksamhet innehåller förvaltningsuppgifter som utgör myndighetsutövning, vill jag motivera mitt ställningstagande Lagen (1979: 47) om regionala stiftelser för skyddat arbete -- som jag alltså föreslår skall upphävas -- innehåller en föreskrift om att den centrala stiftelsen skall ha tillsyn över de regionala stiftelserna, samordna deras verksamhet och fördela medel som anslås för de regionala stiftelsernas verksamhet. Oavsett huruvida detta uppdrag kan sägas innefatta myndighetsutövning eller inte kan konstateras, att någon motsvarighet till detta uppdrag inte kommeer att finnas när Samhallgruppens verksamhet bedrivs i aktiebolagsform. Jag finner alltså inte fog för ståndpunkten att någon del av verksamheten i aktiebolagen skulle tänkas utgöra myndighetsutövning. Några remissinstanser har förespråkat att inriktningen av den verksamhet som de nybildade aktiebolagen skall bedriva slås fast i lag. Skälet för detta sägs vara att inflytande över Samhallgruppens verksamhet skulle minska om lagformen inte väljs. Jag delar inte denna uppfattning. I likhet med utredningsmannen anser jag det fullt tillräckligt att det i bolagsordningarna tas in bestämmelser om Samhallkoncernens verksamhet. Som jag återkommer till i det följande skall Samhallkoncernens verksamhetsidé och uppgift också fortsättningsvis vara att genom produktion av varor och tjänster skapa meningsfulla och utvecklande arbeten åt arbetshandikappade där behoven finns. Detta syfte skall framgå av bolagsordningen, eftersom verksamheten inte bedrivs i vinstsyfte. Bestämmelsen i bolagsordningarna om Samhallgruppens verksamhetsidé och uppgift avses -- i enlighet med föreskrifter i 9 kap. 14 § andra stycket aktiebolagslagen -- inte kunna ändras utan regeringens tillstånd. Ett sådant tillstånd bör enligt min mening regeringen inte ge utan att frågan först underställts . kommer också framgent att vara beroende av statliga medel för sin verksamhet. Ändamålet med verksamheten kommer därför kontinuerligt att granskas av också i samband med anslagsprövningen. Jag vill i förevarande sammanhang också erinra om att riksdagsledamöter har rätt att närvara vid bolagsstämmor i bolag som ägs av staten till . I anslutning härtill har de också möjlighet att ställa frågor. Denna rätt har tillkommit för att förbättra insyn i de statliga företagen. Insynsformen är inte författningsmässigt reglerad utan har i kraft av regeringens ägarinflytande föreskrivits i bolagsordningen för berörda företag. Som ovan framgått förutsätter mitt förslag att lagen (1979: 47) om regionala stiftelser för skyddat arbete upphävs. Vidare behöver en konse- kvensändring göras i lagen (1987: 519) om granskning av statliga aktiebolag och stiftelser. Slutligen erfodras en reglering av tystnadspliktsfrågan. Till detta återkommer jag strax. Bolagsbildningarna och upplösningen av stiftelserna aktualiserar en mängd frågor av teknisk och annan natur. Några av dessa frågor tar jag upp i detta sammanhang. Jag berör endast huvuddragen. Bolagsbildningen Staten bildar moderbolaget i Samhallkoncernen. Regeringen bör bemyndigas att besluta om de åtgärder som är nödvändiga för att genomföra bolagsbildningen. Så snart ett moderbolag benämnt har registrerats i aktiebolagsregistret bildar det i sin tur 24 dotterbolag, ett i varje län. Aktiekapitalet i dotterbolagen fastställs till den lägsta tillåtna nivån enligt aktiebolagslagen (ABL), dvs . Aktiekapitalet i moderbolaget blir följaktligen . Ett särskilt anslag på detta belopp bör tas upp. Jag avser att återkomma till denna fråga när jag lägger fram mina förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för /92. Sedan beslutat bl.a. om upphävande av lagen (1979: 47) om regionala stiftelser för skyddat arbete och regeringen, i sin egenskap av permutationsmyndighet, gett tillstånd till att stadgarna för samtliga stiftelser i Samhallgruppen upphävs fr.o.m. , upplöses de nuvarande Samhallstiftelserna genom att tillgångarna förs till staten och staten övertar ansvaret för stiftelsernas skulder och andra förpliktelser. Som jag nämnt skall de tillgångar som tillfaller staten vid upplösningen av stiftelserna tillskjutas de nya aktiebolagen i form av apportegendom. Tillgångarna i fråga utgörs av fastigheter, maskiner, råvaruförråd, produktlager m.m. Detta avses ske på följande sätt. Styrelsen i moderbolaget beslutar -- efter godkännande eller bemyndigande av bolagsstämman enligt aktiebolagslagens bestämmelser -- att genom nyemission öka aktiekapitalet i detta. Staten erbjuds sålunda att teckna aktier mot betalning. Betalningen utgörs av de nämnda tillgångarna. Motsvarande förfarande sker hos vart och ett av dotterbolagen. Därvid erbjuds alltså moderbolaget att teckna aktier mot betalning. Betalningen utgörs också här av tillgångar från den upplösta stiftelseorganisationen. Den del av moderbolagets aktiekapital som svarar mot den tillförda apportegendomen ersätts följaktligen med aktieinnehavet i dotterbolagen. Jag har tidigare nämnt att de skulder och förpliktelser som åvilat den upplösta stiftelseorganisationen skall -- via staten -- övertas av de nybildade aktiebolagen. Aktiekapitalet i moderbolaget beräknas vid bolagsstarten komma att uppgå till ca 450 milj.kr. Det beräknade sammanlagda aktiekapitalet samt koncernens behov av rörelsekapital kommer att täckas av nettotillgångarna i Samhallgruppens samlade balansräkning per . När de nämnda överföringarna och emissionerna är genomförda äger staten fortfarande alla aktier i moderbolaget, som i sin tur äger samtliga aktier i de 24 regionala dotterbolagen. Med detta tillvägagångssätt upprätthålls en kontinuitet i verksamheten, som innebär att de utgående balansposterna i Samhallstiftelsernas balansräkningar per utan något undantag kan användas som ingående balansposter i de nya Samhallbolagen per . Bolagiseringen i sig medför således inte någon förändring av Samhallgruppens verksamhet. Detta hindrar inte att kan behöva genomföra framtida organisatoriska förändringar, för att koncernen skall kunna fullfölja sin uppgift på effektivast möjliga sätt. De upplösta stiftelsernas årsredovisning m.m. Enligt 12 § förordningen (1979: 48) om regionala stiftelser för skyddat arbete skall stiftelsen avge årsredovisning för det närmast föregående räkenskapsåret, dvs. tiden fr.o.m. t.o.m. . Årsredovisningen skall underskrivas av styrelsens ledamöter och VD. Revisorerna skall före utgången av oktober månad avlämna revisionsberättelsen.