prop · GF03150 · 1992-01-01 00:00:00 — Målet för det statliga trygghetssystemet är att så långt som möjligt undvika att någon statsanställd skall behöva bli arbetslös till följd av arbetsbrist. är mycket flexibelt och medger stor individuell anpassning. Det statliga trygghetsavtalet innebär bl.a. att uppsagda arbetstagare har en dubblerad uppsägningstid i förhållande till lagen om anställningsskydd (LAS) eller kollektivavtal - alltså i många fall upp till . Vissa arbetstagare har möjlighet att avgå med pension . Parterna på den statliga arbetsmarknaden har också avsatt medel till en partsgemensam trygghetsstiftelse som bl.a. har till uppgift att hjälpa uppsagda med personligt stöd. Syftet är att skapa förutsättningar för ett nytt arbete genom att t.ex. ge bidrag till utbildningsinsatser eller för att starta ett eget företag. Om arbetstagaren trots olika insatser blir arbetslös efter uppsägningstidens utgång kompletterar stiftelsen de åtgärder som finns enligt arbetslöshetsförsäkringen genom att bl.a. betala ersättning utöver arbetslöshetskassans. Ersättningen utgör ett belopp som tillsammans med ersättningen från arbetslöshetskassan motsvarar av den tidigare månadslönen. Kostnaderna för den dubbla uppsägningstiden och pensionskostnaderna betalas över statsbudgeten. Jag är inte beredd att föreslå några ytterligare finansiella insatser över statsbudgeten för de statsanställda. - och därigenom omfattningen av trygghetssystemet - disponeras av de centrala parterna. Det ankommer därför på dem att bedöma om ytterligare resurser anses nödvändiga, t.ex. genom att parterna i kommande avtalsrörelse träffar avtal om avsättning av ytterligare medel till trygghetsstiftelsen. Bedömning av personalkonsekvenserna Inom har bedömningar gjorts av personalkonsekvenserna av de strukturförändringar som pågår inom statsförvaltningen. Strukturförändringarna är en följd av bl.a. det program för minskning av den statliga administrationen som presenterades i kompletteringspropositionen 1991 och som har beslutat om. De åtgärder av strukturell art som redovisades i programmet har börjat genomföras på myndigheterna. Efter den treårsperiod som programmet omfattar beräknas en årlig nettobesparing på statsbudgeten ha uppnåtts om ca . I bedömningarna ligger också konsekvenserna av bl.a. beslut till följd av tillväxtpropositionen (prop. 1990/91:87), förslagen i budgetpropositionen 1992 och förslagen i den försvarspolitiska propositionen (prop. 1991/92:102). Bedömningarna som avser och är dock mycket grova. Alltför många osäkra faktorer finns för att mera exakta uppgifter nu skall kunna redovisas. Bl.a. pågår utredningar inom flera områden där personalkonsekvenserna inte är möjliga att förutse. Enligt vad jag har inhämtat från trygghetsstiftelsen var 9 505 personer registrerade där som uppsagda . Antalet arbetslösa med avgångsersättning uppgick till ca 100 personer. Staten hade ca 380 000 anställda . beräknas överslagsmässigt ca 19 000 statsanställda komma att avgå med ålderspension. Detta antal kan komma att öka bl.a. till följd av att arbetstagare kan avgå tidigare med pension eller pensionsersättning motsvarande pension enligt övergångsbestämmelser i pensionsavtalet och bestämmelser i trygghetsavtalet. Enligt de bedömningar som redovisas i det följande riskerar mellan 24 000 och 25 000 personer att bli övertaliga och de tre närmaste budgetåren. Hur många av dem som verkligen blir arbetslösa går inte att närmare bedöma. Ansvaret för att genomföra strukturförändringar vilar på myndigheterna och ledningarna för myndigheterna. Enligt det statliga trygghetssystemet har arbetsgivaren ett betydande ansvar. Det förutsätts att arbetsgivaren arbetar effektivt med trygghetsåtgärderna och därvid använder trygghetssystemets möjligheter och resurser så att arbetslöshet så långt som möjligt undviks. Inom område genomfördes inom kriminalvården en ny regional organisation med ett minskat antal regioner och en reducering av antalet anställda på från 348 till 230 personer. Enligt kompletteringspropositionen 1991 skall ytterligare rationaliseringar på 10 milj.kr. göras under budgetåren 1991/92-1993/94. Därmed riskerar ytterligare 35-40 anställda på att bli uppsagda. skall också enligt budgetproposition spara totalt omkring 150 milj.kr. budgetåren 1991/92 - 1995/96, varav 28,3 milj.kr. Detta innebär en indragning av omkring 600 tjänster. Två tredjedelar av de medel som frigörs genom rationaliseringen får användas för effektivitetsfrämjande åtgärder inom kriminalvården. , med uppgift att överväga domstolarnas uppgifter och arbetssätt har redovisat sitt betänkande (SOU 1991:106). Utredningens förslag får betydande personalkon- sekvenser. Frågor om domstolsväsendets organisation övervägs inom departementet liksom specialdomstolarnas roll . Inom polisväsendet pågår en relativt omfattande översyn av uppgifter och organisation. Bl.a. införs en ny regional ledningsorganisation från (prop. 1991/92:52, JuU9, rskr. överförs ansvaret för säkerhetskontroll på flygplats från polisen till luftfartsverket (prop. 1991/92:100 bil. 3 s. 71). I samband därmed sker en övergång till avgiftsfinansiering av kontrollverksamheten. Totalt har beräknats att ca 110 milj.kr. kan sparas genom olika former av rationaliseringar inom ramen för den nämnda organisationsöversynen inom polisen (prop. 1990/91:150 bil. II:12 s. 112). Besparingarna tas ut successivt (prop. 1991/92:100 bil. 3 s. 74). Personalkonsekvenserna går inte att bedöma. Risk för övertalighet kan emellertid komma att uppstå. Inom utrikesförvaltningen kommer uppsägningar till följd av nedläggningar vid utlandsmyndigheterna främst att gälla lokalanställda. För övrig personal anställd av UD beräknas övertalighetsproblemen kunna lösas genom naturlig avgång. Nedskärningarna inom beräknas inte heller leda till övertalighet. Enligt budgetpropositionen skall kommerskollegium renodlas som handelspolitisk myndighet. Bl.a. skall möjligheterna att föra över kommerskollegiums näringsrättsliga verksamhet till andra myndigheter undersökas. Innan pågående översynsarbeten är slutförda är det inte möjligt att bedöma personalkonsekvenserna. En eventuell risk för uppsägningar uppstår tidigast /94. Inom området för det internationella utvecklingssamarbetet bildades den nya myndigheten för näringslivsutveckling, , genom samordning av verksamheterna vid , IMPOD och delar av . Sju tjänstemän sades upp i samband med bildandet och dessa ingår i en särskild avvecklingsorganisation. En översyn har inletts av och AB:s associationsformer. Inom det internationella utvecklingssamarbetet behövs också personalförstärkningar. Verksamheten inom beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) har ökat kraftigt och blivit allt mer diversifierad. Inte minst gäller detta insatserna i . För att klara detta föreslås i årets budgetproposition (s. 207) att BITS får medel (motsvarande ca fyra tjänster) för att förstärka sin organisation. Inom försvarsdepartementets område föreslås i den försvarspolitiska propositionen (prop. 1991/92:102) att krigsorganisationen skall minskas. Konsekvenserna av en minskad krigsorganisation innebär att färre värnpliktiga än nu behöver grundutbildas. Detta leder till att en rad fredsförband kan läggas ned och att försvaret i fredstid behöver färre anställda. Personalstyrkan behöver minskas med drygt 1 500 yrkesofficerare och över 4 500 civilanställda . Följande bedömningar görs inom område. I budgetpropositionen 1992 redovisas läget i det treåriga administrativa besparingsprogrammet. En samlad besparingseffekt på 420 milj.kr. Åtgärderna motsvarar en personalminskning på bortåt 2 000 personer. /93 intensifieras förnyelsearbetet inom Den budgetmässiga besparingen beräknas till 200 milj.kr. och nästan lika mycket /94. Departementet bedömer att en stor del av minskningen kan ske genom naturlig avgång, men det är också ofrånkomligt med uppsägningar. När och i vilken omfattning är svårt att ange. Respektive myndighet har ansvar för att det sker i den takt som behövs. Försäkringskassornas anslag minskas med 200 milj.kr. för /93, vilket motsvarar ca 900 personer. Kassornas bedömningar pekar mot att antalet uppsägningar dock blir lägre till följd av en viss s.k. naturlig avgång. Enligt tidigare beräkningar skall anslag minskas med 22 milj.kr. för perioden /92 - 1993/94, motsvarande 80-90 årsarbeten. Andra beräkningar tyder på 120. I budgetpropositionen 1992 preciseras sparmål för /93 till 4,8 milj.kr. och /94 till 7,9 milj.kr. har varit och är föremål för omfattande förändring i organisation och uppgifter. I kompletteringspropositionen angavs en besparing av 22 milj.kr. /92 - 1993/94. Knappt ett hundratal har blivit uppsagda. Förändringarna innebär bl.a. decentralisering, och att uppgifter övertas av ett , som inrättats med ca 60 anställda (prop. 1991/92:25). () hade ca 430 anställda . SBL har överlämnat rapporten av vaccinproduktion och försäljning, vari bl.a. föreslås att SBL:s vaccinproduktion blir utskild från övrig verksamhet och överförd till ett separat aktiebolag med ca 90 anställda. Utredningen (S 1991:15) om ett nationellt smittskyddsinstitut har överlämnat betänkandet (SOU 1992:29) - ny organisation för nationella smittskyddsfunktioner. I betänkandet föreslås bl.a. att ett nationellt smittskyddsinstitut som skall vara samlokaliserat med () skall inrättas . personal beräknas till 179 tjänster varav 18 vid KI med placering vid smittskyddsinstitutet. Ärendet prövas inom . () inrättades för de verksamheter som statens rättsläkarstationer och statens rättskemiska laboratorium dittills svarat för (prop. 1990/91:93, SoU16, rskr. uppgift som chefsmyndighet för dessa enheter upphörde därvid. Vidare tog RMV över ansvaret för den rättspsykiatriska un- dersökningsverksamheten från . De rättspsykiatriska stationerna och klinikerna blev då avdelningar inom RMV (prop. 1990/91:120, SoU13, rskr. Sammanlagt berördes ca 500 personer av dessa förändringar. Genomförandet beräknas spara ca 20 milj.kr. De rättspsykiatriska stationerna i och upphörde som statliga enheter fr.o.m. . Personalen är fr.o.m. denna tidpunkt anställd hos . Enligt regeringens beslut uppdrogs åt RMV att avveckla den rättsspsykiatriska avdelningen i före utgången av mars månad 1992. Avdelningen har också lagts ned enligt beslutet och ca 60 personer har sagts upp, varav ca 30 har fått annat arbete. Inom område har regeringen aviserat strukturförändringar av bl.a. verksamheter som berör olika myndigheter. Regeringen kommer senare att återkomma med närmare förslag om dessa förändringar. omorganisation enligt riktlinjerna i tidigare riksdagsbeslut. Vidare pågår omorganisationer och rationaliseringar inom posten, och (), som dessa affärsverk själva beslutar om. Det pågår också vissa rationaliseringar inom andra verk inom område. Sammantaget är det svårt att bedöma personalkonsekvenserna av pågående och aviserade förändringar inom område . En översiktlig bedömning som verken själva genomfört, visar dock att neddragningar av antalet sysselsättningstillfällen kan vara i storleksordningen 12-13 000 . Denna bedömning omfattar främst posten, , , luftfartsverket, , trafiksäkerhetsverket (TSV) och . Huvuddelen av neddragningarna har dock aviserats av de stora affärsverken. Ambitionen från verkens sida är dock att i första hand klara neddragningarna genom naturlig avgång, utbildningsinsatser m.m. Omfattningen av övertaligheten är alltså svårbedömbar inom område. Följande bedömningar har gjorts inom område. Det har tidigare beräknats att administrationskostnaderna inom verksamhetsområde kan minskas med ca 70 milj.kr. under budgetåren 1991/92 - 1993/94. I årets budgetproposition föreslås att grovt räknat hälften av besparingarna tas /93. Det uttalas vidare att resterande belopp beräknas kunna sparas /94. Besparingarna motsvarar ca 140 årsarbetskrafter. Av budgetpropositionen framgår vidare att skall uppfylla det tidigare fastställda besparingskravet på 300 milj.kr. för tulldatasystemets finansiering. Det innebär anslagsminskningar på regional och lokal nivå inom med 19,2 milj.kr. för /93 och 24,5 milj.kr. för /94. Anslags- minskningarna motsvarar totalt ca 160 årsarbetskrafter under de nämnda budgetåren. Härutöver tillkommer ytterligare personalbesparingar på central nivå om 100 årsarbetskrafter . Länsbostadsnämndernas låneförvaltning avvecklas fram till . Avvecklingen berör 230 helårstjänster. Ca 60 personer kommer att sägas upp per och ca 170 per . Det finns inget underlag för att bedöma eventuella personalkonsekvenser till följd av den beslutade ombildningen av . Det utredningsförslag som finns om viss minskning av administrativa funktioner vid finansinspektionen bedöms inte leda till uppsägningar. () läggs ned . SIPU har ca 140 anställda. Den statliga arbetsgivarfunktionen utreds liksom stödet till de statliga myndigheterna. Berörda myndigheter är bl.a. , statskontoret, delar av kammarkollegiet och statens löne- och pensionsverk. Förslag beträffande den statliga arbetsgivarorganisationens omfattning, organisation, styrning och finansiering beräknas kunna föreläggas höstriksdagen 1992 och förslag beträffande stöd till myndigheterna budgetproposition. Omfattningen av förändringarna och deras eventuella konsekvenser är inte möjliga att bedöma . Statens statistikproduktion utreds . Vilka konsekvenser utredningen leder till kan inte bedömas. besparing på ca 40 milj.kr. skall enligt tidigare riksdagsbeslut göras tidigast /94. En risk för uppsägning bedöms till följd härav uppstå för högst 80 arbetstagare. Strukturförändringarna inom område gäller främst universtitets- och högskoleämbetet (UHÄ) som kommer att läggas ned . inrättas emellertid en ny servicemyndighet för högskolan och en överklagandenämnd. En särskild organisationskommitté har bl.a. till uppgift att anställa personal i de nya myndigheterna. Detta är en av anledningarna till att det inte går att bedöma hur många på UHÄ som kommer att bli uppsagda. De olika strukturförändringar som pågår inom verksamhetsområde har betydande personalkonsekvenser. beslut om en ny livsmedelspolitik (prop. 1989/90:146, JoU25, rskr. 325) innebar en avreglering av de interna marknadsregleringarna på livsmedelsområdet. I samband med avvecklingen av regleringen och omställningen av jordbruket tog det nya jordbruksverket över vissa uppgifter från de s.k. regleringsföreningarna. Efter omställningsperioden bortfaller flera arbetsuppgifter vid jordbruksverket. I takt med att arbetsuppgifterna försvinner måste personalstyrkan minskas. Totalt berörs ca 30 personer som har anställts för dessa upgpifter. Personalminskningen sker först efter /94. I budgetpropositionen 1992 räknas anslaget till lant- bruksuniversitet (SLU) ned med 30 milj.kr. Det ankommer på SLU att själv besluta om hur besparingarna skall göras. Preliminära bedömningar vid SLU tyder på att ca 70-100 personer omfattas av personalminskningarna under budgetåren 1992/93 och 1993/94. Härigenom kommer de olika bidrag och verksamheter som finansieras med avgiften att successivt avvecklas till . Fr.o.m. /93 upphör möjligheterna att lämna bidrag till skogsfröplantager, skogsvägar och skogsbrukarnas trygghetsförsäkring och anslaget till den översiktliga skogsinventeringen reduceras. Åtgärderna beräknas leda till stora personalminskningar i skogsvårdsorganisationen. Totalt beräknas personalminskningen omfatta ca 530 personer under de kommande tre budgetåren. Till ovanstående neddragningar tillkommer personalminskningar till följd av att den senaste fastighetstaxeringen slutförs. Dessa uppskattas till ca 120 personer under /93. Personalkonsekvenserna till följd av att jordförvärvslagstiftningen ändras redovisas under . Inom område kommer enligt budget- propositionen 1992 strukturella förändringar och administrativa rationaliseringar att genomföras på och på länsarbetsnämnderna. Besparingarna på personalsidan uppgår till 18 årsarbetare /92, 36 /93 och 74 /94, dvs. Uppsägningar kan bli aktuella. Besparingskraven på arbetsmarknadsinstituten och på arbetar- skyddsverket bedöms inte leda till uppsägningar. Besparingarna på arbetslivscentrum innebär att organisationen minskar från 90 till 35 tjänster. Uppsägningar kommer att ske. En översyn kommer att initieras av bl.a. kultursektorns myn- dighetsstruktur inom område. Det treåriga sparprogrammet enligt kompletteringsproposition innebär för kulturmyndigheterna en minskning av administrationskostnaderna med 2 milj.kr. för nästa budgetår och 7 milj.kr. för /94. från myndigheterna beräknas personalminskningarna på grund av dessa besparingar uppgå till fem personer /93 och till 14 personer /94. Vid ingången av /92 fanns ca 3 100 personer anställda hos statens invandrarverk (). av dessa arbetade inom förläggningsorganisationen. De avgörande faktorerna för SIV:s personalbehov är antalet asylsökande utlänningar och den tid dessa måste vistas på förläggning. har den största beläggningen i förläggningarna . En avveckling till en form av normalläge bedöms inte kunna vara genomförd förrän till /95. Som en följd härav ökar antalet anställda i förläggningsorganisationen med uppemot 400 personer. Kan en tvåårig avtrappning av förläggningskapaciteten därefter genomföras, skulle det kunna innebära en personalminsk- ning med 700 personer för vart och ett av budgetåren 1992/93 och 1993/94. En utredning har tillsatts för att se över det nuvarande systemet för mottagande av asylsökande och flyktingar. Utredaren (dir. 1992:25) skall bl.a. föreslå förändringar för att skapa ökad flexibilitet och större valfrihet vad gäller asylsökandes boende. Därvid skall också undersökas hur frivil- ligorganisationer, privata entreprenörer och kommuner kan få en ökad roll för att permanent driva förläggningar och andra former av boende och verksamhet för asylsökande. Detta utredningsarbete kan leda till personalminskningar inom . När övertar utredningsansvaret i asylärenden från polisen behöver organisationen utökas. beräknas till /94 ha arbetat av de ärendebalanser man övertog från regeringen när myndigheten inrättades . Därigenom skulle man kunna reducera personalen med ca 40 anställda. Inom område sker bl.a. följande förändringar. Den pågående omställningen av näringspolitiken innebär att politiken inriktas på att skapa generellt goda förutsättningar för företagsamheten i samt att branschinriktade statliga insatser upphör och statligt företagsägande avvecklas. Privatisering, avreglering, konkurrensbefrämjande åtgärder, stöd till forskning och utveckling för näringslivet, internationalisering är nya nyckelbegrepp i näringspolitiken. Verksamhetsområden som berörs är bl.a. mineralprospektering, verkstadsteknik, teko, trävarubranschen. Organisatoriskt påverkas myndigheter med ansvar på dessa områden, myndigheter med ansvar för konkurrensövervakningen samt affärsverk och bolag med statligt ägande som berörs av privatiseringsprogrammet. , , kommer att få i uppdrag att avveckla sin verksamhet per . NSG har 13 anställda, vilka samtliga kommer att sägas upp till detta datum. , styrelsen för teknisk utveckling och statens energiverk avvecklades och närings- och teknikutvecklingsverket, , inrättades . Totalt minskas personalresursen från ca 670 till ca 430 årsarbetskrafter. Anpassningen av personalresursen på grund av denna omorganisation beräknas fortsätta under /93. I årets budgetproposition aviserades en minskning av NUTEKs lönemedel med 3 milj.kr. beräknar att ca 33 tjänster berörs utöver tidigare reduktion. Detta är en konsekvens av att bl.a. selektivt bransch- och företagsstöd som administreras av föreslås minska i omfattning. På konkurrensområdet föreslås med 34 tjänster och statens pris- och konkurrensverk med 151 tjänster upphöra. I stället bildas en ny konkurrensmyndighet med ca 125 tjänster . En organisationskommitté arbetar med personalresursfrågorna. Ca 60 anställda kommer i detta sammanhang att sägas upp . Verkstadstekniska delegationens verksamhet skall enligt förslag i prop. 1991/92:38 om inriktningen av den ekonomiska politiken avslutas från och med /93, vilket är än den ursprungliga planen. Delegationen har fyra tjänster. På område har en proposition (1991/92:134) om riktlinjer för överföringen av verksamheten vid domänverket till aktiebolagsform avlämnats till . Anställningsvillkoren kan förändras för personal som är anställd i myndigheter, affärsverk och bolag som är helt eller delvis statligt ägda och som omfattas av privatise- ringsprogrammet. Däremot innebär inte bolagsbildning eller privatisering i sig att personalens storlek påverkas. Inom område sker förändringar inom bl.a. följande områden. I budgetpropositionen 1992 föreslås besparingar på sammanlagt 62 milj.kr. för /93 inom länsstyrelseområdet. () med 17 anställda läggs ned . När den nuvarande priskontorsverksamheten upphör beräknas 10 personer bli övertaliga. Av de ca 35 personer på länsstyrelserna som riskerar att bli övertaliga inom polisens regionala ledningsorganisation beräknas huvuddelen få fortsatt anställning inom polisorganisationen. Ad- ministrativa besparingar under /93 bedöms leda till en övertalighet på ca 50 personer. För /93 föreslås besparingar om 20 milj.kr. till följd av den förändrade jordförvärvslagstiftningen. Förändringen innebär att ett avsevärt mindre antal jordförvärvsärenden kommer att behöva prövas av länsstyrelserna. Personalkonsekvenserna vid de enskilda länsstyrelserna är inte kända. Besparingen beräknas dock motsvara kostnaderna för ca 40 tjänster. I kompletteringspropositionen 1991 föreslogs besparingar på ytterligare ca 22 milj.kr. för /94 på länsstyrelseområdet. Detta kan schablonmässigt beräknas innebära personalminskningar på sammanlagt 50-75 personer. När registreringen av handelsbolag m.m. successivt upphör vid länsstyrelserna under budgetåren 1993/94 - 1994/95 (prop. 1991/92:51) beräknas detta leda till risk för övertalighet för 25 personer per budgetår. ses över bl.a. vad gäller uppgifter och myn- dighetsstruktur. Denna översyn får troligen inte personalkonsekvenser förrän under /95. Minskningen kan inte preciseras. ses över som . Inom miljö- och naturresursdepartementets verksamhetsområde är personalminskningarna begränsade. Nedläggningen av kärnbränslenämnden (prop. 1991/92:99) innebär en eventuell uppsägning av enstaka personer. Besparingar om 10 milj.kr. på beräknas kunna bl.a. genom indragning av projektmedel och naturlig avgång. Uppsägningar är därför inte aktuella. Miljölagstiftningen är föremål för översyn. Effekter av resultatet av utredningens förslag kan inte förväntas förrän . Fastighetsdatareformen skall vara genomförd . De extra resurser som har avsatts för genomförandet av reformen avvecklas successivt enligt följande. arbetar ca 40 personer inom lantmäteriverket i med fastighetsdatareformen. Personalminskningar kommer att genomföras successivt /94 - 1996/97. Vissa av de anställda kan komma att bli uppsagda. Vid centralnämnden för fastighetsdata berörs 36 personer som arbetar med reformen. 7.2 Den särskilda vinstskatten och investeringsskatten på byggnadsarbeten I samband med att behandlade prop. 1988/89:132 om särskild vinstskatt, m.m. gav regeringen till känna vad skatteutskottet anfört med anledning av en motion om viss användning av intäkterna av vinstskatten (1988/89:SkU33, rskr. hade anfört att det kunde finnas skäl till att någon del av de medel som den särskilda vinstskatten inbringade skulle användas för utbildning av kortutbildade vuxna. I vilken omfattning och hur detta skulle ske borde dock prövas i samband med nästkommande års budget. Investeringsskatten på oprioriterade byggnadsarbeten infördes och upphörde vid utgången av juni . uttalade att det borde övervägas om inte intäkterna från skatten senare kunde återföras till de regioner som berördes av skatten och att det borde ankomma på regeringen att återkomma till i frågan (1988/89:FiU36, rskr. 329 och 1989/90:SkU27, rskr. Vid riksdagsbehandlingen av investeringsskatten togs frågan om att "återföra" skatten upp på nytt bl.a. i en motion (1990/91:Sk434).