prop · GG0313 · 1992-12-31 00:00:00 — 37.10 Detnationella organ som svarar för tekniskt samarbete bör med bi stånd från UNDP:s lokala representanter och representanter upp rätta en mindre grupp nyckelaktörer för att styra processen, varvid företräde bör ges åt landets egna strategier och prioriteringar. De erfarenheter som har vunnits genom pågående planeringsprojekt, t.ex. de nationella rapporterna inför om miljö och utveckling, nationella miljövårdsstrate gier och handlingsplaner på miljöområdet, bör utnyttjas till fullo och införli vas med landets egen strategi för hållbar utveckling byggd på aktivt delta gande. Detta bör kompletteras med informationsnätverk och samråd med givarländernas organisationer för att förbättra samordning och tillgång tUl de vetenskapliga (Kh tekniska kunskaper och information som finns tUlgängliga inom andra institutioner. Attharmonisera biståndsgivning på regional nivå 37.11 Påregional nivå bör befintliga organisationer ta ställning till önsk värdheten av regionala (Kh subregionala samrädsprocesser och rundabords- konferenser för att underlätta informations- och erfarenhetsutbyte om ge nomförandet av , UNDP bör, på grundval av resultaten frän re gionala studier om kapacitetsuppbyggnad som har utförts av regionala orga nisationer på initiativ av om miljö och utveckling och i sam arbete med befintliga regionala, subregionala eller nationella organisationer med kapacitet för regional samordning, kunna lämna ett vUctigt bidrag i detta sammanhang. Det berörda nationella organet bör upprätta en styr ningsmekanism. En mekanism för regelbunden uppföljning bör upprättas bland länderna inom regionen med bistånd frän berörda regionala organisa tioner och deltagande av utvecklingsbanker, bilaterala biståndsorgan (Kh 442 Andra möjligheter är att utveckla nationella och Skr.1992/93:13 regionala forsknings- och utbildningsmöjligheter pä grandval avbefintliga regionala (Kh subregionala institutioner. a)Finansiering och kostnader 37.12Kostnaderna för bilateraltbistånd till utvecklingsländerna för tekniskt samarbete, inklusive samarbetevad gäller teknologiöverföring och kunskap, är ca, , ellerca. av det totala officiella biståndet. Genomförandet av kommeratt kräva ett mer effektivt utnyttjande av dessa medel och ytterligare medelinom vissa nyckelområden. 37.13Konferenssekretariatet harberäknat totalkostnaden (1993-2000) för att genomföra de åtgärder somredovisas i detta kapitel till mellan 300 miljoner och fråndet internationella samfundet i bidrag eller förmånliga krediter. Det rör sighär endast om ungefärliga uppskattningar, som inte har granskats avregeringarna. De faktiska kostnaderna och finansiella villkoren, inklusive icke-koncessionellavillkor, beror bl.a. pä vilka strategier och program som regeringarna beslutaratt genomföra. En internationell institutionell ordning 38.1UNCED:s mandat utgår frångeneralförsamlingens resolution 44/228 som bl.a. fastställde att UNCED skallutarbeta strategier och åtgärder för att hejda och vända effekterna avmiljöförstöring genom ökade nationella och intemationeUa insatser för attfrämja en hållbar och miljöanpassad utveckling i alla länder (Kh att en föratsättningför ekonomisk tillväxt i utvecklingsländeraa är att man tar itu medmiljöproblemen. Den mellanstatliga uppföljningen av konferensprocessen skallske inom ramen för FN-systemet, där generalförsamlingen skall vara högstabeslutande organ, som skall ge övergripande vägledning tUl regeringar, FN-organoch berörda traktatsorgan. skall regeringar och regionala,ekonomiska och tekniska samarbetsorganisationer spela en viktig roU viduppföljning av UNCED. Deras åtaganden och ätgärder bör fä nödvändigt stöd av FN-systemetoch de multilaterala finansiella institutionema. På det sättet kommernationella och internationella åtgärder att vara tUl ömsesidigt gagn. 38.2För utförandet av konferensensuppdrag behövs en InstitutioneU ordning inom FN-systemet som tillgodoserbehovet av och bidrar till FN:s omstrakturering och förnyelse pä detekonomiska, sociala och alla andra därmed sammanhängande områden och till denövergripande reformen av FN, inklusive pågående förändringar inomsekretariatet. För att medverka tUl omdaningen och förnyelsen av FNsj-stemetskall och andra beslut av UNCED genomföras pä grandval av ettåtgärds- och resultatinriktat synsätt och i överensstämmelse med principernaom universalitet, demokrati, transparens, kostnadseffektivitet och ansvar. 38.3FN-systemet är, med sinkapacitet inom mänga olika sektorer och fackorganens stora erfarenhet av olikaomräden inom ramen för det internationella samarbete som rör miljö ochutveckling, särskUt lämpat att bistå regeringar med att införa mer effektivamönster för ekonomisk och social utveckling i syfte att förverkliga målen iAgenda 21 och uppnå en hällbar utveckling. 38.4AUa fackorgan i FN-systemet haren nyckelroll vid genomförandet av inom sina respektivekompetensområden. För att säkerställa en effektiv samordning och undvikadubbelarbete vid genomförandet av bör det finnas en effektivarbetsfördelning mellan olika delar av FN-systemet utifrån dessas mandat ochkomparativa fördelar. Medlemsstaterna har möjlighet att genom vederbörandestyrande organ se tfll att dessa uppgifter utförs effektivt. För att underlättaen utvärdering av fackorganens prestation och sprida kunskap om derasverksamhet bör alla FN-organ åläggas att regelbundet utarbeta och oflentliggörarapporter om sin vericsamhet vad gäller genomförandet av . Det krävsäven att deras politUc, program, budget och verksamhet blir föremål för grandligoch kontinuerlig 38.5Ett fortsatt aktivt ocheffektivt deltagande av icke-statliga organisatio- Skr. 1992/93:13 ner,vetenskapssamfundet och den privata sektorn, liksom även lokala grapper ochsamhällen, är viktigt för genomförandet av . 38.6Den institutionella struktursom redovisas nedan skall baseras pä överenskommelser om finansiella resurseroch mekanismer, tekniköverföring, Rio-deklarationen och . Dessutommåste det finnas ett fungerande samband mellan faktiska ätgärder ochekonomiskt stöd, vilket kräver ett nära och effektivt samarbete ochinformationsutbyte mellan FN-systemet och de multilaterala finansiellainstitutionerna för uppföljning av inom ramen för den institutionellaordningen. 38.7Det övergripande målet är attföra in miljö- och utvecklingsfrågorna pä nationell, subregional, regional ochinternationell nivå, och även inom ramen för den institutionella ordningeninom FN-systemet. 38.8Följande särskilda mål ställsupp: a)Att säkerställa och granskagenomförandet av i syfte att uppnä en hällbar utveckling i allaländer, b)att stärka FN-systemets rolloch funktion inom området miljö och utveckling. Alla FN-systemets berördaorgan, organisationer och program bör anta konkreta program för genomförandetav och även pä begäran ge vägledning beträffande FN:s verksamheteller råd till regeringar inom sina respektive kompetensområden, c)att stärka samarbetet ochsamordningen inom FN-systemet vad avser miljö och utveckling, d) attuppmuntra till samverkan och samarbete mellan FN-systemet och andra mellanstatliga och icke-statliga subregionala, regionala och globala in stitutioner och icke-statliga organisationer på miljö- och utvecklingsområ det, e) attstärka den institutionella kapaciteten och den ordning som behövs för att effektivt genomföra, följa upp och granska , f) attbistä med att stärka och samordna nationell, subregional och regio nal kapacitet och verksamhet på miljö- och utvecklingsområdet, g) attupprätta ett effektivt samarbete och informationsutbyte mellan , organisationer, program och de multilaterala finansiella orga nen inom ramen för den institutionella ordningen för uppföljning av , h)att vidta åtgärder när det gäller pågående och oförutsedda problem på miljö-och utvecklingsområdet, i)att säkerställa att eventuella nya institutionella ordningar stöder en förnyelse,en tydlig ansvarsfördelning och undvikande av dubbelarbete inom FN-systemet ochi största möjliga utsträckning använder befintliga resurser. Den institutionella stmkturen Skr. 38.9 Generalförsamlingenär såsom den högsta mellanstatliga mekanismen det främsta organ för policyutformning och bedömning av frägor som hänger samman med utvärdering av UNCED. Generalförsamlingen skall organi sera regelbundet återkommande översyn av genomförandet av . Vid fullgörandet av denna uppgift skulle generalförsamlingen kunna över väga en tidtabell för en sädan utvärdering samt formatet cKh de organisato riska aspektema. Generalförsamlingen skulle särskUt kunna överväga att se nast 1997 sammankalla till en särsidld session för en övergripande översyn och bedömning av , som skulle föregås av lämpliga förberedelser på hög nivå. Ekonomiska och sociala rådet 38.10 Ekonomiskaoch sociala rådet skulle inom ramen för sin roll gentemot generalförsamlingen enligt och mot bakgrund av den pågående omstraktureringen och fömyelsen av FN inom det ekonomiska och sociala området kunna bistå generalförsamlingen genom att övervaka samord ningen inom systemet och av genomförandet av samt avge re kommendationer i detta sammanhang. Rådet skulle dessutom kunna ta an svar för att styra samordningen och integreringen inom systemet av miljö och UtveckUngsfrågoma med JNs politik och program samt avge lämpliga rekommendationer till generalförsamlingen, vederbörande fackorgan och medlemsstaterna. Lämpliga ätgärder bör vidtas för att i enlighet med artUcel 64 i fä fram regelbundna rapporter frän fackorganen om deras planer och program beträffande genomförandet av . Ekonomiska och sociala rådet bör organisera en periodisk översyn av arbetet i den kom mission för hällbar utveckling som avses i 38.11 samt de åtgärder inom hela systemet som vidtas för att integrera miljö- och utvecklingsfrågorna; därvid bör det till fullo utnyttja sina högnivå- och samordningssegment. C. Kommissionen för hållbar utveckling 38.11 Föratt säkerställa en effektiv uppföljning av konferensen och för att stärka det intemationella samarbetet och rationalisera den mellanstatliga beslutsprocessen vad avser integrering av miljö- och utvecklingsfrågorna samt för att följa upp genomförandet av på nationell, regional och internationell nivå, bör en kommission för hållbar utveckling upprättas på hög nivå i enlighet med artikel 68 i . Denna kommission bör underställas Ekonomiska (Kh sociala rådet inom ramen för rådets skyldighe ter gentemot generalförsamlingen enligt . Den skulle bestå av fö reträdare för de stater som väljs tUl medlemmar med vederbörlig hänsyn till en skälig geografisk fördelning. Företrädare för de stater som inte väljs till kommissionens medlemsstater skulle kunna medverka som observatörer. Kommissionen bör verka för att FNsystemets organ, program och organisa- tioner,de internationella finansiella institutionerna och andra berörda mel- Skr.1992/93:13 lanstatliga organisationer aktivt deltar och uppmuntrar även icke-statligaorganisationer, inklusive näringslivet och det vetenskapliga samfundet attdelta. Kommissionens första sammanträde bör sammankallas senast 1993.Kommissionen bör stödjas av det sekretariat som avses i 38.19. Under tidenombeds FN:s generalsekreterare att söija för en tillfredsställande administrativsekretariatsfunktion. 38.12Generalförsamlingen bör vid sin47:e session fastställa särskilda organisationsformer för denna kommissionsarbete, t.ex. dess sammansättning, dess förhåUande till andra meUanstatiiga FNorgansom handhar miljö- och utvecklingsfrågor samt hur ofta, hur länge (Kh var desssammanträden skall äga rum. Härvid bör man beakta den pågående processen för fömyelseoch omstrakturering av FN:s arbete inom det ekonomiska och sociala omrädet, SärskUtde ätgärder som har rekommenderats av generalförsamlingen i resolutioner45/264 av och 46/235 av och andraresolutioner av betydelse i detta sammanhang. För detta ändamäl ombeds FN:sgeneralsekreterare att med medverkan från generalsekreteraren för om miljö och utveckling utarbeta en rapport för församlingeninnehållande lämpliga rekommendationer och förslag. 38.13Kommissionen för håUbarutveckling skall ha följande funktioner: a)Att övervaka utvecklingen förgenomförandet av och åtgärder som hänger samman med integreringen avmUjö- och utvecklingsmål med arbetet inom hela FN-systemet genom analys ochutvärdering av rapporter från alla berörda organ, organisationer, program ochinstitutioner inom FN-systemet som handhar olika miljöoch utvecklingsfrågor,inbegripet finansiella frågor, b)att beakta den information somlämnas av regeringar, inklusive t.ex. information i periodiska meddelandeneller nationella rapporter om de åtgärder de vidtar för att genomföra Agenda21, de problem som de möter, t.ex. problem beträffande finansiella resurser ochtekniköverföring, och andra miljö- och utvecklingsfrågor som de anser vara avbetydelse i detta sammanhang, c)att granska utvecklingen av hurde olika åtagandena enligt uppfylls, inklusive sådana som avser tUlhandahållandeav finansiella resurser samt tekniköverföring, d) attta emot (Kh analysera relevanta uppgifter från behöriga ickestatliga organisationer, inklusive den vetenskapliga och privata sektorn, inom ramen för genomförandet av , e) attutöka dialogen inom ramen för med ickestatliga organisationer och den icke-statliga sektom samt med andra organ utanför FN-systemet, f) att,där så är lämpligt, beakta information om genomförandet av miljö- konventior som kan komma att ställas till förfogande av berörda partsmö ten, g) attgenom Ekonomiska och sociala rådet avge lämpliga rekommenda tioner till generalförsamlingen på grundval av ett samordnat övervägande av rapporteroch frågeställningar som rör genomförandet av , samt 447 h) att vid en lämpligtidpunkt beakta resultaten av den undersökning som Skr. 1992/93:13 snarastskall göras av FN:s generalsekreterare avseende samtliga UNCED:srekommendationer om program för kapacitetsuppbyggnad, informationsnät, arbetsgrapperoch andra mekanismer för att stödja integreringen av mil-jö-(Khutvecklingsfrågor på regional och subregional nivå. 38.14 Inomramen för det mellanstatliga samarbetet bör det övervägas hur icke-statliga organisationer, inklusive sådana som företräder stora samhälls- grapper, särskilt kvinnograpper, som är engagerade i genomförandet av , kan ges relevant information, inklusive information, rapporter och andra underlag som tas fram inom FN-systemet. 38.15 Ettstarkt och effektivt ledarskap frän generalsekreteraren är avgö rande, eftersom han/hon blir den samlande punkten för den institutioneUa ordningen inom FN-systemet för en framgångsrik uppföljning av konferen sen och för genomförandet av . Mekanism på hög nivå för samordning av organen 38.16Agenda 21 bör, säsom basen fördet internationella samfundets åtgärder för att integrera miljö ochutveckling, utgöra huvudramen för samordning av relevanta ätgärder inom FN-systemet.För att säkerställa en effektiv övervakning och samordning av FNsystemetsdeltagande i uppföljning av konferensen behövs en samordningsmekanism undergeneralsekreterarens direkta ledarskap. 38.17Administrativasamordningskommittén (ACC) under generalsekreteraren bör ges i uppdrag attutföra denna uppgift. ACC skuUe sålunda utgöra en nödvändig länk mellan demultilaterala finansiella institutionema och andra FN-organ på högstaadministrativa nivä. Generalsekreteraren skulle fortsätta att förnya kommitténsfunktion. Det förväntas av samtliga chefer för organ och institutioner inom FN-systemetatt de samarbetar i fuU utsträckning med generalsekreteraren för att ACC skallfungera effektivt vid fullgörandet av sin viktiga uppgift samt säkerställa attAgenda 21 genomförs framgångsrikt. ACC bör överväga att upprätta en särskUd arbetsgrapp,underkommitté eller ett råd för hällbar utveckling, med beaktande av de erfarenhetersom har vunnits av tjänstemännen för miljöfrågor (DOEM) (som hanterar miljöfrågor (CIDIE) samt av och . Dess rapport bör överlämnas tUl vederbörande mellanstatliga organ. F. Rådgivande organ på hög nivå 38.18 Detskulle också kunna vara värdefullt för mellanstatliga organ, gene ralsekreteraren och FN-systemet som helhet att ha tillgång tUl sakkunskapen i ett rådgivande organ på hög nivå bestående av framstående personer med kunskaper på miljö- (Khutvecklingsområdet och inom vetenskapsgrenar 448 med anknytning härtill somutses av generalsekreteraren i deras personliga Skr. 1992/93:13 egenskap.Generalsekreteraren bör avge lämpliga rekommendationer i detta avseende tiUgeneralförsamlingens 47:e session. 38.19 Enhögt kvaUficerad och kompetent sekretariatsstruktur inom FN:s sekretariat, som bl.a. utnyttjar de specialkunskaper som har erhållits under förberedelseprocessen för UNCED, är nödvändig för konferensens uppfölj ning och genomförandet av . Denna stmktur skulle kunna tUlhan dahåUa stöd för arbetet i samordningsmekanismerna på säväl mellanstatiig nivå som organnivå. Konkreta beslut om organisation hör tiU generalsekre terarens kompetensområde såsom FN:s högsta administrativa tjänsteman. Denne ombeds att rapportera om de ätgärder som behöver vidtas, inklusive ätgärder rörande personal, varvid hänsyn skall tas till en balans mellan manlig och kvinnlig personal sådan denna definieras i artikel 8 i FN- stadgan och behovet att på bästa sätt utnyttja befintliga resurser mot bak grund av den pågående omstruktureringen av FN:s sekretariat. H. FN-systemets organ, program och organisationer 38.20 Samtiigaberörda FN-organ, program och organisationer i FN-syste met kommer att ha en viktig uppgift inom sina kompetensområden för att stödja och komplettera nationeUa insatser vad gäller uppföljning av konfe rensen, särskUt genomförandet av . Det kan öka samordningen och ömsesidigheten av deras insatser för att främja integreringen av miljö och utvecklingsfrägoma om länder uppmuntras att vidhålla konsekventa ståndpunkter inom de olika styrande organen. 38.21Under uppföljningen tillkonferensen blir det nödvändigt att stärka och dess miljöstyrelses roll.Miljöstyrelsen bör inom ramen för sitt mandat fortsätta att ge vägledning ochsamordning pä miljöområdet med beaktande av utvecklingsperspektivet. 38.22UNEP bör betona bl.a. följandeprioriterade omräden: a)Att stärka sin roll somkatalysator när det gäller att stimulera (Kh främja miljöverksamhet ochhänsynstagande i hela FN-systemet, b)att främja det internationellasamarbetet på miljöområdet (Kh, där så är lämpligt, utarbeta förslag för dettaändamål, c)att utveckla och främjautnyttjandet av metoder som naturresursredovisning och miljöekonomi, d) attsörja för mUjöövervakning och -utvärdering, säväl genom förbätt rat deltagande frän FN-organens sida i Earthwatchprogrammet som ut byggda förbindelser med privata vetenskapliga och ickestatiiga forskningsin stitut; att stärka dess förvarningssystem och göra det operativt, e) attsamordna och främja relevant vetenskaplig forskning i avsikt att skapa ett förstärkt beslutsunderlag, 29 1992/93. f) attsprida miljöinformation till regeringar och till , program Skr.1992/93:13 och organisationer, g) atthöja det allmänna medvetandet och verksamhetsnivän på miljö skyddsområdet genom att samarbeta med allmänheten, ickestatiiga organ (Kh mellanstatliga institutioner, h)att vidareutveckla den internationella miljörätten, särskilt konventioner och riktiinjer,främja genomförandet av denna och samordna funktioner som uppstår tiU följd avett ökande antal internationella avtal, bl.a. funktionen hos konventionernassekretariat, med beaktande av behovet av effektivast möjligaresursutnyttjande, inldusive möjligheten att lokalisera sekretariat somupprättas i varandras närhet, i)att vidareutveckla (Kh främja största möjliga användning av miljökonsekvensbeskrivningar,bl.a. inom verksamheter för vilka svarar och i samband medvarje större projekt eller verksamhet som rör ekonomisk utveckling, j)att underlätta informationsutbyte om miljöanpassad teknik, inbegripet dejuridiska aspekterna, och tillhandahållande av utbUdning, k)att främja subregionalt och regionalt samarbete och stöd för initiativ ochprogram som rör mUjövård, vilket inkluderar dess viktiga roll för att bidratill och samordna de regionala mekanismer på mUjöområdet som har utvecklatsför uppföljning av UNCED, 1)att pä begäran ge tekniska, juridiska och institutionella råd till regeringarsom skall upprätta eller förbättra sina nationella, juridiska och institutionellastmkturer, särskilt i samarbete med UNDP:s insatser för kapacitetsuppbyggnad, tn)att på begäran stödja regeringar och utvecklingsorgan vid integrering avmiljöaspekterna i dess utvecklingspolitUc (Kh -program, särskUt genom att isamband med utformning och genomförande av program ge råd i mUjöpoUtiska,tekniska och policyfrågor, n)att vidareutveckla utvärderings- och biståndsinsatser vid miljökriser. 38.23 Föratt skaU kunna utföra alla dess uppgifter som det behåller sin roll som FN-systemets främsta mUjöorgan och med beaktande av mUjöfrågomas utvecklingsaspekter kommer att behöva tillgäng till större sakkunskap och tUlräckliga finansieUa resurser samt nämiare sam arbete med utvecklingsorgan och andra berörda organ inom FN-systemet. Vidare bör regionala kontor stärkas utan att dess högkvarter i robi försvagas; bör vidta åtgärder för att förstärka sin samverkan med UNDP och Väridsbanken. 38.24 UNDPhar också, i likhet med , en avgörande uppgift vad gäller uppföljning av UNCED. Genom sitt nät av fältkontor skulle det kunna främja FN-systemets gemensamma insats till stöd för genomförandet av pä säväl landsnivå som regional, interregional och global nivå, varvid det kan utnyttja fackkunskapen hos fackorganen och de övriga FN organ som är engagerade i operativ verksamhet. landssamordnares rollbehöver stärkas för att samordna FN:s operativa Skr. 1992/93:13 verksamhetpä fältet. 38.25 UNDPskall ha bl.a.följande uppgifter: a)Fungera som huvudorgan för attorganisera FN-systemets insatser för kapacitetsuppbyggnad på lokal, nationelloch regional nivå, b)mobilisera resurser frängivarländernas regeringar för kapacitetsuppbyggnad i mottagarländerna och, därså är lämpligt, genom UNDP:s randa-bordsmekanismer, c)stärka sina egna program föratt stödja uppföljningen av UNCED, utan att detta inverkar på femte programctykeln, d) påbegäran bistä mottagarländerna med att upprätta och stärka natio nella samordningsmekanismer för uppföljning av UNCED, e) påbegäran bistä mottagarländerna när det gäller att samordna mobUi sering av inhemska finansiella resurser, f) främjaoch stärka kvinnors, ungdomars och andra stora samhällsgrap pers deltagande vid genomförandet av i mottagarländema. om handel och utveckling 38.26 om handel (Kh utveckling () bör spela en viktig roll vid genomförandet av i dess form efter den utvidgning av programmet som beslutades vid konferensens ättonde session, med beak tande av betydelsen av sambanden mellan utveckling, intemationeU handel och miljön och i enlighet med dess mandat vad gäller hällbar utveckling, 38.27 FN:sSudan-Sahel-kontor, som arbetar inom UNDP:s ansvarsområde och med stöd av , bör, med de nya resurser som kan komma att tUl föras, stärkas så att det kan fungera som ett viktigt rådgivande organ (Kh delta effektivt i genomförandet av de bestämmelser i som avser torka, ökenspridning och markanvändning. Erfarenhetema frän denna verksamhet skulle kunna utnyttjas av alla andra länder som drabbas av torka och ökenspridning, särskilt länderna i , främst de hårdast (habbade länderna eller de som betecknas som minst utvecklade länder. 5 och organ knutna till dessa samt andraberörda mellanstatliga organisationer 38.28 AllaFN:s fackorgan, organ som är knutna tUl dessa (Kh andra berörda meUanstatiiga organisationer har inom sitt kompetensområde en viktig roll att spela vid genomförandet av de delar av (Kh andra konferens beslut som berör dem. Deras styrelser kan överväga metoder för att stärka (Kh anpassa verksamheter (Kh program tUl , särskilt vad gäller projekt för att främja en hållbar utveckling. Vidare kan de överväga att utar beta särskilda ordningar med givarländer och finansieUa institutioner vad gäller genomförande av projekt som kan komma att kräva additionella re surser.