prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — "Sverigessäkerhetspolitik syftar ytterst till att bevara vårt lands frihet ochnationella oberoende. Vårt säkerhetspolitiska mål är att i alla lägen och iformer som vi själva väljer trygga en handlingsfrihet för oss att - såsomenskild nation eller i självvald samverkan med andra länder - kunna utvecklavårt samhälle i politiskt, ekonomiskt, socialt, kulturellt och varje annat avseende.Ett viktigt inslag att utåt verka för avspänning,nedmsming, samarbete och demokratisk utveckling. Ettcentralt mål är därvid att bidra till fortsatt lugn och stabilitet i ochangränsande områden, med yttersta syfte att minska riskema för att drasin i krig eller konflikter. Säkerhetspolitikenformas väsentiigen i ett samspel mellan utrikespolitiken och försvarspolitiken. Densvenska säkerhetspolitikens utformning förändras i ett som Den nya poliuska situaUonen skapar nya möjligheter för H deltagande också iutrikes- och säkerhetspolitiskt samarl)ete med andra .°P' 1992/93:100 europeiska stater. Destiategiska realiteterna i det nordeuropeiska och nordatiantiska området innebärdock att den hårda käman i vår säkerhetspolitik är den militäraalliansfriheten med dess skyldighet att upprätthålla en betryggandeförsvarsförmåga för att vi ska kunna vara neutrala i händelse av ett krig ivårt närområde. Ingen annan försvarar , (»h vi försvarar baraSverige." Medhänvisning tiU vad som har anförts i det föregående bör dessa säkerhetspolitiskamål ligga fast. Slutetpå det och utvecklingen mot en säkerhetsordning i grundadpå dialog, samarbete och gemenskap har bidragit till att öka säkerhet. Avgörandeför säkerhets- och försvarspolitik är dock att situationen alltjämtpräglas av ett stort mått av osäkerhet när det gäller utvecklingen av ett antalsäkerhetspoUtiskt betydelsefulla förhållanden. Den tidigare hotbilden harersatts av ett nytt riskmönster med instabilitet och svårfömt-sägbarhet i storadelar av Öst- och . Bedömningen kvarstår att den fortsattautvecklingen i det tidigare , och därvid främst , för osskommer att utgöra den största säkerhetspolitiska osäkerhetsfaktorn underöverskådlig framtid. Sverigehar små möjligheter att på egen hand påverka utvecklingen i dessa områden. Detär därför viktigt för tillsammans med övriga och att medutrikespoliUska och ekonomiska medel söka bidra till en positiv ochstabiliserande utveckling i de berörda statema. Hämtöver kan svensk medverkankomma att aktualiseras i fredsbevarande och humanitära insatser för attförhindra att akuta konflikter uppstår eller för att begränsa de omedelbarakonsekvensema av sådana. Jämsidesmed dessa strävanden att främja fred och stabilitet i måste vi alltjämtgardera oss också mot mer hotande utvecklingar. De mål och uppgifter förtotalförsvaret som fastställdes försvarsbeslut bör därför i alltväsentiigt bestå. Till dessa fogas här vissa ytterligare preciseringar vadgäller kraven på beredskap för olika delar av totalförsvaret med hänsyn till defortsatta militärpolitiska förändringama i vårt närområde. Totalförsvaretskall sålunda ha en betryggande förmåga att motstå ett s.k. strategiskt överfall, dvs. ett angrepp som med kvantitativt begränsade styrkor av hög kvalitet och med endast kort militär förvaming riktas mot vitala funktioner inom nationella ledningssystem och inom total försvaret. Kraveni övrigt på totalförsvarets förmåga att möta väpnat angrepp över . {'P" 1992/93:100 kustaltemativt landgräns, enligt den ambition som försvarsbeslut ' * anger,behöver fullt ut tillgodoses först efter något års komplettering av Efter en högst ettårig återtagningsperiod skaU alla väsentiigadelar av totalförsvaret kunna utnyttjas med full effekt Planläggningen för en sådan forcerad återtagning får förutsättaatt genomförandet sker utan direkta ekonomiska restriktioner. Återtagningenskall vidare kunna ske även jämsides med en uppväxande interaationellkris som begränsar möjlighetema till import av strategiska Ökadvikt skall läggas vid totalförsvarets förmåga att medverka i humanitärainsatser och fredsbevarande operationer under FN:s eller ESK:s ledning. Denedmstningsavtal som ingåtts både inom kämvapen- och C-vapenom-rådena ger intemotiv för avsteg från den inriktning av våra skyddsåtgärder mot A-, B- ochC-stridsmedel som angavs försvarsbeslut. I synnerhet skyddet motkemiska stridsmedel har en stor betydelse för försvaret mot strategiskt överfall. Jaghemställer att regeringen bereder ullfälle att ta del av vad jag haranfört om säkerhetspolitik (avsnitt 1.1.2) och om försvarspolitikensinriktning (avsnitt 1.1.3). 1.2 Konsekvenser av stabiliseringsproposition Pf°P- 1992/93:100 Regeringen presenteradevåren 1992 i proposition 1991/92:150 (bilaga 1:1.2) med förslag till sluUig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringspropositionen) en långsiktig konsekvenskalkyl förperioden /93-1996/97. konsekvenserstatsmakteraas redan fattade beslut och gjorda åtaganden får för utvecklingen avinkomster och utgifter i den offentiiga sektom. Försvarsdepartementets delbygger kalkylen på den ekonomiska nivån i 1992 Genomde åtgärder som stabiliseringsproposition föreslås förtotalförsvaret förändras de ekonomiska fömtsättningama årsförsvarsbeslut och därmed även för den långsiktiga konsekvenskalkylen. Istabiliseringspropositionen anges att anslagen för totalförsvaret skallreduceras med vid fullt genomslag. Detta bör enligtmin mening ske genom att den samlade anslagsnivån sänks budgetårsvis enligtföljande: Fullspareffekt uppnås alltså från och med /97. Istabiliseringspropositionen anges följande åtgärder för att delar av sparmåletskall nås: -Aweckling av Västgötaflygflottilj (F 6) samt, efter Överbefälhavarensunderlag om förändrad grundorganisation för flygvapnet, beslut om enytterligare minskning av antalet flottiljer, -utebliven uppräkning avkontantförmåner för vämpliktiga under /94, -reducering av värapliktigasreseförmåner fr.o.m. , -reduceringar inom den civiladelen av totalförsvaret med . Avstabiliseringspropositionen framgår att regeringen avsåg att återkomma tillriksdagen med närmare redovisning av förslagens innebörd för budgetåret1993/94 samt med en inventering av ytterUgare åtgärder som kan vidtas för attuppnå besparingsmålet inom den period som försvarsbeslut omfettar. I pågår förnärvarande en bred anpassningsprocess inför med- P' 'jti.lKÄ) lemskapet iEG. Kostnadema för detta fördelas mellan statsbudgetens ' * huvudtitiar.För Försvarsdepartementets del kommer andelen att vara ,vilket medför att den samlade anslagsnivån för totalförsvaret för budgetåret1993/94 sänkts med . Avbesparingen /94 föreslås hänföra sig tiU anslaginom den militära utgiftsramen, till anslag inom den civilaplaneringsramen och till anslag inom Övrig verksamhet. 1 detföljande redovisas närmare hur besparingaraa påverkar anslagen och vilka ytterligare åtgärder som föreslås för att nå sparmålet. KonsekvenserJör totalförsvarets militära del Utöverde besparingsåtgärder som föreslogs i stabiliseringspropositionen behöversåledes ytterligare åtgärder vidtas för att de totala besparingsmålen skallnås. Överbefälhavaren har mot denna bakgmnd lämnat förslag till sådanaåtgärder. Överbefälhavarens förslag överensstämmer med mitt förslag. Ytterligareförändringar behöver göras i grundorganisationen. Dessa bör inom armén skegenom att produkUonen i samordnas och rationaliseras ytterligarevarvid huvuddelen av artilleriregementes, A 4, étabUssement lämnas,samt genom att Skånska luftvärasregementet, Lv 4, awecklas, varvid utbildningenöverförs till andra förband. Inommarinen bör verksamheten vid örlogsskolor, KÖS, och Karlskronakustartilleriregemente, KA 2, samordnas främst såvitt avser ledningen, deadministrativa funktionema samt den del av utbildningen som genomförs vidbåda dessa verksamhetsställen. Vidare bör Muskövarvet skiljas ut frånOstkustens marinkommando, MKO, och verksamheten överlåtas till ett statiigteller privatägt aktiebolag. Inomflygvapnet bör flygräddningsorganisatio-nen sesöver och anpassas till flygvapnets förändrade grundorganisation.Rationaliseringar bör enligt min mening också eftersträvas inom målflygverksamheten.Hämtöver har Överbefälhavaren regeringens uppdrag att senast iseptember 1995 redovisa ett förslag tiU förändrad grundorganisaUon förflygvapnet. Detta uppdrag bör kompletteras med att omfetta även en översyn avvissa delar av flygvapnets skolverksamhet, i första hand , F 5,i , och Flygvapnets Halmstadsskolor, F 14,. Med ett sålunda utvidgatunderlag som gmnd bör det enligt min mening vara möjligt för statsmakteraa att1995/96 besluta om ytterligare reduceringar av flygvapnets grundorganisation. Inompersonalområdet bör reduceringar göras av antalet vämpliktiga som iJ.?' ■'1" gmndutbildas underutbildningsåren /96 och 1996/97. Detta möjliggörs "8* genom ett ytterligareumyttjande av vämpliktiga utbildade till förband, som Vidare bör som nämnts begränsningar ske i de värnpliktigas förmåner.Dessutom bör ändringar göras i förmånssystemen för officersaspiranter isyfte att reducera kostnaderaa. Inommaterielområdet räknar jag med att luftvärasrobotsystemet 23 BAMSEfortsättningsvis kommer att utvecklas i en något reducerad takt jämfört medinriktningen försvarsbeslut. Jagåterkommer med en närmare redovisning i dessa frågor i ansluming tillredogörelseraa för respektive huvudprogram. Besparingeninom den militära utgiftsramen under /94 fördelar sigsammantaget enligt följande: Konsekvenserför totalförsvarets civila del Dei stabiliseringspropositionen angivna besparingaraa inom totalförsvarets civiladel har beträffande /94 främst inriktats på viss minskning avskyddsrumsbyggandet, neddragning av utbildnings- och övningverksamhet m.m. Jämförtmed förslagen i Överstyrelsens för civil beredskap programplan Det civila försvaret 1993/94-1997/98 föreslås sålunda för det närmaste budgetåreten minskning av anslagen för funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänstmed varav för civilförsvarsövningar m.m.27 miljoner kronor och för skyddsrumsbyggande . Inomfunktionen Ledning och samordning föreslås Överstyrelsens för civil beredskapanslag för Tekniska åtgärder i ledningssystemet m.m. minskas med7 och Civilbefälhavamas övningsverksamhet med När det gäller funktionen Livsmedelsförsöijning m.m. föreslåsatt investeringar för i beredskapslager av kemikalierför vattenrening skjuts upp något. attgmndutbildning och repetitionsutbildning av vapenfria tjänstepliktiga skärsned i en omfettning som motsvarar en besparing på 26,5 miljoner Deriktade besparingar som jag här har redovisat uppgår tiU sammanlagt .°P'1992/93:100 . Återstående fördelas påövriga ' *8* funktioner som tilldelas resurser inom planeringsramen förtotalförsvarets civila del. Sammantaget fördelar sig besparingaraa påfunktioner enligt följande. Ledningoch samordning Befolkningsskydd och räddningstjänst 40,0miljoner kronor Energiförsörjning 2,3miljoner kronor Försörjning med Deförslag till besparingar som här har redovisats är till sin karaktärkortsiktiga. Den angivna besparingen under följande budgetår bör ges en profilsom är långsiktigt lämplig. Jag avser därför att senare föreslå regeringen attuppdra åt att lämna förslag till hursparåtgärderaa bör inriktas långsiktigt. Jaghar i denna fråga samrått med chefema för Social-, Kommunikations-,Arbetsmarknads-, Jordbruks- och Näringsdepartementen. /94 föreslår jag i det följande en besparing på 23 miljonerkronor för Gemensam försvarsforskning. På räknar jag med vissabesparingar inom försvarsforskningen i den vidare mening som begreppet ges ibetänkandet (SOU 1992:62) Forskning för totalförsvaret - förslag till åtgärder.Dessa mera långsiktiga besparingar torde komma att utgöra en del av debesparingar som kan förutses till följd av förslag från LEMO. Jag föreslårslutligen en besparing på för för budgetåret1993/94. 1.3 Årsredovisningar och revision Genomändringar i totalförsvarets budgetförordning (1989:924) (1992:39) har krav ställts på samtiiga myndigheter under Försvarsdepartementetatt lämna in årsredovisningar fr.o.m. /92. Myndigheteraa harlämnat årsredovisningar som innehåller samtiiga formella delar. Försvarets datacenter, zJ.? '/-'''"■lOU Överstyrelsenför civil beredskap. Flygtekniska försöksanstalten och Vissa ' nämnder m.m. inomFörsvarsdepartementets omräde har lämnat fullständiga årsbokslut i enlighet medbokföringsförordningen (SFS 1991:1026). myndigheterhar fått dispens från () för budgetåret 1991/92och i de flesta fall även för /93 från kravet att Detta innebär att den ekonomiska information somlämnas i årsredovisningaraa, i form av resultat- och balansräkningar, inte är fullständig. Dettahar beaktats vid bedömningama av myndighetemas Myndighetemasresultatredovisningar uppvisar skiftande kvalitet. Detta beror delvis på hurmyndighetemas interaa system för verksamhets- och resursredovisning är uppbyggtmen även på brister i den styming som regeringen gav i regleringsbrevet /92. Medledning av erfarenhetema från resultatredovisningama för /92 ochdet utvecklingsarbete som har bedrivits, kommer det fortsatta arbetetinom Försvarsdepartementet att inriktas mot att ge tydligareverksamhetsrelaterade mål- och resultatkrav i regleringsbreven. Dettaförbättrar möjlighetema för myndigheteraa att återrapportera och för regeringenatt följa upp och kontrollera verksamheteraas resultat. Jag bedömer vidare attmyndighetema dessutom behöver utveckla sina interaa styraings- ochuppföljningssystem. RRVhar yttrat sig över myndighetemas årsredovisningar och har haft invändningarbeträffande . Jag har för avsikt att senareåterkomma till regeringen med förslag till åtgärder med anledning härav. /94 föreslår jag endast ett fåtal förändringar av anslagsstmkturen inom huvudtiteln. De båda anslagen inom littera A bör från och med /94 vara ramanslag. Inom den militära utgiftsramen (Littera B-F) föreslår jag att anslaget D 4. Flygvapenförband: JAS-systemet, betalningsförskjutningar upphör. Att Försvarets datacenter kan komma att upphöra att vara stadig myndighet medför att anslaget F 8. Försvarets datacenter upphör som myndighetsanslag. Anslaget bör dock finnas kvar och då med beteckningen F 8. Särskilda awecklingskostnader för Försvarets datacenter. Inom den civila planeringsramen (Littera G-J) föreslår jag att det hittillsvarande anslagen G 3. Civilbefalhavaraa: Förvaltningskostnader m.m. och G 4. Civilbefal havaraa: Utbildnings- och övningsverksamhet slås samman till ett anslag. Under littera H tillkommer ett anslag H 3. Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor, vilket medför följdändringar i num reringen under litterat. Det nuvarande anslaget K 15. Försvarets civilförvalt ning: Täckning av vissa kostnader upphör. denna dag har chefen ,o för föreslagit att kostnadema för FN-styrkor m.m. Som ett resultat av den PfoP-1992/93:1(X) förändringen kvarstår under fjärde huvudtiteln ett anslag K 15. Littera L utgår. Somen följd av avgiftsförordningen (1992:191) har begreppet intäktsfinansieradersatts av avgiftsfinansierad, även i anslagsbenämningar. Chefenför har tidigare denna dag i finansplanen redogjort förmodellen för räntebeläggning av staUiga medelsflöden. InomFörsvarsdepartementets verksamhetsområde pågår omfettande förändringar som ävenpåverkar anslagsstmkturen. Min avsikt är att samtiiga medelsflöden inomFörsvarsdepartementets område skall räntebeläggas senast den 1 juU 1994. Låni skall, i enlighet med kapitalförsörjningsförordningen(1992:406), fr.o.m. /94 tillämpas generellt på samtiigaförvaltningsmyndigheter för finansiering av investeringar ianläggningstillgångar för förvaltningsändamål. För de myndigheter som fr.o.m.den 1 juli 1994 ingår i myndigheten har jag dock gjort denbedömningen att de generella reglema inte bör gälla för /94. 2.Organisationsfrågor m.m. Prop. Bilaga 5 2.1 Bakgrund Genom1992 års försvarsbeslut har statsmaktema fattat principbeslut om att demyndigheter som ingår i huvudprogram 1-4 armén, marinen,flygvapnet och operativ ledning) skaU utgöra en myndighet med benämningenFörsvarsmakten. Den nya myndigheten skaU ledas av en chef, som benänmsöverbefälhavare och ha en central nivå, som benämns högkvarteret. Nuvaranderegionala och lokala myndigheter kommer att utgöra organisationsenheter i dennya myndigheten. Myndigheten inrättas den 1 juU 1994. Syftetmed reformen är att: -lednings ochansvarsförhållandena skaU bU likartade i fred och i krig, -ledningen skaU bli effektivarenär det gäller avvägningar, produktion, organisation och ekonomi, -ansvarsförhåUandena skaU bUklarare än vad de är . Föratt sköta genomförandet av omorganisationen har regeringen under hösten 1992inrättat en särskild organisationsmyndighet (1992:1019). Iavsnitt 2.2, Regeringens styming av myndigheten , redogörs fördet arbete som bedrivs inom Försvarsdepartementet med att utveckla formemaför mål- och resultatstyming. Regeringenvar i samband med försvarsbeslutet inte beredd att ta StäUning tiU dennärmare organisatoriska uideUiingen av högkvarteret. LEMOavlämnade den 1 decemtwr 1992 en skrivelse angående styming, kontroU ochledning av Försvarsmakten. Skrivelsen innehåUer bl.a. ett förslag tiUhögkvarterets organisatoriska gmndstinktur. Regeringen har fettatbeslut i denna sak. Jag återkommer tiU frågan under avsnitt 2.3 . I1992 års försvarsbeslut fastslogs även den principieUa mriktningen för hurstymingen av de s.k. gemensamma myndighetema ,m.fl. skuUe utformas. Försvarsmaktens behov avproduktion och stödverksamhet firån de gemensamma myndighetema bör enligt minmening styras med uppdrag från myndigheten . Dessa myndigheterskaU dock lyda dUekt under regeringen. LEMO har, efter det att utiedningensförsta betänkande lagts fram, tiU regeringen lämnat förslag som rör flera av degemensamma myndighetema. Utgångspunktenför utredningen har varit att se över vad som måste ingå i myndigheten , vad som för Försvarsmaktens räkning bör utföras av särskUd myndighet och vad som kan tiUgodoses av andra myndigheter eUer av företag. 1992/93:100 har LEMOavlämnat följande delbetänkanden tiU Bilaga 5 regeringen, -Fortifikationsförvalttiingen(SOU 1992:85), -(SOU 1992:101), -Adnunistrativt stöd tiUFörsvarsmakten (SOU 1992:105), -CivUbefäUiavama (SOU 1992:106), -Försvarets datacenter (skr.1992-09-28), -Försvarets mediecenter (skr.1992-11-30). LEMO:sarbete med översyn av resterande gemensamma myndigheter fortsätter under år1993. Iavsnitten 2.4.1-2.4.3 redovisar jag mina ställningstaganden beträffandeförslagen om verksamhetema vid , samt CivUbefälhavama. Jag avser att föreslå regeringen att momkort återkomma tiU beträffande verksaniheten vid Försvaretsmediecenter. Iavsrutt 2.5 redogör jag för förändringar avseende Trafikflygarhögskolan. Slutiigenredogör jag i avsnitt 2.6 för läget vad gäUer frågan om helikoptrar itotalförsvaret. 2.2 Regeringens styming av myndigheten Mål-och resultatstyming är det samlingsbegrepp som används för regeringensstyming av statsförvaltningen. Mål-och resultatstyming innebär att regeringen i betydande omfattning styrmyndighetemas verksamhet med uppföljningsbara verksamhetsmål och resultaticrav.Myndighetema får ett ökat ansvar för hur verksamheten bedrivs, somregeringens krav skärps i fråga om återredovisning och analys av de resultatsom uppnås. I1992 års försvarsbeslut angav statsmaktema att mål- och resultatstyrning ävenskaU tiUämpas inom försvaret (Kh att de praktiska formema för denna stymingbehöver utvecklas. InomFörsvarsdepartementet bedrivs ett utvecklingsarbete som syftar tiU att konkretisera och utveckla mål- och resultatstymingen mom verksam hetsområdet. Resultatet av detta arbete kommer att Ugga tiU gmnd bl.a. för utformmngen av instmktionen för myndigheten samt för den översyn som nyUgen har påböijats av totalförsvarets budgetför- ordnmg (1989:924; omti7ckt 1992:39) och budgeUiandbok. Dessa dokument utgör mycket vUctiga delar i regeringens styming och kontioU av Försvarsmakten. Utformrungen avregeringens styming av myndigheten . 1992/93:100 hör tiUde firågor som det ankommer på regeringen att t>esluta om. Bilaga 5Styrningens utformning påverkar emeUertid högkvarterets organisation ochåterrapporteringen av verksamhetens resultat tiU statsmaktema varför jag ändåviU redovisa inriktningen av det pågående arbetet. Modellför stymingen av Försvarsmakten Statsmaktemabör i försvarsbesluten formulera de säkerhetspoUtiska och försvarspoUtiskamålen och ange Försvarsmaktens uppgifter (verksamhetsmål) i operativa termersamt festställa organisationen i stort. Uppgiftema bör därefter stäUas tiUmyndighetema i regleringsbrev och/eUer i förordning. Statsmaktemakan i förhållande tiU myndighetema inte begränsa sig tiU att enbart angeFörsvarsmaktens uppgifter. De måste också utifirån de säkerhets- ochförsvarspolitiska målen och uppgiftema samt med hänsyn tiU de ekonomiska fömtsättningama"beställa" den krigsorganisation som bedöms svara mot behoven genomatt ställa kvantitativa och kvaUtativa resultatkrav/uppdrag tiU Försvarsmaktensamt ange ekonomiska (x:h andra resurser. TiU resultatkraven/uppdragen kanregeringen också lämna handlingsregler som anger befogenheter och skyldigheter. Somgmnd för statsmaktemas ställningstaganden och regeringens"beställning" bör Ugga olika överväganden, bl.a. studier ochanalyser, där Försvarsmakten i dialogform medverkar. Försvarsmakten bör därvidredovisa sin bedömning av organisationens förmåga att lösa olika operativauppgifter och hur denna förmåga påverkas av tänkbar utveckling såväl iomvärlden som inom den egna krigsorganisationen samt hur tiUgängliga ekonomiskaresurser effektivast kan utnyttjas för att lösa uppgiftema. Regeringenbör således ge Försvarsmakten i uppdrag att vidmakthåUa och utvecklakrigsorganisationen i olika tidsperspektiv. Därvid bör anges de viktigastekrigsförbandens kvantitet och kvalitet. Detär vUctigt att regeringens utgångspunkter och mtentioner för stymingen ocksåfår genomslag i hur den intema stymingen inom Försvarsmakten utformas. För attde avsedda effektema skaU uppnås är det t.ex. vUctigt att uppdragskedjan hängerUiop hela vägen från statsmaktema tiU lokal nivå och tiUbaka. Enväsentiig del i det fortsatta arbetet blir därför att utformaupp-dragen/resultadcraven på det sätt som här beskrivs. Detta arbete bör haföljande utgångspunkter. - Verksamhetsmålen för Försvarsmakten börformuleras i långsiktiga mål, 22 - kraven bör anges på ett sätt som går att omvandlatiU styrsignaler tiU Prop. 1992/93:100 lägsta nivå och som därefter kan användas vid återrapporteringen hela Bilaga5 vägengenom systemet tiU regeringen igen, -regeringens styming bör varatydUg utan att Försvarsmaktens handlingsfrihet och förmåga begränsas genomonödig detaljstyming, -regeringens styming börformuleras så att erforderUg delegering kan ske för att flexibUitet ochhandlingsfirihet i genomförandet skaU kunna föras över tiU lokal nivå, -resultadcraven måste varaändamålsenUga och rimUga, resultatkraven måste formuleras så att de beaktarFörsvarsmaktens befogenheter samt det faktiska handlingsutrymmet med hänsyn tiUlagstiftning och föreskrifter. Regeringenstyr genomförandet av försvarsmaktens verksamhet i fred ikrigsförbandstermer på delprogramnivå. När den nya försvarsmaktsmyndighetenbildas blir de nuvarande fyra organisatoriskt uidelade huvudprogrammen inteändamålsenUga. Inte heUer behövs den samlade benämningen för de verksamhetersom ingår i huvudprogram 5, Gemensamma myndigheter. Indelning i huvudprogrambör i fortsättningen därför mte göras. Regeringens styming bör ske i programsom utformas så att de avspeglar krigsorganisationen. Regeringensstyming av myndigheten kommer i huvudsak att ske genom attuppdrag stäUs tiU Försvarsmakten i enUghet med vad jag har beskrivit.Uppdragsstymmg behöver dock, inom vissa områden, kompletteras med andra formerför regeringens styming av verksamheten vid Försvarsmakten t.ex. genomföreskrifter eUer särskUda beslut. Sådanaområden kan vara: -organisations/lokaliseringsfrågor -större materiel- och lokalförsörjningsfrågor. Denförändring i myndighetsstmkturen som bUdandet av myndigheten innebär påverkar den nuvarande anslagsstmkturen.