prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — Bidraget är ett Prop.1992/93:150 komplement till kommunemas skatteinkomster CKh är inte kopplat tillden Bilaga 1.2 verksamhet som den enskilda kommunen bedriver. Det nya utjämningsbidragetbestår av tre delar: - ettbidrag för utjämning av konununemas skatteinkomster upp till en generell garantinivå, uttryckt i procent av en uppräknad medelskattekraft för bidragsåret, 'tillägg till respektive avdrag från bidraget på gnmd av opåverkbara skillnaderi strukturella förhållanden (grundas på ett strukturkostnadsindex) samt Detnya systemet har gette en utformning som innebär att i principfastetäller en bidragsram med utgångspunkt i finansieringsprincipen och vadsom bedöms vara förenligt med det samhällsekonomiska utrymmet för denkommunala sektom. Det innebär att i stort sett all automatik i stetebidragenhar upphört. Särskildaövergångsregler gäller för utjämningsbidraget åren 1993 och 1994.Övergångsreglema innebär att ingen kommun skall , till följd av det nyastetebidragssystemet, vinna eller förlora bidrag överstigande avkommunemas beräknade sammantegna inkomster av skatt och bidrag enligt ett s.k.referensaltemativ (prop. 1991/92:150 del II, bet.l991/92:FiU29,rskr. 1991/92:345). fir skilhiaden mellan bidraget för ochutbetelt utjämningsbidrag uppgå till högst av summan av deberäknade skatteinkomstema och utbetelt utjämningsbidrag . Dehuvudsakliga motiven för övergångsreglema är dels att undvika alltför storaförändringar i enskilda kommuners bidrag, dels att åstedkomma en successivinfasning av det nya bidragssystemet. Kritikhar framkommit mot strukturkostnadsindexet. En mer ingående analys görs därförför att utveckla grunder och metoder för utjämning av strakturella skillnaderinom ramen för det nya stetebidragssystemet. En särskild utredare hartillkallate för att vidareutveckla systemet för strakturatjämning. Densärskilde utredaren beräknas lägga fram förslag . Ändringama isystemet avses träda i kraft . Skatteutjänmingsbidragges till landsting i syfte att utjämna skattekraft och garantera medborgamalikvärdig service oavsett i vilket landsting man bor. Varje landstingsskattekraft anges i procent av medelskattekraf-ten och omfetter följande delar: - tillägg eller avdrag för åldersstrukturens inverkanpå landstingete kostnader för sjukvård, -tillägg för befoUcnmgsminsknmg. Bilaga1.2 Skatteutjämningsbidraget till landsting ändrades i vissa delar fr.o.m. år1993. Vissa smärre justeringar av systemet gjordes bl.a. genom att en renodladlandstingskommunal åldersfektor tillänq)as för de landstingsfria kommunema.Vidare görs numera ett tillägg för befolkningsminskning om folkmängden underden senaste femårsperioden har minskat med av folkmängden vidfemårsperiodens början. Skatteutjämningsbidragetföljer automafiskt skatteunderlagete förändring eftersom det är knutet tillmedelskattekraften. Tidigarehar en skatteutjämningsavgift tegite ut för att neutralisera ökningen avbidraget och kvarstår för dette syfte en reduceradskatteutjämningsavgift. Val av långsiktig metod för att neutralisera ökningenav kostnaderna i skatteutjämningssystemet framöver är ännu ej klart.Tillsvidare hålls därför bidraget i beräkningama nomineUt oförändrat underperioden. 5 1992/93. Nr 150 Bil 1.2 59 Underändamålet bamfemiljer redovisas stetens direkte ekonoiniska stöd tillbamfemiljer. Stödet utgörs främst av allmänna bambidrag inkl. flerbamstillägg,föräldraförsäkring, bidragsförskott, bostadsbidrag, bampensioner samt vårdbidragför bam med funktionshinder. Vidare finns ett särskilt stöd fill ensamståendeadoptivföräldrar samt ett bidrag till omkostnader vid adoption av bam frånutlandet. Stetens direkte stöd till bamfemiljer beräknas uppgå till ca 49miljarder kronor under /94, vilket utgör av stetens ochsocialförsäkringssektoms totela utgifter. Diagram6.6 Utgifter för ekonomiskt stöd till barnfamiljer (miljarderkronor i 1993/94 ärs prisnivå) 1992/93:150 Bilaga1.2 utg. i mdkr 60 i % av utg. "I...... I'...... f....... I....... ;...... 1..... ■)■" "'V" "T" '"V" '"I" 87/88 89/90 91/92 93/94 95/96 97/98 Detövergripande målet med det ekonomiska stödet till bamfemiljer är att ge enekonomisk grundtrygghet då de har hög försörjningsbörda ochrelativt låga inkomster. Familjer med bam är generellt sett unga och har ofterelativt låga inkomster i kombination med höga levnadsomkostnader. Enutgångspunkt vid utformningen av systemen har därmed varit att utjämnainkomster över livscykeln. Stetens del av detekonomiska stödet till bamfemiljer omfettas dels av direkt ekonomiskt stöd tillbamfamiljer, dels bidrag till kommunerna. Ett antel specialdestineradestetebidrag såsom exempelvis bidrag till barnomsorgen har tegite bort och utgörnumera en del av det generella stetebidraget. Vid fördelning av det generellastetebidraget beaktas emellertid bl a andelen bamfemiljer m.m. (se även avsnitt6.4 Bidrag från staten lill kommunsektorn). En del av stetebidraget tillkommunema kan därför sägas utgöra ett indirekt stöd fill bamfemiljeraa. Detdirekte ekonoiniska stödet till barnfamiljer beräknas uppgå till avstatens totala utgifter för transfereringar till hushållen under budgetåret1993/94. Den beräknade utveckligen över LK-perioden framgår av följandesammanställning. Utgifteraaför de familjepolitiska stöden styrs av en mängd olika iåkto- Prop.1992/93:150 rer. Demografisk utveckling och den allmänna pris- ochlöneutvecklingen Bilaga 1.2 är de fektorer som har störst betydelse förutgiftsutveckligen. Dämtöver har politiska beslut beträffande konstruktionen avstödsystemens regelverk en avgörande betydelse för kostnadsutvecklingen av defamiljepolitiska stöden. Utgiftemaför bostadsbidragen styrs främst av löne- och bostadskostnadsutvecklingen.Bidragen är inkomstprövade och utgörs huvudsakligen av tvä komponenter, dels enicke bostadskostnadsberoende del som utgår till bamfemiljer och kan ses som ettbehovsprövat bambidrag, dels en del som är beroende av bostedskostnad. Mellanbudgetåren 1993/94 och 1994/95 minskar utgiftema för bostedsbidrag kraftigt.Denna minskning förklaras av att steten engångsvis betelar ut bostedsbidragför ett (x:h ett halvt verksamhetsår under /94. Effekten uppstårengångsvis till följd av förändrade betelningsströmmar. Regeringenhar presenterat ett förslag om nya regler för bostedsbidragen fr.o.m.den 1 januari 1994. Förslaget innebär att steten övertar hela kostnadsansvaretför bostadsbidragen. svarar steten och kommunema för hälften var avkostnadema. Förslaget iimebär en ökad stetlig kostnad förbostedsbidragssystemet. görs emellertid motsvarande indragning avstetebidraget till kommunerna, vilket iimebär att stetens totela utgifter, i princip,blir oförändrade. Utgiftemaför de allmänna bambidragen styrs av det totala antalet bam, antelet bam ivarje femilj och bidragete storlek. Bidragete storlek festställs avstetemakteraa genom särskilda beslut. UnderLK-perioden beräknas antelet bam med bambidrag öka med ca 80 000 bam. Utgiftemaför bambidragen minskar realt med i genomsnitt ca /år underLK-perioden. Minskningen förklaras av att bambidragen beräknas ligga pånominellt oförändrat belopp per bam . Utgiftemaför försäkringen styrs huvudsakligen av antelet födda bam, löneutvecklingen,basbeloppete storlek samt ersättningens nivå. Föräldraförsäkringen ersätterinkomstbortfeU vid bams födelse och vid vård av sjukt bam. Utgiftemaminskar svagt , vilket främst förklaras av att antelet föddabam beräknas minska . Bidragsförskottlämnas för bam under , vars föräldrar lever åtekilda. Bidragsförskottlämnas av basbeloppet. Utgiftema för bidrags- Prop. 1992/93:150förskott styrs av antelet bamföräldrar som lever åtekilda, den under- Bilaga1.2 hållsskyldiges betelningsförmåga samt basbeloppete storlek. Dagenssystem för bidragsförskott innehåller allvarliga brister, vilket bl.aUnderhållsbidragskommittén pekade på i sitt betänkande (SOU 1990:8). Enarbetsgrapp inom presenterade ett förslag fillreformerat bidragsförskottesystem (Ds 1992:53). Remissbe-handligen av förslagetvisade på ett negativt mottagande och resulterade därför inte till någraförändringar i systemet. Utgifteraaberäknas minska med mellan budgetåren 1993/94 och 1994/95,vilket förklaras av att en del av utgiften för bidragsförskott integreras inomramen för bostadsbidragssystemet. För LK-perioden i övrigt ökar utgiftemasvagt, vilket förklaras av att det totela antalet bam med föräldrar som leveråtekilda beräknas öka . Underändamålet redovisas stetens stöd till utbildning (K;h forskning, dvs.grundskola, gynmasieskola, folkbildning, grundläggande högskoleutbildning samtforskning och forskaratbildning. Utgifteraa uppgår fill sammanlagt ca 41miljarder kronor viUcet motsvarar av stetens totela utgifter. De tidigareskolstetebidragen som tillförte utjämningsbidraget till kommuneraa ingår ej iberäkningen. Diagram6.7 Stetens utgifter för utbildning och forskning (miljarder kronor i1993/prisnivå) 1992/93:150 Bilaga1.2 i % av utg. 87/88 89/90 91/92 93/94 95/96 97/98 Utgifteraaför utbildning och forskning har ökat och fortsätter att öka.Den engångsvisa ökningen /94 förklaras av särskildaarbetemarknadsinsateer. Utgiftsökningen beror främst på flerhögskoleplatser. De ökade utgifterna uttrycker stete-maktemas prioritering avdette ändamåls betydelse för tillväxt och arbetsmarknad. Underde har en betydande decentralisering skett inom skolväsendet.Syftet har varit att göra skolan mer mål- och resultetorienterad. Regering ochriksdag fastetäller de nationella målen för skolan, bl.a. genom skollag ochläroplaner. Kommunema har frihet att själva beslute om sin skoloiganisation.Enligt skoUagen skall kommunen ante en skolplan, av vilken skall framgå deåtgärder som kommunen avser vidte föf att uppnå de nationella målen. 1 skoUagenregleras kommunernas skyldighet att anordna utbildning. Från och med den 1 januari1993 ingår bidraget till det konununala offentliga skolväsendet(sektorsbidraget) cx;h bidraget till undervisning av invandrare i svenskaspråket i det stefliga utjämningsbidraget fill kommuneraa. Därmed har kommunemafull frihet att själva avgöra hur stor del av kommunens resurser som skall satsas på kommunens skolväsendeavseende såväl grundskola, gymnasieskola som vuxenutbildning. I snitt har stetens bidragtäckt av de totela kostnadema för . Prognosema för elevutvecklingen under 1990-teletvisar på en ökning av antelet elever i grundskoleåldern. Målsättningen förgymnasieskolan är att aUa imgdomar skall genomgå en treårig gymnasieutbildning.Kommunen är skyldig att erbjuda varje 16-19-åring plate i antingen sin egeneller någon annan kommuns gymnasieskola. Utbildningen i gymnasieskolan utgörsav nationella, specialutformade eller individuella program. En reformering avgymnasieskolan i denna riktning inleddes fr.o.m. /93 och skaU varafullt genomförd /96 (prop. 1990/91:85, bet. 1990/91 :UbU16, rskr.1991/92:356). Utvecklingen går i rikbiing mot en alU mer kursutformadgymnasieskola. Antelet 16-19-åringar ftam fill samt en prognos överelevutvecklingen framgår av följande diagram. Diagram6.8 Antelet 16-19-åringar samt en prognos över elevutvecklingen igymnasieskolan 1992/93:150 Bilaga1.2 .'',0?" =#" ,* éf / o* ,*'»' ,# . lii Prognos antal elever □Extra insatser Källa:Statens skolverk Ej I gymnasieutb. Utgiftema för studiehjälphar för /94 beräknate tUI ca . Av dessakostnader svarar studiebidraget för . Studiebidraget är beloppsmässigtsamordnat med det allmänna bambidraget, ,och kommer fr.o.m. /94 att utgå endast per år.Kostnadema för studiebidraget är således avgörande vad gäller anslageteutveckling. Denna utgift är i sin tur beroende av antelet elever på gymnasialnivå. beräknas antelet elever successivt stiga till ca 340 000elever /98, vilket medför en utgiftshöjning på ca 230 miljonerkronor. Denkommunala vuxenutbildningen (komvux) består avgrundläggande vuxenutbildning och gymnasial vuxenutbildning samt påbyggnadsutbildning.Hösten 1992 shiderade 129 000 elever i Prop- 1992/93:150 komvux. Enligtriksdagens beslut är kommunema fr.o.m. /93 skyldiga att betelabidrag till fristående skolor godkända för vanlig skolplikt. I prop.1992/93:230 om valfrihet i skolan har regeringen lämnat förslag om bl.a.stetebidrag till fristående skolor över grundskolenivån samt om rätten förföräldrar och elever att välja skola inom det konununala skolväsendet. Frånoch med /92 infördes ett nytt system för stetebidrag iiAfolkhögskolor och studieförbund. Det nya systemet innebär en övergång frånregelstyrning till målstyrning. Regering (x;h riksdag har festetällt målen förden stetebidragsberättigade delen av foUcbildningen. Stetebidraget ges tillFolkbildningsrådet som ett samlat finansiellt stöd till folkbildningen. Detankonuner på att fördela anvisade medel mellan studieförbundoch foUchögskolor. Utbildningsavgiften,som finansierade utgifter för vuxenstudiestöd m.m., upphörde den 1 januari1993. Det innebär att vuxenstudiestödet i forteättningen fmansieras överstetebudgeten. För /94 har anvisate förvuxenstudiestöd. Ettnytt resurstilldelningssystem för grundläggande högskoleutbildning föreslåstillämpas fr.o.m. /94. Det innebär att resurstilldelningenkommer att baseras på presterade resultet istället för som på anteletplanerade nybörjarplatser. För varje universitet och högskola kommer enresursram att anges för all grundutbildning. För /94 föreslåsden grundläggande högskoleutbildningen inom Utbildningsdepartementete områdeerhålla , exkl. anslag till lokalkostnader (x;h särskildaresurser för inredning och utrastning. /93 beslutedes om en nivåhöjning av anteletnybörjarplateer med 4000. Däratöver tilUcom som en engångs-satening 2000nybörjarplatser och /94. beslutedenivåökningar av nybörjarplatser får konsekvenser även /94. Ökningaraaunder de därpå följande åren är en följd av tidigare beslutedevolymökningar av antelet studenter, samt en fierårsplan förkvaliteteförstärkningar. Islutet av budgetperioden /94 - 1995/96 beräknas resurser för en förlängningav förskollärar- och fritidspedagogutbildningama motsvarande knappt 1100helårsstudenter. sker inom ram en omstrukturering avutbildningsutbudet som iimebär en förstärkning av framföralltcivilingenjörsutbildningaraa och en minskning av förskollärar- ochfritidspedagogutbildningama. Studiemedelskostnadernaär beroende av antelet studiemedelstegare, den andel av maximibeloppet förstudiemedel som de studerande fektiskt utnyttjar (utnyttjandegrad), nivån påupplåningsräntan i Riksgäldskonto- ret,basbeloppete storlek, den ackumulerade skuldstocki, hur stora Prop.1992/93:150 återbetelningama blir samt hur stora avskrivningar ov redanbeviljade lån Bilaga 1.2 som måste göras. Studiemedlenbestår av bidrag och lån. Utgiftema för bidrag beräknas öka succesivt från under /94 till ca 4 057 miljoner kronorunder /98, dvs. med ca på grund av ökatantal nybörjarplatser i högskolan samt vissa gjorda anteganden om en årliguppräkning av basbeloppet. I feste priser blir ökningen ca . Skuldstocken avseende lånedelen för /94 beräknas uppgåtill ca . Mot slutet av långtidsperioden beräknasskuldstocken uppgå till ca . medför en kraftig ökningav kostnadema för CSN:s ränteutgifter till . Utöverskuldstockens storlek påverkas anslaget i hög grad av Riksgäldskontoreteutiåningsränte. Varje procentenhete förändring av denna ränte innebär vidslutet av perioden en ökning eller minskning med ca . 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg föreslås förtreårsperioden /94 - 1995/96 bl.a. förstärkningar av forskaratbildningenoch forskningsstödjande åtgärder vid de inindre och medelstora högskoloraa.Vissa omfördelningar bör göras i syfte att finansiera nya uppgifter och ökadekostnader för intemationellt samarbete. Anslagen inom Utbildningsdepartementeteområde föreslås för /94 uppgå till 8 218 iniljoner kronor.Totalt beiäknas forskmngsanslagen under samtliga departement (exkl.Försvarsdepartementet) till ca . Lokalförsörjningsansvaretåvilar fr.o.m varje universitet och högskola. Anslagstilldelningenför lokaler (ca ) föreslås för /94 skeinom ett system med särskilda medelstillskott som får användas tillsammans medandra medel högskoloma disponerar. Den fortsatte utvecklingen avlokalkosbiadema följer av dimensioneringsförändringi av dengrundläggande högskoleutbildningen (x;h av gjorda beslut om förbättradlokalstandard. Säiskildaarbetemarknadspolitiskt och utbildningspolitiskt motiverade insatser föreslåsunder 1993/94 med sammanlagt . Åtgärderaa omfettar ökaderesurser tUl komvux, gynmasieskolor, folkbildning samt universitet ochhögskolor med tiUhörande studiestöd. För budgetåren 1994/95 och 1995/96föreslås vardera (umversitet och högskolor). Iändamålet föisvar ingår all verksamhet inom totelförsvaret, dvs.totelförsvarete militära och civila del som finansieras över stetebudgeten.Utgifteraa uppgår till ca vilket utgör av stetenstotela utgifter /94. Diagram 6.9 Stetens utgifter för fSrsvaret (miljarderkronor i 1993/prisnivå) 1992/93:150 Bilaga1.2 i% av utg. -T8, 87/88 89/90 91/92 93/94 95/96 97/98 Utformningenoch inriktningen av totalförsvaisbeslut avsåg att reparera den obalanssom uppstått för det militära försvaret mellan angivnauppgifter och tilldelade resurser och mellan kvalitet och kvantitet. Ettåterställande av en långsiktigt stebil balans i dessa avseenden krävde såväl enviss resursförstärkning som en omformulering av föisvarete mål och uppgifter.Dessutom krävdes en omfettande omstruktureringsprocess. I dette ingick atttillskapa och säkerställa ett utrymme för kvalitetehöjande åtgärder i denframtida organisationen. Såsom framgick av 1992 årsförsvarsbeslutsproposition (prop. 1991/92: 102) och vilket understryksytterligare budgetproposition finns några klara identifierbaraföratsättningar för ett genomförande av det långsiktiga försvarsbeslutet.Föratom det stetsekonomiska åtagandet enligt försvarsbeslutet är det vidare avvikt att de i föisvarsbeslutet initierade förändringama kan fullföljas i denomfettning och takt som föratsatte. Enligt föisvatsbeslutet skall anslagen föranskaffiiing av materiel räknas upp med en teknikikktor om ,föratom kompensation enligt försvarsprisindex. Teknikfektom är ämnad att irimlig omfettning säkerställa planerad materielanskaffiiing. Till dette skallläggas besparingar enligt stebiUseringsproposition som innebär enstegvis upptrappning till en årlig besparing om 1,2 miljarder /97för totelförsvaret. 1992års försvarsbeslut och budgetproposition iimebär förändringar inomgnmdoiganisationen med nedläggningar och samlokalisering av ett antal förband. Vidaremnebär försvarsbeslut och budgetproposition Prop. 1992/93:150en omfettande omstrukturering av lednings- och myndighetestrukturen Bilaga 1.2inom den militära delen av totelförsvaret. Myndighetema inom nuvarandehuvudprogram 1-4, dvs. armén, marinen, flygvapnet cx;h operativ ledning,konuner fr.o.m. att utgöra en myndighet. Förändringama innebäratt antalet anställda kommer att ininska med ca 4 000 civila och ca 1 500yrkesofficerare /97. Regeringenhar dessutom lämnat förslag till om verksamheten vid flera av de s.k.gemensamma myndighetema samt om Civilbefälhavama. Förslagen innebär att dessamyndigheter awecklas, bolagiseras eller slås samman. Utredningen om lednings-och myndighetsoiganisatio-nen för försvaret (LEMO) kommer att lämnaförslag till regeringen om den civila lednings- och myndighetestrukturen och omverksamheten vid försvarete materielverk m.fl. Idecember 1992 har tvä utredningar lämnat betänkanden rörande frivilligaförsvarsorganisationer och totalförsvarsplikt. Betänkandena, som för närvaranderemissbehandlas, rör både den militära och den civila delen av totelförsvaret. Stetensåteganden inom området omfetter stöd i form av räntesubventioner för ny- ochombyggnad av bostäder, det s.k. RBF-stödet för underhåll och reparation avbostäder samt ett antel äldre stödformer, däribland investeringsbidrag ochtilläggslån, som är under aweckling. I fråga om de stödformer som är underaweckling återstår fort&rande en del utbetelningar viUca ger anslagseffektunder perioden. Utgiftema utgör av stetens totela utgifter /94. 1992/93:150 Bilaga1.2 Diagram6.10 Stetens utgifter för bostedsfSrsOijning (miljarderkronor i 1993/prisnivå) i% av utg. i% av utg. 6, Stödi form av räntesubventioner för ny- och ombyggnad av bostäder svarar förhuvuddelen av stetens utgifter på dette område. Det är främst räntenivåer,bostedsbyggandete omfettning samt produktionskostnademas storlek som påverkarstetens kostnader för stödet. Det kraftigt ökade bostedsbyggandet under senaredelen av 1980-telet i förening med höga byggkostnader har lett till att stetenskostnader för stödet har ökat kraftigt . Från och med den 1 januari1993 gäller nya regler för stetens stöd vid ny- och ombyggnad av bostäder.Underlaget för beräkning av subventionens storlek bestäms vid nybyggnadutifrån antelet kvadratmeter och ett på förhand låstetällt schablonbelopp perkvadratmeter. På basis av dette underlag beräknas ett räntebelopp genom attunderlaget multipliceras med en räntesate, den s.k. subventionsräntan. Denbestäms med ledning av marknadsräntan på bostedsobligationer med en återståendelöptid av . Räntesubventionen lämnas med en viss andel av detteräntebelopp. Vid ombyggnad beräknas underlaget i förste hand med ledning avfektiska kostnader. Underlaget fär dock inte överstiga avbidragsunderlaget för en motsvarande nybyggnad. Detnya systemet är i övrigt så konstmerat att bidragsandelen minskar -föratom förvarje nytt år av bidragstiden - för varje ny årgång av ny-eller ombyggnad.Härigenom kommer stetens kostnader för stödet att ininska under LK-perioden.Utgiftema minskar även vid höga produktionsvolymer och produktionskostnader. 6.9 Rättsväsendet inkl. skatt och tull m.m. Ändamålsområdet omfetter bl.a. polisväsendet,åklagarväsendet, domstolsväsendet, kriminalvården, rättehjälpen,skatteförvaltningen, exekutionsväsendet och tullväsendet. De totela utgiftemaför ändamålet uppgår till ca vilket motsvarar avstetens utgifter. Diagram 6.11 Stetens utgifter fSr rfittsvSsendet inkl.skatt och tull (miljarderkronor i 1993/prisnivå) Prop.1992/93:150 Bilaga 1.2 utg. i mdkr 40 i % av utg. 5, 87/88 89/90 91/92 93/94 95/96 97/98 Utgiftema har ökat kontinuerligt de senaste åren.Riksdagen har med anledning av regeringens proposition om åtgärder för att stebiliseraden svenska ekonomin beslutet att sammanlagt ska sparasinom området. Eneventuell EG anpassning ställer krav på anpassning av svensk lagstiftning medEG-lagstiftning. EG-parollen om "de fyra frihetema", avreglering avtullväsende inom den gemensanuna marknaden m.m., kommer att stäUa krav pårättsvårdande myndigheter att utveckla (x;h anpassa sina oiganisationer ocharbetemetoder till nya förutsättningar. Verksaniheten inom ändamålsområdet är grundläggande för denenskildes rättesäkerhet och rättetrygghet. Det är rättestetens uppgift atttillgodose den enskildes självklara krav på rättetrygghet, dvs. trygghet förliv, hälsa, integritet och egendom. Rättesäkerheten ställer krav på bl.a.likformighet och föratsebarhet i normgivning och rättetillämpning.Rättetryggheten uppnås främst genom effektivitet i brottebekänningen. Detöveigripande målet för verksamheten är således att förbättra och förstärka denenskildes rättesäkerhet och rättetrygghet. Regeringen har budgetproposition (prop.1992/93:100 bil. 3) föreslagit att besparingen på inomJustitiedeparte- menteteområde skall tas ut på polisväsendet och fördelas med 150 Prop. 1992/93:150miljoner kronor på 1993/94 och på vardera av de Bilaga1.2 nästföljande budgetåren. Riksdagenhar tidigare fettet beslut om att öka antegningen av aspiranter tillPolishögskolan. I LK-kalkylen har beräknate ett successivt tillskott av medelför polislöner i takt med att antalet utexaminerade poliser från polishögskolanökar t.o.m. /97. och Åklagaratredningen, har föreslagit ganskabetydande förändringar av domstols- och åklagarväsendena. Det gäller såvälarbeteuppgifter som arbetesätt. förslag har berörts iårete budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. Förslagen i övrigt beredsinom .