prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Förslagen gick i korthet ut på att det nuvarande utfyllnadsbidrageti bidragsförskottssystemet avskaffades och i stället infördes ettinkomstprövat bidrag till de berörda föräldrarna. Promemorian har remissbehandlats. Iremissbehandlingen och i den allmänna debatten har promemorian fått ettövervägande negativt mottagande. Mot den bakgmnden är jag inte beredd att pågrandval av promemorian lämna några förslag till långtgående förändringar avsamhällsstödet till ensamstående föräldrar. I samband med remissbehandlingen avdepartementspromemorian har dock allmänt framhållits att nuvarande system förbidragsförskott har allvarliga brister, framför allt vad gäller den närakopplingen till underhållsbidragssystemet. Mot den bakgranden måste, enligt min mening,arbetet med att åtgärda bristema och att göra bidragsförskottssystemet enklareatt förstå och administrera, bedrivas vidare inom . Genombeslut utfärdade regeringen direktiv (dir. 1992:69)till en särskild utredare att se över verksamheten med internationellaadoptioner och föreslå de förändringar som han finner påkallade.Utredningsarbetet har initierats bl.a. mot bakgmnd av det arbete som förnärvarande pågår inom Konferensen för intemationell privaträtt i med attutarbeta en konvention som skall reglera hanteringen av intemationellaadoptioner. Av direktiven framgår att utredaren skall pröva denroll som för intemationella adoptionsfrågor, , har iadoptionsverk-samheten. Inriktningen skall vara att, med bibehållande av denenskildes möjlighet att adoptera utan medverkan av auktoriserad adoptionsorganisation,stärka NIA:s roll när det gäller att upprätthålla en verksamhet på hög etisknivå till bamens bästa. Utredaren skall vidare redovisa olika möjligheter attminska kostnadema för intemationella adoptioner utan attadoptionsorganisationemas arbetsmöjligheter begränsas samt undersöka hur de småadoptionsorganisationema kan stödjas. Även frågan om hur olikahjälporganisationer och andra ideella sammanslutningar kan medverka i sambandmed intemationella adoptioner skall prövas. Utredaren skall redovisa resultatetav sitt arbete . Övergripandemål för barnomsorgen är *att genom pedagogiskgrappverksamhet ge barnen stöd och stimulans för sin emotionella, sociala ochintellektuella utveckling och bidra till goda uppväxtvillkor, *att ge bam med behov avsärskilt stöd i sin utveckling den omsorg som deras speciella behov kräver, *att underlätta för föräldraratt förena förvärvsarbete och studier med vård och ansvar för bara, *att göra det möjligt förföräldrama att i ökad utsträckning själva välja mellan olika altemativ ochdärigenom öka deras inflytande över den omsorg bamen får, *att utforma stödet ochregleringen så att verksamheten bedrivs ekonomiskt effektivt. Bamomsorgspolitiken syftar till ati ge valfrihet åtsmåbamsföräldrar genom en utbyggnad av bamomsorgen till full behovstäckning ochgenom att olika hinder för fri etablering och fritt nyttjande av olikabaraomsorgsformer tas bort. Om varje familj får lösa baraomsorgen på det sättden själv önskar skapas större trygghet för barn och föräldrar. Det innebär attdet måste fimias bamomsorg utanför hemmet av god kvalitet för dem som vill ha detoch bättre ekonomiska möjligheter för dem som önskar stanna hem- manär bamen är små. Ett förslag till vårdnadsbidrag kommer att Prop.1992/93:100 läggas fram när de ekonomiska föratsättningaraa så medger. fattade ett principbeslut om attalla barn över ett och fram till skolstarten skall få deltai en organiserad förskoleverksamhet. Bam till förvärvsarbetande eller studerandeföräldrar skall erbjudas plats i daghem eller familjedaghem. Bam som är ifamiljedaghem eller vars föräldrar är hemarbetande skall erbjudas möjlighet attdelta i öppen förskola eller få plats i deltidsgrapp. Behovet när det gällerdaghem kan självfallet fyllas av såväl kommunalt som privat driven bamomsorg. I propositionen som låg till gmnd för riksdagensbeslut underströks också att målet inte innebar att kommunerna befriades frånsitt ansvar att erbjuda bamomsorg till bam . För skolbara bedrivs baraomsorg i frUidshem ellerfamiljedaghem. För mellanstadiebarn bedrivs olika former av öppna verksamheter.Under senare tid har det skett en snabb utveckling mot en integration avskolbamsomsorgen i skolan. Följandesammanställning visar utvecklingen av det totala antalet bam i daghem, familjedaghem,fritidshem och deltidsgrapp . 1980 129 100 1985 184 400 1991 283 400 1992a 315 800 Ökning i % 1985-1992 71,3 90 200 113 500 110 400 105 000 110 300 -2,8 35 300 48 900 45 500 40 400 -24,9 303 400 420 500 531 900 545 300 595 800 104 700 78 000 63 100 65 500 45 600 -41,5 a/Enl. kommunernas preliminära statsbidragsansökningar. Av ovanstående sammanställning framgår att det harskett en kraftig utbyggnad efter det att principbeslutet fattades.Detta gäller inte enbart bamomsorgen för förskolebam utan även för skolbaraen.Den största procentuella ökningen () har skett för skolbarnsomsorg ifritidshem trots att denna inte omfattades av riksdagsbeslutet. Antalsmässigthar dock antalet nya platser i daghem ökat mest , med 141 400. Uppgiftemai sammanställningen har huvudsakligen hämtats ur SCB:s löpande statistik ombamomsorgen. För att komplettera bilden redovisas ytterligare några uppgiftersom hämtats ur kommunemas statsbidragsansökningar. 2 1992/93. Enligtkommunernas preliminära uppgifter för finns Prop. 1992/93:100 (23800) av daghemsplatserna och (4 000) av fritidshemsplatserna Bil. 6 iverksamheter med annan huvudman än kommun. var motsvarande antal 3 000resp. 209 av 286 kommuner har privata baraomsorgsformer. Avdrygt 1 400 dag- och fritidshem är den största gmppen ()föräldrakooperativ. Därefter följer verksamheter med alternativ pedagogik(/Waldorf) och föreningsdrivna dag- och fritidshem som vardera utgörca . 47 dag- eller fritidshem drivs som personalkooperativ och 29 harSvenska kyrkan som huvudman. De flesta privata dag- och fritidshemmen bedrivs i form avideell förening eller sfiftelse. pågår stora förändringar som rörskolbarnsomsorgen i många kommuner. Ett stort antal kommuner har på senare tidförändrat nämnd- eller förvaltningsorganisationerna, t.ex genom att införa engemensam och barnomsorg. Förändringarna syftar bl.a. till attgenom integration av skolbarnsomsorgen i skolan ge ett effektivareresursutnyttjande av såväl lokaler som personal. fattade ett beslut omflexibel skolstart . Enligt en enkät som genomförts avSocialstyrelsen erbjöd 94 av totalt 284 kommuner skolstart för sexåringar . av sexåringarna i riket utnyttjade dennamöjlighet. Många kommuner har också fört över sexårsverksamheten till skolan is.k. Enligt enkät hade avlågstadiebarnen plats i fritidshem eller familjedaghem. Majoriteten() av de bam som hade plats var i fritidshem. En tredjedel av barnen ifritidshem uppskattades vid slutet av finnas i verksamheter somintegrerats i skolan. Enligtdet tidigare nämnda principbeslutet om förskola för alla barn skullealla barn från ett och med förvärvsarbetande ellerstuderande föräldrar erbjudas plats i daghem eller familjedaghem. Bam ifamiljedaghem eller vars föräldrar är hemarbetande skulle erbjudas möjlighetatt delta i öppen förskola eller få plats i deltidsgrapp. Enligt 1992 årsbarnomsorgsundersökning fanns det 762 040 barn i åldem fyra månadert.o.m. Av dessa var 97 300 under och majoriteten varhemma med en föräldraledig förälder medan 4 000 av bamen hade plats i daghemeller familjedaghem. Hur de 665 000 barn som var gamla fick delav den offentligt finansierade barnomsorgen framgår av nedanståendesammanställning. Prop.1992/93:100 BU. av bamen fick del av daghems- ellerfamiljedaghemsverksamhet. deltog i pedagogisk grappverksamheti form av deltidsgrapp eller öppen förskola medan stod utanförbamomsorgen. Nedanstående diagram visar hurtillsynen för samtliga förskolebam ordnades . Här framgår ocksåhur många bam som hade en föräldraledig förälder hemma. Totalt gällde detta 198000 bam, varav 74 000 avsåg föräldraledighet för yngre syskon. I de fall ettbam också hade en barnomsorgsplats (gäller ca 9 000 syskon) redovisas detenbart under bamomsorgsform. Av diagrammet framgår att av bamen varhemma med en förälder som inte var föräldraledig. Förskolebarnens tillsyn jan. Statsbidragtill kommunerna för barnomsorg Prop. ar 1992 har ett specialdestinerat statsbidrag lämnats till Anslaget beräknas för , med ledning avkommunernas preliminära statsbidragsansökningar, uppgå till ca 13 700 miljonerkronor. Under anslaget har tidigare avsatts medel för utvecklings- ochförnyelsearbete inom bamomsorgen. Dessa medel har överförts till anslaget G 3.Socialstyrelsen. Från överförs statsbidraget tillbarnomsorgen och bidraget till hemspråksträning i förskolan tUl ett nyttstaUigt utjämningsbidrag tUl kommuner (prop. 1991/92:150 del II, bet. 1991/92:FiU29, rskr. 1991/92:345). Att ersätta de nuvarande specialdestineradestatsbidragen med ett generellt system innebär ett förändrat synsätt när detgäller statsmakternas styrning av kommuner och landsting. kommerstyrningen av den kommunala sektom att ske genom att statsmakterna anger deekonomiska ramarna och genom att ange och följa upp de nationella målen för denkommunala verksamheten. Därmed uppkommer ett behov av en utvidgadlagreglering av kommunernas ansvar på detta område. En lagreglering ärnödvändig för att säkerställa ett tillräckligt stöd för enskilda alternativ. Ensådan är också viktig för att skapa fömtsättningar för att efterfrågan påbarnomsorg utanför hemmet skall tillgodoses. Frågan bereds vidare inomregeringskansliet med beaktande av de samhällsekonomiska effekterna. har att svara för uppföljning ochutvärdering av . har en stor del avinformationsinsamlingen om bamomsorgen skett utifrån ansökningshandlingarna omstatsbidrag. Denna information bortfaller med det nya bidragssystemet. Därför måstenya metoder och arbetssätt utvecklas för att följa upp och utvärdera verksamheterna.Detta bör ske dels genom statistiska beskrivningar av verksamheten, dels genomingående analyser av kvalitativa faktorer. Regeringen har tidigare gett iuppdrag att, vid sidan av eller i anslutning till projektet ,följa utvecklingen av barns villkor i det omfattande omställnings- ochförnyelsearbete som pågår i kommunerna. I uppdraget beskrivs några prioriteradeområden, däribland barnomsorgen. Drygten tiondel av bamen i svensk förskola är invandrar- eller flyk-tingbam.Förskolans mål för dessa barn är att lägga granden för aktiv tvåspråkighet ochdubbel kulturell identitet. I det tidigare nämnda regeringsuppdraget tillSocialstyrelsen ingår att följa utvecklingen av invandrar- och flyktingbarnenssituation med avseende på hemspråksstödets omfattning och inriktning. Barnomsorgen skall aktivt bidra till att bamen fårinsikter om betydelsen av solidaritet mellan människor. Barnomsorgspersonalsom arbetar med invandrar- och flyktingbarn måste få erforderliga kunskaper och adekvat stöd ochhandledning i detta arbete. För att möjliggöra detta har under en treårsperiod5 Bil. 6 , dvs. sammanlagt urAllmänna arvsfonden ställts till förfogande. Andraåtgärder för barns miljö och uppväxtvillkor Bammiljörådethar som huvuduppgift att arbeta med frågor i barnens omvärld. På olika sättvisar på bamperspektivet i samhället, lyfter fram aktuellaproblem, ger förslag på fungerande modeller och pekar på konkreta lösningar.Utgångspunkten för arbete är samspelet mellan barns lek ochsäkerhet och bams behov av såväl stimulerande och spännande som säkra ochtrygga miljöer. Ombudsmanför barn och ungdom Riksdagenhar efter behandling av ett flertal motioner med förslag att inrätta en statligbarnombudsmannatjänst gett regeringen i uppdrag att utreda frågan (bet.1989/90:SoU17, rskr. 1989/90:172). Regeringen tillkallade med anledning häraven särskild utredare som i sitt betänkande föreslog att en ombudsman för barnoch ungdom skulle utses av regeringen (SOU 1991:70). Betänkandet har remissbehandlats.Jag avser att senare under lägga fram ett förslag om inrättande av enombudsman för bam och ungdom, vars främsta uppgift bör vara att medutgångspunkt från bevaka bams och ungdomars rättigheter iSverige. Vidare bör ombudsmannen ägna sig åt opinionsbildning samt ta initiativtill utredningar om bamrättsfrågor. Riksdagenhar vid ett flertal tillfällen aktualiserat frågan om familjerådgivning,(bet. 1992/93:SoU2, rskr. 1992/93:14). Jag delar riksdagensbedömning att familjerådgivning är en viktig del av det förebyggande socialaarbetet. Jag avser att senare under återkomma till regeringen medförslag om familjerådgivningens framtida organisation och finansiering. FN:skonvention om bamets rättigheter är ett av de viktigaste instramenten somtillkommit för att väma om baras och ungdomars levnadsvillkor.De stater som ratificerat konventionen har åtagit sig att se till att bametsbästa alltid kommer i främsta mmmet när åtgärder vidtas som berör bam. Att göra konventionens bestämmelser och principerallmänt kända Prop. 1992/93:100 bland såväl bam som vuxna har varit en viktiguppgift under de första Bil. 6 åren efter tillträdandet av konventionen. Enbred satsning med medel från Allmänna arvsfonden har gjort det möjligt att medhjälp av olika frivilligorganisationer sprida kunskap om konventionen och dessolika artiklar bland bam, ungdomar, invandrare och vuxna som arbetar med ellerför bam. Regeringen har i enlighet med konventionensbestämmelser lämnat en rapport till den särskilda för bametsrättigheter. I rapporten redovisas i vad mån svensk lagstiftning svarar motkonventionen. Rapporten har tryckts i 10 000 ex. och spridits till allastatliga myndigheter, till kommuner och landsting, skolor, bibliotek, mödra-och barnavårdscentraler m.fl. FNhar beslutat att utlysa som det intemationella familjeåret. Inom regeringskansliethar bildats en interdepartemental beredningsgmpp för att förbereda Sverigesverksamhet med anledning av familjeåret. 1991/92 Utgift 16 528 436 376 1992/93 Anslag 17 645 000 000 1993/94 Förslag 17 000 000 000 Genom de allmänna bambidragen tillförsäkras allafamiljer med bam ett gmndläggande ekonomiskt stöd. Allmänt bambidrag länmas tUldess bamet fyller . För elever i gmndskolan eller viss annan utbildningsom fyllt lämnas förlängt bambidrag. Bidraget lämnas med samma beloppper månad som det allmänna bambidraget. Bestämmelsema om bambidrag ochflerbamstillägg finns i lagen (1947:529) om allmänna bambidrag. Bestämmelserom förlängt bambidrag finns i lagen (1986:378) om föriängt bambidrag. Det allmänna bambidraget lämnas fr.o.m. den 1januari 1991 med och bam . Dämtöverlämnas flerbamstillägg med belopp som räknat motsvarar ett halvt barnbidragför det tredje bamet, ett helt bambidrag för det Qärde bamet och ett och etthalvt bambidrag för det femte bamet och varje ytterligare bam. Även16-19-åringar som studerar i gymnasieskolan eller vissa motsvarandeutbildningar medräknas vid bedömning av rätt till flerbamstillägg. I följande tabell redovisas bambidragsbeloppen vidolika barnantal och antalet familjer i resp. grapp. 1992/93:100 BU. ' Inkl. gymnasiestuderande . *■ Fem eller flera barn Barnbidraget betalas ut fr.o.m. månaden efterbamets födelse. Motsvarande gäller när rätten till bambidrag inträder av armatskäl än födelse. Bidraget lämnas t.o.m. kvartalet då bamet fyller . Förlängtbambidrag lämnas med samma belopp som det allmänna barnbidraget fr.o.m.kvartalet efter det då bamet har fyllt . Kostnadematäcks helt av medel från statsbudgeten. Administrationen av barnbidragethandhas av och försäkringskassoma. Riksförsäkringsverketberäknar medelsbehovet för /94 till 18 935 miljoner kronor.Beräkningama gmndas på det tidigare beslutet om en bambidragshöjning den 1januari 1993 med per bam och år. har uppgifterom antalet bam hämtats ur officiella statistik (SOS) Befolkningsförändringar.För åren därefter fram t.o.m. har antalsuppgiftema baserats påStatistiska centralbyråns befolkningsprognos för . Med ledning häravberäknas antalet bidragsberättigade bam uppgå till ca 1 730 000 vid utgången av1993. Antalet familjer med flerbarnstillägg beräknas till lägst 183 000.Antalet mottagare av förlängt bambidrag beräknas till 35 000. Medhänsyn tagen till att höjningen av bambidraget inte genomförs och till antaletbam i bidragsberättigad ålder beräknar jag anslagsbehovet för budgetåret1993/94 till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Allmänna barnbidrag för /94anvisa ett förslagsanslag på 17 . Frän anslaget betalas utgifter för statsbidrag tillbostadsbidrag som länmas till bamfamiljer och hushåll utan bam. Bestämmelsema om bostadsbidragfinns i lagen (1988:786) om bostadsbidrag, lagen (1992:654) med särskildabestämmelser om bostadsbidrag för samt i bostadsbidragsförordningen(1988:787). Bostadsbidrag till barnfamiljerbestår dels av ett fast belopp, dels av ett belopp som beror avbostadskostnadens storlek och antalet bam. Bostadsbidraget till bamfamiljer ärinkomstprövat och reduceras av den del av den bidragsgrandandeinkomsten som överstiger ett visst belopp . Bostadsbidrag till hushåll utanbarn består av ett belopp som beror av bostadskostnadens storlek. Även dettabidrag är inkomstprövat. lämnas bostadsbidragenligt i princip samma regler som . För att lindra effektema avbostadskostnadsökningar har bostadskostnadsgränsema höjts för bidragen tillbamfamiljema. Som framgår av vad som tidigareanförts är avsikten att förslag om nya regler för bostadsbidragsgivningenfr.o.m den skall föreläggas i en särskild propositionunder . Jag avser att i det sammanhanget återkomma med en beräkningav medelsbehovet under detta anslag för /94. Även om redanfattade beslut avseende bostadsbidragsreglema för påverkar anslagsnivånföreslår jag, i avvaktan på en särskild proposition, att anslaget förs upp medoförändrat belopp. Jag hemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan på en särskildproposition i ämnet, till Bostadsbidrag för /94 beräkna ettförslagsanslag på 2 . 2 762 564 562 2 832 000 000 2 750 000 000 Från anslaget bekostas statsbidragtill kostnadema för föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning ochhavandeskapspenning. Bestämmelsema om föräldraförsäkringsförmåner återfinns i4 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring. Rätten till havandeskapspenningregleras i 3 kap. 9 § samma lag. Föräldrapenning i samband med bamsfödelse eller adoptivbarns ankomst utbetalas . För 360 av de450 ersättningsdagama betalas föräldrapenning med belopp motsvarande avden sjukperminggrandande inkomsten till den av föräldraraa som stannar hemmaoch vårdar bamet, dock lägst per dag, det s.k. garanti- Under resterande utgår endast garantibeloppet. 1992/93:100Föräldrapenning får tas ut längst till dess bamet har fyllt eller Bil. 6 har avslutat det första skolåret. En förälder som behöver avstå från förvärvsarbeteför att vårda bam under har i vissa situationer rätt till tillfälligföräldrapenning under per bam och år. I vissa fall när bamet isamband med sjukdom har ett särskilt behov av tillsyn eller vård kan tillfälligföräldrapenning även utges för bam . Under de första 14dagama som tillfällig föräldrapenning betalas ut utgörersättningen och därefter av den sjukpenninggrandande inkomsten. Tillfällig föräldrapenning kan lämnas vid sjukdomhos baraet eller dess ordinarie vårdare samt när en förälder behöver följa medbaraet till bamavårdscentral m.m. Hämtöver har fadem rätt till tillfälligföräldrapenning i samband med bams födelse eller adoption. Antalet sådanadagar är tio för varje nyfött eller adopterat bam. Inom den tillfälliga föräldrapenningen harföräldrama utöver de nu nämnda ersättningama möjlighet att disponeratvå särskilda dagar (kontaktdagar) för varje bam som har fyllt 4 t.o.m. detkalenderår under vilket bamet fyller . Dagama är bl.a. avsedda för besöki och kontakt med bamets vardagliga miljö såsom bamomsorg och skola. Blivande mödrar, som under graviditetens senare delpå grand av arbetets art inte kan fortsätta sitt vanliga arbete och inte kanomplaceras, har rätt till havandeskapspenning. Denna utges tidigast fr.o.m.den före den beräknade förlossningen och längst t.o.m. den Il:edagen , dvs. Havandeskapspenningutges med samma belopp som sjukpenningen. Har kvinnan blivit avstängd frånsitt arbete därför att arbetsmiljön kan medföra risk för fosterskador utgesersättning redan fr.o.m. dagen för avstängningen. Föräldraförsäkringen är en integrerad del avsjukförsäkringssystemet. Detta gäller såväl finansiering som administration avförsäkringen. Kostnadema för förmånema skall således finansieras till 15 %genom statsbidrag på utgiftsanslag och till genom socialavgifter frånarbetsgivare och egenföretagare på inkomsttitel. Beräkningamaav det totala antalet ersatta dagar baseras på prognos över antalet levande födda bam. Trots att födelsetalethar minskat något beräknas antalet ersatta föräldra- ochhavandeskapspenningdagar inte påverkas i någon större utsträckning förrän undersenare delen av /94. Vad gäller föräldrapenningen beror detta påatt största andelen av de ersatta dagama under ett kalenderår avser bam som ärfödda det föregående kalenderåret. Med utgångspunkt från beräknat antal dagar och med ettantagande Prop. 1992/93:100 om medelersättningen per dag beräknarRiksförsäkringsverket de totala Bil. 6 kostnadema för föräldraförsäkringentill för /94. Regeringen anvisade budgetåret1992/93 för särskilda informationsinsatser i syfte att öka pappomas uttag avföräldrapenning. Som nämnts i det föregående är målet för insatseraa framförallt attitydpåverkan och de behöver därför bestå under en längre tidsperiodför att ge avsedd effekt. Jag föreslår därför att avsättsför informationsinsatser med detta syfte även för /94. På grandval avRiksförsäkringsverkets volymberäkningar och med beaktande av löneutvecklingensinverkan på de olika föräldraförsäk-ringsförmånema samt med hänsyn till attförslaget att avsätta för särskilda informationsinsatserför att öka pappomas uttag av föräldrapenning i sin helhet skall finansierasöver statsbudgeten, beräknar jag de totala kostnadema för föräldraförsäkringenför /94 till . Statsbidraget beräknasuppgå till . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till föräldraförsäkringenför /94 anvisa ett förslagsanslag på 2 . 2 898 337 903 3 085 000 000 3 110 000 000 Bidragsförskotten har tvåfunktioner. Den första är att garantera det underhåll som den andre föräldem ärålagd att betala. Den andra funktionen är att ge ett minimistöd tillsärlevande föräldrars barn. Sammantaget innebär bidragsförskottet ett kraftigtstöd till ensamlevande föräldrar. Bidragsförskott lämnas för bam somendast en av föräldrama har vårdnaden om eller som står under vårdnad av annanän föräldrama. Bidragsförskott kan också länmas när föräldrama har gemensamvårdnad men bor åtskilda. Den allmänna åldersgränsen för bidragsförskott är . Bidragsförskott lämnas emellertid också för bam som studerar i åldem 18-20år. Bidragsförskott lämnas vanligen av basbeloppet. Bestämmelser ombidragsförskott finns i lagen (1964:143) om bidragsförskott samt i lagen(1984:1095) om föriängt bidragsförskott för studerande. Riksförsäkringsverketberäknar vid ett antaget basbelopp på 34 750 kronorkostnadema för bidragsförskott under /94 till 2 915 miljonerkronor. Hänsyn har då tagits till reduceringsregleraa i 4 § andra och tredjestyckena lagen om bidragsförskott som innebär att medelbeloppet reduceras . Vidare har medel inräknats för det särskilda bidraget till ensamstående medbam. Antaletbam för vilka bidragsförskott lämnas kan för /94 beräknas tUl291 000. Bidragsförskottet uppgår vid basbeloppet till maximalt13 . har efter förslag av regeringen (prop.1992/93:63, bet. 1992/93:BoU5, rskr. 1992/93:99) beslutat att föriänga bidragetenligt lagen (1992:148) om särskilt bidrag till ensamstående med bam att gällaför . Med ledning av beräkningar uppskattarjag kostnaden för det särskilda bidraget under /94 till 360miljoner kronor. På gmndval av beräkningar,prisutvecklingen och med hänsyn tagen till förlängningen av det särskildabidraget beräknar jag anslagsbehovet för nästa budgetår till 3 110 miljonerkronor. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidragsförskott för /94anvisa ett förslagsanslag på 3 .