prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Via särskilda programlämnas stöd tiU regionala kurser i förvaltningsutbildning för deportugisisktalande länderna i . Syftet är att reformera ländemasålder-domUga förvaltningsstrukturer. Av SIDA:s 19programländer finns 5 i . TUl hör , och SriLänka vilka under /92 mottog 663 mUjpner kronor i bistånd. SIDAdominerar med sitt landrams-bistånd och bistånd genom enskUda organisationer iform av projektbidrag. BITS största engagemang finns i dit man utbetalat16,0 mUjoner kronor i form av u-krediter. SAREC och har nundresamarbete med , och Sri Länka. Utöver programländer gesbistånd i form av katasfrofhjälp tiU och , där även BITSär verksamt. BITS har därutöver tekniskt samarbete med , ochNepal. I det ekonomiskt mer dynamiska Ost-och Sydostasienfirms två av SIDA:s programländer nämligen och . SammaiUagtutbetalades tUl dessa två länder 397,9 mUjoner kronor under budgetåret1991/92. Det rör sig i huvudsak om bistånd genom SIDA. Kambodjahar mottagit katasfrofbistånd på 112,7 mUjoner kronor. Heraav BITS större samarbetsländer finns i derma region. TUl utbetalades enu-kredit på 172,1 mUjoner kronor och tiU en u-kredit på 51,7 mUjonerkronor och tiU en u-kredit på 38,9 mUjoner kronor. Med FiUppinema harBITS ett tekniskt samarbete tiU vilket gjordes utbetalning på 32,8 miljonerkronor. SAREC har endast samarbete med . har uUett ett samarbetemed flera av de länder som BITS samarbetar med. TUlAsien hör även MeUanöstem. Det är främst genom SIDA som bistånd ges i form avkatasfrofbistånd, stöd tiU enskUda organisationer eUer tiU pågår i , , VästbarU Biståndet till , utbetalningar1991/92, mkr u-kredit på 76,0miljoner kronor I I Övriga länder som fårbistånd/krediter Biståndet till Ost- och , utbetalningar /92,mkr Land SIDA BITS SAREC ' u-kredit på u-kredit på 172,1miljoner kronor (1990) (1990) 9, ca 107 milj (1990) 2,(1980-1990) Andel av arbetskraften i jordbruk industri tjänster och 9,33, Bistånd,andel av BNI Militärutgifter, andel av BNP Offentligt nettobistånd/person 1990, USD Bistånd från , 1991/92, mkr Ekonomi, politik ocli samhälle Bangladeshär ett jordbruksberoende land. Jordbruket svarar för nästan hälften av BNP ochexporten och mer än tre fjärdedelar av sysselsättningen. Naturkatastrofer drabbar landet medstor förödelse som följd. Ett ständigt ökande befolkningstryck skapar alltstörre krav på livsmedelsproduktion, arbetstillfällen och samhällsservice. Jordfördelningeni landet är mycket skev. Fattigdomen är utbredd och drygt hälften avbefolkningen lever under den av FN definierade s.k. fattigdomsgränsen. Befolkningstillväxtenhar minskat något och uppgår tiU . Spädbamsdödligheten är mycket högoch läskunnigheten stagnerar. Genomen stram finanspolitik lyckades klara sig igenom de kraftigaekonomiska stömingar som orsakats av naturkatastrofer och kriget i . De senasteåren har en rad reformer genomförts, bl.a. för att förbättra exportindustrinskonkurrenskraft. Handeln har liberaliserats och växelkursen har tillåtitsfluktuera. Trots detta har inte nyinvesteringarna i exportsektorn ökatnämnvärt. TiUväxtenblev lägre än väntat för /92, bl.a. pä grund av översvämningarsom drabbade jordbruksproduktionen, men väntas stiga tUl ca5 %. En hög tillväxt är dock inte tillräckligt för att komma till rätta medfattigdomsproblemet i landet, varför regeringen planerar åtgärder för attförbättra försörjningsmöjligheterna för de fattiga. Detsenaste året har demokratin i konsoUderats. Valen vanns med knapp marginal av NationalParty (BNP). Både regering och opposition har haft svårt att finnasina roller i det parlamentariska arbetet. Någon avgörande förändring i IVIR-situationen harinte inträffat efter valet, dock att pressen nu är i stort sett fri. Regeringenhar inte infriat sitt vallöfte att avskaffa säkerhetslagstiftningen, som underhösten 1992 kompletterats med en anti-terroristlag. Ett flertal MR-organisationerär aktiva i landet och försöker förbättra den fattiga befolkningens villkor pådetta område. För minoritetsbefolkningen i situationen fortfarande osäker och konflikten består. Den nya regeringenhar uttalat sig positivt till att förhandla och söka finna en politisklösning. Militärutgifter, externa konflikter Militärutgifternasom andel av BNP har legat mnt . Något säkerhetspolitiskthot utifrån kan inte sägas föreligga. Som andel av statsbudgeten är militärutgifternajämförbara med satsningarna på hälsa och utbildning. Enineffektiv administration har i kombination med en låg inhemsk resursmobiliseringlett till ett lågt utnyttjande av biståndsmedel. och andra givare harfäst uppmärksamhet vid detta problem i diskussioner med landet om det framtidabiståndet. Bangladeshsekonomi är biståndsberoende. De största givama är , Asiatiskautvecklingsbanken och , följt av och . endastmed en mindre andel av det totala biståndet tiU landet. Biståndetgenom SIDA dominerar, men BITS och har ett visst begränsat samarbetemed . Ett flertal svenska ensldlda organisationer är verksamma ilandet. Totalt utbetalades under /tillBangladesh. Utvecklingssamarbete medBangladesh genom SIDA regleras av ett tvåårigtsam-arbetsavtaföbudgetårenl991/92-1992/93, omfattande perår. Biståndet är koncentrerat till landsbygdsutveckling med delkomponenternasysselsättning, undervisning och hälsa. Biståndet är inriktat på att förbättrade sociala villkoren för de Ifattigaste människoma. Det största projektet inomlandsbygdsutvecklingen är som ger krediter till fattigamänniskor. Projektet är framgångsrikt och har bidragit till att låntagarna -kvirmor - fått säkrare inkomster och en bättre levnadssituation.Sverige stöder vidare satsningar på infrastruktur, vattenregleringar,invallningar av risfält och sysselsättningsskapande aktiviteter. ningentill och höja kvaliteten på primärskolan med särskild inriktning på att ökaflickornas deltagande. Ett femårigt avtal har ingåtts under förutsättningen attBangladesh kontinuerligt ökar den egna medelstilldelningen till primärskolan. Utanförlandramen stöds ett antal svenska och bangladeshiska enskilda organisationer, vilkabedriver fattigdomsbekämpande insatser och kvinnoprogram. Bistånd genom SIDA, mkr Utbetalt 1991/92 Planerat 1992/93 Svenskt bistånd lämnas tUlett UNICEF-samordnat immuniseringsprogram som har varit framgångsrikt med enhög täckningsgrad. stöder även försörjning av basläkemedel tUlprimärhälsovården samt en klinik för famUjeplanering. stöder isamfinansiering med ett projekt för att öka intag- "'"%*'*.1 ''' ,'*&*«** Katstrofbiståndet /92 till totalt , varav 19 mUjoner kronorinom landramen. Bakgrunden var främst den cyklon som drabbade landet i april1991. BITS verksamhet i landethänför sig tiU internationella kurser. bedriver vissnäringslivs-stödjande verksamhet. En pojkesvalkar sig vid en vattenpost I . [' .'v. AFGHANISTANf"' V._ 850 milj (1990) 2,(1980-1990) Andel av arbetskraften i jordbruk industri tjänster och 10,26, barn under5 år 14,(1990) Bistånd, andel av BNI 0,(1991) av BNP 3, Offentligt nettobistånd/person 1990, USD Bistånd från , utbetalningar /92, mkr Ekonomi, politik och samiiälle Indienär en regional stormakt med hög teknologisk kompetens, som man har grupp mycket fattiga. Jordbruket är fortfarande den dominerande sektom iekonomin vad gäller sysselsättningen. Den kraftiga befoIkningsökrUngen utgörpå sina håU ett hårt tryck på landets resurser. Industrisektom svarar för av BNP och har expanderat kraftigt . Tillväxten har dock intevarit tillräckligt stark för att kunna ge sysselsättning åt den snabbt växandearbetskraften. Resursema fördelas dessutom ojämnt. Dennya regeringen har sedan tUlträdet vidtagit genomgripande åtgärderför att få bukt med landets prekära ekonomiska situation och dess ekononuskapolitik innebär en klar brytning med tidigare indisk ekonomisk politik. Inomramen för ett strukfuranpassningsprogram söker regeringen genom liberahseringoch infrastruktursatsningar stimulera industri och jordbruk. har kraftiga liberaliseringar på handels- och exportområdet skett. Allmännaval höUs i juiu 1991. Valen ledde tiU att bUdade enminoritetsregering under premiärminister . Regeringen har koncentreratsig på landets ekonomiska problem. Indienär formellt en demokrati. Yttrandefriheten är stor, rättsväsendet oberoendeoch lagstiftiungen stringent. På det lokala planet är det emeUertid iblandsvårt för de fattiga att skydda sig mot lokala makthavare som inte säUananvänder våld. Rättssäkerheten är aUtför ofta beroende på sam-häUsställiungoch tiUgång på pengar. intemationeUa kritik somriktats mot för MR-brott hänför sig i första hand tiU förhåUanden iKashmir och . MiUtärutgiftema uppgick tUl av BNP 1990 och utgör enfemtedel av landets federala budget. Bakgrunden är dels en rad intemakonflikter, dels de spända förhållandena tiU vissa grannstater, främst . Indienfår förhåUandevis Utet utvecklingsbistånd per invånare trots att landet har enav världens lägsta inkomster per capita. De multUaterala organisationema är destörsta givama. står för en ringa del av bistånd. Sverigesbiståndssamarbete med mleddes 1953 och 1972 tUlkom det förstasamarbetsavtalet. Förutom SIDA är även myndighetema BITS, Swedecorpoch Sarec samt enskUda organisationer verksamma i landet. Utvecklingssamarbetet medIndien genom SIDA regleras av ett tvåårigt samarbetsavtal för budgetåren1992/93-1993/94. Samarbetet är främst inriktat på landsbygdens fattigagrupper, genom hälso- och utbUdningsprojekt, skogs- och markvård ochmUjösatsningar. Dessutom firms det ett samarbete på energiområdet. Samarbetet inom skogs- ochmarkvård avser främst stöd tiU byskogsbruken. Stöden tiU de storabyskogsbruken i och TamU Nadu utvärderas . Brister haruppmärksammats vad gäUer kostnadseffektivitet och måluppfyUelse.Byskogsprogrammet i har avslutats ingår också integrerad markvård i Dungarpur, ochstöd tiU tiädodlarko-operativ i skogs- och mUjövårdsprogram-met. Inom denmodema sektom stöder uppbyggnaden av , Andra Pra-desh. Bistånd genom SIDA, mkr Disponibelt 1991/92 1992/93 Utbetalt 1991/92 Planerat 1992/93 SItogsbrulc med marl(-värd Inom hälsosektom stödsimmimiserings-program för mödrar och bam via och . En nyUgen gjordutvärdering uppvisar inga entydigt positiva resultat även om en minskning avbamadödUgheten noterats. Även de nationella lepra- och tuberkolosprogrammenstöds. En översyn har genomförts av det bUaterala barnavårdsprogram som stödsav och bedömningen är att programmet fungerar väl. UNICEFleder även dricksvattenprojekt som stöds av . Dels ett nationelltprogram för dricksvatten med omgivningshygien, dels ett integrerat projekt(SWACH) i med betoning på vattenbuma sjukdomar. Det nationeUa programmetbedöms fungera relativt dåligt och Uder av förseningar. Undervisning stöds genomtvå projekt i : , basundervisning för aUa ochShiksha , ett icke-formellt primärskoleprojekt. Det förra harnyligen påbörjats och bygger på förstärkning av den existerandeutbUdningsstrukturen. Det senare har expanderat kraftigt under det senasteåret, bamens skolnärvaro har i medeltal ökat från tiU sedanprogrammet infördes. Landramsmedelom 715 mUjoner kronor ingår i (se nedan). Stöd tUlkraftöverföringsprojekt, minikraftverk och energisparande utgör de övrigadelama i energisamarbetet. Utanför landramen gesbl.a. stöd tiU svenska enskilda organisationer samt tiU indiska organisationersom driver program för utveckling av kvinnornas situation och för landramsarUaiutnainsatser avseende by-skogsbnUc, dricksvatten och mUjöaktiviteter. Energisamarbetet medIndien domineras av Uri-kraftverket i Kashnur som avtalades hösten 1989.Förutom 715 mUjoner kronor av landramsmedel ingår SEK- och BITS-krediter på 1300 respektive 1 400 mUjoner kronor samt en kredit från nordis- kainvesteringsbanken och brittiskt bistånd. Stömingar i genomförandet haruppstått på grund av säkerhetsproblem i området. är dessutom en av de största mottagarna avu-krediter, främst avseende energisamarbete. Den totala kreditvolymer /92 tUl 3 258 mUjoner kronor. Forskningssamarbetet medSAREC sker främst på områdena bioteknik och fömybar energiteknologi.Samarbetets tyngdpunkt ligger på att främja resultatinriktad forskning avömsesidigt intresse. Ett problem har dock varit den långsamma indiskabyråkratin som inneburit friseringar i genomförandet av projekt. SWEDECORI bedriver bl.a.näringsfräm-jandeverksamhet i . industri tjänster och \ service 7,17, 15,(1990) (1990) 17, Andel av arbetskraften I Andel vuxna läskunniga Förväntad livslängd män 49,7 är kvinnor Bistånd,andel av BNI Militärutgifter, andel av BNP Offentligt nettobistånd/person 1990, USD Bistånd från , utbetalningar /92, mkr Ekonomi, politik ocli samhälle Detekonomiska reformprogrammet i marknadsekonomisk riktning fortskrider planenUgttiots hämmande faktorer i form av naturkatastrofer somöversvämningar och torka. Viktiga inslag i denna process utgörs avprivatisering av statliga företag, inkomstbeskattning, avskaffande avsubventioner, fri prissättning, införande av marknadsmässiga växelkurser etc.En fortsatt förbättting av ekonomin, såväl struktureUt som realt kan konstateras.Bristandekapacitet i förvaltningen och avsaknaden av företagsledare mederfarenhet av marknadsekonomiska förhåUanden utgör dock flaskhalsar i den pågåendeprocessen. Lagstiftrungen på det ekonomiska området kommer att hakompletterats med lagar rörande privat företagsamhet, skUjedom, konkurser,nyttjanderätt (jordlag) och dessutom planeras för en ny budgetlag, enligt vUkenLaos skall ha en offentlig statsbudget. Dennya öppenheten har lett tiU ett kraftigt ökande utbyte med omvärlden. Ekonomisktlutar man sig mot IMF, , och övriga ASEAN-länder. ,och politiskt mot och . Liksom de senare säger man sig eftersträvapolitisk stabilitet för en period av ekonomisk utveckling. Trotspåfallande positiva makroekonomiska indikatorer , har Laosförda reformpolitik hittUls endast kommit en bråkdel av landets befolkning tiUdel. Trängande behov kvarstår för att förbättia UvsvUlkoren för den stora folkmajoriteten,som består av naturahushållande bönder. Biståndsberoendet- av BNP -förblir stort. En annan positiv faktor är att de utländska investeringama ökar. DetoffentUga sparandet förblir dock negativt, även om grunden nu har lagts förett fungerande skattesystem och härigenom ökande statsUikomster. I investeringsprogram prioriteras i hög gradfysisk infrastmktur, framför aUt utbyggnad av vatterU TiUkomsten1991 av landets första författning, i vilken grundläggande medborgerUga fri-och rättigheter finns inskrivna, innebär tiUsammans med andra åtgärder pålagstiftningsområdet förbätttade förutsättningar för en ökad rättssäkerhet.TUlämpningen lämnar dock mycket i övrigt att önska. Yttrandefriheten ochföreningsfriheten är i praktiken klart begränsade. har vidare endastundertecknat av FN:s . Även om en genereUförbättting på MR-området kan konstateras, förekommer fortfarande godtyckUgaarresteringar av bl.a. regimkritiker som krävt en övergång tUl ettflerpartisystem i landet. "Omskolningsläger" från tiden efter 1975lär dock aUa ha stängts. Inga oberoende MR-organisationer tiUåts verka och ejheUer existerar någon dialog meUan regeringen och organisationer som påtalarMR-brott. Utvecklingen mot demokrati går långsamt. Även om kommunistpartietgenom den nya grundlagen sätts att verka i enUghet med lagama, finns dockenpartistaten orubbad kvar och inga tendenser av betydelse i riktning motpoUtisk pluraUsm kan iakttas. Dettidigare dominerande östbiståndet till har praktiskt taget upphört.Laos har en mycket Uten mottagningskapacitet för bistånd. Inom det svenskabiståndet har bristande effektivitet påvisats inom såväl skogs- somvägsektorstödet. F.n. svarar följande givare för ett sammantaget kraftigtökande internationellt bistånd: , Asiatiska ,, , och . uppskattas detta biståndet hauppgått tiU 176 mUjoner doUar. Detsvenska Laos-biståndet omfattar, förutom SIDA:s landramssamarbete, ocksåmindre SIDA-stödda insatser via enskilda organisationer. Dessutom finns ettbegränsat BITS-stöd genom laotiers deltagande i dess intemationeUa kurser.Totalt utbetalades under /92 genom SIDA och BITS ca 100miljoner kronor. gällande samarbetsavtalavser budgetåren 1991/92-1992/93. En ettårig förlängning förbereds av SIDA.Landramen är väl intecknad med ett medelsutnyttjande på /92. /93 beräknas detta bU . Desvenska biståndsinsatsema har hittiUs framför aUt koncentterats till skogs-,energi- och ttanportsektorema. Förutom vattenkraften ärskogen f.n. största naturresurs och svenskt bistånd har sedan drygt 10 årtiUbaka varit inriktat på att stödja ett uthåUigt utnyttjande av dessaresurser. Två skogsföretag har tidigare byggts upp med svenskt bistånd.MUjöas-pekten har uppmärksammats aUtmer tiUsammans med kunskapsutveckling och rådgivning till laotiskaskogsbruksmyndigheter på central, regional och lokal nivå, stöd till skogsvårdsutbildning, skogsinventering/karterUig, identifiering förskyddsåtgärder av ekologiskt känsUga skogsområden, rådgivning för att generera högre in komster på landsbygden t.ex. vad be ttäffar avsättning för skogsprodukter, altemativa grödor och modern boskaps skötsel. Vid SIDA:s årsgenomgång1991 förelåg flera frågetecken rörande organisation, givarsamordning,verksamhetens inriktning m.m. Därför beslöts att endast ingå ettettårigt nytt insatsavtal istäUet för ett planerat fyraårigt. Ett svenskt vägstödiiUeddes 1987 i syfte att öka den laotiska kapaciteten att planera, bygga ochunderhåUa vägar. Det nu aktueUa vägprojektet är den största enskUda svenskainsatsen sedan vattenkraftverket Xeset färdigställdes . Vägen utgör enviktig del av den infrastruktur, som är nödvändig för att effektivt kunna drivautvecklingen i mot marknadsekonomi vidare. Konkrethandlar projektet om upprustning av , som leder mot i norr ochsom i sydost har förbindelse med flera hamnstäder i . ochAsiatiska svarar för arbetet med de norra respektive södravägavsrUtten och för en mellanUggande vägsfräcka om totalt 177 km.Förutom rådgivning och materieUt stöd till själva vägbygget, omfattar detsvenska åtagandet också utbildiiings- och institutionsuppbyggande insatserinom samt tiU en vägskola, ett projekteringsinstitutoch organisation för landets vägunderhåll.Den tekniska biståndskomponenten i biståndet har utvecklats väl, inte minstvad beträffar väg-skolan där hittUls ca 200 tekniker har utbUdats.Vägbyggnadsinsatsen däremot har hittUls redan inneburit betydande fördyringarp.g.a. att man blivit tvungen att reparera delar av den nybyggda vägen tiU enkostnad av 20 mUjoner kronor. Totalt beräknas vägen bU fördyrad med 65 mUjonerkronor och totalt kosta ca 275 irUljoner kronor. SIDA har fömtom stöd tiUett s.k. MCH-(Mother-ChUd-Health)-projekt och ett vattenförsörjningsprojekt iUNICEF:s regi, också initierat en läkemedelsinsats. Dessutom är ett stöd tiUhälsoministeriet under beredning. Entvåårig insats avseende utveckUng av en laotisk statistikmyndighet har inletts,för vilken SCB har anUtats att genomföra insatsen. Inom ramen för biståndetförs en dialog om MR- och demokratUäget i . Beslut togs 1992 om en insatsom 6 mUjoner kronor på rättsonrrådet. Insatsen inriktas främst på kompetens-och kapacitetsuppbyggnad och innebär stöd tUl , stödtUl landets juristutbUd-ning samt tiU utgivning av landets"författningssamling". Ett viktigt inslag är vidare regelbundetåterkommande parlamentarikerbesök i . Dessutom ges sedan några årtillbaka stöd via svensk enskUd orgaiusation tiU kvumouiuon. Ett museisamarbete harinletts med som svensk part. HittiUs har totaU 47laotier deltagit i BITS intemationeUa kurser med i huvudsak följandeinriktning: skogsbruk, vägbyggande och vatterU Bistånd genom SIDA, mkr Utbetalt 1991/92 Planerat 1992/93 ca 17 milj (1990) 1,(1980-1990) Offentligtnettobistånd/person 1990, USD Bistånd från , utbetalningar /92,mkr Bistånd, andel av BNI 8, av BNP 4, utanför landramen enskilda oraanisationer övriat Ekonomi, politik och samhälle SriLänka har länge fört en politik med social inriktning. Trots en låg BNP per capitaär medelUvslängden hög liksom andelen läs- och skrivkunniga. Den öppna arbetslöshetenär dock hög. Borttagna subventioner och hög inflation anses ha försämrat defattigas levnadsnivå. Ett långvarigt intemt krig belastar landetsresurser. Ekonomin visade en tUlväxt på mensjönk till som inflationen steg. Undersenare år har tiUväxten åter tagit fart och uppgick tiU . Sedan1988 genomför landet ett strukturanpassningsprogram med intemationeUt stöd.Fortsatta stmktureUa reformer i syfte att stimulera tUlverkrungs-ochexportindustiin bedöms nödvändiga för att upprätthålla tiUväxten. Utvecklingeni Sri Länka präglas fortfarande av konflikten i de norra och östia delama avlandet. pågår strider meUan den tamUska orgaiusationenbefrielsetigrama (LTTE), vUken kämpar för en självständig tamUsk stat, ochregeringsstyrkor. Situationenbetiäffande de mänskUga rättighetema i Sri Länka påverkas framför aUt avkriget i norr och öster där situationen är mycket aUvarUg. Denlankesiska regeringen har tagit tiU sig den kritik som framför aUt västvärldenriktat mot kränkningarna av de mänskUga rättighetema. Flera åtgärder medpositiva effekter på MR-situationeji kan noteras. Militärutgifter, externa konflikter Somen följd av de intema konflikterna i landet har miUtärutgiftema varit förhåUandevishöga och uppgick tUl av BNP. Världsbankenoch Asiatiska är landets största biståndsgivare medan deledande bUaterala givama är och . Detsvenska biståndssamarbetet med Sri Länka inleddes . Samarbetet hardominerats av Kotmale-kraftverket, vilket tagit omkring 1 400 mUjoner kronor ianspråk. Den sista utbetalningen gjordes 1987/88. Utvecklingssamarbetet medSri Länka regleras av ett tvåårigt samarbetsavtal för pe rioden1992/93-1993/94. Biståndet har koncentterats tiU landsbygdsutveckUng, hälsovårdoch utbUdning. För /92 aUokerades inga nya landramsmedel, dåreservationema på anslaget var mycket höga p.g.a. konflikten i landet. För år1992/93 uppgår landramen tiU . Det svenska stödet tiUlandsbygdsutveckling avser två distrikt. Ma tara och BaduUa. Programmetpåbörjades och har präglats av en mer medve- Bostadslängor iMatare-distriktet , som byggts med SIDÅ-hjSlp föratt förbättra de s.k. plantagetamilemas situation. ;ÄJi'iJi. v* i.. J,t.. FOTO:HELDUR NETOCNY/BAZAAR tenstiävan att nå fattiga befollaungsgmp-per. Landsbygdsprogrammen genomgick enutvärdering som visar att försörj-nmgsmöjUghetema förbätttats förlands-bygdsbefoUaungen och att mfi-astmkturen utvecklats. Stödet tiUundervisnmgssektom syftar i första hand tUl att höja undervisningens kvaUtet iplantageskolor och eftersatta primärskolor på landsbygden. har sedan år 1987stött ett immuniseringsprogram som och den lankesiska regeringendriver. Den utvärdermg som gjordes 1989 visar på positiva resultat ochminsknmgar av dödligheten. Progranmisatsen avslutades , varför mgautbetaUiingar skedde /92. Bistånd genom SIDA, mkr Utbetalt 1991/92 Planerat 1992/93 Katastrofbistånd/ humanitärt stöd, m.m. Ett tiotal svenska enskUdaorganisationer erhåUer stöd från SIDA för sin verksamhet i landet. Därutöverges direktstöd tiU oUka lankesiska kvirmoorgarusationer. SAREC har sedan år 1976stött forskning i Sri Länka. Målet är att vidmakthålla och stärkaforskningskapaciteten i landet. Forskningssamarbetet bedöms ha haft storbetydelse för Sri Länka under konfUktåren och flera projekt har lett tiUbestående forskningsresultat. har /92 stött projekt av handelsfrämjande karaktär samt ettteknikutvecklUigsprojekt i samarbete med en svensk högskola och laiUcesiskaföretag. är engagerad i tie samriskföretag i landet. BITS är verksam genominternationella kurser. 100 200 :■ 300 -t-- jämväg - Karta: StlB SaderlinO, "> SIOA Ekonomi, politik ocli samiiälle VietnamsutveckUngspoUtik fortsätter att uppvisa goda resultat. Trots bortfallet avtidigare omfattande östbistånd och tiots ett fortsatt amerikanskthandelsembargo, vUket bl.a. omöjUggjort ett återupptagande av lånegivningenfrån de intemationella fi-nansinstitutionemas sida, har den pågående processeni marknadsekonoirusk riktning kuimat drivas vidare. Svårighetema i denvietnamesiska ekonomin är dock många.