prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — En fortsatt stmkturell anpassning till fömtseddbeläggning från den svenska marinen bedöms behöva ske för att behållakonkurrenskraften. Inomtorpedområdet bedöms nuvarande utvecklingsprojekt säkerställa gcxl kompetenstill mitten av . Försjöminor bedöms nyutveckUngsförmågan kunna bibehållas fram . Försvaretshuvudleverantörer, dvs. de företag som utvecklar och levererar färdiga systemeller systemdelar, är beroende av ett betydande antal underleverantörer, somhar förmåga att enligt ställda tekniska krav leverera komponenter ellerhalvfabrikat. Flertalet av dessa underleverantörer är för sin lönsamhetberoende av en huvudandel civil produktion. Eftersom den militära materielenofta har en högre teknisk nivå cxh hårdare prestandakrav än den civila, ärkomponentförsörjningen en viktig dllgång i en systemutveckling.Lågkonjunkturen har medfört utslagning av många specialiserade företag, vilketkan göra den inhemska komponentförsörjningen odllräcklig och att ett ökatudandsbercxnde uppkommer. 4.3 Redovisning av JAS 39-projektet Ienlighet med beslut (prop. 1981/82:102, bil 2, FöU 1981/82:18, rskr.1981/82:374) om riktlinjer för utveckling cxh anskaffning av JAS-systemet skall regeringen orientera om läget inomJAS 39-projektet. Gmnden för JAS 39-projektets värdering är riksdagsbeslutet (prop. 1982/83:119.FöU 1982/83:9. rskr. 1982/83:271) om riktiinjer för JAS- Prop. 1992/93:100projektet fram tUl år 2000.11992 års försvarsproposition redovisades senast Bilaga 5 läget inom JAS 39-projektet. Överbefälhavaren,för flygvapnet och har tillregeringen lämnat den årliga redovisningen för /92. har tidigare, , redovisat projektvärderingstiUfäUe6 (PVT6) av tillsammans med Överbefälhavarens och Chefen förflygvapnets planeringsmässiga, operativa och taktiska konttoll av . Tekniskvärdering av JAS 39-projektet Densamlade bedömningen av JAS 39-projektet visar att de tekniska kraven avseendeegenskaper och prestanda enligt projektspecifikadonen (PS) i allt väsentligtkommer att kunna uppfyllas efter det att åtgärder vidtagits och införts iavtalad modifieringsomgång för delserie 1 (DSl). Denna modifieringsomgång ärnu planerad att påbörjas . Deförst levererade serieflygplanens tekniska status medger att markomskolningoch inledande typinflygning kan påbörjas planenligt . Flygplanenkommer sedan successivt att uppdateras med nya programeditioner allteftersomsådana har utprovats och verifierats. Samtiiga systemfunktioner planeras varainförda . Det första serieflygplanet (flygplan nummer39.102) bedöms av kunna levereras under mitten av år1993 då utprovningsverksamheten påbörjas. Omskolningsverksamheteninom Flygvapnet bedöms kunna påbörjas . Flygprovpågår nu med fem provflygplan, inklusive det till provflygplan ombyggda förstaserieflygplanet (flygplan nummer 39.101). Flygutprovningen bedöms till sinhuvuddel vara genomförd dU . Dentvåsitsiga versionen, JAS 39B, planeras bli levererad . Utöver deprimära kraven för typinflygning och taktisk systemutbildning, bedöms denväsentligen fylla samma operativa och taktiska krav som den ensitsigagmndversionen. Vapensystemetför JAS 39 bedöms i planerade delar operativt och taktiskt användbart 1995. Operativddpunkten för ny radarjakttobot blir beroende av vilken typsom kommer att väljas. Spaningsfunktionen bedöms vara operativ senast i sambandmed avlösningen av flygplan AJS 37. Dentekniska värderingen av JAS 39 bygger på ett omfettande underlag från Prop.1992/93:100 industtigmppen och materielverkets direktleverantörer samtpå Bilaga 5 materielverkets kontinuerliga uppföljning och granskning avprojektet. Vissanäringspolitiska aspekter på projektet JAS-beslutetfömtsatte ett svensktillverkat flygplan med en stor andel komponenter,apparater och delsystem köpta utomlands för att begränsa de totalautvecklingskosttiadema. av värdet av ett komplett ärudandsbercxnde. I samband med att JAS-kontraktet slöts lämnadeindustrigmppen JAS vissa utfästelser beträffande sysselsättningsskapandeätgärder och teknologiöverföring, som skulle genomföras ,samt i fråga om industiieUt samarbete mellan udändska underleverantörer cxhsvensk industri i vissa fall ända fram tiU . Detslutliga utfallet av de sysselsättningsskapande åtgärdema cxh teknologiöverföringenredovisades i proposidonen 1987/88:100. Uppnådda resultat i övrigt redovisadesdetaljerat försvarsproposidon. Regeringen konstaterade där att deuppnådda resultaten av industriell samverkan mellan industrigmppen JASutländska leverantörer cxh svensk industri kan anses väl motsvara deurspmngligen ställda förväntningama. Inom JAS-företagen i var cirka3300 personer sysselsatta med . Av dessa var cirkahälften högskoleingenjörer. bidrar dessutom dll ett stort antalarbetsdllfällen hos övrig svensk industti, i form av underleveranser dllprojektet. har dämtöver genererat en omfettande civil verksamhet.Några exempel på detta är flygplanen och 2000, Ericssonsmobiltelefoner och fömtom militära även civUa radartillämpningar samt VolvoFlygmotors civila motorprogram. Andra exempel på teknologisk kunskapsuppbyggnadär skapande av ett superdatorcentmm cxh avancerad CAD/har cxkså i viss mån bidragit dll att svensk rymdteknologi nåttframgångar genom att tekniska genombrott kunnat dllvaratas och utnyttjas förvidare syften. I1982 års försvarsbeslut fastställde planeringsram förbudgetåren 1982/83-1999/00 dll i prisläget febmari 1981. Försvarsbeslutet år 1987dllförde, utanför planeringsramen, iprisläget febmari 1986 för komplettering av motmed-elssystemet, varav 500miljoner kronor avdelades för . godkände iförsvarsbeslut den ökning av JAS-ramen på iprisläge febmari 1991, som en beställning av delserie 2, 39B och stödsystemenerfordrade enligt då föreliggande offerter från industrigmppen JAS. Överbefelhavarenhar i samråd med Chefen för flygvapnet och Försvarets materielverk lämnatårsredovisningen för /92 tiU regeringen . 1992/93:100 den23 . Av denna framgår att den av Bilaga 5fastställda kostnadsramen för JAS 39-projektet fram på 25,7 miljarderkronor i prisläge febmari 1981 motsvarar 50,012 mUjarder kronor i prislägetfebruari 1992. Den totala medelsförbmkningen under den gångna tioårsperiodenfram t.o.m. uppgår till i löpandepriser varav utbetalats under /92.Utveckling av JAS 39B och anskaffning av delserie 2 (96 st flygplan 39A cxh 14st flygplan 39B) med stödsystem beställdes efter det attriksdagen antagit försvarsbeslut. Överbefälhavarenkonstaterar i årsredovisningen att nuvarande JAS-ram är irrelevant för stymingav projektet, komplicerar det administrativa arbetet och försvårarinformationstjänsten. Vidare anser Överbefälhavaren att JAS 39-systemetsprojekt- och kostnadssäkerhet har ökat efter ingånget avtal mellan cxh industrigmppen JAS . Dock fastslås attramstyming för JAS 39-projektet bör bibehållas i syfte att ge erforderligstadga för styming cxh uppföljning. Överbefälhavarenpåtalar att programplan ÖB 93 visar stora skillnader mot det materielinnehålloch den tidsplan som omfettades av den urspmngliga JAS-ramen. Han delar därförChefen för flygvapnets cxh uppfattning att enomdefiniering av den urspmngliga JAS-ramen är nödvändig för att erhållaöverensstämmelse mellan ekonomi, materielinnehåll och tidsplan.Överbefälhavaren föreslår i likhet med Chefen för flygvapnet och en ny JAS-ram som omfettar inplanerat materielinnehåll och övrigverksamhet för JAS 39 enligt programplanen ÖB 93 för nu beställda 140 flygplansamt planerad tid för fullföljande av denna beställning. Dennya JAS-ramen föreslås bli ändrad till i prislägetfebmari 1992. Omdefinieringen inryms i JAS-beslutet (50,0 miljarderkronor) samt 1987 (0,) och i gäUandeförsvarsbeslut (9,). Jagkan konstatera att förändringar i JAS 39-projektets materieUnnehåll, mot bakgmnd av kravet på att redovisa konstnadema i relation till det ur spmngliga malerielinnehållet inom JAS-ramen, efterhand har medfört att en aUtmer komplicerad planeringsteknik blivit nödvändig. För att på nytt åstad komma en planeringssituation för JAS 39-projektet där det föreligger en överensstämmelse mellan ekonomi cxh materiellt innehåll har jag därför funnit tiden nu lämplig för en omdefiniering av JAS-ramen. Gmndläggande för styraing av ett projekt är att det måste vara väl definierat såväl vad avser materielinnehåll och ddsplan som i fråga om ekonomisk ram. Detta är särskilt viktigt för projekt som sträcker sig över lång dd. heterav JAS-ramen är, i likhet med Överbefälhavarens, Chefen för flygvap- netscxh materielverkets, att den varit bra för styming cxh upp- Prop.1992/93:100 följning av det komplexa JAS 39-systemet. Dcxk har ändringar imaterielin- Bilaga 5 nehållet cxh kostnadsförändringar relativt gmndavtaletmedfört att en svårgenomtränglig planerings- cxh redovisningsteknik undersenare år har fått tillgripas. Detta för att redovisa kostnaderaa moturspmngligt materielinnehåll i JAS-ramen; ett materielinnehåll som inte längrei alfe delar är relevant och därför inte motsvarar nuvarande planering förJAS-projektet. Jagfinner dock att JAS 39-projektet kommer att vara enbetydande del i försvarsplaneringen. Detta gör att det även i fortsättningenkommer att krävas fastställda regler för en effektiv planering, uppföljning,konttoll cxh rapportering av projektet. Detär också min bedömning att JAS 39-projektet , i det uppnåddautvecklingsstadiet samt efter beslutet om cxh beställningen av delserie 2 m.m.,har en sådan stadga att fömtsättningama för en omdefiniering av ramenföreligger. Jag anser också att även JAS-ramen måste kunna ändras när detpåkallas så att den avsedda styraingen av projektet inte äventyras. Jaganser därför att den gällande JAS-ramen om 50,0 miljarderkronor i prisläget febmari 1992 skall omdefinieras till isamma prisläge. Detta för att ramen även skall innehålla vad som anges iförsvarsbesluten och om JAS-projekt. Reglercxh anvisningar för den fortsatta ekonomiska redovisningen av projektet kommervid behov att ses över. Den regelbundna avrapporteringen från . Chefen för flygvapnet och Överbefälhavaren till regeringen kommerdcxk i allt väsentiigt att ske som tidigare efter genomfördaprojektutvärderingar och genom årliga redovisningar av projektet enligt reglemai beslutet om "Konttoll och Styraing avJAS-projektet". Arbetet- såsom det lades fast försvars-beslut - med att minska överskottetav anställd personal inom försvarsmakten har påbörjats och bedrivs avmyndighetema inom ramen för det statiiga trygghetssystemet. Föratt möjliggöra aweckling av yrkesofficerare med fullmakt har regeringeni förordningen (SAVFS 1992:18) om pension för vissa yrkesofficerare föreskrivitatt pension får beviljas den som fyller ,fömtsatt bl.a. att det inte längre finns något behov av denne ikrigsorganisationen. myndighetemainom försvarsmakten att besluta om ytterligare åtgärder för Prop.1992/93:100 att stimulerayrkesofficerare med fullmakt att gå över till annan verksamhet. Till awecklingsarbetet idenna del är knutet ett råd bestående av företrädare förÖverbefälhavaren, försvarsgrenschefema. Statensart)etsgivarverk. Rådet har till uppgift att bestämma de närmare principeraa cxh rikdinjemaför awecklingen samt att besluta i vissa enskilcfe Erfarenheteraahittills av rådets arbete är positiva. Jagvill emellertid inte utesluta att även andra åtgärder kan komma att behövas föratt awecklingen skall kunna ske på ett äncfemålsenligt sätt. Jag kommer därföratt noga följa arbetet med awecklingen cxh vid behov ta de initiativ somsituationen kan kräva. Genomförordningen (1992:538) om inrättande och indragning av vissa tjänster vidmyndigheter som hör till Försvarsdepartementet har regeringen vidareföreskrivit bl.a. att fullmaktstjänsterna hos myndighetema skall dras in den 1juli 1992, om de är vakanta eller när de därefter blir lediga. Detta innebäratt fullmaktssystemet för yrkesofficeraraa kommer att awecklas i takt med attdessa lämnar sina tjänster. Regeringenhar tidigare uppmärksammat betydelsen av att åtgärder vidtas för att förbättraåldersstmkturen hos yrkesofficeraraa och för att komma till rätta med bl.a.bristen på yngre befäl i främst prioriterade krigsförband. Denna fråga berörpersonalförsörjningssystemets cxh befalsordningens framdda utformning.Regeringen har därför gett Överbefälhavaren i uppdrag att senast den 1april 1993 lämna förslag dll sådana förbättringar rörande befälsordningen somkan medverka till en balanserad och över dden stabil åldersstmktur. Därvidskall Överbefälhavaren väga in krigsorganisationens behov med avseende påutbildning cxh erfarenhet hos personalen på olika befalsnivåer samt prövamöjlighetema att ytterligare samordna utbildningen av yrkes- cxhreservofficerare. Enannan viktig fömtsättning för att uppnå en balanserad personalstmktur är attarbetet fullföljs med att knyta den civila personalens uppgifter i fred närmaretill deras uppgifter i krig. Detta skall Överbefälhavaren beakta vid sinaöverväganden beträffande den framtida personalstmkturen. Föratt tillgodose personalbehovet i såväl krigs- som fredsorganisationen kan det,enligt min mening, finnas skäl att pröva frågan om att ge myndighetemamöjligheter att anställa vissa yrkesofficerare på tidsbegränsade förordnandencxh att öppna möjligheter att i ökad utsträckning utnyttja reservofficerare cxhvärnpliktigt befäl genom anställning för kortare dd. Idessa frågor avser jag att senare återkomma till regeringen med förslag till Prop. sådanaåtgärder som ryms inom ramen för bestämmelseraa om anställnings- Bilaga 5 Undersenare år har personalkostnaderaas andel av de totala utgiftema inom anslagenför ledning och förbandsverksamhet ökat. Ökade kosttiader kan cxkså konsfeterasför anställda som fullgör incident-, jour- och beredskapstjänstgöring - främstinom marinen. Jag avser att undersöka orsakerna till den nu redovisadeutvecklingen och föreslå åtgärder för att minska dessa kostnader. Idet nuvarande systemet för utbildning av yrkesofficerama anställs enyrkesofficersaspirant enligt 3 b § förordningen (FFS 1980:29) om utbildningtill cxh av yrkesofficerare m.m. med ett förordnande, som gäller tills vidare,dock längst till dess att utbildningen beräknas vara avslutad. Under dentvååriga utbildningen vid en officershögskola har aspiranten månadslön ochandra anställningsförmåner enligt kollektivavtal. Efter godkänd utbildning fåraspiranten anställas som yrkesofficer. Föratt minska personalkostnaderaa bör enligt min mening yrkesofficers-a-spiranteraainte längre anställas och uppbära lön utan i stället, i likhet medreservofficersaspiranteraa, fullgöra sin utbildning med samma förmåner somvärapliktiga har under gmndutbildningen. Även yrkesofficersaspiranteraa kommerdärvid att omfattas av det föreslagna (avsnitt4.4.2) ytterUgare tillägget till dagersättningen och i likhet medreservofficeraraa vara berättigade till utbildningspremie. Jag anser att ensådan omläggning för yrkesofficersapiranteraa är angelägen. Deförmåner som är aktuella är i huvudsak dagersättning cxh vissa naturförmånerm.m. enligt värapliktsförmånsförordningen (1976:1008) och familjebidrag enligtfamiljebidragsförordningen (1991:1482). Vidare har vämpliktiga vid personskadarätt till ersättning enligt lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd cxhlagen (1977:266) om statiig ersätttiing vid ideell skada m.m. Även denna rätttill ersättning bör komma yrkesofficersaspiranteraa till del underutbildningen. Såsom lagtexten är utformad behövs ingen lagändring. Detankommer på regeringen att närmare besluta om vad jag nu har anfört. Idet nuvarande systemet omfettas en anställd aspirant avdisciplinan-svarsreglema i lagen (1976:600) om offentiig anställning. Eftersomaspirantema enligt förslaget inte skall vara anställda, bör i stället detdisciplinansvarssystem som gäller bl.a. värapliktiga också tillämpas på dessaaspiranter. Fördetta krävs en ändring i lagen (1986:644) om disciplinförseelser av Prop.1992/93:100 krigsmän, m.m. Förnärvarande föreskrivs i 2 § 3 att lagen är tillämplig Bilaga 5 på dem som genomgårutbildning vid förberedande officersskola eller annan utbildningför att få militär anställning vid försvarsmakten. uppdelning behövs inteenligt min mening. Det bör vara tillräckligt att i lagen endast ange att denär tillämplig på dem som genomgår utbildning för att få anställning somyrkesofficer. Denföreslagna reformen bör genomföras för de aspiranter som påbörjar sinutbildning fr.o.m. . Deaspiranter som före redan påbörjat sin utbildning bör fäbehålla anställningsförmåner m.m. under aterstcxlen av utbildningen tillyrkesofficer. Ienlighet med vad jag nu har anfört, har inom Försvarsdepartementet upprättatsförslag till ändring av lagen (1986:644) om disciplinförseelser av krigsmän,m.m. Förslaget är av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle saknabetydelse. Förslaget bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 5:1 Iriksdagens beslut (prop. 1991/92:101, bet. 1991/92:FöU12, rskr. 1991/92:337) omvämpliktsutbildning läggs fast bl.a. att endast de vämpliktiga som behövs ikrigsorganisationen eller för den fredstida beredskapen skall tas ut tillvämpliktsutbildning. Vämpliktiga som inte tas ut till utbildning skall ingå ien utbildningsreserv. anförde vid behandlingen av förslagetbl.a. att utskottet räknade med att regeringen i lämpligt sammanhang återkomtill i frågan, då erfarenheter vunnits av den nya ordningen, särskiltvad gällde den nytillkomna utbildningsreserven. I1992 års försvarsbeslut gcxikände principen att ta ut vämpliktiga förgmndutbildning i mobiliserings- cxh förplägnadstjänst. godkände ocksåförslaget att utöka tjänstgöringstiden för sådana vämpliktiga (Lag 1992:523 omändring i vämpUktslagen). framhöll därvid att volymen och de närmarefömtsättningama för dessa värnpliktigas användning i krigsorganisationen borde beslutas först sedan (Fö 1991:02,dir. 1991:40) har avgett sitt betänkande. Påregeringens uppdrag har Chefen för armén redovisat behovet av vämpliktigai mobiliserings- och förplägnadstjänst samt effektema av 66 PUktuttedningenhar i anslutning härtiU på regeringens begäran lämnat Prop. 1992/93:100 synpunkter på Chefens för armén redovisning. Regeringenhar härefter gett Chefen för armén i uppdrag att genomföra utbildningav värapliktiga i mobiliserings- cxh förplägnadstjänst förkrigsorganissationens behov. Därvid skall Chefen för armén beakta de synpunktersom PUktuttedningen framfört. Detta innebär att uppfyUnaden av mobiliserings-cxh förplägnadsorganisationen skall ske genom att de militära myndighetema ikrigsorganisationen utnyttjar: -Samdiga civilanställcfe somblir kvar i gmndorganisationen cxh som går att krigsplacera -fler vämpliktiga med lämpligbakgmnd som kan föras över från fältförbanden eller merbehovsutbildningen inommarinen -direktiekrytering avvärapliktiga som ska genomgå gmndutbildningen för uppgifter i mobiliserings-cxh förplägnadstjänsten. Pliktutredningenförväntas avge sina förslag vid utgången av . Vid sidan avPUktuttedningen arbetar en särskild utredning (Fö 1992:01) om författningsregleringmed anledning av kommande förslag om ett nytt pliktsystem.Enligt direktiven (dir. 1992:72) skall uttedningen redovisa resultatet av sittarbete . Efter remisslx-handling avser jag att föreslåregeringen att återkomma till i frågan. Somjag anförde i avsnitt 1.2 bör besparingar kunna göras när det gäller devärapliktigas förmåner (jfr- prop. 1992/93:50). Den årliga uppräkningen avkontantförmåneraa bör således inte ske under /94. Detta beräknasmedföra en besparing på ca . Istabiliseringspropositionen togs också upp frågan om de värnpliktigasreseförmåner. Jag anmälde i den att de vämpliktiga i princip skall ha rätt fri hemresa . Jag beräknar att detta medför en årligbesparing under försvarsbeslutspericxlen på ca . Regeringenhar tidigare denna dag beslutat om ändringar i värapliktsförmånsförordningen(1976:1008) i detta avseende. Ändringama träder i kraft den 15 januari 1993.Myndigheteraa är bundna av avtal med olika tiansportföretag somgäller de värapliktigas fria hemresor. Om en uppsägning av dessa avtal inteskulle medföra avsedda kostnadsbesparingar, bör avtalen lämpligen fortsätta attgälla. Genomändring (1989:403 och 1064) i vämpUktslagen (1941:967) har gmndutbildningstidemaför vissa värapliktsbefattningar utvidgats avsevärt. Jag anser det därförnödvändigt att höja vämpliktsförmåneraa för denna 67 Dettasker lämpligast genom att ytterligare en nivå för tillägg till dagersätt- Prop. 1992/93:100 ningen införs avseende sådan gmndutbildningstid somöverstiger . Bilaga 5 Tillägget bör uppgå till . Regeringenhar vid ett antal tidigare tillfällen redovisat erfarenheter cxh åtgärder medanledning av kvinnors utbildning cxh anställning som yrkesofficerare. Jag villi detta sammanhang kort beröra utvecklingen . Antaletkvinnliga yrkesofficerare inom försvarsmakten ökar , även om ökningenär förhållandevis måttiig. var 227 kvinnor anställda somyrkesofficerare och 63 som reservofficerare. genomgick 119kvinnor militär gmndutbildning inom de tte försvarsgrenama. Inomförsvarsmakten bedrivs fortfarande ett aktivt arbete i syfte att ökarekryteringen av kvinnor och begränsa antalet avgångar. har enökning i antalet kvinnor som söker till militär gmndutbildning kunnat noteras.Detta gäller framför allt inom armén och marinen. Fömtom läget påarbetsmarknaden är sannolikt en av förklaringarna till denna utveckling att derekryteringssatsningar som påbörjades nu börjar fågenomslag. Enligt min mening är detta positivt, cxh jag avser att även ifortsättningen uppmuntra den utveckling som sker. Närdet gäller arbetet med att aweckla den övertaliga personalen inomförsvarsmakten som jag redogjort för är detta sannolikt inte något somkommer att beröra de kvinnliga officeraraa, eftersom de inte befinner sig i deberörda ålderslägena. Jag vill dock framhålla betydelsen av attjämställdhetsaspektema - både vad gäller civU cxh militär personal - särskiltbeaktas i samband med det omstraktureringsarbete som pågår på alla nivåerinom försvarsmakten. I min uppföljning av förändringsarbetet avser jag attbevaka dessa frågor. 4.5 , anläggningar och lokaler Hyreskostnader /94 Regeringenhar i proposition 1992/93:37 om ny organisation för förvaltning av statensfastigheter och lokaler, m.m. anfört att placeringsfastigheter, dvs. kontors-och skolfastigheter m.m. som förvaltas, av , skallöverföras till cxh förvaltas av den nybildade statiiga fastighetskonceraen.Överföringen skall vara genomförd . Från och med den 1juli 1992 har vidare ansvaret för vissa myndigheters lokalhållning överflyttatstill . Den ändrade fastighetsförvaltningen cxh lokalhållningenkommer för vissa myndigheter att innebära utökade hyreskostnader. Jag anser attmyndighetema bör kompenseras för detta. Deökade hyreskosttiadema för Ixrörda myndigheter har beräknats samt Prop.1992/93:100 redovisats under respektive myndighetsanslag. 4.6 Försvarsmakten och miljön Överbefälhavarenredovisar i sin programplan ÖB 93 resultatet av regeringens uppdrag avseendeåtgärder för att förbättra miljön. Redovisningen innebär i korthet följande. Försvarsmakten har anpassat sin verksamhet efter de miljömässiga fömtsättningar som miljöskydds lagstiftningen ställer upp. Miljöprövning av bl.a. skjutfalt har pågått kontinuerligt . Miljökonsekvensuttedningar, särskUt vad gäller buller- cxh markpåverkan, har genomförts tidigare och fortsätter . slutförs den stora flygplatsmiljöutredningen. Med anledningen av regeringens uppdrag om flygvapnets omstmkturering har framtagandet av underlag inför koncessionsprövningen inletts. Åtgärder pågår vidare inom försvarsgrenama för att inom olika system minska utsläppen av farliga ämnen i miljön. I fråga om markanvändningen ges de vämpliktiga särskild utbildning. På övnings- och skjutfälten bedrivs en omfettande markvård för att säkerställa en fortsatt långsiktig verksamhet. * Destmktion.Nuläget redovisas när det gäller destmktion av ammunition. Destmktion genomförs dels av i , främst genom demontering, dels genom storskalig sprängning vid skjutfältet i med som leverantör. Det totala behovet av destmktion av försvarsmaktens ammunition beräknas till sprängämne cxh kmt . Genom försorg har en koncessionsprövning avseende skjutfält inletts.