prop · GG03157 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1992/93:157 om invandrar- och flyktingpolitiken Regeringenbereder att te del av vad som tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Iskrivelsen redovisas den svenska invandrar-, invandrings- och flyktingpolitikenoch invandringen till . Redovisningen avser i huvudsak budgetåret1991/92. Vidare beskrivs migrations- och flyktingsituationen i världen samt SverigesroU i det uitemationeUa samarbetet 1 1991/92. Rättelse: S. 12 rad 10 Står: 21 406 Rättat till: 1 406 Utdragur protokoU vid regeringssammanträde Närvarande:stetsministem BUdt, ordförande, och stetsråden B. , ,, , , , , , , ,, , , , , , , Skrivelse om invandrar- och flyktingpolitiken Eftersamråd med chefen för och med statsrådet anhållerjag att få lämna följande redogörelse för invandrar-, invandrings- ochflyktingpolitiken, avsedd att överlämnas till . Innehållet avserhuvudsakligen /92. En del uppgifter omfattar dock kalenderåret1992. Avsikten är att redovisningen skall kunna användas som underlag ochbakgrandsmaterial i anslutning till regeringens budgetproposition förbudgeteret 1992/93. Medinvandringspolitik avses de principer och regler som reglerar vilka utiänningarsom skaU få tillstånd att bosätta sig i . Invandrarpolitikenomfattar sådana åtgärder som samhället vidtar för att underlätte invandrares,dvs. även flyktingars, introduktion och integration i det svenska samhället. Densvenska invandrarpolitiken kan sammanfattas i de tte invandrarpolitiska målenjämlikhet, valfrihet och samverkan som antogs av . År1986 fattade ett nytt beslut om den samlade invandrarpolitiken. Dåframhölls att de tre invandrarpolitiska målen skall tolkas så att de syftartill lika rättigheter och möjligheter för invandrare i förhållande tiU denövriga befolkningen. Målen skall också leda till respekt för den enskildesidentitet och integritet, möjligheter att utveckla det egna kulturarvet inomramen för de grandläggande normer som i gäller för mänsklig samlevnadsamt ömsesidig tolerans, soUdaritet och gemenskap mellan människor av olikaursprang. Goda etniska relationer bör prägla det svenska samhäUet och samhälletbör markera sitt avståndstagande från alla uttryck för etnisk intolerans. Densvenska invandringen är reglerad utom för medborgare i denordiska ländema som har fri rörlighet och etebleringsrätt. Det s.k.EES-avtalet mellan EG och EFTA, kommer när det ttäder i kraft, att ge allaEES-medborgare rätten att fritt flytte mellan de avtalsslutande ländema for attte anställning, starte egenverksamhet, studera, bo och leva. 1992/93: 157 dockinte, som den nordiska överenskommelsen, en passunion. Invandringentill har huvudsakligen bestett av personer som söktasyl här och av anhöriga till dem som redan bor här. Mottegandet i avflyktingar är endast ett av flera element i den svenska flyktingpolitiken.Dessutom ingår: - agerande inom FN och andra intemationellasammanslutningar för att bidra till att intemationella konflikter motverkas ochlöses och för att respekten för de mänskliga rättighetema upprätUiålls, - ekonomiskt stöd tiU UNHCR, UNRWA och andraorganisationer som bedriver flyktingarbete utanför , - intemationeUt samarbete i syfte att verka för ensoUdarisk ansvarsfördehiing och för att stärka flyktingarnas rättsUga skydd, - Överföring till , ofte i samarbete medUNHCR, av särskUt utsatte personer som behöver en säker undanförföljelse, - mottegande av flyktingar i , i enUghet meden asyUagstiftning som i vissa avseenden ger ett starkare skydd än vad 1951 årsGenevekonvention stedgar, - ett av steten finansierat, kommunalt mottegande förflyktingar och därmed jämställda personer, vilket syftar till att främja derasmöjligheter att finna sig tiUrätte i det svenska samhäUet, - särskilda insatser for att ge flyktingar och andrainvandrare lUcvärdiga vUlkor och möjligheter tUl integration i , - stöd tiU flyktingar som frivilligt vill lämnaSverige för att bosatte sig i hemlandet eller annat land. särskild bilaga redovisas ett antel uppgifter inhämtade från länder iEuropa, och från som bl.a. avser antal asylsökande,genomförda lagändringar inom området m.m. Det bör understrykas attuppgiftema i vissa fall avser icke jämförbara tidsperioder. Även andra redovisadeförhåUanden kan avse snarlUca men icke helt identiska begrepp. Iregeringsförklaringen gjorde regeringen följande deklaration angåendeinvandrar- och flyktingpolitiken: "Sverigeskall vara ett land präglat av tolerans och öppenhet. Invandrar-och flyktingpolitikenförs i en anda av intemationalism och humanitet. Främlingsfientiighet ochrasistiska tendenser bekämpas. 13 decemberbeslutet har upphävts. RUcsdagen har fattat heslut sombegränsar möjlighetema att te barn i förvar. Ytterligare åtgärder motdiskriminering av invandrare vidtas. Vårtland har en självklar skyldighet att te sin del av ansvaret for den svåraflyktingsituationen i på grund av kriget i f d. . Regeringenverkar för att de europeiska stetema skaU te ett gemensamt ansvar förflyktingarna. Detär nödvändigt att begränsa kosmadema för flyktingmottegningen.Anspråken på vad kan erbjuda utöver en måste anpassasdärefter. Regeringen avser attåterkomma med ytterligare förslag för att begränsa Skr. 1992/93: 157kosmadema samt fömya och effektivisera flykthigmottegnuigen." 1.Migration i ett globalt perspektiv Under1980-talet växte migrationsströmmama orsakade av politiskt förtryck ochoroligheter, ekonomisk utarmning och naturkatestrofer i utvecklingsländema.Det finns, om inget sker som snabbt och radUcalt verkar i motsatt riktning,anledning att räkna med fortsatt invandringstryck från sådana länder. Ävenden politiska oro som följt på den omvälvande utvecklingen i Öst-ochCentraleuropa och i det forna har skapat en oroandemigrationspotential. Hur framtiden kommer att gestalte sig är mycket svårt attbedöma. Många andra omständigheter, t.ex. otjänUga miljöförhållanden kan gemånga människor ännu en anledning att vilja söka sin utkomst och ett bättre livi något annat land. De faktorer som talar för en stor framtida migrationunderstryks av framväxten av allt bättre kommunikationer - det gäller såväletermedia, vUka ger potentiella migranter kunskap om levnadsvUUcoren i andraländer, som de transportmedel som kan föra dem dit. EnUgtFN:s uppskattningar uppgår jordens befolkning nu (1992) tUl mellan 5 1/4 och 51/2 miljarder människor. kan siffran vara uppe i 6 miljarder.BefolkningstUlväxten sker framförallt i tredje världen. Befolkningarna i deflesta länder i stagnerar. Befolkningstalen i skulle rent avminska i storlek utan fortsatt invandring. 1Sverige ökade nativiteten kraftigt men verkar nu plana ut.Denna ökning har visserligen lett till att den svenska befoUcningens"åldrande" fördröjts, men sammantaget har det inte betytt mer än attbefoUcningens storlek Ugger på ungefar oförändrad nivå. Samtidigtsom man i de fleste europeiska länder inser nödvändigheten av en vissinvandring for att undvUca befolkningsminskning, förs i de flesta av dessaländer en mycket restriktiv invandringspoUtik. är givetvis ett poUtisktdUemma. Å ena sidan behövs befolkningstillskott utifrån för att kunna uppfyllamålsätmingar om ekonomisk tillväxt. Ä den andra inser man risken att dettakanske inte kan genomföras utan mer eller mindre allvarliga sociala stömingaroch problem i integrationshänseende. Detta motsatsförhållande kommer att krävakänsUga avvägningar. Detär uppenbart att lösningen på de grandläggande probleraen - brist påframtidstto, ekonomiska, sociala och ekologiska missförhållanden, misstto motnya politiska makthavare, bestående brister i rättssystemen i de nyademokratiema, förtryck av nationeUa minoriteter - vilka driver eUer kan chivamänniskor i Öst att utvandra, inte kan vara massmigration. InsUctenökar om att lösningen i stället ligger i intensifierat intemationellt samarbeteför att försöka påverka grundproblemen. Stora skillnader i levnadsvillkoroch politisk instabiUtet i världen kommer Skr. 1992/93: 157 att skapa fortsattebehov och önskemål hos människor att söka sig bort från sma hemländer. Närflertalet europeiska länder för en politik där invandring i princip bara tUlåtsav flyktingar eUer personer med nära personlig anknyming till landet, kommermånga av dem som drivs till att flytte till vår del av världen att åberopaflyktingskäl, även om de bakomliggande orsakerna huvudsakligen är av annan art.Invandrings-, flykting- cx;h invandrarpolitiken måste sålunda utformas i enanda av intemationalism och humanitet, där länder hjälps åt för att skapalångsUctiga lösningar på grandläggande obalanser bakom påtvingad migration ochflykt för att därmed säkra intemationellt rättsligt skydd för dem som behöverdet och för att främja framväxten av samhällen utan allvarliga emiskamotsätmingar med lika vUlkor för alla oavsett ursprang. 2.Vem är flykting? fmns ett betydande antal konventioner och andra intemationeUa uistramentsom är av betydelse för de avtalsslutande statemas flykting- ochimmi-grationspoUtik. 1951års om flyktingars rättsliga ställning, den s.k.Genévekonventionen, kvarstår dock som den grandläggande och mest betydelsefullakonventionen som rör flyktingar. Det är denna konvention som vår svenskautiänningslagstifming bygger på. kompletterades medett protokoll angående flyktingars rättsliga stellning, det s.k. NewYork-protokollet. Ratificering av protokoUet innebär att steter förbinder sigatt tillämpa utan dess tidsbegränsnmg till den Ijanuari1951. GenévekonventioneninnehåUer bl.a. en defmition av vem som skaU anses som flykting och stadgarförbud mot avvisning eller utvisning av flykting till land där han riskerarförföljelse - eller till land där han inte ämjuter trygghet mot att bli sändtill land där han riskerar förföljelse - samt innehåller bestämmelser om attflykting skall jämställas med medborgare i det egna landet när det gällersociala förmåner m.m. I en bUaga tUl konventionen lämnas närmare anvisrungarför utfärdande av resedokument tiU flyktingar. Ikonventionen och protokollet definieras en flykting som en person som "ianledning av välgrandad frakten för förföljelse på grand av sin ras, religion,nationalitet, tUlhörighet tUl viss samhällsgrapp eller politisk åskådningbefmner sig utenför sitt hemland och som inte kan eller på grand av sin frukteninte vill begagna sig av hemlandets skydd". Den flyktingdefinition, som ärintegen i UNHCR:s Stedga, och därmed reglerar mandatet, sammanfaUer nära noghelt med den citerade. Konventionensflyktingdefinition är den enda universeUt godtegna. Den tar sikte på personensindividueUa, subjektiva fraktan att utsättas för förföljelse på grand av vissaobjektivt påvisbara omständigheter. Konventionens flyktingbegrepp täcker dockinte personer som flyr på grand av naturkatesttofer. misär, väpnad konflikteller allmänt våld. På regional basis har emellertid Skr. 1992/93: 157enighet nåtts om vidare flyktingbegrepp. 1969års om särskilda aspekter på flyktingproblemen i omfattaräven personer som "på grand av yttre aggression, ockupation, utiändskdominans eller händelser som aUvarligt stör den allmänna ordningen i del aveller hela det land i vilket han har sitt ursprang eller är medborgare,tvingas lämna sin vanliga bosted för att söka tillflykt på en annan platsutanför sagda land". FörCentralamerikas del accepterades ett snarlikt flyktingbegrepp i dendeklaration, som berörda regeringar antog i Cartegena . Det då överenskomnaflyktingbegreppet inkluderar också "personer som har flytt från sitt landdärför att deras Uv, säkerhet eller frihet hotets av allmänt våld, utländskaggression, intem konflikt, massiva kränkningar av de mänskliga rättighetemaeller andra omstendigheter som allvarligt stört den allmänna ordningen". Såvittgäller har - med stöd av förste-asylländer iSydostasien - godtegit en bestämmelse om att alla asylsökande, i vart falltemporärt, skall tas emot av förste-asylstetema och att tvångsrepa-trierings.k. "refoulement" inte skall ske. OECD-statema har inte accepteraten vidare flyktingdefinition än , men åtskilhga OECD-staterhar i sina intema lagstiftningar infört bestämmelser om uppehållstUlstånd somi vissa avseenden ställer lägre krav än . Avstor betydelse är att UNHCR:s verksamhet - på basis av ett antal resolutionerfrån - kommit att utvidgas utöver det egentligamandatet. I många fall av orafattande tvångsforflytmingar har UNHCR bistått medskydd och nödhjälp. Det bör emellertid observeras att flyktingkommissariensmandat formellt inte har utvidgats. Härtillkomraer också ett 60-tal betydelsefulla "conclusions" som antagitsav för intemationeUt skydd av flyktingar bl.a. orakvinnor på flykt, flyktingbarn och familjeåterförening. Dessa"conclusions" är inte rättsligt bindande raen utgör ett viktigtarbetsredskap för UNHCR. Detfinns ca 18 railjoner flyktingar i världen vilket är det störste antaletnågonsin. Uppskattningsvis är ett lika stort antal raänniskor på flykt inomsitt lands gränser på grand av bl.a. inbördeskrig och svält, s.k.intemflyktingar. De flyktingsituationer som uppstått harvisat att det i raånga faU är svårt att göra någon åtskUlnad, i ttaditionellbemärkelse, mellan dessa två flyktinggmpper. I många fall är de s.k.interflyktingama i lUca stort behov av skydd och hjälp utifrån somkonventionsflyktingama. Underdet gångna året har arbetet fortsatt för att raöjliggöra återvändande för detstora antalet flyktingar som kriget vid Persiska vUcen förorsakade. Dettearbete är den störste nödoperation som UNHCR någonsin har lett och Skr.1992/93: 157 genorafört.Situationen på Hom har förvärrats ytterligare under det senasteåret och det är fraraföraUt en följd av händelseutvecklingen i . Detbör dock noteras att man på flera håll i väriden har kunnat se en positiv UtveckUngpå flyktingproblemen och att människor kunnat återvända till sina hemländer, inte minst iAfrika. Inbördeskrigeti f d. har fortsatt och över tte miljoner raänniskor har tvingatslämna sma hera på flykt undan sttidema. Denpolitiska utvecklingen i Afghanisten medförde en draraatisk Ökning av frivilligåtervandring av afghanska flyktingar från till . återvände ca 10 000 afghaner per dag från Pakisten till Afghanisten.Frara till augusti månad hade över 7(X) 000 afghaner återväntfrån . En frivillig återvandring från har också påbörjats. Islutet av hade över 150 000 afghaner återvänt från tUl Afghanistan.1 och finns dock fortfarande cirka fem railjoner afghanskaflyktingar. i inleddes repatrieringenav de ca 370 (XX) kambodjanska flyktingama i lägren nära denkambodjanska-thailändska gränsen. Mineringar samt problem raed att utvecklavattentiUgångar och att finna användbar jordbruksmark har medfört svårigheteratt upplåta raark för försörjning. Härtill koramer att situationen i Kambodjaalltjämt är osäker och att stridigheter då och då blossar upp. Fram till juli1992 hade över 70 (XK) kambodjanska flyktingar återvänt från tUlKambodja. Föratt påskynda återvandringen från ThaUand av laotiska flyktingar höUs i juh 1992en ferate ttepartsdiskussion raellan , och UNHCR. Under de förstesex månadema av har ca 1 050 flyktingar återvänt från och ca550 från . Det totala antalet återvändande uppgår därmed tillca 11 600 personer. Anteletnya viemamesiska båtflyktingar har rainskat markant. I slutet av juni 1992fanns dock över 102 000 viemaraesiska båtflyktingar i regionen. Arbetet raedatt bl.a. främja frivillig återvandring för de många asylsökande sora eftervederbörlig prövning inte fått flyktingstetus fortsätter enligt den år 1989antagna s.k. "Coraprehensive Plan of Action" (CPA). Under de sexförste månadema 1992 återvände ca 7 4(X) viemamesiska asylsökande frivilligttill . Totalt hade därmed ca 26 700 personer frivUUgtåtervänt till Viemara. Den 12 raaj 1992 ttäffades en överenskoraraelse mellanregeringama i Viemam, Storbritennien och om frivillig återvandringför de asylsökande som efter prövning inte erhållit flyktingstatus. Underår 1992 har flyktingströmmar från () fortsatt koraraa tillBangladesh. uppgå till ca 265 000personer. Ett av regeringama i och Skr. 1992/93: 157 iapril 1992 geraensamt framarbetet förslag om frivilligt återvändande har intekunnat effektueras. Ca 70 000 flyktingar från beräknas befuina sig iThaUand vid gränsen till . Efteren överenskommelse mellan påbörjades ettprograra för återvandring av tamilska flyktingar från TamU Nadui tillSri Länka. I slutet av raaj 1992 hade ca 23 (XX) flyktingar återvänt tiU SriLänka. Ca 200 000 tarailer fmns nu kvar i . Somen följd av den stora flyktingvågen i orarådet kring Persiska vUcen under år1991 har präglats av återvandringsarbete för de omkring två mUjonerirakier som tegit sin tillflykt till (x;h hade ca90 % av dessa flyktingar kunnat återvända och över I 500 byar i norra hadei åter blivit befolkade. De som ännu inte kunnat återvändatill befinner sig i läger i närliggande länder; 10 (XX) i , 5 000 iSyrien, 20 000 i , 35 000 i Saudi och 45 000 i . Iapril 1992 avslutede UNHCR flera av sina aktiviteter i norra och ansvaretför det fortsatta arbetet har tagits över av andra FN-organ. UNHCR komraer,med begränsad styrka, även i fortsättningen att närvara i regionen för atttUlse att återvandringen från och kan genomföras som planerat. Denpalestinska flyktingbefolkningen ökar och de som står under UNRWÄ:s mandatuppgår tiU över rvå railjoner raänniskor. Många palestinier är eller har varitgästarbetare i olika länder i området kring . Många har tiU följdav kriget tvingats på flykt Kuwaitsregering har ändrat sin hållning gentemot palestiniema bosatte i ochunder beviljat ca 20 000 palestinier uppehållstillståndytterligare . Två representanter från UNRWA har, med den kuwaitiskaregeringens samtycke, kartlagt palestiniema i . För de ca 20 000 irakiersom finns kvar i är situationen fortfarande oklar för det storaflertalet, endast 5 000-8 000 har erhållit uppehållstillstånd. UNHCR sttävarefter lokala lösningar och är oviUig att söka "resettlement" fördenna grapp sora efter lång vistelse i bör få stanna där. Underår 1991 och drabbades av ett flykting-problera såstort och komplext att det saknar historiskt motstycke. uppskattar UNHCRatt det finns mer än sex railjoner flyktingar i . Den stora raajoritetenfinns i länder med betydande ekonomiska problera och ofte i respektive landsfattigaste och minst utvecklade regioner. IVästafrika har den stora flyktingströmmen från till intilliggandeländer fortsatt. Huvudsakligen befinner sig dessa människor i , Försök har gjorts att finna en permanent Skr. 1992/93: 157 ochfredlig lösning i , raen man har ännu inte lyckats. finns ca655 000 liberianska flyktingar. Situationen i har kompUcerats av enny konflikt i , vilken medfört att ca 200 000 människor sökt sigtiU i förste hand Guuiea, men även tiU . Deallra störste flyktingproblemen finns liksom tidigare på Hom. Denosäkra situationen kännetecknas av stora intema förflyttningar, laglöshet, svårtorka och hungersnöd. Det finns 430 000 soraaliska flyktingar i läger i östtaEtiopien. Situationen i lägren är raycket svår raen har blivit något bättteunder då hjälpsändningar började nå fram. Ca 100 000 har dock återvänttill Soraalia dette år. I finns det ca 81 500 soraaliska flyktingaroch i drygt 200 000. FN:s hjälparbete i har under år 1992intensifierats och finns FN-soldater på plats för att tillse att hjälpinsatsernanår fram. återvände 527 000 etiopier hera från SoraaUa, och UNHCRförvänter att ytterligare 45 000 skall söka sig hera från och Kenya.På grand av inbördeskriget i södra har ca 20 000 sudaneser flytt landet.Främst har raan sökt sig till och . ICentralafrika har fredsöverenskoraraelsen i banat väg för en av Afrikasstörsta frivilliga repattieringar. SödraAfrika har drabbats av en svår torka. Bland annat förväntas flyktingar i storraängd från att söka sig till grannländema , ochZimbabwe. ICenttalaraerika har en fortsatt utveckling av regionala fredsinitiativ och dens.k. CIREFCA-processen, som är en överenskommelse mellan , ,, , och , givit möjligheter till fortsattalösningar av flyktingsituationen. har bl.a. ca 15 000nicaraguaner främst från och ca 4 000 salvadoraner återvänt. Ettförste regionalt foram för att belysa flyktingkvinnomas situation "AGender Approach to Work witii Refugee, Retumee and Displaced Women"(FOREFEM) har hålhts i . Denfrivilliga återvandringen till har fortsatt att vara hög under år 1991.Den politiska situationen i Pera är fortfarande sådan att människor söker sigut ur landet. F.d.Jugoslavien/Öst- och Denflyktingpolitiska situationen i har heltdominerats av situationen i f d. . Kriget i f d. harmedfört att över tre raUjoner människor har fått lämna sina hera. De fleste avdem fmns kvar i närområdet, främst i de olika delama av f d. , raenett stort antal har också sökt sig till andra länder i . Hercegovinafanns () drygt 800 000 internflyktingar, i Skr. 1992/93: 157Kroatien var antelet över 800 000, varav ungefär 300 000 var intemflyktingaroch i fanns över 400 000 flyktingar. Bland de länder utanför f d.Jugoslavien som har fått te eraot ett stort antel asylsökande till följd avkonflikten kan nämnas , där det finns drygt 200 000 asylsökande från fd. , med mer än 50 000 och särat med mer än60 000 personer. Insttöraningen av asylsökande är fortfarande stor i raångaländer. Debefarade stora befoUcningsrörelsema i f d. har ännu inte ägt rami någon vidare beraärkelse, även om antalet asylsökande i det foma ökattill följd av de olika konfliktema där. Ett stort antal asylsökande från olUcaf d. SovjetrepublUcer har sökt sig bl.a. till . Det finns beräkningarsom uppskatter att ca 600 000 är "intemflyktingar" inora f d.Sovjetunionen. Isamband raed de politiska omvälvningama i har raånga av de europeiskaländer, från vilka människor tills har flytt, nu blivit mottegarländerför asylsökande. II Utomnordisk invandring till /92 Blandutomnordiska invandrare är de huvudsakliga kategoriema som får bo-sätte sig iSverige flyktingar och personer med flyktinglUcnande eller humanitära skälsamt anhöriga till här bosatte personer (anknymingar). Bettäffandede s.k. anknymingsfallen är det i många fall inte fråga ora återförening avtidigare splitttade familjer uten om nybildade sådana, dvs. personer som giftersig med eller börjar sammanbo raed en i bosatt person som kan vara eninfödd svensk eller en som har mvandrat tidigare. Denutoranordiska arbetskraftsinvandringen har uppgått tUl endastett par hundra personer . Enligtprelirainära siffror har ca 40 000 utiändska medborgare invandrattUl , vilket är en rainskning i järaförelse med föregående år. Utvandringenhar i jämförelse med föregående år minskat och uppgår till ca 13 000(föregående år 15 000). Utflyttningen har främst bestett i norska, finska ochdanska raedborgare som flyttat tillbaka. Invandringsöverskottet har rainskat iförhållande tiU är 1991. Invandringenav utländska medborgare (tusental) Skr. 1992/93: 157 -7,2 -1,6 -0,8 -3,8 -2,0 Anm:I tabellen anges antalet invandrade och folkbokförda utiändskamedborgare. Tabelluppgiftema om enskilt tillreste asylsökande, avser däremotmeddelade uppehållstillstånd. De olika tabellerna är därför inte sinsemellanjämförbara. In-och utvandringen av fmska medborgare var något mindre än föregående år.Detta resulterade i en nettoutvandring av ca 400 personer. Nettoutvandringen avnordbor blev drygt 2 000 personer. 3.Enskilt tillresta asylsökande och anhöriga till des.va /92 sökte ca 54 500 personer asyl (inkl. bam). Antaletasylsökande har ökat kraftigt i järaförelse raed budgeteret 1990/91 då detuppgick tUl ca 20 800 personer. Ökningen är att hänföra till situationen i detf.d. Det totela antalet asylsökande under första hälften /93 uppgick preUminärt till ca 47 OCX). Idet följande redovisas de största nationalitetsgrappema som sökt asyl i Sverigeoch som fått uppehållstillstånd som flyktingar eller därmed jämstellda.Uppehållstillstenden omfatter även flyktingar som överförts till genomflyktingkvoten. De kan dessutom avse beslut i fråga om asylansökningar somlämnats m tidigare budgetår. SUfroma är avmndade. Sovjettimonen(f.d.) 940 1992/93: 157