prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — MUjöforskning som disponeras av . Föratt stödja interaationeUt samarbete finansierar stoten via anslaget B 11. StockhohnsintemationeUa nuljöinstimt verksaniheten vid detto instimt. Vidarefinansieras nuljöforskning över ansfeget B 12. Forskning för ett avfåUssnålt samhäUe:AvfaUshantering vfe . Sttålskyddsforskningstöds särskUt via ansfeget C 1. Stotens sttål-skyddsinstimt som disponeras av instimtet.Detto anslag har i sin heUiet behandlats i budgetpropositionen 1993. Sammanfattandetabell över resursema till anslag under Miljöochnaturresursdepartementet 1992/93-1995/96 "AnslagetB 12. Forskning för ett avfallssnålt samhälle:Avfallshantering 1det följande redovisas den forskning som bör prioriteras den kommande tteårsperiodeninom ramen för de ansfeg som hör tiU MUjö- och namrresursdepartementetsverksamhetsområde. Miljöforskningsuttedningenhar haft regeringens uppdrag att belysa hur relevant den sektorsfinansierade mUjöforskningenär för samhäUet och hur resultoten sprids och används, samt att fegga förslag tiUprioriteringar av insatser inom detto område. KungUga harhaft i uppdrag att göra en utvärdering av den svenska miljöforskningens kvaUtetoch inriktning. uppdrag har redovisats i rapporten , vars innehåU delvis redovisas i MUjöforskningsuttedningensslutrapport. Prop.1992/93:170 Avsnitt 14 Miljö- och naturresursdepartementen MUjöforskningsuttedningenkonstoterar i sitt betänkande "LångsUctig miljöforskning" (SOU1992:68) att den svenska forskningen inom nuljöområdet genereUt fått godavitsord av intemationeU expertis bettäffande kvalitet och bredd. Relevansen ären mera svårbedömd faktor, men utredningen anser att nuljöforsljiingen"varit relevant för samhäUet". Riktlinjema för den framtida forskningenbör preciseras ytterUgare och uttedningama lägger fram förslag om den firamtidamUjöforskningen som på ett mer målmedvetet sätt bör styras mot de mUjöpoUtiskamålen. Stotens namrvårdsverk bör erligt Miljöforskningsuttedningen även i fortsättningenha ett övergripande ansvar för överbUck och uppföljning av mUjöforskningen.Varje myndighet har självfaUet det primära ansvaret att inom sina resp.områden bevaka att den forskning som bedrivs är relevant från mUjösynpunkt. Uttedningenanser att de myndigheter som bedriver nuljöforskning tiUsammans bör övervägahur samordningen skaU ske på mUjöforskningens område. En sammanställning av remissvaren finns tiUgängUg på MUjö-och namrresursdepartementet (M92/2281/8). Många remissinstanser instämmer istort eUer delvis med uttedningens slutsatser. De flesto anser att uttedningenger en mycket gcxl överblick över den pågående mUjöforslningen. Fleraforskningsråd och högskolor, och Stotskontoret, är dockkritiska tiU det snäva myndighetsperspektivet. De anser att uttedningen inteägnar tiUräckUg uppmärksamhet åt den mUjöforskning som Ugger utanför vad somkan betecknas som "sektorsforskning". Utmärkandeför svensk mUjövård har varit att forskningsresultot har fått ett snabbtgenomsfeg i form av konkreto åtgärder. är det viktigt att beakto mUjöproblemensändrade karaktär. Regionala och globala problem kommer äUtmer i förgmnden.Sådana problem kräver intemationeUa lösningar. Beslut och rekommendationer vidUNCED, om nuljö och utveckling, är viktiga exempel. Det utökadeforskningssamarbetet med EG bör ses som en möjUghet att genom gemensamma forskningsresultotpåverka EG:s mUjöarbete. De samstämmiga synpunktemafrån olika remissorgan på uttedningen "Långsiktig miljöforskning" äratt ökad uppmärksamhet måste ägnas miljörelaterad forskning utanförsektororganens nuljöforskning, liksom att behovet av helhetssyn ytterUgare böruppmärksammas. Prop.1992/93:170 Avsnitt 14 Miljö- och naturresursdepartementen 14.1.2 Områden som bör prioriteras Miljöforskningsuttedningensförslag innebär i stort följande prioriteringar och omfördelningar i förhåUandetiU anslagen för /92. Ökade eUer oförändradesatsningar föreslås på områdena klimatförändringar inkl. växthusgaser,ozonskiktet, marknära ozon, fysisk påverkan samt avfeU och restprodukter.Minskning av medlen föreslås för försuming och övergödning, metaUer, organiskamUjögifter. För fetorter och hälsa, samhäUsvetenskapUg forskning, industtiforskning(IVL:s del av anslaget) och EG-forskning föresfes program som kan beröra samtUganu nämnda områden. SamhäUsvetenskapUg nuljöforskningär av stor betydelse för att det skaU bh möjUgt att uppnå de nuljömål somangivits av . Utredningen föreslår att samhäUsvetenskapUg forskningfår ökade anslag. Storleken på anslaget tiUindustriforskningen är delvis beroende av det inttesse näringsUvet visar föratt bedriva nuljöforskning gemensamt finansierad med stoten. Prelimmärtberäknar uttedningen en Uten ökning tiU industriforskning jämfört med tidigareår. Detfinns starka önskemål om långsikrighet i stöd tiU tvärvetenskapUgaforskarmiljöer där angelägen forskning bedrivs. Därför bör även miljöforskningenfå lägga ut åtoganderamar om förslagsvis på samma sätt som sker inombyggnads,- material-, och energiforskningen. Remissinstansemaansluter sig i huvudsak tiU uttedningens prioriteringar vad gäUerforskningsområden. 33Riksdagen 1992/93. 1 samL Nr 170 Regeringenanser att forskningsiinsatsema i stort bör följa uttedningens förslag. Regeringen anser också attde åtoganden som gjort i inter-nationeUa överenskommelser km komma attpåverka prioriteringama inom forskningsområdet. I samband med iRio de Janeiro om nuljö och utveckling (UNCED) . 1992 undertecknadeskonventioner om biologisk mångfald och klimatfrågor. Dessutom beslutodes omett handlingsprognun för det 21:e århundradet på mUjöområdet. För att fuUföljaintentionema i dessa konventioner och i handlingsprogrammet kommer ytteriigareforskning att krävas såväl nationeUt som i intemationeUt samarbete. Forskninginom sådana områden där verkar för intemationeUa mUjööverenskommelser iövrigt bör stärkas. Regeringen viU därför också framhåUa betydelsen av forskningssatsningarinom följande o/nråden. Prop.1992/93:170 Avsnitt 14 Miljö- och naturresursdepartementen Isyfte att bevara den biologiska mångfelden behöver forskningen stärkas pä ettstort antol områden. Av särskUd betydelse är behovet av att inom de areeUa näringamavidareutveckfe bmkmngsmetoder som i så stor utsttäckning som möjUgt äranpassade tiU de ekologiska systemens namrUga föryngringsprocesser. Betydande kunskaperfinns redan om vilka krav olilca arter och namr-typer stäUer för att de skaUkunna fortieva i Uvskraftiga bestånd. Särskilda insatser behövs därför föiratt, i samarbete med de areeUa näringama, snabbt kunna to fram bmlcningsmetodersom upprätthåUer en hög biologisk mångfald och medger en högproduktion. Praktiskt upplagd metodforsknmg med tvärvetenskapUg ansate ärangelägen. Resultoten måste snabbt kunna tiUgodogöras i den dagUga verksaniheteninom jordbmk, skogsbmk och fiske. Därför är det vUctigt att kopplingama tiU UtbUdningoch rådgivning ses över. bör i sin forskningsverksamhetkomplettera Skogs- och Jordbmkets Forskmngsråd som är huvudfinansiär av sådan forsknmg.Det bör särskUt understrykas att denna forskning i så stor utsträckning som möjUgt bör bedrivas i närasamarbete med de areelfe näringanm, gäma i form av samfinansierade projekt. YtterUgareforskiungsinsatser krävs om gmndläggande mekanismer för klimatförändring. Osäkerhetenär stor om hur havscirkulationen i Nordadanten, särskUt Golfsttönmiens förlopp,kommer att påverkas om vi går mot ett varmare klimat. Systematiska analyser av klimatdatesamt hydrologiska och oceanografiska dato bör utföras med tyngdpunkt på Norden.Forskning kring effekter på ekosystem och samhäUsflinktioner i ett nordUgtklimat måste utfiiras gmndad på oUka scenarier. ocksåviktigt att bedriver forskning kring skogens roU som sänka förkoldioxid. Forskningen omklimatförändringar är i hög grad intemationeU. Denna utvecklmg kommer ytterUgareatt förstärkas mot bakgmnd av den nya klimatkonventionen som 153 länderundertecknade i samband med om nuljö och utveckling ijuni 1992.Sverige kommer att ha intemationeUa åtoganden att fuUfölja, bl.a. inom ramenför den nyUgen antogna klimaticonventionen. Det är nödvändigt att ansvaretfördelas på olika organ, men helhetsbUden av forsknmgs- och utvecklingsbehovenfår inte gå förlorat. EnUgt regermgens uppfettning finns det därför ett starktbehov att särskUt stödja den klimattefeterade forskningen och skapa en nationeUkommitté med uppgift att samordna denna forskning och svara för en sammanhåUenrapportering tiU regeringen och ohka intemationeUa program om den svenskaklimatforskningen. Kommittén bör knyto samman det vetenskapUga arbetet inom de namr-vetenskapUga,tekniska och samhäUsvetenskapUga områdena. Regeringen avser attåterkomma tiU denna fråga i samband med en proposition om åtgärder inomklimatområdet. Kompetensen iklimatförändringsfrågor i skaU förstärkas genom ökat mtemationeUtsamarbete och ökad satsning på forskning och UtbUdning. Nödvändiga förändringar ienergi- och transportsystemen för att bromsa klimateffektema kommer att påverkahela samhäUet. Därför krävs också en stor insats för att föra ut forskningsresultoteni vida kretsar. 1992/93:170 Avsnitt14 Miljö- och naturresursdepartementen Regeringenanser vidare att forskning inom sådana områden som behövs för att uppnå ett kretsloppsanpassatsamhäUe skaU stärkas. Det stora materialflödet i industrisamhäUet är ettväxande nuljöproblem - vamproduktionen i mdustriaUserade länder är större nuän någonsm och den fortsätter att växa som dess sammansätttiingändras bland annat genom att många nya kemikaUer ständigt tos i bmk. Det är nödvändigtatt få större kunskap om de miljöproblem som hänger samman med produktemas innehåUav olika ämnen, liksom om produktemas nedbrytningsprocesser och långsiktigaverkan i storskaUg spridnmg. Här finns ett stort behov av ökad forskmng omåtervinning, återanvändning och avfåUsbehandling, men också forskning om umyttjandeav fömybara namrresurser inom nya användningsområden. Helhetssynen på problemenfår inte gå förlorad, det är av störsto vikt att hefe kedjan råvara -industriprocess - distribution - användning - kvittbUvning utforskas väl.Forskning kring ekonomiska mekanismer och incitament är central i sammanhanget. Mark- och planfrågomasstora betydelse för en god nuljö måste understrykas. Forskrung relaterad tiUsådana områden bör lyftas fram. Som exempel kan nämnas forskningsuppgifter förden nystartode lantmäteri-utbUdningen i , satelUtbUdsanalys och analys avgeografisk infor- mation för nuljöövervakningoch samhäUsplanering samt forskning som Prop. 1992/93:170 syftar tiU att ge lösningar på miljöproblem i kommunerito. Omfattningenoch inriktningen av forsknings- och utveckUngsverksam-heten inom den europeiskagemenskapen avvgörs i fleråriga ramprogram. Ett ramprograms löptid är . Det försto ramprogrammet startode . Såväl onifattmngen sombudgeten för dessa program har med tiden utvidgats. För det förstoramprogrammet avsattes 3 800 mUjoner ECU. Det planerade Qärde ramprogrammet kankomma att få en budget om ca 15 (XX) mUjoner ECU. EFTA-ländemahar hittiUs kunnat delto i forskningsprogrammen på program-och projektnivå. 1det pågående ttedje programmet deltar på projektnivå. Det innebär attsvenska forskare får delto i olika projekt, och att deras deltogandefinansieras av . Idet pågående ttedje ramprogrammet inom EG har en förstärkning av miljöforskningoch forskning i biologiska ämnen gjorts. MUjöforskning förekommer delsintegrerat i flera delprogram, dels i det enskilda nuljö-forskningsprogrammet ,som startode och avslutos . Budgeten uppgår preliminärt tiU 550 nuljonerECU. MUjöforskningen kommer att utgöni ett viktigt ämnesområde även i detplanerade Qärde ramprogrammet. Isyfte att vägleda framtida satsningar på infrastmkmr, energisystem och ttansportnätså att dessa också bidrar tiU ett långsiktigt håUbart samhäUe och bätttehushållning med de gemensamma mark- och vattenresursema, pågår inom EG ettintensifierat arbete inom områdena fysisk planering och regional utveckling.Ett särskUt planeringsunderlag kaUat "Europé 2000" följs nu upp förNorden, och sydöstta . har togit initiativ tiUplanering för med deltogande av berörda, stoter och regioner mntÖstersjön. Enbedömning av den kommsmde tteårspericxlen är att antalet medverkande svenskaforskare i EG:s mUjöforskningsverksamhet kommer, att öka. Utöver deninträdesavgift för deltogande som genom avtal inbetalar tiUEG behövs finansieUt stöd för att bekosto den del av projektens kosmad som intebetalas av EG. är genom sin forskningsnämnd den störsto svenskafinansisären av svensk nuljöforskning och har av regeiringen utsetts tiUhuvudansvarig svensk myndighet för EG:s nuljöforskningsprogram. Detsvenska forskarsamhäUet har visat stort inttesse för deltogande i Environment.EG har hittiUs tUlstyrkt 32 projekt där svenska forskare deltar. Svensktdeltogande i EG:s miljöforskning utgör ett komplement tiU den nationeUa mUjöforskningen. innebär att EFTA-ländema inklusive aktivt kan delto i EG:s "Centtes". Eftersom miljöforskning är ett betydande inslag vid dessa är det mycket ttoligt att svenska mUjöforskare och administtatörer i olika grad invol veras i verksamheten. I tillkorruner också möjUgheten för 516 svenskaforskare att aktivt delto i EG:s omfebande program för Öst- Prop.1992/93:170 och . I detto program utgör mUjöforskningen en väsentUg Avsnitt 14 del. MUjöforskning 1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1993/94 Försfeg 136926 697 151 783 000 159 372 000 Anslaget tiU nuljöforskningsom disponeras av Stotens namrvårdsverk används för nuljöforskning utanförverket. Forskningen skaU ge ökade kunskaper inom området och en vetenskapUg gmndför planering, initiativ och beslut i olika mUjöfrågor, såväl nationeUt som intemationeUt.Anslaget tiU mUjöforsknmg har förstärkts kraftigt ,från drygt 112 nuljoner kronor för /91 tiU ca 152 nuljonerkronor för /93. Syftetmed forskning är att medverka tiU att lägga en vetenskapUg gmndför mUjöpoUtiska beslut såväl nationeUt som intemationeUt. Dessa beslut skaU säkerstälfe,för oss och konunande generationer, en god mUjö och biologisk mångfald.Forskningen utförs tiU ca tte fjärdedelar vid universitet och högskolor ochresten vid olika sektorsorgan. Förslag tiUforskningsprojekt som kommer in tiU forskningsnämnden vid Namrvårdsverketgranskas vetenskapUgt av kommittéer besfeende av forskare och avnämare medsärskild kompetens. Det finns åtto vetenskapUga kommittéer.Bidrag kan erhållas för både tiUämpad och gmndläggande forskmng. När en stor och aUvarUg nuljöfrågabehöver belysas ur olika aspekter inrättos för detto ändamål ett projektområde.Det innebär att aU forskning som rör ett visst ämnesområde ges en gemensamplattform. Ett projektområde drivs vanUgen i fyra tiU . För att möjUggöra en merlångsiktig kompetensuppbyggnad inom mUjövårdsområdet bekostar forskningsnämndennärmare tjugo forskartjänster på professors- och högskolelektorsnivå medplacering i försto hand vid universitet och högskolor. Under det senaste årethar forskningsnämnden börjat förhandfe med högskoloma om långsiktiga avtal omforskning inom vissa ämnesområden. Samarbetsformen innebär i stort att gmpperskapas genom att nya tjänster inrättos vid högskolan, en projektiedare och ettantal forskartjänster, inom ett bestämt forsk- 1 samL Nr 170 ningsfält.Namrvärdsverkets ibrskningsnämnd har inrättot två festo forskargmpper vid LundsUniversitet och Lantbmksuniversitetet om vardera fem resp. sex tjänster.Forskningen berör främst områdena skogs- och jordbmksmark. Den svenska andelen i hittiUstiUstyrkte projekt inom EG:s nuljöforskningsprogram uppgår tiiU drygt 91 mUjonerkronor för en period och /93.Namrvårdsverket har för /93 avsatt 11,5 mUjoner kronor av det nationeUaforsknmgsansfeget för finansiering av i EG tiUstyrkte projekt. EG-projektenkommer att behandfes av tiUsammans medövriga, nationeUa forskningsansökningar. Vidare stöds mdustriforskhinginom nuljöområdet. Ansvarig för programmets genomförande är Stiftelsen och Luftvårdsforskning i enUghet med ett särskUt ramprogram. bedömeratt det är svårt att tiUgodose behovet av kunskap och kompetens vid enoförändrad ansfegsnivå som en följd av det beslut om framtida mUjöpolitikriksdagen beslutode om . 1992/93:170 Avsnitt14 Miljö- och naturresursdepartementen Regeringendelar bedömnmg att en förstärkning av mUjöforskningen ärnödvändig för att uppfyUa de mål som beslutode om för miljöjjolitiken.Regeringen lägger i propositionen om forskning för löntogarfondsmedel dennadag förslag om särskUda satsningar på mUjösttategisk forskning. Inomanslaget B 4. MUjöforskning skaU medel även fortsättningsvis avsättos för att feckaSveriges kosmader för EG:s basprogram.' Det är vidare angeläget att stödja ensicildaforskiungsprojekt för svenska forskare inom EG:s program. Härigenom harSverige möjUghet att maximalt umyttja den resursförstärkmng som EG-samverkanpå forskningsområdet innebär. Namrvårdsverketbör stödja den långsiktiga kompetensförsörjningen på nuljöforskmngsområdetgenom att inrätto ytterUgare forskartjänster på prioriterade områden.Långsiktiga avtal bör träffas med såväl umversitet och högskolor som uppclragsmyndigheter.Namrvårdsverket bör vidare stödja sådana forskningsprojekt som behövs för att uppfyUaSveriges intemationeUa åtoganden. bör också stödja sådanbiologisk forskning som kan ge en långsUctig kunskapsutveckling tiU stöd förarbetet med att skydda nuljön. 1.att godkänner de riktlinjer för mUjöforskningen som har angetts. 2.att tiU Miljöforskning för budgeferet 1993/94 an- Prop.1992/93:170 visar ett reservationsansfeg på . 1991/921992/93 1993/94 25 000 000 25 000 000 12000 000 Under anslaget redovisas utgiftemaför stotens stöd tiU stiftelsen , SEI (prop.1987/88:85, bet. 1987/88: JoU23, rskr. 1987/88:373). 25 nuljonerkronor har anvisate under budgetåren 1988/89-1992/93. StockhohnEnvironment Instimte, SEI, (intemationeUa miljöinstimt), upprättodesefter ett riksdagsbeslut . SEI:s huvuduppgift enhgt stodgamaär att bedriva forskning om mUjöstyming och strategier för en miljömässigt håUbarutveckling. Instimtet har en styrelse bestående av 15 mtemationeUt framsfeendepersoner. SEI har fömtom sitt huvudkontor i tte övriga kontor, ett iBoston, ett i och ett i . SEI:s huvudsakUgauppgifter är att initiera, genomföra och föra ut resultotet av smdier ochforskning vad gäUer värdering och utveckling av miljöteknik, nuljö- och utvecklingspoUcysamt refeterad mUjöstyr-ning och strategier för en håUbar utveckling. Instimtethar under sin hittiUsvarande verksamhet inriktet sm verksamhet på femhuvudområden: energismdier, klimatfrågor, bioteknik, ekonomi med etik och mUjövärdensamt särskUda smdier. Instimtet har varit näraknutet tiU förberedelsema inför om miljö och utvecklmg i deJaneiro i jum 1992. SEI har under senare årengagerat sig aUtmer i mUjöfrågor i , främst i de baltiskastotema. Öppnandet av ett lokalkontor i är ett teckenpå detto. har enutvärdering ägt mm av SEI:s verksamhet. Utvärderingen uttrycker storuppskattning över vad instimtet uträttot. Man har på enbart lyckatsuppnå en erkänd ställning inter-nationeUt. Man nämner särskUt arbetet om växmusgasemasom ett exempel. Utvärderama anser att instimtethar mycket gocfe fömtsättningar att fortsätto att vara tongivande under denkommande tteårspericxlen vad gäUer nuljö, teknik och utveckUng. I utvärderingen framhåUsvidare att SEI bör fegga större vikt vid att sprida sina smdier och kunskaperutanför en snäv krets av forskare. Instimtets organisationsidentitet bör göras tydUgare.I utvärderingen förslås också att styrelsen ombUdas och minskasfrän 15 tiU 10-12 personer och att SEI bör göra större ansträngningar att nå utmed sitt budskap såväl tiU öst- och som i . Regeringendelar utvärderamas bedömning att mstimtet har byggt upp en mtemationeUt erkänd verk&mihetoch utveckfet forsknmgen inom områden som är relevanto för de globafe mUjöproblemen.Inrikbungen bör vara i stort sett densamma under den kommande tteårsperioden.Regeringen anser emeUertid att instimtet bör öka sina insatser att sprida forskningsresultoten,så att de kommer tiU större användning både nationeUt och intemationeUt. Regeringen anser att instimteti större omfettning bör kuima bU upp-dragsfinansierat genom nationeUa cxh intemationeUauppdrag. Det stotUga stödet bör på kunna minskas. Regeringenföreslår därför en neddragning av anslaget under den kommande tteårsperioden.Med hänvisning tiU att SEI har vissa innesfeende medel föreslås för budgetåret1993/94 bidraget uppgå tiU 12 nuljoner kronor vUket innebär en besparing på 13 nuljonerkronor. 1992/93:170 Avsnitt14 Miljö- och naturresursdepartementen Ärendettill Regeringen föreslår: 1. attriksdagen godkänner de riktUnjer för instimtet som har angette, 2. attriksdagen tiU för /94 anvisar ett reservationsansfeg på . Forskmng för en kretsloppsanpassad samhäUsutveckUng Nytt anslag (försfeg) 32 760 000 Medlen tiU forskmngför en kretsloppsanpassad samhäUsutveckling har varit fördelat på tvåanslag, dels ansfeget F 9. MUjöanpassad produkmtveckUng under Näringsdepartementetehuvudtitel, dels anslaget B 12. Forskning för ett avfeUssnålt samhäUe: AvfeUshanteringunder MUjö- och namrresursdepartementet. För /94 föresfesmerparten av andel av medlen tiU AvfeUsforskningsrädetöverföras tiU MUjö- och namnesursdepartementets huvudtitel. Syftetmed FoU-verksamheten inom avfeUsområdet är dels att identifiera de risker somen olämpUg och ofiiUständig avfeUshantering innebär för en god mUjö, delsprecisera de krav som behöver stäUas på produkmtveckUng,konsumenter och avfaUshantering för att minska avfeUets mängd och fårhghet. AvfåUsforskningsrådeteuppgift är att se tiU att forskningen får en inrikming som stämmer med de mUjöpoUtiskamålen samt att forskningsinsatsema samordnas så ab eb effektivt umyttjande av ansfegenuppnås. () har i sin fördjupade ansfegsfiramstäUan föresfegit64 för /94. AFR har funnit att densvenska forskningen för ett avfeUssnålt samhäUe är eftersatt och spUtttad, ochatt den i stor utsttäckning saknar långsiktighet och tvärvetenskapUgaangreppssätt. Rådet anser därför att det krävs en mycket kraftfiiU och långsUctigsatsning för att föra upp den svenska forskningen tiU en mtemationeUtkonkurrenskraftig nivå och föra ut resultoten tiU användning. AFRföreslår en fortsatt utbyggnad av följande huvudprogram: RUctod gmndforskmngoch tiUämpad forskmng. Basstöd tiU utbUdnmg, UtveckUngsprojekt och Demonsttationsanläggningar. 1992/93:170 Avsnitt14 Miljö- och naturresursdepartementen RUcsdagenhar beslutot om programrådet för forskning för ett avfeUssnålt samhäUe (AFR)(prop. 1989/90:90, NU 40, rskr. Målet är att stödja forskning för att åstodkommaen mUjöanpassad produkmtveckUng, återvinning av restprodukter och ett mUjöriktigtslutUgt omhändertogjmde av avfåU. AFR kommer /93 -1993/94 att ha avslutot ett tteårigt program för mUjöanpassad produkmtveckUngoch avfaUshantering. EnUgtregeringens bedömning är deba ett område som även fortsättningsvis börprioriteras. För den fortsaba verksaniheten inom detto forskningsområdeföreslår regeringen för /94 medel under ett nytt anslag B 12.Forskning för en kretsloppsanpassad samhäUsutveckling. Redan för budgetåret1994/95 krävs betydUgt större belopp än vad som står tUlförfogande. Frågan om finansiermg av en ökning av anslagen är beroende av löntogarfondemasanvändning. Denreservation som kan finnas vid utgången av /93 under Qortonde huvudtitemsanslag B 12. Forskmng för ett avfeUssnålt samhäUe: AvfaUshantering och undertolfte huvudtitehis anslag F 9. Forskning för ett avfeUssnålt samhäUe: MUjöanpassadprodukmtveckUng bör tiUföras detta nya anslag. Ärendettill Regeringen föreslår: 1. att godkännerde riktlinjer för forskningen som har angetts. 2. att tUlForskning för en kretsloppsanpassad sam- Prop. 1992/93:170 hälbutveckUng för budgeläret 1993/94 anvisar ett reservations- Avsnitt 14 ansfeg på , M'ljö- och natur- Utdrag ur protokollvid regeringssammanträde den II Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden . , , , , , ,, , , , , , , , ,P. Statsråden , , , , , , , , , , P. , Davidsonoch anmäler frågor om den framtida forskningspolitiken och anslagtill forskning för /94, m.m.