prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — I samband med införandet av nylagstifining för kommer verksamheten att ställas under tillsyn avFinansinspektionen. affärsområde bank ochkassas fyra huvuduppdragsgivare, brev, lättgods, postgirot och Nordbankenfinansierar genom köp av tjänster kontorsnätet. Banden mellan bank och kassaoch dess huvuduppdragsgivare är starka. Bank och kassa bör därför fördjupasamarbetet med och fortsättningsvis verka för sina huvuduppdragsgivare ochstrukturera och organisera sig i enlighet med dessas önskemål. börsåledes fördjupa samarbetet med Nordbanken. Samarbetet bör givetvis ske påaffärsmässiga grunder. Det bör inte längre finnas hinder för attsluta avtal med Nordbanken som ger Nordbanken exklusiv rätt till distributionav finansiella tjänster. Ett sådant avtal mellan och Nordbanken bördock inte hindra att möjlighet ges för andra banker att knyta avtal i de delarav där tillåter att bank- och postärenden sker i andralokaler. På detta sätt garanteras en fungerande betalningsservice även i deglest befolkade delarna av . Affärsområdet bank och kassagenomdriver ett omfat tande rationaliseringsprogram som informerades om budgetpropo- 148 sition(prop. 1991/92:100 bil. 7), men kommer att ha forisatt stora krav pä Prop.1992/93:100 omstrukturering för att möta sina uppdragsgivaresföränd- Bilaga 7 rade behov. Den fortsatia inriktningen för 1991/92:100 bil. 7 aviserades Postverketsbolagisering i ett moderbolag och förslagsvis de fyra affärsområdena brev,lättgods, bank och kassa samt postgirot som dotterbolag. I propositionenanfördes vidare att en bolagsbildning kan bli aktuell när postlagsulredningenslutförts och vissa andra frägor fått sin lösning, bl.a. mervärdesskatt påbrevbefordran och pensionsskuld. Regeringen har föreslagit attPostverkets ensamrätt till brevbefordran avvecklas (prop. 1992/93:132).Trafikutskottet anför i sitt betänkande att man delar regeringens uppfattningatt marknadsförändringar i kombination med otydliga signaler omkonkurrensförutsättningarna för brewerksamheten motiverar att Postverketsensamrätt till brevbefordran awecklas redan fr.o.m. . Enligt utskottet utgör enrikstäckande postservice med god kvalitet och till rimliga priser en väsentligdel av ett lands infrastruktur. Det är därför, enligt utskottet, nödvändigt attskapa villkor som möjliggör för att uppfylla statsmakternas kravbeträffande kvalitet och service. har förklarat att det är möjligtatt under vissa förulsältningar klara rikstäckande postservice utan slatligabidrag. De förutsättningar avser är bl.a. att Postverketbolagiseras, att brev- och tidningstjänster blir mervärdesskat-tepliktiga, attPostverket kan marknadsanpassa sin prissättning med bibehållet enhetsporto förenstaka försändelse. Utskottet framhäller, mot bakgrundav detta, befydelsen av att regeringen återkommer till medförslag om postlag och bolagisering av . har till regeringenframfört att det regionala åtagandet bör ses över efter en treårsperiod samtatt sociala åtaganden ersätts. totala pensionsskuldoch löneskatt överstiger koncernens egna kapital. I samband med bolagiseringenmåste detta ges en lösning så att erhåller en godtagbar soliditet. I samband med det förslag som nuläggs om postgirots bolagisering är det angeläget att även resterande delar avPostverket bolagiseras i enlighet med tidigare riktlinjer. stärinför ett krävande omstrukturerings- och rationaliseringsarbete i alla sinaaffärer. En förutsättning för alt skall lyckas hävda sig ikonkurrensen är att verksamheten bedrivs med samma regelverk ochkonkurrensvillkor som övriga aktörer har att verka under. har haft två monopol somskyddat dess verksamhet, dels en samrätt till brevbefordran, dels ensamrätt till ca hälften av statens betal ningar. Fr.o.m. den Ijanuari 1993 är ensamrätt till brevbefordan avvecklad och föreslås postgirots kvarvarande ensamrätt till stafliga betalningar awecklas. Detta medför att i stora delar av sin affärsverksamhet är skyddad mot ulan är utsatt för konkur- 149 Affärsområdetbrev möter konkurrens på traditionell brevbefordran men Prop. 1992/93:100även från andra media som telefax och elektronisk post. Konkurrensen Bilaga7 skärps på brewerksamhelens marknader och härda krav kommer därför all ställaspå affärsområdet. Affärsområdet lättgods brottas medlönsamhelsproblem. Det kommer att krävas att denna verksamhet får drivas underliknande förutsättningar som konkurrenternas för att komma till rätta medunderskottet. Postgirot kommer till följd av att den kvarvarandeensamrätten pä statliga betalningar awecklas fä allt hårdare konkurrens frånbanksektorn och behöva införa nya avgifter och ersättningar för att kompenserabortfall av ränteintäkter. Detta kommer att ställa krav på att verksamhetendrivs affärsmässigt. Affärsområdet bank och kassa genomför förnärvarande en omfattande rationalisering av konlorsnätet där ett stort anlalkontor skall ändra form som effektivitetsförbättringar påpostkontoren införs. Affärsområdena brev och lättgods samt postgirots alltsvårare konkurrenssituation kommer att föra med sig att bank och kassa fårylterligare krav frän sina uppdragsgivare att minska kostnaderna. ÄvenNordbanken genomför elt omfattande rationaliseringsprogram och kommer attställa krav pä kostnadseffektivitet i sitt kontorssamarbete med affärsområdetbank och kassa. situation är utsatt och del är därförangeläget att får möjlighet att driva sin verksamhet i bolagsform.Somjag angav i förra årets budgetproposition (prop. 1991/92:100 bil. 7) ärfördelarna med aktiebolagsformen främst en tydlig uppdelning av ansvar ochbefogenheter. Den verkställande ledningens befogenheter är klara och tydligainom ramen för de rikflinjer och begränsningar som sfyrelse och bolagsstämmaställer upp. Uppdelningen medför att den verkställande ledningen har bättremöjligheter att ta snabba beslut i takt med vad marknaden kräver än vadledningen av ett affärsverk har. Jag bedömer det som angeläget att även övrigaförutsättningar ges , bl.a. mervärdesskatt pä brev- ochtidningstjänster och ersättning för sociala åtaganden. Detta bör skapaförutsättningar för en fortsatt väl fungerande postservice till rimligapriser. bör enligt min mening bolagiseras senastden . Jag avser därför att återkomma lill under är 1993med ett förslag till bolagisering av och förslag till lag ompostverksamhet. Ersättningtill Postverket för rikstäckande betalnings- och kassaservice 1991/92:100 bil. 7 infördes elt nytt anslag till för nettokostnadenför att upprätthålla daglig och rikstäckande betalnings- och kassaservice päorter där alternativ till saknas. Jag föreslår mot bakgrund av besparingsskäl, som ärangelägna, att ned dragning av anslaget J 1. frän till sker. Den modell som införts innebär att staten köper rikstäckande betal nings- och kassaservice av . Neddragningen av anslaget medför att ersättningen sänks. Jag bedömer emellertid att bör kunna tillhan dahälla daglig och rikstäckande betalnings- och kassaservice av den nuva rande omfattningen även vid denna lägre ersättningsnivå. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillaga / 2.godkänna vadjag anfört om rätt att ta upp län pä marknaden eller iRiksgäldskontoret och att låna ut pengar till bolag i Posikoncernen, 3.godkänna vadjag anfört om ram för upplåning och utlåning till bolagi Postkoncernen, 4.godkänna vadjag anfört om fortsatta samarbete med Nordbanken och övriga bankersamt 5.godkännainriktningen mot en bolagisering av senast den Ijanuari 1994. Ersättning till för rikstäckandebetalnings-och kassaservice 1992/93 Anslag 300000000 1993/94 Förslag 250000000 Jag hemställer att regeringen föreslär att till Ersättning till Postverketför rikstäckande betalnings- och kassaservice för /94 anvisaett reservationsanslag på . Prop.1992/93:100 Bilaga 7 Sammanfattningav föredragandens bedömningar och förslag: -Investering i infrastrukturskall finansieras genom lån som tas upp i . -En total investeringsram böranvisas för investeringar i vägar, järnvägar och koUektivtrafikanläggningarför . -Etl förslag till hur resursernaskall fördelas mellan och Banverkel kommer att presenteras senare ivär. -Investeringsramen skall kopplaslill de 10-åriga investeringsplaner som , ochlänssfyrelserna upprättar . -För att läcka räntekostnaderoch amorteringar av upptagna lån skall ett särskilt kapitalkostnadsanslaginrättas för Banverkel och . 1.1Investeringar i infrastruktur åren 1960-1992 Investeringari infrastruktur inom transportsektorn sjönk frän en nivä pä avbruttonationalprodukten till en nivå på under slutet av1980-talet. Investeringar i infrastruktur har till stor del fått stä tillbakaför andra behov i samhället. har tillväxten i den svenskaekonomin avtagit. Den minskande andelen investeringar i infrastrukturhar bl.a. medfört att vägnätet inte har byggts ut i den takt som skisserades islutet av 1960-talel. Av de bedömda investeringsbehoven under perioden1970-1984 tillfördes endast resurser motsvarande . Investeringarna somskett i transportinfrastrukturen kan jämföras med de investeringar som skett itelekommunikationer . har genom självfinansiering desenaste åren investerat befydligt mer i telekommunikationer än vad sominvesterats totalt i transportinfrastrukturen. investerar förnärvarande i storleksordningen per är. har del fattats beslut omstora investeringar i vägar och järnvägar. Bland de stora projekten kan nämnasutbyggnaden av och som är finansierade i sin helhet.Arlandabanan på delen (det s.k. fyrspäret), delar avutbyggnaden av och Ostkustbanan, motorvägsutbyggnad på delar avE 4, E 6 och E 20. Förberedelser för en fast förbindelse över pågår.Bland de projekt som snart kan förverkligas kan bl.a. nämnas en ny förbindelseöver på . Utbyggnaden av ovan nämnda projekt kommer alt skeunder pä , dock med en fyngd-punkt på dess första hälft. Figur 1.1.1 Infrastrukturinvesteringarnas andel av BNP Prop.1992/93:100 Bilaga 7 1963 1967 1971 1975 1979 1983 1987 1991 1965 1969 1973 1977 1981 1985 1989 _ % av BNP Beräkningarna innehållerinvesteringar i vägar och jämvägar. Beräkningarna grundar sig päFinansplanens prognos för bruttonationalprodukten planeras ävenutbyggnaden av trafiksystemen i Slockholm, och all ske. Kostnaden för dessainvesteringar kan grovt skattas till . Vissa av devägutbyggnader som är planerade inom ramen för storstadsöverenskommelsernaförutsätter en finansiering med trafikavgifter. Under /93 kommer ca 12-13 miljarder kronoratt investeras i infrastrukturen. Det är mer än dubbelt så mycket somföregående budgetär och mer än så mycket som . Investeringar i vägar och järnvägar finansierastraditionellt genom årliga anslag pä statsbudgeten. Utgångspunkten för vilkainvesteringar som skall göras är de gällande 10-äriga investeringsplanerna förinvesteringar i riksvägar, stomjämvägar och länstrafikanläggningar. De ärligainvesteringsanslagen har varit ca 4,6 miljarderkronor . beslutade att inrätta ett anslag förinvesteringar i trafikens infrastruktur. Anslaget skulle främst användas förstörre sammanhållna projekt av nationell befydelse som gagnar fillväxten ochmiljön och storstadsregionernas trafiksystem. angav en planeringsrampä för resten av 1990-talet. anvisade 10 miljarderkronor till anslaget men utlovade att en påfyllnad av anslaget med ytteriigare10 miljarder kronor skulle ske . I syfle att möta lågkonjunkturen och minska arbetslöshetenhar , , beslutatom extra medel lill Prop. 1992/93:100 transportsektorn. beslutade (prop. 1991/92:25, bet. 1991/92: TU5, rskr. 1991/92:88) att inrätta ett anslagför vissa produktivitets- och sys-selsältningsfrämjande åtgärder. Anslaget somär pä fördelades enligt följande, vägar 984 miljonerkronor, järnvägar , drift av 100 miljonerkronor, tele och flyg tillsammans . beslutade (prop. 1991/92:150, bet. 1991/92:TU22, rskr. 1991/92:333) att inrätta ettanslag på för underhällsåtgärder pä vägar och järnvägaroch till reinvesteringar pä främst mindre objekt på länsvägar och vissajärnvägar. beslutade i december 1992i samband med behandlingen av den s.k. krispropositionen (prop. 1992/93:50,bet. 1992/93:FiUl, rskr 1992/93:134) att anslä ytterligare 1,5 miljarder kronorför ätgärder pä länsvägarna i skogslänen. De extramedel som anvisats tillvägar har inneburit beslut om ca 310 större investeringsprojekt och ca 1056underhållsåtgärder. Av dessa beslutade projekt har ca 300 byggprojekt och ca673 underhållsprojekt redan påbörjats. Av de 673 underhållsprojekten är 269projekt avslutade. Den ökade produktionsvolym somextraanslagen innebär medför att beräknas ökaproduktionen med och med ca 5,1 miljarderkronor. Den ökade produktionsvolymen inomBanverket beräknas bli ca och under år 1993ca . Av figur 1.2.1 och 1.2.2 framgården ökade produktionen vid och som följd av den ökademedelstilldelningen och . 1.3 En ny finansieringsmodell Flera mycket angelägna investeringar har inte gått attfinansiera inom anslagna ramar. Jag föreslår därför attinvesteringar i vägar, järnvägar (inkl. eldrifts- och telenätsutrustning) ochkollektivtrafikanläggningar skall finansieras genom lån som tas upp iRiksgäldskontoret. För att finansiera räntor och amorteringar bör ett särskiltkapitalkostnadsanslag inrättas. En total investeringsram och en låneram böranvisas för investeringar i vägar, järnvägar och kollektivtrafikanläggningarför . Utöver ordinarie investeringar kommer ytterligareinvesteringar för att göras, varav 10 miljarder kronoravser redan fattade beslut. Jag avser att senare , isamband med att jag lägger propositionen om inriktningen av investeringar itrafikens infrastruktur, komma med etl förslag fill hur resurserna skallfördelas mellan och . Investeringsramen och läneramenkommer sedan att kopplas till de 10-äriga inve- Figur 1.2.1 Ökad produktion vid med extramedel ÖKADE PRODUKnON MED EXTRAMEDEL BEI3ÖMD PRODUKTION PER AR 1992/93:100 Bilaga 7 Figur1.2.2 Ökad produktion vid med extramedel bedömd produktion 1992-1999 3000 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 steringsplanerna som , ochlänsstyrelserna skall upp- Prop. 1992/93:100 rätta . Jag avser också att återkomma medförslag till hur stort kapitalkostnadsanslag som skall anvisas nästa budgetärför ränia och amortering av upptagna lån. 1.4 Planeringsprocessen förinfrastrukturinvesteringar Bakgrund har framföri (prop. 1991/92:100 bil.7, bet.1991/92:TU22, rskr. 1991/92:333) att regeringens och inflytande överinvesteringsplaneringen bör stärkas. konstaterade att deför närvarande saknar ett utbyggt beslutsunderlag som gör det möjligt att påett tillfredsställande sätt fatta beslut om övergripande politiskaavvägningar. förutsätter därför att regeringen fortsättningsvis förriksdagen presenterar ett underlag som gör det möjligt att fydligareöverblicka hur infrastrukturen och transportsystemet som helhet påverkas av enföreslagen investeringsinriktning. Regeringen kommer redan i vår attför presentera ett beslutsunderlag som gör det möjligt att taställning fill alternativa investeringsinriktningar inom transportsystemet. Avunderlaget kommer att framgå hur olika delmål, såsom effektivtresursutnyttjande, miljöhänsyn, regional balans kan tillgodoses vid val avolika inriktning. De i trafikpolitiska målen inneboende konflikterna kommer attlyftas fram och alternafiva utvecklingar att ställas mot varandra.Trafikpolitiken kan bidra till att förverkliga andra angelägna samhällsmål. Valav inriktning för investeringarna och dess befydelse för t.ex. miljömålenkommer att belysas. Underlaget kommer även att belysaförutsättningarna för en utökad kustsjöfart samt hur tillgängligheten kanförbättras genom ett bättre utnyttjande av flygtrafik över längre avstånd. Jag bedömer att del underlag som regeringen för närvarandeutarbetar kommer att göra det möjligt för att på etttillfredsställande sätt fatta beslut om övergripande trafikpolitiska avvägningarutan att för den skull ta ställning till enskilda projekt och detaljer. Efter beslut ominvesteringarnas inriktning och fördelning av låneramar mellan riksvägar,stomjämvägar och länstrafikanläggningar kommer regeringen att ge berördainfrastrukturverk i uppdrag att upprätta långsiktiga investeringsplaner motbakgrund av den inriktning som beslutat. Nya investeringsplanerkommer att föreligga . 1.5 Överenskommelserna om trafiken istorstadsregionerna Regeringen redovisade är 1991 i propositionenNäringspolitik för tillväxt (prop. 1990/91:87) de principöverenskommelser som hade träffats i de tre storstadsregionerna. behandlade överenskommelserna under vä- 156 ren 1991 (bet.1991/92:TU24, rskr. 1991/92:286). Med utgängspunkt i dessa Prop. 1992/93:100överenskommelser har ytterligare förhandlingar m.m. genomförts beträf- Bilaga 7 fande vissa frågor som inte löstes i överenskommelserna. Det nuvarandeläget beträffande överenskommelserna samt regeringens överväganden redovisasnedan. ,och Liberalerna i och län träffade den23 en överenskommelse om samordnade åtgärder för att förbättramiljön, öka tillgängligheten och skapa bättre förutsättningar för utveckling avStockholmsregionen. Denna överenskommelse krävde kompletterande avtal ochplanering för fullt genomförande av de i uppgörelsen medtagnainvesteringsprojekten. Parterna sköt pä ett slutligt ställningstagande vadavsåg byggandet av Österieden och Västerleden. Parterna sköt också uppställningstagandet till införandet av avgifter på biltrafiken. enades parterna iStockholmsregionen om ett till-lägg till överenskommelsen per den 23 januari1991. Överenskommelsen omfattar program och planer förinvesteringar i kollektivtrafiken om ca , i trafiklederom ca samt i övriga väganknutna investeringar 1,9miljarder kronor (penningvärde 1992-01). Totalt omfattar uppgörelseninvesteringar om . Överenskommelsen om åtgärderna omfattartidsperioden och bedöms få stor inverkan på markanvändningen ochmiljön inom . Projekten skall före genomförandet prövas påsedvanligt sätt med tillämpning av gällande lagstiftning. Enligt regeringensbedömning (regeringsbeslut /3508/7) behövs, med hänsyn lill attDennisöverenskommelsen omfattar flera projekt och berör flera kommuner, ensamlad bild av hur hushållningsfrågorna enligt NRL behandlas iöverenskommelsens genomförandeskede. Regeringen har därför medstöd av 6 kap. 2 § naturresurslagen begärt en redovisning av berörda kommunerhur de i sin planering enligt avser att tillgodoseintressen som rör hushållningen med naturresurser i de områden som berörs avöverenskommelsen. Länssfyrelsen skall bl.a. redovisa vad överenskonunelsen somhelhet innebär för miljön i området. Härigenom får regeringen en samlad bildav hur hushållningsfrågorna enligt naturresurslagen behandlades i överenskommelsensgenomförandeskede samt vad överenskommelsen innebär för miljön. Regeringen har beslutat om att anvisa106 lill för att tidigarelägga upprustningen avNynäsbanan på delen Västerhaninge- . Vidare har regeringen uppdragit åtBanverket att utar beta en lösning på kapacitetsproblemet mellan och med utgångspunkt frän alt statliga medel inte läcker kostnaden för ett tunnelalternativ. Kollektivtrafik POP- 1992/93:100 Bilaga 7 Kollektivtrafiken byggs utoch rustas upp för totalt . Programmet för kollektivtrafik medför förbättring avkvalitet vad avser turtäthet, sittplatslillgäng, regularitet och standard påvagnar och stationer. De kollektiva resmöjligheterna utvecklas vad avserlångväga resor och resor på tvären. Fordonen i kollektivtrafiken ges även enbättre miljökvalitet. Kollektivtrafiksatsningen innehåller följande delar: Upprustning, utbyggnad och förnyelse av tunnelbanan: Nya vagnar Utbyggnad och upprustning av Utbyggnaden av trafiklederna, en komplett ringled runtinnerstaden och en yttre tvärled, är avsedda att helt betalas genom avgifter påbiltrafiken. Utbyggnaden av en ringled runtinnerstaden innebär att Essingeleden och kompletteras med trelänkar. förlängning och Österleden. Utbyggnaden avdessa kompletterande delar sker till stor del i tunnlar. Byggandet påbörjas år1994 och den sista etappen beräknas öppna 1998. Totalt beräknasutbyggnaden av Ringen kosta . Utbyggnaden av Yttre Tvärleden, somär en yttre förbifarts- och tvärled frän i kommun i söder tillRosa i kommun i norr, omfattar flera projekt till en kostnad av totalt7,varav Västerleden utgör den dyraste delen. Västerledenplaneras från i tunnel och fortsätter under samt underLovön i tunnel. Trafikplatsen vid förläggs under mark. Leden gär itunnel även under Grimstareservatet fram till . Medundantag för tre broar går Västerleden helt i tunnel. Anläggningskostnaden förVästerleden beräknas till . Förbättringar i gatumiljön i inner- och ytterstadenplaneras i samband med att biltrafiken i innerstaden kan minskas ochkollektivtrafiken byggs ut. stomnätför kollektivtrafik på innerstadens gatunät införs och samplaneras Prop.1992/93:100 med andra förändringar såsom trafikföring och utformning avgaluutrym- Bilaga 7 mel. Infartsparkeringar byggs som ett komplement tillkollektivtrafikservicen. Den totala kostnaden för dessa åtgärder är ca 1,86miljarder kronor. Överenskommelsen innebär att projekten finansieras genomslatliga investeringsanslag för länslrafikanläggningar, stomjämvägar ochöverförda investeringsmedel för riksvägar samt genom det särskilda statsbidragför investeringar i storstäderna som slaten avsatt för bl.a.Stockholmsregionen. Därtill kommer investeringsmedel som länslandsting bidrar med och avgifter på biltrafiken Jag redovisade redan i propositionen om vissa frägor inomKommunikationsdepartementets omräde (prop. 1992/93:132) minbedömning av uppgörelsen om trafik och miljö i . Jag föreslogocksä att inom en ram om sammanlagt högst 600 miljonerkronor skulle ställa garantier för förberedelsearbetet för utbyggnaden avtrafiklederna i . Det förslag till bilavgifter föratt finansiera utbyggnaden av trafiklederna som parterna förordar, alternativ(A4), granskas av två oberoende utvärderare. Jag avser att i anslutning tillpropositionen om lagstiftning om vägavgifter förelägga förslag lillstatliga garantier för utbyggnad av Ringen och Yttre Tvärleden. En sädangaranti bör inte lämnas förrän avgiftssystemets närmare utformning klarlagts. Uppgörelsen förutsätter atterforderliga förändringar i lagstiftningen genomförs innebärande att avgifterpå bilism får tas ut i enlighet med överenskommelsen. Förutsättningarna för hur ettavgiftssystem skall vara utformat har utarbetats av i samband medförhandlingsarbetet. Parterna förordar ocksä elt alternativ, A4. I utarbetas förnärvarande en promemoria med förslag till lagstiftning. Jag har för avsikt attremittera denna promemoria till berörda parter under vären 1993. Förslag tilllag kan sedan lämnas till lagrådet. Därefter kan en proposition föreläggasriksdagen tidigast . Jag avser således att återkomma till riksdagenmed ett förslag till lag om vägavgifter för . är jag bereddalt lämna förslag lill hur stora garantier eller låneramar som bör anvisas förutbyggnaden av Ringen och Yttre Tvärleden. 11 1992/93. Staten, , ochKommunförbundet träffade en överenskommelse om trafik ochmiljö i . Planeringssituationen var emellertid oklar beroendepå den då pågående planeringen för en fast Öresundsförbindelse och denosäkerhet som rådde beträffande anslutningarna till bron. Statens förhandlareanmälde vid överlämnandet av överenskommelsen att det var nödvändigt medytterligare förhandlingar med berörda parter när beslut fattats om en fastförbindelse över . Regeringen beslöt den 29 augusti1991 att uppdra ät chefen för att tillkalla enförhandlare för trafik- och miljöfrågor i m.m. Förhandlarensuppgifi har varit att med berörda parter utarbeta en överenskommelse om hurväg-, järnvägs- och kollektivtrafik-systemen i skall utformas ochanslutas till den fasta förbindelse över som och Danmarkträffat avtal om. länskollektivtrafik och statens förhandlingsman träffade enöverenskommelse om åtgärder i trafiksystemet i . Den överenskommelse som träffats med parterna iMalmöregionen innebär att syftet med principuppgörelsen kanuppnäs i sina huvuddrag. Jag avser därför att föreslå regeringen att påbörjautbetalningarna av statens bidrag i enlighet med den tidsplan som parternagemensamt har utarbetat.