prop · GG0313 · 1992-12-31 00:00:00 — a)Att göra teknologi föruppskattning av vattenresurserna tillgängliga för alla länder lämplig för derasbehov, oberoende av vilken utvecklingsnivå de befinner sig på, dettaockså'omfattande metoder för uppskattning av klimatförändringarnasföljdverkningar på färskvattenresurserna, b)att förmå alla länder attalltefter ekonomiska förutsättningar anslå ekonomiska medel till bedömning avvattentillgångarna i linje med de ekonomiska och sociala behoven av tillgångpä data om tillgängliga vattenresurser, c)att säkerstäUa attbedömningsinformationen utnyttjas till fullo i utvecklingen av policies förvattenresursförvaltningen, d) attförmå aUa länder att vidta de institutionella ätgärder som erfordras för att på ett integrerat sätt säkerställa en effektiv insamling, behandling, lagring, återvinning och spridning till användarna av information om tUl gängliga vattenresursers kvantitet och kvalitet i flodområden och grundvat- tenakvifärer, e) attrekrytera och behålla tillräckligt med välutbildad och kvalificerad personal hos de organ som arbetar med uppskattning av tillgängliga vatten resurser och tiUse att denna personal erhåller den utbildning och vidareut bildning som den behöver för att på ett framgångsrikt sätt kunna fullgöra sina uppgifter. 18.26 Allaländer kan allt efter kapacitet och tUlgängliga resurser genom bi lateralt eller multilateralt samarbete inklusive samarbete med Förenta Na tionerna och andra berörda organisationer sätta upp följande mäl: a)Att senast är 2000 i detalj haundersökt möjligheterna att inrätta service för uppskattning av tUlgängligavattenresurser, b)att som ett långsiktigt målkunna förfoga över fullt fungerade organ baserade på finmaskiga hydrometriskanätverk. 18.27Alla länder bör alltefter kapacitet och tillgängliga resurser och genombilateralt eller multilateralt samarbete samt i samarbete med Förenta Nationernaoch andra berörda organisationer kunna vidta följande ätgärder: a.Institutionell ram: i) Upprätta lämpliga policyramar och göra nationeUa prioriteringar, ii) upprättaoch stärka ländernas institutionella möjligheter inklusive de lagstiftnings-och regleringsåtgärder som krävs för att säkerställa en nöjaktig uppskattningav deras vattenresurser och ta fram översvämnings- och torkperiodsprognoser,iii) upprätta och underhålla ett effektivt samarbete pä nationell nivå mellanolika organ som ansvarar för insamling, lagring och analys av hydrologiskadata, iv) samarbeta vid uppskattningen av gränsöverskridande vattentUlgängarenligt tidigare överenskommelse med vaije berörd strandstat, b) Datasystem: i)Se över befintliga nätverk för insamling av data och bedöma deras lämplighetinklusive sådana som tUlhandahåller realtidsdata för översvämnings- ochtorkperiodsprognoser, ii)förbättra nätverken för att kunna följa antagna riktiinjer för framtagning avdata om vattenkvantitet och -kvalitet för yt- och grandvatten, liksomrelevanta markanvändningsdata, iii)tillämpa standarder och andra medel för att säkerställa datakompatibUitet, iv)förbättra utrastning och rutiner som används för att lagra, behandla ochanalysera hydrologiska data och göra sädana data och de prognoser som tas frampå basis av dem tillgängliga för potentiella användare, v)upprätta databaser över alla typer av tUlgängliga hydrologiska data pånationell nivä, vi)genomföra "dataräddnings"-operationer, exempelvis bygga uppnationella arkiv över vattenresursema, vii)använda lämpliga, väl beprövade tekniker för behandling av hydrologiska data, viii)|öraomrädesrelaterade uppskattningar med ledning av punkthyd-rologiska data, ix)samla fjärranalysdata och där sä är lämpligt använda geografiskainformationssystem, c) Spridningav data: i)Undersöka vUka behov som finns av vattenresursdata för olUcapla-neringsändamäl, ii)analysera och presentera data och information om vattenresurser i de former sombehövs för planering och styrning av ländernas socio-ekonomiska utveckling ochför användning i miljöskyddsstrategier samt vid utarbetandet och genomförandetav specifika vatten-relaterade projekt. iii)tillhandahälla prognoser och utfärda varningar om översvämningar Skr.1992/93:13 och torka till allmänheten och civilförsvaret, d) Forskning ochutveckling: i)Upprätta eller stärka forsknings- (Kh utvecklingsprogram på nationell,subregional, regional och internationell nivå till stöd för arbetet med attuppskatta befintliga vattenresurser, ii)övervaka forsknings- och utvecklingsverksamheten för att säkerställa att mantill fullo utnyttjar lokal expertis och andra lokala resurser och att de äranpassade till respektive lands eller länders behov. a) Finansieringoch kosmadsberäkning 18.28 Konferenssekretariatethar beräknat den årliga kostnaden för att genomföra åtgärderna i detta program till , varav från det internationella sam fundet i form av bidrag eller förmånliga krediter. Dessa beräkningar är en dast ungefärliga uppskattningar och har inte granskats av regeringarna. De faktiska kostnadema och finansieringsvillkoren, inklusive icke-koncessio nella villkor, beror bl.a. på vilka strategier och program för genomförande som regeringama beslutar om. b) VetenskapUgaoch tekniska medel 18.29Till de viktigaforskningsbehoven hör (a) utveckling av globala hydrologiska modeller för attanalysera konsekvenserna av klimatförändringarna och bedöma vattenresurserna imakroskala; (b) överbtyggande av klyftan mellan markhydrologi och ekologi iolika skalor, inklusive de kritiska vatten-relaterade processerna som liggerbakom förlusten av vegetation och markförsämringen samt återställandet; samt(e) undersökningar av nyckelprocesserna i vattenkvalitetgenesen för attöverbtygga klyftan mellan hydrologiska flödes- och biogeokemiska processer.Forskningsmodellerna bör bygga på hydrologiska balansstudier och även omfattavattenförbrukningen. Detta angreppssätt bör ocksä, där så är lämpligt,tillämpas på fiodomrädesnivä. 18.30För att kunna uppskatta debefintliga vattenresurserna krävs dels en förstärkning av befintliga system föröverföring, bearbetning och spridning av teknologi, dels utveckling av nyteknologi för tillämpning i fält liksom också utveckling av inhemska resurser.Innan ovannämnda åtgärder påbörjas måste kataloger tas fram över devattenresursinformationer som myndighetema, den privata sektorn,utbildningsinrättningar, konsulter, lokala vattenanvändarorganisationer ochövriga förfogar över. 18.31 Viduppskattningen av vattenresurserna är det nödvändigt att bygga upp (Kh underhålla en välutbildad, motiverad och tUlräckligt stor personal 19 1992/93. somkan genomföra ovannämnda åtgärder. Utbildningsoch träningsprogram Skr.1992/93:13 som är dimensionerade för att säkerställa en godtagbar tillgång påsädan kvalificerad personal bör utarbetas och stärkas på lokal, nationell,subregional och regional nivå. Dessutom bör man uppmuntra erbjudandet av attraktivaanställningsvillkor och karriärvägar för sådan kvalificerad och tekniskpersonal. Behovet av mänskliga resurser bör kontrolleras regelbundet pä allaanställningsnivåer. Planer måste utarbetas för att tillgodose dessa behov iform av utbildnings och internationella kurs- och konferensprogram. 18.32 Eftersomdet är särskilt viktigt med en välutbUdad personal för arbetet med att bedöma befintliga vattenresurser och för det hydrologiska progno sarbetet, bör man ägna särskilt stor uppmärksamhet åt personalfrågorna inom detta område. Målet bör vara att locka till sig och behålla tillräckligt med personal med rätt utbUdningsnivå, som kan delta i arbetet med att un dersöka vattenresurserna och säkerställa att planerade åtgärder genomförs på ett effektivt sätt. Utbildning kommer att efterfrågas både på nationell och internationell nivå, varvid rimliga anställningsvillkor är varje lands eget an svar. a)Utreda behoven av utbildningför respektive länders speciella krav, b)utarbeta och stärkautbildningsprogrammen i vattenrelaterade ämnen i ett miljö- ochutvecklingssammanhang för alla personalkategorier som arbetar med bedömningenav vattenresurserna. Härvid skall avancerad utbildningsteknologi användas och,där så är lämpligt, utbildningen vända sig tUl både män och kvinnor, c)utveckla en bra rektyterings-,personal- och lönepolitik för personal vid nationella och lokala vattenorgan. 18.34 Föratt en uppskattning av befintliga vattenresurser skall kunna ge nomföras med utgängspunkt frän nationella hydrometriska nätverk mäste goda förutsättningar skapas på alla nivåer. Följande nationella stödåtgärder är nödvändiga för att förbättra ländernas kapacitet: a)En översyn över lagstiftnings-och regleringsunderlagen för uppskattning av tillgängliga vattenresurser, b)underiättande av ett närasamarbete mellan vattensektorns olika organ, särskilt mellan dem somproducerar och dem som använder information, c)tillämpning av en politik förförvaltning av vattenanvändningen baserad på realistiska bedömningar avvattenresursernas tillstånd och trender, d) förstärkningav förvaltningsförutsättningarna för vattenanvändargrap per säsom kvinnor, ungdomar, ursprungsbefolkningar och lokala samhällen för att fä tiU stånd en effektivare användning av vattnet pä lokal nivå. Skydd av vattenresursema, vattenkvaliteten och vatten- Skr. 18.35Färskvatten är en odelbar resurs. För en långsiktig utveckling av jordensfärskvatten krävs det en helhetssyn på hanteringen av tUlgångarna (Kh en insiktom samspelet meUan de element som hänger samman med tUlgången på färskvattenoch dess kvalitet. Det finns bara ett fåtal regioner i världen som fortfarandeär förskonade från problem med förlust av potentiella färskvattenkällor,försämrad vattenkvalitet och föroreningar i yt- och grandvattentillgångarna.Stora problem som päverkar vattenkvaliteten i floder och sjöar uppstår,varierande i svårighetsgrad beroende på olika situationer med allt frånolämplig hantering av avloppsvatten från hushällen, dålig kontroll avindustriella avloppsutsläpp, förlust och förstörelse av flodersupptagningsområden, dåligt genomtänkt lokalisering av industrianläggningar,skogsavverkning, okontroUerat växelbrak och undermåUga jordbruksmetoder. Dettager upphov tfll läckage av näringsämnen (Kh bekämpningsmedel.Vattenekosystemen är störda (Kh levande färskvattenresurser hotas. Under vissaomständigheter påverkas vattenekosystemen också av utvecklingsprojekt förjordbrukets vattenbehov, säsom dammar, flodomläggningar, vatteninstaUationeroch konstbevattningssystem. Erosion, sedimentation, skogsavverkning (Khökenspridning har medfört en ökad markförstöring och byggandet av reservoarerhar i en del fall resulterat i negativa effekter pä ekosystemen. Mänga avdessa problem har uppkommit genom en utvecklingsmodell som är miljöförstörandeoch genom en brist på allmän medvetenhet och UtbUdning i skyddet av yt- (KhgrandvattentUlgångama. Följdverkningarna för de ekologiska systemen (Khmänniskors hälsa är de mätbara konsekvensema, även om medlen för attkontrollera dem är otiUräckUga eller saknas helt i många länder. Det finns enutbredd brist pä insikt om sambanden mellan utveckling, förvaltning, användnmgoch behandling av vattenresursema och vattenekosystemen. Det är nu avgörandeatt där så är lämpligt vidta förebyggande åtgärder för att undvikakostnadskrävande insatser för att restaurera, behandla (Khutveckla nya vattenresurser. 18.36De komplicerade sambanden i färskvattensystemen kräver helhetssyn päförvaltningen av färskvattenanvändningen (med en inriktning päupptag-ningsområdesnivä) som är baserad pä en balanserad syn pä människans (Khmiljöns behov. I handlingsplanen frän del Platå insågs redan detta inneboendesamband mellan utvecklingsprojekten för vattenresurserna (Kh derasbetydelsefulla fysiska, kemiska, biologiska, hälso- och socio-ekonomiskaåterverkningar. Det övergripande miljö-hälso-mälet formulerades sä här:"att utvärdera konsekvensema av olika vattenanvändares inverkan på miljön,att främja åtgärder som är inriktade på att kontrollera vattenbuma sjukdomar(Kh att skydda ekosystemen".' Förenta Nationemas rapport om vattenkonferensen. (United Nations publication, . E.77.II.A.12), delett, kap. I, sekt. C, st. 35. 18.37 Denomfattning och det allvar som kontaminationen av omättade zo- Skr.1992/93:13 ner och grundvattenförande lager har antagit har länge varit underskattade pågrund av akvifärernas relativa otillgänglighet och bristen på tillförlitliginformation om akvifärsystemen. Skyddet av grundvattnet är därför ett mycketviktigt inslag i förvaltningen av vattenresursema. 18.38 Tremål måste samverkande eftersträvas för att integrera olika ele ment i vattenkvaliteten i förvaltningen av vattenresurserna: a)Bevarande av ekosystemensintegritet enligt en förvaltningsprincip för bevarande av vattenekosysteminklusive levande resurser samt ett effektivt skydd av dem mot alla former avförsämring pä nederbördsomrädesnivå; b)AUmän hälsovård, en uppgift sominte bara kräver tillgång till tjänligt dricksvatten utan också kontroll avsjukdomsalstrande organismer i vattenmiljön; c)Kunskapsutveckling, nyckelntill kapacitetsuppbyggnaden och en förutsättning för införande avvattenkvalitetsstyrning. 18.39 Allaländer bör alltefter förmåga och tillgängliga resurser genom bila teralt eller multUateralt samarbete inkusive samarbete med Förenta Natio nerna och andra berörda organisationer där sä är lämpligt sätta upp följande mål: a)Att identifiera de yt- ochgrundvattenresurser som skulle kunna utvecklas för en hållbar användning avdem samt andra stora utvecklingsbara vattenberoende resurser och tainitiativ till program för skydd, bevarande och rationell användning av dessaresurser på ett hållbart sätt, b)att identifiera aUa potentiellakällor för vattentillgångar och utarbeta planer för att skydda, bevara ochutnyttja dem på ett rationellt sätt, c)att ta initiativ till programför att effektivt förebygga och kontrollera vattenföroreningar med utgångspunktfrån en lämplig blandning av strategier för minskning av föroreningarna vidkällan, bedömningar av miljökonsekvenser och genomförbara standarder förstörre punktutsläpp och högriskområden för ickepunktutsläpp mot bakgrunden avderas socio-ekonomiska utveckling, d) attvid behov delta så långt det är lämpligt i internationella vattenkvali tetskontroll- och styrningsprogram såsom Global Water Quality Monitoring Programme (GEMS/WATER), Environmentally Sound Manage ment of Inland Waters (EMINWA), FAO regional inland fishety bodies och Convention on Wetlands of International Importance Especially as Water flow Habitat (Ramsarkonventionen), e) attminska förekomsten av vattenburna sjukdomar och därvid börja med att utrota dracunculiasis (Guinea-mask-infektionen) och onchocerciasis (river blindness) fram , f) attallt efter möjligheter och behov fastställa biologiska, hälso-, fysika liska och kemiska kvalitetskriterier för alla vattenreserver (yt- och grundvat ten), med sikte pä en fortiöpande förbättring av vattenkvaliteten, g) attanta ett integrerat synsätt för en miljömässigt hållbar förvaltning av vattenresursema, inklusive skydd av vatten-ekosystem och levande färskvat tenresurser. h) att lägga uppstrategier för en miljöanpassad förvaltning av färskvatten Skr. 1992/93:13och därtill hörande kustekosystem med hänsyn till fisket, akvakultur, djurbete,jordbruksverksamhet och biologisk mångfald. 18.40Alla länder bör allt efter förmåga och tillgängliga resurser och genombilateralt eller multilateralt samarbete inklusive samarbete med Förenta Nationernaoch andra berörda organisationer vidta följande ätgärder: a) Skyddoch bevarande av vattenresurser: i)Skapa och stärka tekniska och institutionella möjligheter för att identifieraoch skydda potentiella vattenförsöijningskällor inom samhällets alla omräden, ii)identifiera potentiella källor för vattenförsörjning och utarbeta nationellaprofiler, iii)utarbeta nationeUa planer för att skydda och bevara vattenresurserna, iv)restaurera viktiga, men skadade, upptagningsområden för vattentäkter, särskiltpå små öar, v)stärka administrativa och lagstiftande åtgärder för att förhindra övergrepp påbefintiiga och potentiellt användbara vattentäktsområden. b) Förebyggandeoch kontroll av vattenföroreningar: i)Tillämpning av principen att förorenaren betalar, där så är lämpligt, för allaslags föroreningskällor, inklusive avloppsrening inom och utanför källan, ii)främjandet av uppbyggandet av reningsverk för hushällsavlopps-vatten ochindustriutsläpp och utvecklingen av lämpliga teknologier med beaktande av godatraditionella och ursprangliga metoder, iii)utarbetandet av standarder för utsläpp av avloppsvatten och för re-cipienten, iv)introduktion av förebyggande åtgärder i vattenkvalitetsstyrningen, där sä ärlämpligt, med inriktning på att minimera och förebygga föroreningar med hjälpav ny teknologi, produkt- och processförändringar, minskning av föroreningarvid källan och återanvändning, återvinning och återställande av det renadeavloppsvattnet samt miljövänlig användning, v)obligatorisk miljökonsekvensbedömning för alla större vattenresursutvecklingsprojektsom kan förväntas medföra försämrad vattenkvalitet och negativt påverkavatten-ekosystemen, i kombination med en planering för lämpliga hjälpåtgärderoch förstärkt kontroll av nya industriinstallationer, upplag av fast avfalloch utvecklingsprojekt för infrastrukturen, vi)tillämpning av riskbedömning och riskstyrning i samband med beslut inom dettaomräde och säkerställa uppföljning i överensstämmelse med dessa beslut, vii)identifiering och tillämpning av bästa miljömetoder till rimliga 293 kostnaderför att undvika spridning av föroreningar, dvs. genom en Skr. 1992/93:13begränsad, rationell och planerad användning av kvävehaltigt konstgödsel ochandra jordbrukskemikalier (bekämpningsmedel, växtgifter) inom jordbruket,viii)uppmuntrande och främjande av användningen av adekvat behandlat och renatavloppsvatten inom jordbruket, akvakulturen, industrin och övriga sektorer. c) Utveckla och tillämparen teknologi: i)integrerad kontroll av industriutsläpp, inklusive produktionsteknologier medlåga avfallsmängder och återcirkulering av vattnet genom att sätta införebyggande åtgärder på grandval av en brett upplagd livscykelanalys, ii)rening av kommunalt avloppsvatten för säker återanvändning i jordbrak ochakvakulturen, iii)utveckling av bioteknik bl a för avfallshantering, produktion av biogödsel ochandra verksamheter, iv)utveckling av lämpliga metoder för kontroll av vattenföroreningar med hänsyntill sunda traditionella och ursprangliga metoder. d) Skydd av grundvattnet: i) Utveckling av jordbraksmetoder som inte skadar grundvattnet, ii)vidtagande av nödvändiga åtgärder för att förhindra att saltvatten tränger in igrundvattenförande lager på små öar och i låglänta kustområden till följd avatt havsnivån stiger eller pä grund av överexploatering av grundvattenförandelager i kustomräden, iii)förhindrande av förorening av akvifärer genom reglering av giftiga ämnen somtränger ned i marken samt upprätta skyddszoner i grandvattenåterbildningsochuttagningsområden, iv)utformning och styrning av avfallsupplag på grundval av tillförlitlighydrogeologisk information och konsekvensbedömning med hjälp av bästagenomförbara och bästa tUlgängliga teknologi, v)främjande av ätgärder för att förbättra brannars och källomrädens säkerhet ochintegritet för att därigenom hindra biologiska sjukdomsalstrande organismeroch farliga kemikalier från att tränga in i akvifärer och vattentäkter, vi)kontrollering, efter behov, av vattenkvaliteten på yt- och grundvatten som kanförväntas påverkas av utsläpp frän upplag av giftiga (Kh farliga ämnen. e) Skydd avvatten-ekosystem: i)Restauration av förorenade och skadade vattenreservoarer för att återställavattenmiljöer och ekosystem, ii)restaurationsprogram för jordbraksmark och andra vattenanvändare, medlikvärdiga åtgärder till skydd för och för användning av sädanagrundvattenresurser som är viktiga för jordbrukets produktivitet och för denbiologiska mångfalden i tropikerna, iii)bevarande och skydd av våtmarker (pä grund av deras ekologiska betydelse ochhemvist för många arter) med beaktande av sociala och ekonomiska faktorer. iv)kontroll av skadliga vattenlevande arter som kan tillintetgöra andra Skr.1992/93:13 vattenlevande arter. f) Skyddav levande färskvattenresurser: i) Kontroll och övervakning av vattenkvaliteten för att möjliggöra en hållbarutveckling inom insjöfisket, ii) skydd av ekosystem mot föroreningar ochkvalitetsförsämring för utvecklingav akvakulturprojekt i färskvatten. g) Kontrolloch kartläggning av vattenresurser och vatten som får ta emot avfall: i)Inrättandet av nätverk för kontroll och kontinuerlig kartläggning av vatten somtar emot avfall och av punktkällor och diffusa föroreningsutsläpp, ii)främjande och ökning av tillämpningen av miljökonsekvensbedömningar igeografiska informationssystem, iu)kartläggning av föroreningskällor för att åstadkomma en bättre överensstämmelsemed standarder och föreskrifter och för att reglera frågan omutsläppstillstånd, iv)kontrollering av användningen av sådana kemiska ämnen i jordbruket som kan hanegativ inverkan pä mUjön, v)rationell markanvändning för att förhindra försämring av marken, erosion ochigenslamning av sjöar och andra vattendrag, h) Utveckling av nationella ochinternationella lagstiftningsinstrument som i vissa fall kan behövas för attskydda vattenkvaliteten, särskilt vad gäller: i)Kontroll och övervakning av föroreningar och deras följdverkningar inationella och gränsöverskridande vattendrag, ii)kontroll av atmosfärisk överföring av föroreningar över långa sträckor, iii)kontroll av oavsiktliga och/eller avsiktliga utsläpp i nationella och/-ellergränsöverskridande vattendrag, iv)miljökonsekvensbedömning. a) Finansieringoch kosmadsberäkning 18.41 Konferenssekretariatethar beräknat den årliga kostnaden för att genomföra åtgärderna i detta program till omkring 1 mil jard dollar, varav frän det internationella samfun det i form av bidrag eller förmånliga krediter. Dessa beräkningar är endast ungefärliga uppskattningar och har inte granskats av regeringarna. De fak tiska kostnaderna och finansieringsvillkoren, inklusive icke-koncessionella villkor, beror bl.a. på vilka strategier och program för genomförande som regeringarna beslutar om. b) VetenskapUgaoch tekniska medel 18.42 Länderbör driva gemensamma forskningsprojekt för att utveckla lös ningar av de tekniska problem som hänger samman med de vUlkor som råder 295 ivarje vattenområde eller land. Länder bör överväga att stärka (Kh utveckla Skr.1992/93:13 nationella forskningscentra sammankopplade i nätverk och med stöd avregionala vattenforskningsinstitut. Nord-syd-samordningen av forskningscentraoch fältstudier mellan internationella vattenforskningsinstitut bör främjasaktivt. Det är viktigt att en minsta pr(Kentuell andel medel för utvecklingsprojektbeträffande vattenresurseraa anslås till forskning (Kh utveckling, särskilt iexternt finansierade projekt. 18.43 Kontrolloch bedömning av komplicerade vattensystem kräver ofta multidisciplinära studier där flera institutioner och forskare deltar i ett ge mensamt program. Internationella vattenkvalitetsprogram, såsom GEMS/- WATER, bör inriktas pä vattenkvaliteten i utvecklingsländema. Användar- vänlig mjukvara och Geografiska Informationssystem (GIS) och Global Re- sourse Information Databas ()-metoder bör utvecklas för behandling, analys och tolkning av kontrolldata och för utarbetande av förvaltningsstra tegier. 18.44Innovativa åtgärder bör vidtasför utbUdning av professionell förvaltningspersonal för att klara deföränderliga behoven och utmaningama. Flexibihtet och anpassningsförmåga närdet gäller uppkommande vattenföroreningsfrågor måste utvecklas. LItbildningenbör anordnas pä aUa nivåer inom de organisationer som ansvarar förskötsel av vattenkvaliteten och nya pedagogiska metoder tillämpas för speciellaaspekter pä mätning och kontroll av vattenkvaliteten, inklusive utveckling avutbUdningsför-måga, praktisk utbUdning, workshops för problemlösning ochfortbildningskurser.