prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — Betydande behov finns av merforskningsbaserad kunskap om bl.a. de faktorer och samband som ligger bakom destora förändringama i sjukfrånvaro och förtidspensionering ,liksom om samspelet mellan socialförsäkringen och arbetsmarknaden. Det ärvidare angeläget med forskning kring de offentliga pensionssystemen, inte minsti förhållande till andra försäkringssektorer och hur detta påverkar sparande,kapitalbildning och arbetskraftsutbud. Socialförsäkringama är rättighetsstyrda genom ettomfattande och komplext regelverk. Regeltillämpningen är långt decentraliseradvilket pekar på ett behov av tillämpad juridisk forskning. Satsningen på en meraktiv rehabilitering innebär att en rad nya åtgärder och instmment ställs tillförsäkringskassomas och andra rehabiliteringsansvarigas förfogande. Dettaskapar intressanta forskningsuppgifter för utvärderings- ochimplementationsforskning. Det ökade intemationella samarbete påsocialförsäkringsområdet som aktualiserats genom innebär också attett nytt angeläget område för forskningsinsatser öppnar sig. Metoder förstudier inom detta område behöver utvecklas. 5.3 Forskning inom socialtjänstområdet Forskning med inriktning mot områdenbedrivs i olika organisatoriska former och inom flera discipliner ochspecialiteter. Generella problem inom behandlas viduniversiteten, särskilt inom den nya disciplinen socialt arbete. Tillämpadforskning med det viktiga syftet att förbättra resultatet av socialtjänstensinsatser är ännu relativt sällsynt. Även kunskapsutvecklingen inom bl.a. socialmedicinoch psykiatri är av betydelse för utvecklingsarbete. 5.3.1 Forskning om handikapp forskningsproposition framhölls de starkabehoven av sam hällsvetenskaplig forskning med inriktning mot handikapp. Bl.a. sakna des tillräckliga kunskaper om de förhållanden i samhället som bidrar till att orsaka och vidmakthålla handikapp. handikapputredning har i sitt slutbetänkande (SOU 1992:2) Ett samhälle för alla pekat på samma förhållande samt på behovet av tvär- och mångvetenskapUg forsknings- j3 8 1992/93. 1 samL Nr 170 samverkanmed utgångspunkt i de olika disciplinema. I en kommande Prop.1992/93:170 proposition om stöd och service till vissa funktionshindrade m.m.avser Avsnitt 5 regeringen att lägga förslag inom bl.a. habilitering ochrehabilitering som för planering och genomförande avåtgärder kräver samordning och samverkan mellan olika samhällsorgan. SFR har ett särskilt samordningsansvar förhandikappforskningen. Det är viktigt att forsknings- och utvecklingsarbete omfunktionshindrade och deras villkor ytterligare stärks. Det gäller bl.a. inomområdet habilitering för bam och ungdomar med svåra och kompliceradefunktionshinder. Även studier av omfattningen av olika funktionshinder äreftersatta. saknas också nästan helt forskning med särskildinriktning på samliällsekonomiska studier, liksom forskning om arbetslivet ochdess tillgänglighet. Ett annat viktigt område är forskning om sociala ochmiljömässiga faktorer och processer som leder till att funktionshinder blirhandikapp. 5.3.2 Forskning om äldre Forskningsinsatsema på äldreområdet skall bl.a. ses motbakgmnd av målen att äldre skall kunna käima sig trygga och veta att de får denomsorg de behöver. De skall själva få bestämma över sin livssituation och fåbehålla sin integritet och valfrihet även när vårdbehoven blir omfattande.Forskning om äldre är en gränsöverskridande och interdisciplinär verksamhetsom berör ett flertal kunskapsområden. Efter förslag forskningsproposition anslogs nyaresurser till forskning om äldre. beslut att inrätta tre professureri psykologi, sociologi och socialt arbete med inriktning mot äldre skapadeockså en förankring av äldreforskningen inom högskolan. Tjänstema har utlysts.Tillsättningen av professuren i sociologi med placering i är klar. har prioriterat treområden, nämligen forskning som rör omsorg och omvårdnad,utvärderingsforskning samt forskning inom området äldre och deras ekonomi.Dessa områden bör även fortsatt ha hög prioritet. Det är särskilt angeläget attfinna en vetenskaplig gmnd för utvärderingar av kvalitets- och effektivitetsmätningarsamt av förändringar för äldre och deras ekonomi i ljuset av de omfattandesamhälls- och systemförändringar som pågår. 5.3.3 Forskning om missbruk Missbmksfrågoma utgör ett för samhället svårhanterligtproblemkomplex och behovet av bred och väl underbyggd kunskap är mycket stort.Forskningen om missbrakets utbredning och orsaker liksom om vård och behandlingav missbmkare samt metoder för att förebygga missbrak har betydandemetodproblem. Missbraksforskning är ett av de forskningsområden där storadatam;tterial och studier över ofta är en föratsättning för ett gottvetenskapligt utbyte. Forskningenom missbrak är i ett socialvetenskapligt perspektiv in- Prop.1992/93:170 riktad på såväl brak som missbrak av alkohol, narkotika och andra Avsnitt 5 beroendeframkallande medel. Hit hör forskning om resultat av alkohol- ochnarkotikapolitik samt om effekter av olika kontrollpolitiska åtgärder och avolika förebyggande insatser. Centrala forskningsfrågor är också vården avmissbmkare och missbraksfrågomas koppling till HlV/aids-problematiken.Forskningen om förebyggande av missbrak är ett viktigt men än så längeunderatvecklat område också inom folkhälsoforskningen. Effektemaav den svenska alkohol- och narkotikapolitiken har endast i liten utsträckningintresserat forskare. Forskningen har främst varit inriktad påbehandlingsstudier. Trots detta saknas ännu kunskap på många områden. Dessutomär kunskaperaa dåliga om missbmkets former och missbrakares sociala verklighet.Detsamma gäller den verkliga utbredningen av olika missbraksmönster. EnligtSFR:s bedömning behövs en fortsatt satsning på forskning inriktad mot helamissbrakarvården, varav tvångsvården utgör en del. Innehållet i och effektemaav de samlade insatsema för missbmkare vidtagna inom olika vårdsystem samtsamspelet mellan olika aktörer behöver få en vetenskaplig belysning. Forskningom alkohol- och narkotikapolitikens effekter samt behandlingsforskning börprioriteras . Med hänsyn till den ökandeintemationaliseringen är det därvid önskvärt med forskning som visar hur olikaländer genom sin alkohol- och narkotikapolitik har lyckats förebygga ochreducera skador och missbmksut-bredning. 5.4 Forskning om barn och familj Familjelivetsutveckling och villkor har stor betydelse för välfärden och individemaslivskvalitet. Familjemas livsformer och levnadsförhållanden är också av centralbetydelse för de flesta verksamheter inom såväl det sociala området som hälso-och sjukvårdsområdet. Forskningeninom området bam och familj sker inom ett stort antal discipliner - främst vidsamhällsvetenskaplig men även vid medicinsk, humanistisk och juridisk fakultet.En mycket stor del av forskningen är finansierad genom tidsbegränsadeprojektmedel. SFR har har utlyst programstöd samt avsatt medel förforskamätverk för forskning om bam och familj. Detär angeläget att forskningen stärks ytterligare inom bam- och familj eområdet. Viktiga områden för fortsatt forskningsstöd är samspelet mellan den demografiska utvecklingen, samhällsutvecklingen i stort och familjepolitikens utformning och innehåll. Förändringar sker i samspelet mellan offentliga trygghetssystem, privata omsorgsformer och informella nätverk. Forskning som belyser förändringamas innebörd och konsekvenser för bam och föräldrar är angelägen liksom forskning om betydelsen i ett långsiktigt perspektiv av socialt förebyggande arbete för utsatta bam och ungdomar. 5.5 Forskningom intemationell migration och etniska Prop.1992/93:170 relationer Avsnitt 5 SocialdepartementetMed intemationell migration och etniska relationer avses in- och utvandring,orsaker till och effekter av befolkningsrörelser, staters reglering av dessabefolkningsrörelser samt integrationsfrågor i vid bemärkelse. Forskning om intemationell migration och etniska relationerbedrivs inom ett flertal humanistiska och samhällsvetenskapliga ämnen. Ettnationellt nätverk är under uppbyggnad och det intemationella forskarsamarbetetutvecklas successivt. Enligt SFR:s bedömning behöver den demografiska,sociologiska, kulturgeografiska och ekonomiska forskningen om de intemationellamigrationsströmmamas orsaker och verkningar på framför allt svenskarbetsmarknad och näringsliv stärkas, både till omfång och kvalitet. Mycket tyder på att den intemationella migrationen ochdärmed sammanhängande problemkomplex framöver kommer att utgöramycket centrala faktorer i samhällsutvecklingen, såväl i som i mångaandra länder. Med hänsyn till det stora kunskapsbehovet måste forskningen påområdet därför ges hög prioritet. Den svenska befolkningens hälsa har fortsatt attförbättras och medellivslängden har ökat. Trots atthälsoutvecklingen i stort varit positiv finns det stora skUlnader i sjuklighetoch dödlighet mellan könen, olika sociala grapper och mellan olika delar avlandet. Också mellan infödda svenskar och invandrare finns det betydandeskillnader. Folkhälsoforskningen är interdisciplinär. Till områdeträknas forskning om familjers, arbetslivets, miljöns och hälso- och sjukvårdensbetydelse för folkhälsan. Således innefattas studier inom bl a epidemiologi,hälsooch sjukvårdsforskning, hälsoekonomi, arbets- och miljömedicin, kost-ochberoendefrågor samt preventiv medicin och socialmedicin i bred bemärkelse. Regeringen har betonat att insatser för att ytterligareförbättra folkhälsan är angelägna. En bred och kvalitativt god forskning harstor betydelse för att detta mål skall kunna nås. Det finns också ett behov avatt utveckla metoder för utvärdering och att på ett mer systematiskt sättutvärdera olika preventiva satsningar. Regeringen anser att folkhälsoforskningskall vara ett prioriterat område för det Socialvetenskapliga forskningsrådetunder den kommande perioden. Även inom det medicinska forskningsområdet börfolkhälsoforskningen prioriteras. För att nå högsta möjliga effekt av deinsatta resurseraa är det angeläget att dessa insatser samordnas också medbl.a. forsknings- och utvecklingstödjande verksamhet. Epidemiologisk metodik, som har en framträdande roll inomfolkhälso forskningen, kräver ofta stora och kostsamma datainsamlingar. är fömtsättningama för epidemiologiska studier ur ett intemationellt perspektiv särskilt goda i . Det är därför väsentiigt att möjlig- Ug hetemaför denna forskning fortsätter att utvecklas, bl.a. genom att Prop.1992/93:170 tillgången till relevanta datamaterial förbättras. Delar avfolkhälsoforskningen är fortfarande under snabb utveckling Socialdepartementetoch betydande satsningar görs på folkhälsoforskning i vissa länder. Det ärangeläget att intemationella erfarenheter tas till vara i den svenskaforskningen och utvecklingsarbetet och att arbetet fortlöpande följs upp ochutvärderas, avseende framför allt dess vetenskapliga kvalitet och relevans förfolkhälsans utveckling. 5.7 Forsknings- och utvecklingsarbete inom och till stödför hälso- och sjukvården En god hälso- och sjukvård är en av grandstenaraa i densvenska välfärdspolitiken. Målet är en god vård och omsorg på lika villkor förhela befolkningen. Hälso- och sjukvårdens totala kostnader är av stortsamhällsekonomiskt intresse i alla länder. beräknas dess andel avbrattonationalprodukten (BNP) i motsvara . Länder som ,, , , och använder en större andel av BNPtill hälso- och sjukvård än . Lägre BNP-andel än använder bl.a.Storbritannien och . Antalet anställda inom den svenska hälso- ochsjukvården var omkring 380 000 personer. Hälso- och sjukvården befinner sig i ständig utveckling.En drivkraft i denna utveckling är den medicinska forskningen där nya metoderutvecklas för att diagnostisera och bota eller lindra olika former av ohälsa.Den medicinska forskningen i är i ett intemationellt perspektiv avmycket hög klass. Den höga nivån på den svenska forskningen inom detta områdegör att intemationella erfarenheter snabbt når och förs ut i detkonkreta hälso- och sjukvårdsarbetet. Omvårdnadsforskningen är en annan viktigkomponent för att öka kvaliteten och patient-tillfredställelsen. Stora förändringar har, inom flera landstingsområden,gjorts i hälso- och sjukvårdens styrsystem. Bl.a. haruppdelning gjorts på beställare och utförare. De ekonomiska styrsystemen harförändrats från att vara budgetbaserade till att vara prestationsrelaterade. 1vissa system utgår ersättning till utförama i förhållande till vilkabehandlingar som ges. De nya styrsystemen och de därmed förbättrade redovisningsmetodemahar visat att kostnadema för olika ingrepp ofta är högre vid undervisningssjukhusenän inom sjukvården i övrigt. Huvudorsaken till detta torde vara att de reellakostnadema för utbildning och forskning inte har tydliggjorts tidigare. Patienturvalettorde inte heller vara detsamma eftersom en högre andel svåra fall behandlasvid undervisningssjukhusen. Från vissa håll har de förändrade styrsystemensetts som ett hot mot forskning och utveckling eftersom undervisningssjukhusenskulle kunna komma att förlora konkurrensen om patientema och därmed få reducerade ekonomiska ramar. Envidareutveckling av svensk hälso- och sjukvård kräver fortsatt stora Prop. 1992/93:170 forsknings- och utvecklingsinsatser, vilket också ligger isjukvårds- Avsnitt 5 huvudmännens intresse. Detta har lett till attolika lösningar nu prövas för att garantera atttillräckliga medel avsätts för forsknings- och utvecklingsarbete inom ramenför de förändrade styrsystemen. Regeringen konuner att noga följa utvecklingeninom detta område. En fortsatt effektivisering och utveckling av hälso- ochsjukvården kräver forskning och utveckling inom ett flertal discipliner, inteminst inom samhällsvetenskapema. Även om det finns goda forskningsmiljöer ocksåinom dessa områden är inte den svenska forskningen här lika stark som inommedicinen. 1 syfte att få underlag för att vidareutveckla framförallt densamhällsvetenskapliga forskningen av relevans för hälsooch sjukvården avserregeringen att låta kartlägga pågående forskning inom detta område, bl.a. i ettintemationellt perspektiv, samt att utreda hur detta forskningsområde skallkunna förstärkas . Inom hälso- och sjukvården är det kvalificeradeutvecklingsarbetet, d.v.s. ett metodiskt och systematiskt utnyttjande avforskningsresultat, vetenskaplig kunskap och nya idéer för att skapa nyametoder eller system, av stort värde. Merparten av detta arbete sker hossjukvårdshuvudmännen men också inom ramen för vissa statliga myndighetersverksainhet m.m. Intemationaliseringen inom olika forsknings- ochutvecklingsområden kommer att bli allt viktigare såväl för som för övriga myndigheter. Vissa myndigheterhar redan ett mycket väl utvecklat intemationellt samarbete, t.ex. IPM, LV,SBL, SBU och RFV. och ett framtida medlemskap i , då särskiltutvecklingen av den s.k. sociala dimensionen inom EG, medför ett ökat behov avkomparativa studier och ett ökat intresse för intemationella jämförelser. Urflera perspektiv är det av vikt att på vetenskaplig grand kunna relateraförhållanden och fenomen i det svenska samhället till motsvarande i andraländer. Inom det s.k. COST- progran.imets ram utvecklas förnärvarande den samhällsvetenskapliga forskningen starkt under ledning av ensärskild "". Program för forskning om äldre,missbrak, handikapp och om migration befinner sig på olika stadier avplanering. SFR räknar med att bidra till aktivt svenskt deltagande. SFR avserockså att avsätta medel för uUändska gästforskare(gästprofessurer) vilket kan för/äntas resultera i bl.a. nya analyser avsvenska förhållanden och nya teoretiska och metodologiska infallsvinklar. 1 det gällande tredje ramprogranunet för forskning i EGingår endast ett program som i viss mån berör ansvarsområde. Däremot har i EG-kommissioneos utkast till det Qärde ramprogrammet för forskning föreslagits ett antal nya delprogram med inriktningar som 118 berörSocialdepartementet och dess myndigheter. är representerat i det nybildade Prop. 1992/93:17C Rådet för FoU-samarbetet mellan och EG. 5.9 Forsknings-och Utvecklingsarbete inom vissamyndigheter m.m. 1 detta avsnitt lämnas en kortfattad beskrivning av demyndigheter under femte huvudtiteln som bedriver eller finansierar forsknings-och utvecklingsarbete och för vilka budgetbehandling skedde ibudgetpropositionen (prop. 1992/93:100 bil. För förpsykosocial miljömedicin (IPM) samt ()behandlas budgetfrågoma i föreliggande proposition, avsnitt 5.11. Även vissafrågor rörande forskning vid behandlas i ett särskiltavsnitt (5.10) men budgetfrågoma för regleras i denreviderade finansplanen. Spri är hälso- och sjukvårdens utvecklingsinstitut.Huvudmän är staten och som svarar för hälften var avfinansieringen. Ett nytt avtal om Spri träffades avseende perioden1993 -1995. I avtalet markeras att tyngdpunkten i verksaniheten skall ligga ielt långsiktigt och kvalificerat utvecklingsarbete och att ett närmare samarbetemed olika forsknings- och utvecklingsinstitutioner skall utvecklas. Spri skallfrämst arbeta med frågor som rör kvalitet, effektivitet och produktivitet samtinformationssystem och effektivisering i vården. En utvärdering av Sprisverksamhet skall genomföras och vara avslutad . Huvuduppgiftema för (SoS) är att bedrivakvalificerad tillsyn, uppföljning, utvärdering och kunskapsförmedling inomhälsooch sjukvården och . Inom har nyligeninrättats ett Centram för epidemiologi och social analys. Därmed kommerSocialstyrelsen att - på ett helt annat sätt än tidigare - kunna följa,analysera och rapportera hur bl.a. folkhälsoproblem, sociala problem ochsjukdomar utvecklas. Även ett Centram för utvärdering av metoder i socialtarbete har inrättats inom för systematisk uppbyggnad avvetenskapligt grandad kunskap om behandlingsmetoder och andra insatser inomsocialtjänstens individ- och familjeomsorg. av medicinsk metodik(SBU) har till uppgift att utvärdera etablerade och nya medicinska metoder urmedicinskt, ekonomiskt, socialt och etiskt perspektiv. Utvärderingama utgårfrån den aktuella forskningen och från genomgångar av den vetenskapligalitteraturen inom det område som är föremål för utvärdering. () skall i syfte att tillgodose behovetav säkra och effektiva läkemedel pröva inkomna ansökningar om godkännande av eller tillstånd till tillverkning av läkemedel, varvid läkemedel av högt medicinskt värde och samhällsekonomisk betydelse skall ges prioritet. Verket skall vidare verka för att dessa läkemedel används på ett ända målsenligt och kostnadseffektivt sätt samt främja säkerheten och kvalite ten för läkemedelsnära produkter. bedriver visst '1 forsknings- och utvecklingsarbete inom ramen för sinverksamhet. () är central förvaltningsmyndighet för Avsnitt 5 rättspsykiatrisk,rättskemisk och rättsserologisk verksamhet. Verket skall enligt instmktionen svara för utvecklingsarbete och stöd åtforskning av betydelse för verksamheten. (), vms verksamhet inleddes , skall främja för helafolket likvärdiga föratsättningar för en god hälsa genom att på bl.a. nationellnivå och med vetenskaplig förankring bedriva hälsofrämjande ochsjukdomsförebyggande arbete av sektorsövergripande karaktär. arbetar FHI med åtta program. Dessa äralkohol och narkotika, allergi, mat och motion, skador, tobak, bams ochungdomars hälsa, kvinnors hälsa samt ett program som omfattar HIV/aids, sex ochsamlevnad, abortförebyggande arbete samt sexuellt överförbara sjukdomar. Samarbete skall ske med universitet och högskolor för attgarantera långsiktig kunskapsutveckling och medverkan av forskare inom FHI:sverksamhet. FHI har under iimevarande budgetår avsatt förforsknings- och utvecklingsinsatser och skall även förstärka utvärderingsverksamhetengenom deltagande av olika forskningsgrapper. () skall bl.a. särskilt följautvecklingen av de olika grenarna inom det ekonoiniska trygghetssystemet ochutvärdera effekter av dessa för individ och samhälle. Detta sker genom ettkontinuerligt samarbete med forskare och forskningsinstitutioner som stöd förde egna analysema av kunskapsbehov och pågående FoU. () administrerar bl.a. statsbidragtill vårdartjänst och omvårdnadsinsatser för rörelsehindrade samt bedriverutvecklingsarbete inom ramen för sin verksamhet. Utvecklingsarbetet är inriktatpå att förbättra föratsättningama för utbildning och studier för unga och vuxnapersoner med funktionshinder samt att utveckla olika stöd som behövs i ochomkring studiesituationen. () bedriver bl.a.forskning för att förbättra smittskyddet för befolkningen. Laboratoriet harockså ansvar för landets vaccinförsörjning och andra statliga smittskyddsuppgifter. Regeringen anförde i proposition 1989/90:90 om forskningbl.a. att forskningspotentialen inom smittskyddsområde ytterligare behövdestärkas och att resursema borde vidareutvecklas vid SBL, det nationellaexpertorganet. Regeringen konstaterade vidare att utförandet av forskning ävenfortsättningsvis skulle koncentreras till universitet och högskolor. Mot bl.a denna bakgrand föreslog regeringen som ett förstasteg att tre professurer i smittskydd med inriktning mot särskilt klinisk immunologi, särskilt klinisk parasitologi respektive särskilt klinisk virologi skulle 120 inrättas vid Kl den 1 juli1990. Innehavama av dessa tjänster skulle Prop. 1992/93:170 tillika vara avdelningsföreståndare vid . Förslaget beaktades vidmedelsberäkningen där reservationsanslaget SocialdepartementetMedicinska fakultetema tillfördes medan motsvarandeminskning gjordes under SBL:s anslag där också vissa tjänster drogs in. Riksdagenhar på förslag från regeringen bl.a. beslutat att godkänna attSmittskyddsinstitutet inrättas och att SBL avvecklas, sedan ettaktiebolag har övertagit ansvaret för produktion av vacciner m.m. ochSmittskyddsinstitutet övertagit ansvaret för ifrågavarande statiigasmittskyddsuppgifter (prop. 1992/93:46, bet. 1992/93:SoU7, rskr 1992/93:86). framhöll i propositionen bl.a. att i likhetmed bl.a. de övriga nordiska smittskyddsinstituten skulle ha sin tyngdpunkt iett kvalificerat forsknings- och utvecklingsarbete. 1 propositionen angavs attde bästa betingelsema för detta skulle ges om det nya institutet fick möjlighettill ett nära samarbete med KI. utredning som ligger till grand för inrättandet av ,- ny organisation för nationellasmittskyddsfunktioner (1992:29) konstateras att samordningen med KI bör ske,föratom genom de tre tidigare inrättade professurema i smittskydd, genom attytterligare tre professurer inrättas i smittskydd med inriktning särskilt motbakteriologi, epidemiologi respektive vaccinforskning och kombineras medtjänster på . Framställning om inrättande av dessaprofessurer har även kommit in från SBL respektive förts fram i KI:s fördjupadeanslagsframställning. Detär av stor vikt att staten på nationell nivå har en högkvalificerad institutionsom kan kontrollera smittskyddsläget, bedriva kompetent forskning samt ta emotoch anpassa den intemationella utvecklingen inom smittskyddsområdet tilllandets behov. bör den grandläggande forskningen i huvudsak ske inomhögskolans ram. Debästa föratsättningama för att finna former för hur samarbetet mellan bör byggas upp finns lokalt och i en dialog mellan deberörda myndighetema. För att tydliggöra forskningsoch utvecklingssamarbetetoch ge detsamma stabilitet bör långsiktiga avtal träffas mellan . Isyfte att skall ha möjlighet aU göra avvägningar mellanforsknings- och utvecklingsinsatser å ena sidan och andra uppgifter å andrasidan anser regeringen att medel bör disponeras av . Regeringenavser att återkonuna till medelsfrågor vad gäller i denreviderade finansplanen. tardel av vad regeringen anfört om forskning vid . I proposition 1992/93:100 har regeringen i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, för /94 under angivnaanslagsrabriker beräknat följande belopp: , G 16. Vi tarnu upp dessa frågor. () hartill uppgift att utveckla, värdera och förmedla kunskaper om psykosocialarisksituationer, riskgrapper och riskreaktioner. Verksaniheten omfattarmålinriktad forskning samt utbildning, dokumentation och information. IPM föreslår i sin anslagsframställan att -institutetsroll som självständig myndighet bibehålls,