prop · GG0358 · 1992-12-31 00:00:00 — 2.3 En ändrad lagstiftning om bostadsanpassningsbidrag m.m. Mittförslag: En gemensam lag med bestämmelser om både bostadsanpassningsbidrag ochåterställningsbidrag införs. Promemoriansförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:De flesta remissinstanser som har yttrat sig i frågan tillstyrker förslaget. Skälen för mitt förslag:Boverket gjorde en kartläggning av hur den nuvarande förordningen om bostadsanpassningsbidragtillämpas. En närmare redovisning av kartläggningen har gjorts i departementspromemorian(Ds 1992:56, avsnitt 4) Bostadsanpassningsbidrag m.m. kartläggningoch erfarenhetema från handläggande myndigheter visar att berättigade anspråki fråga om bostadsanpassningsbidrag i huvudsak upptylls enligt nuvarandeordning. Men erfarenheteraa ger också vid handen att det fiims vissa brister cxhotympligheter i fråga om hanteringen av bostodsanpassningsbidragen - både isjälva bidragsreglerna och i myndigheteraas handläggning - som behöver rättastill. En otymplighet gällersjälva regleringen. Sålunda föreligger - som tidigare nämnts - två förordningarpå området, nämligen en som reglerar bostodsanpassningsbidraget och en somreglerar återstollnings-bidraget i fråga om anpassade lägenheter. I förordningaraafmns vissa olikheter i fråga om det stotiiga stödet och besvärsordningen. Iövrigt konesponderar förordningama med varandra. Såluncfe är det kommunen somsvarar för bidragen och i efterhand får en viss del fmansierad genom stotsbidrag. Bostodsanpassningsbidragoch återställningsbidrag har båcfe till syfte att göra det möjligt för funktionshindradeatt leva ett självständigt liv i eget boende. I och med att det specialdestineradestotsbidraget försvinner i fråga om både bostodsanpassningsbidrag txhåterställningsbidrag torde det inte finnas något sakligt skäl att dela uppregleringen av verksamheten i två förordningar. Jag föreslår att en nysärskild lag med besfemmelser om både bostodsanpassningsbidrag ochåterställningsbidrag införs. Mittförslag: Bostodsanpassningsbidrag lämnas till en enskild person för den bostadför permanent bruk som han äger eller innehar med hyres- eller bostadsrätt. Ombostaden hyrs i andra hand lämnas bidrag endast om anpassningsåtgärden är skäUgmed hänsyn till hur långvarig upplåtelsen är. Vidperiodiskt boende kan bostadsanpassningsbidrag lämnas om en ftmktionshindradpersons vistelse i annan persons bostad bedöms vara regelbunden och avlångsiktig karaktär. Rätten till bidrag gäller oavsett om det rör sig om ettbara eller en vuxen person med funktionshinder. Promemoriansförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt. Remissinstanserna:De flesta remissinstanser som uttolat sig i frägan tillstyrker förslaget. Ettpar instanser - bl.a. - anser dcxk att nuvarande ordning i princip börbehållas utom i fråga om periodiskt boende. Enligtnuvarande ordning kan en ägare av ett bostodshus få bostodsanpassningsbidragför att anpassa sin egen bostod eller för att anpassa en bostod åt en hyresgästeller bostodsrättshavare. Ävenen hyresgäst eller bostadsrättshavare kan få bostodsanpassningsbidrag. En föratsättningär att fastighetsägaren medger att åtgärden utförs och att sökanden inte ärskyldig att återställa lägenheten i urspmngligt skick vid avflyttning eller iannat fall. Kommunercxh landsting samt t.ex. bostodsrättsföreningar, privato fastighetsägare ochallmännyttiga företog kan cxkså få bidrag för att anpassa särskildahandikapplägenheter som innehas med hyres- eller bostodsrätt. Ivissa fall kan även andrahandshyresgäster få bidrag för att anpassa sin bostod.För detto krävs att upplåtelsen kan antos bli långvarig. Omett funktionshindrat bara bor växelvis hos icke samboende föräldrar som hargemensam vårdnad om baraet, har båda föräldraraa rätt till bidrag föranpassning av sina resp. bostäder. Omnågon åtor sig att regelbundet under vissa perioder ha hand om en svårt funktionshindradperson i sin bostod cxh om åtogandet kan antos avse lämnas bidragäven för den personens bostod. Bostodsanpassningsbidragetssyfte är att ge en funktionshindrad person möjlighet att genom anpassning avsin bostod leva ett självständigt liv i Det är alltsåfråga om individuell anpassning med hänsyn Prop. tillden enskildes särskilda behov. Övriga former av bostodsanpassning bör bedömassom sådan generell anpassning av bostäder som föreskrivs i (3 kap. 7-8 §§). För sådana anpassningsåtgärder lämnas inte bostodsanpassningsbidrag. Nägraremissinstanser, bl.a. , har ifrägasatt om man i fråga om personer sominnehar en bostod med hyres- eller bostodsrätt inte bör ge ävenfastighetsägaren möjlighet att ansöka om bostadsanpassningsbidrag. Som skälför detta anförs bl.a. att det ibland kan vara praktiskt och ekonomisktfördelaktigt att fastighetsägaren stär som sökande cxh ansökan utformas isamråd med den fiinktionshindrade. Medutgångspunkt i att bostadsanpassningsbidrag skall lämnas för individuellanpassning av en ftmktionshindrad persons bostad anser jag det finnsprincipiella skäl för att det endast är bostadsinnehavaren själv som ärberättigad till bostadsanpassningsbidrag för egen eller hushållsmedlemsräkning. Men detta hindrar givetvis inte att ansökan görs i samråd medfastighetsägaren i de fall den funktionshindrade inte äger bostoden. Snarareframstår det som naturligt att en ansökan om bostodsanpassningsbidrag utformastillsammans med fastighetsägaren i dessa fall, eftersom en hyregäst inte lagligenkan vidta anpassningsåtgärder utan fastighetsägarens medgivande. Någraremissinstanser - bl.a. och -har uttryckt farhågor för att nyproduktionen av handikappanpassadebostäder minskar om möjligheteraa för fastighetsägare att få bostodsanpassningsbidragför nyproduktion försvinner. År1990 lämnades bostodsanpassningsbidrag till drygt 30 500 bostäder. Av dessa varungefär 800 nyproducerade. Andelen bidrag till nybyggnation av bostäder haralltså generellt sett varit låg. Man torde cferför kurma dra slutsatsen att bostodsanpassningsbidragenhar spelat en förhållandevis blygsam roll i fråga om nyproduktionen av handikappanpassadebostäder. Till detto kommer att kommunema - som torde vara de som i försto handsvarar för byggandet av handikappanpassade bostäder - redan har ett ansvarenligt 21 § scxialtjänstlagen att inrätto bostäder med särskild service för demsom till följd av funktionshinder behöver ett sådant boende. Medhänvisning till det sagda föreslår jag att bostodsanpassningsbidraget ifortsättningen skall vara förbehållet bostodsinnehavaren, själv. Enfömtsättning för att bostodsanpassningsbidrag skall lämnas är enligt gällandepraxis att det skall vara fråga om ett permanent boende. Bidrag för anpassningav fritidsbostad medges alltså inte. Jag anser att nuvarande ordning börbibehållas och lagfastos. Ifråga om andrahandsupplåtelser är utgångspunkten enligt nuvarande ordninghyresförhållandets varaktighet. Upplåtelsen av lägenheten till en person medfunktionshinder måste vara säkrad för så att han eller hon kan dranytta av de anpassningsåtgärder som utförs med stöd av bidraget. Jaganser att den princip som gäller i fräga om bostads- Prop.1992/93:58 anpassningsbidragvid andrahandsupplåtelser är för stelbent. Principen tor inte någon hänsyn tillanpassningsåtgärdernas omfattning och kostnader i det enskilda fallet. 1fråga om bostodsanpassning för funktionshindrade kan det röra sig om ett vitt spektramav åtgärder. Det kan vara fräga om alltifrån mindre kostsamma åtgärder som t.ex.att to bort trösklar till mycket dyrbara åtgärder som t.ex. instollation av enhiss eller helanpassning av ett kök eller ett badram. Jaganser att utgångspunkten i fråga om andrahandsupplåtelser - liksom -bör vara att man skall vara restriktiv vid en prövning av om bostodsanpassningsbidragskall lämnas eller inte. Men man bör enligt min uppfattning inte bortse frånatt även ftinktionshindrade pxrsoner kan tvingas att under en begränsad tidvälja en bostod med andrahands-kontrakt och ha nytto av attanpassningsåtgärder vidtos. Jag anser det i dessa fall rimligt att den ftinktionshindradeskall vara berättigad till viss nödvändig form av bostodsanpassning. Jag villdock understryka att kostnadsaspekten i dessa fall bör väga tungt när det gälleratt bedöma om bidrag skall utgå. Medhänsyn till det sagcfe föreslår jag att det vid en prövning av bostadsanpassningsbidragvid andrahandsupplåtelser inte bara tas hänsyn till om upplåtdsen är långvarigutan också till vilken omfattning cxh vilka kostnader en begärdanpassningsåtgärd skulle medföra. En sådan ordning bör i princip iimebära attdet kan vara motiverat att vidto enklare, mindre kostsamma anpassningsåtgärderäven om upplåtelsen inte är långvarig, medan det för mer omfattande och dyrbaraåtgärder bör krävas att upplåtelsen är säkrad . Omett funktionshindrat bam bor växelvis hos icke samboende föräldrar som hargemensam vårdnad om baraet, kan båcfe föräldraraas bostäder anpassas enligtnuvarande ordning. Är det endast en av föräldraraa som har vårdnaden om baraetkan vid umgängesrätt bidrag i vissa fall lämnas för anpassning av den umgängesberättigadeförälderas bostod. Men i dessa fall begränsas möjligheten dels genom att detskall vara fråga om ett svårt handikappat barn dels genom att åtogandet skall vararegelbundet och kunna antas avse . Närdet gäller gemensam vårdnad om bara efter äktenskapsskillnad torde detvanligaste mönstret vara att baraet huvudsakligen bor cxh är skrivet hos en av föräldramaoch att det träffar den andre föräldera regelbundet ungefär i samma omfattningsom en umgängesberättigad förälder. Mönstret vid vård av bamet efter skilsmässaär alltså ungefär detsamma oavsett om föräldrama har gemensam vårdnad ellerinte. Det framstår därför som omotiverat att ha olika föratsättningar för bostodsanpassningsbidragför olika kategorier av skilsmässoföräldrar. Isammanhanget bör också erinras om vad som gäller för bostadsbidrag. Enligt 3 §lagen (1988:786) om bostadsbidrag lämnas bostadsbidrag bl.a. till den som på gmndav vårdnad eller umgänge har bara boende hos sig. Någon skillnad mellangemensam vårdnad och umgängesrätt görs alltså inte i det fallet. Remissinstanseraahar inte tagit upp denna fräga speciellt. Med hänvisning till det sagcfeföreslår jag att möjligheteraa att fä bidrag till bostadsanpassning när det ärfråga om periodiskt boende enbart kopplas till regelbundenheten cxhvaraktigheten i åtagandet. Jag föreslår också att kravet på att den boendeskall ha ett svårt ftinktionshinder -dvs. svårigheter i den dagligalivsföringen cxh därmed omfattande behov av samhällsinsatser - slopas. Mittförslag omfattar dels bara med funktionshinder som bor växelvis hos sinaföräldrar, dels vuxna personer med ftinktionshinder som därigenom ges möjligatt bo eller vistas i exempelvis föräldrars eller baras hem. Mittförslag: Bostadsanpassningsbidrag länmas endast för anpassning av bostadensfasta funktioner i cxh i anslutning till en ftmktionshindrad persons bostad.Detta är i enlighet med gällande praxis. Bidrag länmas under föratsättiung attanpassningsåtgärden är nödvändig för att bostaden skall vara äncfemålsenlig sombostad för den funktionshindrade. Promemoriansförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt. Remissinstanserna:De remissinstaner som har yttrat sig i saken har tillstyrkt förslaget. Flera remissinstanserefterlyser en klar gränsdragning mellan fasta funktioner cxh lösa inventarier. Bostadsanpassningsbidraglämnas enligt nuvarande ordning för sådana ätgärder i och i anslutning till en ftmktionshindradpersons bostad som behövs för att bostaden skall vara äncfemålsenlig som bostadför den funktionshindrade. Bostodsanpassningsbidraglämnas enligt gällande praxis för anpassning av bostadens fasta ftinktioner.Bidrag lämnas alltså inte för lösa inventarier. Att dra en skarp gräns mellanvad som anses vara fast fiinktion cxh lös inventerie har visat sig svårt ipraktiken. Det har ankommit pä beslutande myndigheter att i varje enskilt fallbedöma var gränsen går. Detto är en ordning som kommer att få gälla även ifortsättningen. Som allmän vägledning bör dock så mycket kunna sägas att fastofunktioner är sådana föremål som utgör en del av bostoden cxh som normalt inte tasfrån bostaden vid en flyttning. Lösa inventarier är i konsekvens med dettasådana föremål som - även om de är fast anbringade i bostaden -vanligtvis tasmed vid en flyttning från bostaden. 2 1992/93. Tilllösa inventarier räknas vissa tekniska hjälpmedel som det är sjukvårdshuvudmännenssak att tillhandahålla. I uppgift enligt hälso- och sjukvårdslagen(1982:763) ingår åtgärder för att medicinskt förebygga, utreda cxh behandlasjukdomar cxh skador. uppgift att tillhandahålla tekniskahjälpmedel har knutits till detta allmänna ansvar för sjukvårdshuvudmännen. Den1 fick primärkonununema ansvar för viss hälso- och sjukvård, somges i särskilda boendeformer för service och omvårdnad, bostäder med särskildservice samt dagverksamheter. Detta medför att kommuneraa numera har ett ansvarför att tillhandahålla tekniska hjälpmedel i dessa fall. I den mån kommuneraaövertar skyldigheten att bedriva hemsjukvård i ordinärt boende eller användersin befogenhet till att erbjuda sådan vård, bör kommuneraa tillhandahållabehövliga hjälpmedel åt personer som bor i det vanliga bostadsbeståndet.Kommunemas ansvar för hjälpmedelsförsörjningen anses följa av detta kommunala hälso-och sjukvårdsansvar (prop. 1990/91:14 s.71). Någonklar markering att bostodsanpassningsbidraget avser endast fasto funktionerfinns inte i nuvarande förordning. Jag föreslår att en sådan precisering införsi den nya lagen. Bostadsanpassningsbidragskall enligt nuvarande förordning lämnas för behövUga åtgärder. Men av tillämpningsföreskrifteraatill (BFS 1991:21) framgår att de åtgärder som bidrag söks för.måste varanödvändiga med hän.syn till funktionshindret. Nödvändigheten skall framgå avdet intyg som sökanden skall foga till ansökan. Funktionshindretär alltså avgörande för vilka åtgärder som bidrag kan lämnas för. Det måstefinnas en klar koppling mellan funktionshindret och anpassningsåtgärderaa.Kopplingen skall vara så stark att åtgärderaa kan bedömas som nödvändiga medhänsyn till ftinktionshindret. Jaganser att den praxis som kommer fram i tillämpningsföreskrifteraa också börframgå av den lag som reglerar verksamheten med bostadsanpassningsbidrag. Jagföreslår därför att kravet att åtgärdema skall vara nödvändiga med hänsyn tillfunktionshindret kommer till uttryck i den nya lagen. 2.3.4Bostadsanpassningsbidrag vid nybyggnad och köp eller byte av bostad Mittförslag: Vid nybyggnad samt vid köp eller byte av bostad lämnas bostadsanpassningsbidragendast om det finns särskilda skäl för att välja en bostad som kräveranpassningsåtgärd. Promemoriansförslag: Överensstämmer i stort med mitt. Remissinstanserna:Flera av de remissinstanser som har yttrat sig har understrakit att möjligheteraatill bostadsanpassningsbidrag vid nybyggnad samt köp eller byte av bostod börknytas till valet av bostad och inte till varför ny bostad anskaffats. Skälen för mitt förslag Prop. Vidnybyggnad cxh vid köp eller byte av bostad har den fiinktionshindrade i vissutsträckning möjlighet att välja bostad. I fråga om nybyggnad har därför ipraxis ställts upp ett allmänt krav pä att bostaden skall vara lämplig medhänsyn till den ftmktionshindrades behov. Vid köp eller byte av bostad krävs ipraktiken att den funktionshindrade väljer en bostad med hänsynstagande till ftinktionshindret,sä att omfattande eller kostnadskrävande anpassningsätgärder inte behövs. Omdet vid köp eller byte finns särskilcfe skäl för valet av bostad kan dcxkundantag göras från denna princip. Enligt3 kap. 7-8 §§ (1987:10) skall bl.a. byggnader sominnehåller bostäder vara tillgängliga för personer med nedsatt rörelse- cxhorienteringsförmåga och inrättade sä att bostäderaa blir tillgängliga för ochkan användas av dessa personer. Plan- cxh bygglagen innehåller alltså krav påen generell anpassning av bostäder vid ny- och ombyggnad. Bostadsanpassningsbidraglämnas inte för generell anpassning i samband med ny- cxh ombyggnad. Möjlighetenatt bevilja bidrag för bostadsanpassning är alltsä begränsad till sådanaåtgärder som går utöver den generella anpassning som krävs enligt plan- ochbygglagen. Vidnybyggnad krävs omfattande txh mycket kostsammaanpassningsåtgärder för att tillgodose en ftmktionshindrad persons behov. Detsammakan gälla vid köp eller byte av bostad, särskilt om det är fråga om ettfriliggande hus eller kedje- eller radhus. Det kan t.ex vara fråga om attinstallera hiss, trapplift eller lyftplatta. Sädana anordningar anses inteberättiga till bidrag i ett småhus om det inte finns särskilda skäl för attvälja just den bostaden. Enligtmin uppfattning är det av kostnadsskäl rimligt att den funktionshindrade vidnybyggnad eller köp eller byte av bostad väljer en bostad som är lämplig medhänsyn till hans eller hennes behov så att anpassningsåtgärder i möjligastemån kan undvikas eller minimeras. För att bostadsanpassningsbidrag skalllämnas, bör krävas att det finns särskilda skäl för att välja en bostad som gördet nödvändigt att vidta anpassningsåtgärder. Det kan t.ex. vara fräga om enbostad som ligger nära en vårdinrättning som den ftinkfionshindrade bör hatillgång fill. Det kan också gälla fall där den funktionshindrade trotsomfattande försök inte lyckats få tag på någon annan lämplig bostad. Att iövrigt ange vad som i det enskilda fallet utgör särskilt skäl låter sig integöra. Det får liksom ankomma på beslutande kommun att bedöma detta ivarje fall för sig. Mittförslag: I förhållande till nuvarande ordning görs den ändringen att kravetför att erhålla återställningsbidrag, att en hyreslägenhet är inrymd i ett flerbostadshus,slopas. Promemoriansförslag: Överenstämmer i huvudsak med mitt. Remissinstanserna: Deremissinstanser som har yttrat sig har anslutit sig till förslaget. Statsbidragför att äterstalla handikappanpassade bostäder m.m. lämnas enligt nuvarandeordning till ägare av bostadshus för kostnader för att ta borthandikappanordningar som har utförts i eller i anslutning till hyreslägenheteri flerbostadshus eller småhus som hyrs ut. Omägaren själv bor i en av lägenheteraa i ett småhus och hyr ut en annan lägenheti huset kan enligt nuvarande ordning fastighetsägaren inte beviljas bidrag föråterställning av lägenhet som hyrs ut. Anpassning av hyreslägenheter i flerbostadshusger däremot rätt till återställningsbidrag. Jag kan inte se någon principiellskillnad mellan dessa båcfe fall. Jag föreslår därför att kravet för atterhålla återställningsbidrag, att hyreslägenhet skall vara inrymd i ett flerbostodshus,slopas. Mittförslag: Bostodsanpassningsbidrag skall lämnas för reparation av utrastningsom anskaffats med stöd av bidrag enligt lagen om bostodsanpassningsbidrag ävenom kostnaden understiger . Promemoriansförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna: Någraremissinstanser - samtliga kommuner -föreslår att det införs en generellminimigräns för bostodsanpassningsbidrag som star i rimlig proportion tillkommunemas administrationskostnader. Bostodsanpassningsbidraglänmas för reparation av utrastning som har anskaffats med stöd av bidrag, omreparationskostnaden överstiger och reparationen inte utgör normalt bostodsunderhäll. Bestämmelsenom kostnadsminimum vid reparation av utrastning har fiinnits sedan är 1980. Denhar kommit till ringa användning och har skapat en onödig byråkrati. 1 praktikentycks det vara vanligt att bidrag till reparationskostnaden ges även när denunderstiger . Jag föreslår cferför att beloppsgränsen slopas. Av sanunaskäl föreslår jag inte någon minimigräns för bostodsanpassningsbidrag överhuvud toget. Mittförslag: Begreppet standardhöjande åtgärd definieras i lagen. Maximigränsen ifråga om bidrag för stancferdhöjande åtgärd slopas. Promemoriansförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt. Remissinstanserna: Fleraremissinstanser efterlyser en närmare defini-ering av begreppet "stancferdhöjandeåtgärd". I övrigt har förslaget inte kommenterats. Bostodsanpassningsbidragför standardhöjande åtgärder lämnas encfest om lägenheten har lägsto godtagbarastancferd enligt bostadssaneringslagen (1973:531), åtgärderaa är av väsentligbetydelse för den fiinktionshindrade personen cxh åtgärderaa inte utgör led ien stöne upprastning. Undantag från kravet på lägsta godtagbara standardföreligger i vissa fall där det bedöms vara lämpligt att den fiinktionshindradepersonen får bo kvar i bostaden. För stancferdhöjandeåtgärder är anpassningsbidraget maximerat till per lägenhet.Högre bidrag kan bara lämnas efter medgivande av regeringen. Fleraremissinstanser har anfört att begreppet "standardhöjande åtgärder"är diffust. Jag delar denna uppfattning och anser att det finns behov av ennärmare definition i lagen. Det är dock svårt att dra en klar gräns mellanätgärder som är stancferdhöjande cxh ätgärder som inte är det. Generellt kansägas att en åtgärd som medför en väsentlig förbättring av husets tekniskaeller funktionella kvalitet eller av boendemiljön är att anse som standardhöjande.Vicfere anses vanligen en åtgärd, som innebär att bostaden tillförs en helt nyfimktion som bostaden saknar, vara stancferdhöjande. Jagföreslär att en definition av begreppet stancferdhöjande åtgärd införs i dennya lagen. I specialmotiveringen till 9 § i den nya lagen lämnas exempel på standardhöjandecxh icke stancferdhöjande åtgärder. För bidrag för stancferdhöjandeåtgärd krävs enligt nuvarande ordning bl.a. att åtgärderaa är av väsentligbetydelse för den funktionshmdrade, dvs. att den funktionshindrade i principinte kan klara sitt boende tillfredsställande om inte åtgärden kommer tillstånd. Som jag tidigare påpekat gäller som allmänt krav för bostadsanpassningsbidragatt an-passningsåtgärden skall vara nödvändig med hänsyn till funktionshindret.Det särskilda kravet pä väsentlig betydelse ter sig därmed meningslöst. Jagföreslår därför att detta krav slopas. Ioch med att det specialdestinerade statsbidraget försvinner har staten intelängre något direkt inflytande över bostadsanpassningsbidragen. Det fiimsdärmed enligt min mening inte längre nägot skäl att låta regeringen pröva stancferdhöjandeåtgärder som kostar mer än . Jag föreslår cferför att dennaprövning slopas. Mittförslag: Nuvarande ordning behålls med redaktionell ändring. Promemoriansförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna: anser att nuvarande ordning bör bibehållas utan redaktionelländring. Vidbidragsgivning för bostadsanpassning skall en prövning göras av skäligheten av kostnaderaaför de åtgärder som bidrag söks för. Vid bedömning av vad som skall anses varaskälig kostnad skall hänsyn tas till - föratom anpassningsåtgärden i sig - äventill att åtgärden bör utformas så att bostaden kan använcfes av icke fimktionshindrademedlemmar av den funktionshindrades hushåll eller av en person som regelbundethjälper den funktionshindrade i bostaden. Anpassningsätgärdersom utformas med hänsynstagande fill annan än den funktionshindrade självinnebär ibland att det kan bli fräga om att inte välja den billigastelösningen. Detta kan gälla t.ex. vid installafion av trapplift eller inredningav ett kök för en rallstolsbunden. Kommuneraa torde vid sinprövning av vad som anses vara skälig kostnad för anpassningsåtgärderaa varaoförhindrade att ta hänsyn till fördyringar på gmnd av hushållsmedlemmar ellerhjälpare utan att det finns någon särskild bestämmelse om det. Jag föreslårdärför att bestämmelsen om hänsyn till hushållsmedlem eller hjälpare inte fårnågon motsvarighet i den nya lagen. Mittförslag: Möjlighetema till förskottsbetalning av bostadsanpassningsbidragslopas. 1 stallet öppnas möjlighet att göra delbetalningar om fleraentreprenörer är inblancfede. Den nya bestammelsen gäller även återstallningsbidrag. Promemoriansförslag: Överensstammer med mitt. Remissinstanserna: Nägra remissinstanseranser att möjligheteraa till förskottsbetalning bör finnas kvar. Bostadsanpassningsbidragbetalas ut sedan de åtgärder som bidraget avser har utförts. Bidraget får dockhelt eller delvis betalas ut i förskott.