prop · GG0331 · 1992-12-31 00:00:00 — 2 mom. För inkomst somavses i första, andra och femte styckena i punkt 12 av anvisningaraa till 32 §kommunalskattelagen (1928:370), med undantag för vårdbidrag enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring, skall avdrag för preliminär A-skatt göras medledning av särskilda skattetabeller. Detta gäller också i fråga om skatteavdragfrån dagpenning från arbetslöshetskassa. De särskilda tabelleraaför beräkning av skatteavdrag på ersättning som avses i första stycket förstameningen skall för olika sjukpenninggrandande inkomster enligt 3 kap. lagen omallmän försäkring ange den preliminära skatt som skall tas ut på en viss ersättninguttryckt i procent av ersättningen. I tabelleraa skall det finnas särskildakolumner med procentsatser dels för ersättningar som grandas på hela den sjukpenninggrandandeinkomsten, dels för ersättningar som grandas på av den sjukpenninggrundandeinkomsten. Ersättning som en allmän försäkringskassa länmar enligt 20 § lagen(1991:1047) om sjuklön skall anses grundad på av den sjukpenninggrandandeinkomsten. De procenttal efter vilkaskatteavdrag skall göras skall grandas på skattesatsen för en årlig inkomstmotsvarande den skattskyldiges sjukperminggrandande inkomst eller, omersättningen grandas på av den sjukpenninggrandande inkomsten,den andel av den sjukpenninggrandande inkomsten som ersättningen beräknas på. De särskilda tabellernaför beräkning av skatteavdrag på ersättning som avses i första stycket förstameningen .skall för olika sjukpenninggrandande inkomster enligt 3 kap. lagen omallmän försäkring ange den preliminära skatt som skall tas ut på en viss ersättninguttryckt i procent av ersättningen. I tabellerna skall det finnas särskildakolumner med procentsatser dels för ersättningar som grandas på hela den sjukpenninggrandandeinkomsten, dels för ersättningar som grandas på 70, 80, avden sjukpenninggrandande inkomsten. Ersättning som en allmän försäkringskassalämnar enligt 20 § lagen (1991:1047) om sjuklön skall anses grundad på 90procent av den sjukpenninggmndande inkomsten. De procenttal efter vilkaskatteavdrag skall göras skall gmndas på skattesatsen för en årlig inkomstmotsvarande den skattskyldiges sjukpenninggmndande inkomst eller, omersättningen grandas på 70, 80, av den sjukpenninggrandandeinkomsten, den andel av den sjukpenninggrandande inkomsten som ersättningenberäknas på. 'Lagen omtryckt 1991:97. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:771, 3 1992/93. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop, 1992/93:31 Otxi någon sjukperminggrundande inkomst inte harfastställts för den skattskyldige, skall det underlag som utgör grand förersättningen anses som sjukpenninggrundande inkomst när skatteavdraget bestäms. Avdrag för prelimimär A-skatt på föräldraperming görsendast om den sjukperminggrundande inkomsten uppgår till lägst . Skattetabellen för skatteavdrag från dagpenning frånarbetslöshetskassa skall grundas på för landet genomsnittlig skattesats tillkommunal inkomstskatt under beskattningsåret. Skattesatsen bestäms medtillämpning av avrundning enligt 5 §. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . , ordförande, och statsråden , Hömlund, Thurdin, ,, , , Proposition om ändrad sjukersättning m.m. 1 Inledning Idetta lagstiftningsärende behandlar jag frågor om karensdag i sjuklöne- och sjukförsäkringssystemenoch sänkta kompensationsnivåer i sjukpermingförsäkringen. läggsförslag om att för vissa ersättningar höja kompensationsnivån för de tre förstadagama samt att upphäva den tidsmässiga begränsningen för en fjärdedelssjukpenning. Vidaretas frågor upp om nya nivåer för förtidspension/sjukbidrag, särskildefterlevandepension och förtida och uppskjutet uttag av ålderspension. 2 Bakgrund till förslagen om ändrad sjukersättning Regeringenhar i prop. 1992/93:50 om åtgärder för att stabilisera den svenska ekonominaviserat olika åtgärder inom systemen för sjukersättning med syfte att fåbättre fungerande system och minska utgiftema inom socialförsäkringssystemet.Propositionen bygger på den överenskommelse som träffats mellan regeringen ochdet Socialdemokratiska arbetarepartiet. Jag kommer i det följande att lämnavissa förslag till åtgärder i enlighet med den träffade överenskommelsen. Dessa förslag har föregåtts av att en arbetsgmpp inom Socialdepartementethar utrett hur kan införas i sjuklönesystemet, sjukpermingförsäkringenoch anslutande ersättningssystem. En sammanfattning av arbetsgmppens rapportbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. Arbetsgmppens rapport har remissbehandlats. En sammanställning av remissyttrandenabör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2. Enlångsiktig förändring av sjuk- och arbetsskadeförsäkringama kan inte genomförasomedelbart. Snabba åtgärder är dock nödvändiga både för att få ett bättrefungerande system och för att minska budgetunderskottet. De ersättningsreglersom nu föreslås innebär en karensdag samt sänktakompensationsnivåer i sjukpenningförsäkringen m.m. De ersätt- Prop.1992/93:31 ningsreglersom regeringen överenskommit med Socialdemokratiska arbetarepartiet irmebär attefter karensdagen skall sjuklön utges av förloradeanställningsförmåner efterföljande och därefter underåterstoden av sjuklöneperioden. Motsvarande nivåer vad gäller sjukperming skallvara för den andra och tredje dagen och därefter . Eftersjuklöneperiodens slut skall sjukpenning utges t.o.m. dag 365. Fr.o.m.dag 366 skall kompensationsgraden i sjukpermingförsäkringen vara . Avöverenskommelsen följer vidare att kompensationsgraden vad gällerrehabiliteringsersättningen skall sänkas från till . Dessa åtgärderär nödvändiga både för att få bättre fungerande system och för att begränsasjukförsäkringsutgifterna. Regeringenbeslutade att inhämta Lagrådets yttrande över förslag omändring i lagen (1991:1047) om sjuklön och lagen (1962:381) om allmänförsäkring. De i lagrådsremissen ingående lagförslagen bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 3. Lagrådet lämnade förslagen utanerinran. Lagrådets yttrande bör fogas till protokollet som bilaga 4. Efterlagrådsgranskningen har viss redaktionell ändring gjorts i förhållande till deremitterade förslagen. Efter granskningen har förslagen kompletterats medbestämmelser om en lägre sjukpenningnivå . Vidare har jag furmitskäl att (i enlighet med vad som anges i det följande under avsnitt 6.5) ändra bestämmelsemaså att arbetsgivaren skall kunna utge kompensation även efterden utan att detta minskar sjukpenningen. En justering har ocksågjorts av kompensationsgraden för sjukpeiming i samband med medicinskbehandling eller medicinsk rehabilitering. De till Lagrådet remitteradeförslagen har inte omfattat andra ersättningsformer än sjuklön och sjukpenning. 3 Nuvarande bestämmelser för ersättning vid sjukfrånvaro DenI trädde lagen om sjuklön (SjLL) i kraft. Rätt till sjuklön gällerför den som omfattas av ett anställningsförhållande och som på gmnd av sjukdomär förhindrad att förvärvsarbeta. Uppdragstagare och egenföretagare omfattasinte av reglema om sjuklön. För dessa kategorier gäller sjukpenningreglema ilagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). Enligt SjLL ges en anställd rättatt under de första 14 dagama av ett sjukdomsfall (sjuklöneperioden) behålla enviss del av den lön och andraanställningsförmåner som han skulle ha fått om Prop. hanfullgjort sina arbetsuppgifter. Sjuklönen utgör av inkomstbortfalletunder de tre försfa dagaraa med inkomstförlust och av inkomstbortfalletunder de återstående dagaraa i sjuklöneperioden. Någon övre eller undre gränsför inkomstförlustens storlek finns inte i SjLL. Denanställdes rätt till sjuklön enligt SjLL gäller fr.o.m. avanställningstiden. Om den avtalade anställningstiden avser än en raånadfordras dock för rätt till sjuklön att den anställde har tillträttanställningen och därefter varit anställd av 14kalenderdagar. Anställs arbetstagaren på nytt av samma arbetsgivare inom 14dagar från den tidigare anställningens upphörande skall den föregåendeanställningstiden räknas in i 14-dagarsperioden. SjLL är tvingande till denanställdes förmån. Från vissa av lagens regler kan dock avvikelser göras genomkollektivavtal som träffats eller godkänts på förbundsnivå. Arbetsgivarenskall enligt SjLL lämna uppgift till om sjukdomsfall somgivit en anställd hos honom rätt till sjuklön. Efteransökan av en anställd som på grand av sjukdom kan antas komma att vara bortafrån arbetet i särskilt stor omfattning kan besluta om atten sådan anställd skall ha rätt till sjuklön efter en kompensationsgrad av 90 %också för de första tre dagama med sjuklön i varje sjuklöneperiod. Vidareinnebär ett sådant beslut att ersättning kan utbetalas från försäkringskassantill arbetsgivaren för kostnaderaa för sjuklön till den anställde. Arbetsgivaraahar kompenserats för sina ökade kostnader till följd av SjLL genom sänktsocialavgift till sjukförsäkringen. Företag med få anställda har däratövergivits en möjlighet att hos försäkra sig mot desjuklönekostnader som företaget kan drabbas av fr.o.m. den tredjeersättningsdagen i varje sjuklöneperiod. Rätt att teckna en sådan försäkringhar en arbetsgivare vars sammanlagda lönekostnader under ett kalenderår, efteravdrag för sociala avgifter och dylikt, inte beräknas överstiga summan av 90basbelopp. Omdet uppkommer en tvist mellan en anställd och hans arbetsgivare omarbetsförmågans nedsättning eller om arbetstagarförhållande föreligger kanförsäkringskassan betala ut ersättning till den anställde i form av s.k.sjuklönegaranti. Sådan ersättning utbetalas efter särskild ansökan från denanställde om det bedöms sannolikt att han skulle ha rätt fill den begärdasjuklönen eller del av den. Föreår 1967 fanns en karenstidsregel inom sjukförsäkringen. Derma var utformad såatt sjukpemiing inte utgavs för de tre första dagaraa av varje sjukperiod, insjuknandedageninräknad. Undantag gällde dock för statligt anställda. Med insjuknandedagavsågs den dag då anmälan om Sjukperming utbetalades Prop.1992/93:31 tredje dagen efter insjuknandedagen. Regeln om insjuknandedagtillämpades så att insjuknande kunde ha skett och sjukanmälan kunde ha gjortsnär som helst före även om den försäkrade hade varit i arbete heladagen och därför inte drabbats av någon inkomstförlust. Närkarenstidsregeln avskaffades bibehölls regeln om insjuknandedag. Vidareinfördes en fridagsregel, bl.a. för att sjukpenning inte skulle utges närsjukperioden omfattade endast en eller två arbetsfria dagar. Fridagsregelninnebar att sjukpeiming inte utbetalades för dagar då den försäkrade ändå inteskulle ha arbetat i sin huvudsakliga sysselsättning, i den mån sådana dagarinte översteg två. Från fridagsregeln fanns tre undantag. Semesterdagarräknades inte som arbetsfria dagar. Sjukpenning utgick således försemesterdagar under sjukdomstid. Fridagsregeln tillämpades inte heller på densom vid sjukperiodens början hade rätt till dagpenning från erkändarbetslöshetskassa eller kontant arbetsmarknadsstöd. Slutligen gällde den inteheller inora den s.k. hemmamakeförsäk-ringen. Ettåterinförande av karensdagar föreslogs av den dåvarande regeringen i prop.1981/82:144 om ändringar i sjukförsäkringen m.m. I huvudsak innebar förslagetatt det i varje sjukdomsfall skulle införas utan ersättning(karensdagar) utöver insjuknandedagen. För att skydda hälsosvaga personer raedofta återkommande sjukfall skulle antalet karensdagar begränsas till tio underen tolvmånadersperiod. Vidare föreslogs att kompensationsgraden skulle sänkastill av den sjukpenninggrandande inkomsten för de första 90 sjukdagaraaefter den dag då sjukdomsfallet inträffade i varje sjukperiod. Förslaget antogsav , men detta beslut upphävdes efter förslag av den regeringsom tillträdde efter valet . Isamband med att reglema om s.k. timberäkning av sjukpenning infördes den 1december 1987 avskaffades reglema om insjuknandedag och fridag. Fridagsregelnblev obehövlig på gmnd av att timberäknad sjukpenning endast utges för dagar dåden försäkrade skulle ha förvärvsarbetat. Eftertillkomsten av SjLL gäller reglema om sjukpenning under de första 14 dagama aven sjukperiod i första hand arbetslösa personer samt uppdragstagare och egenföretagare.För dessa personer gäller om sjukpenningförsäkring redan fr.o.m.första dagen i sjukperioden. Den som omfattas av SjLL:s bestämmelser har rätttill ersättning från sjukpenningförsäkringen först sedan perioden med sjuklönhar löpt ut. Denobligatoriska sjukförsäkringen enligt AFL omfattar alla personer bosatta iSverige. Den som är bosatt i skall vara inskriven hos försäkringskassanfr.o.m. den månad då han fyller . För rätt till sjukpeiming krävs att denförsäkrade har en beräknad årsinkomst av förvärvsarbete på . Försäkringskassanfastställer en sjukperminggmndande inkomst (SGI) Prop. förvarje inskriven person som förvärvsarbetar och som har en årsinkomst på minst6 . Därmed avses den årliga inkomst i pengar eller andraskattepliktiga förmåner som den försäkrade kan antas komma att tills vidare fåför eget arbete antingen som arbetstagare i allmän eller enskild tjänst(inkomst av anställning) eller på annan grand (inkomst av annatförvärvsarbete). Vid beräkningen av SGI bortses från inkomster som överstigersju och en halv gånger basbeloppet (för ). Försäkringskassanär skyldig att ompröva en försäkrads SGI när kassan fått kännedom ora att denförsäkrades inkomstförhållanden m.m. har undergått ändring av betydelse förrätten till sjukpenning eller för sjukpenningens storlek. Den försäkrade ärskyldig att anmäla sådana ändringar av sina inkomstförhållandensom kan påverka rätten till sjukpenning eller sjukpenningens storlek. Ersättningenper dag från sjukpenningförsäkringen utgör enligt huvudregeln av denförsäkrades SGI delad med 365 (kalenderdagberäk-nad sjukpeiming). Fr.o.m. den 1mars 1991 gäller dock att för de första tre dagaraa med sjukpenning i varjesjukperiod utges ersättning som motsvarar av den försäkrades SGI. Fr.o.m.den fjärde ersättnings-dagen t.o.m. den i sjukperioden utgesersättning av den försäkrades SGI och först fr.o.m. den 91 :a dagentillämpas huvudregeln. Den som ofta är sjuk kan efter särskild ansökan hos försäkringskassanfå kompensation av sin SGI även för de tre första ersättningsdagama. Vidarefinns särskilda regler för beräkning av sjukpenning under de första 14 dagaraaav ett sjukdomsfall som iimebär att ersättningen skall timberäknas.För timberäknad ersättning krävs därför fömtom uppgift om årsinkomst ävenuppgift om årsarbetstid. Årsarbetstiden är det antal timmar som denförsäkrade kan antas komma att tills vidare ha i sitt förvärvsarbete somordinarie arbetsfid eller däremot svarande normal arbetstid. Regeringen ochRiksförsäkringsverket (RFV) har meddelat föreskrifter om schablonberäkning avårsarbetstid. Ersättning under de första 14 dagama av ett sjukdomsfall utgesendast om den försäkrade skulle ha förvärvsarbetat om han inte varit sjuk. Fr.o.m.den I5:e dagen i perioden skall ersättningen kaienderdagberäknas, dvs. sjukpeimingutbetalas även för dagar då förvärvsarbete inte skulle ha utförts. Reglema om timberäkningtillämpas vidare för den tillfälliga föräldrapenningen. Vad beträffar sjukpermingär tillämpningen av regleraa om timberäkning numera begränsade eftersora deallra flesta personer med anställning har rätt till sjuklön de första 14 dagaraaav en sjukperiod. Sjukpermingförsäkringenhar fyra ersättningsnivåer - hel, tre fjärdedels, halvoch en fjärdedels sjukpenning. Hel sjukpeiming utges vid fullständignedsättning av arbetsförmågan. En fjärdedels sjukpenning, som kan utges längstunder en sammanhängande period av , har tillkommit för att huvudsakligenanvändas i rehabiliteringssammanhang. Uppdragstagareomfattas inte av SjLL. För denna kategori av förvärvs- Prop.1992/93:31 arbetandegäller AFL vad beträffar rätten till ersättning vid sjukdom. Innan ersättningbetalas ut måste således avgöras till vilken kategori den person hör som göranspråk på ersättning. Gränsdragningen fömtsätts ske enligt den praxis somutvecklats på det arbetsrättsliga området. Egenföretagareomfattas inte av reglema om sjuklön utan har rätt till sjukpenning enligt AFLsamtidigt som han är skyldig att erlägga en egenavgift till sjukförsäkringen. Enegenföretagare kan ansöka om att få sjukpenningförsäkring med 3 eller 30 dagarskarens. Beroende av det val vederbörande gör vad beträffar karenstid betalassjukpenning inte ut under ett visst antal dagar i början av sjukperioden. Detinnebär att de nya kompensationsgrader som infördes inte börjargälla förrän karenstiden passerats. Om en sjukperiod börjar efterföregående sjukperiods slut skall de två perioderaa räknas som en sjukperiodvid beräkning av karensfid. Denegenföretagare vars SGI enbart grandas på inkomst av annat förvärvsarbete änanställning (egenföretagare) får kalenderdagberäknad sjukpenning. För en egenföretagaresom har SGI av både anställning och annat förvärvsarbete (blandad inkomst)beräknas sjukersättningen för de olika inkomstdelaraa var för sig. I21 kap. AFL och förordningen (1985:733) om frivillig sjukpenning-försäkring hosallmän försäkringskassa regleras en frivillig sjukpenning-försäkring som äravsedd för personer som inte har rätt till sjukpeiming enligt AFL eller sominte är försäkrade för en sjukpenning sora lägst motsvarar garantinivån iföräldraförsäkringen. Den frivilliga försäkringen kan väljas utan karensdag alteraativtmed en karenstid av 3 eller . Förvissa kategorier av försäkrade gäller särskilda regler. För den som uppbärhavandeskapspenning eller föräldrapenning i någon form gäller att sådanersättning träder i stället för en arbetsinkomst. Sjukpenning skall därförutbetalas vid sjukdom . Enligt AFL skall sjukpenningen kaienderdagberäknasi dessa fall. Omden studerande har en viss SGI när studieraa påbörjas får denna enligt AFL intesänkas . Sjukpenning enligt denna SGI hålls vilande för attåter aktiveras när studietiden är avslutad eller ett definifivt smdieavbrottsker. Vid sjukdom tmder studietiden kan ersättning utbetalas enligt en särskildstudietids-SGI. Ersättningen skall därvid tim/dagberäknas för hela sjukperiodenutan den begränsning till de första 14 dagama av en sjukperiod som gäller förövriga sjukpenningförsäkrade. EnligtAFL skall sjukpenningen kaienderdagberäknas för sådan dag då en försäkrad ärhelt eller delvis arbetslös och anmäld som arbetssökande på arbetsförmedlingenoch beredd att anta ett arbete i en omfattmng som motsvarar hans SGI. Vadbeträffar personer som är inskrivna vid eller genomgårutbildning efter förmedling av arbetsmarknadsmyndighet, dvs. bl.a.arbetsmarknadsutbildning, skall sjukpenningen kaienderdagberäknas för helasjukperioden. EnligtAFL gäller fr.o.m. särskilda regler om rehabiliteringsersättning.Under tid när en försäkrad deltar i arbetslivsinriktad rehabilitering kanrehabiliteringspenning utges. Rehabiliterings-petming som utgör av den SGIoch kan utges som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån ochskall täcka den inkomstförlust som uppstår för den försäkrade då han eller hondeltar i rehabilitering. Utöver rehabiliteringspenningen kan särskilt bidragutges. Det särskilda bidraget skall täcka vissa kostnader i samband med rehabiliteringensåsom kursavgifter och dagliga resor i samband med utbildning. Någon tidsgräns för hurlänge rehabiliteringsperming och det särskilda bidraget kan utges anges inte ilagen. Inriktningen på rehabiliteringsarbetet bör dock vara att den försäkradeskall ha återfått sin arbetsförmåga och att i vart fall eneventuell utbildning bör vara avslutad . 4Karensdag avseende ersättning vid sjukfrånvaro 4.1 Karensdag vid sjukfrånvaro -huvudregel Mittförslag: I sjuklönelagen och sjukförsäkringen införs ett system med karensdagden i sjuklöneperioden resp. sjukperioden. Kompensationsgraden isjuklönesystemet för de följande två dagama efter karensdagen skall vara 75 %och för tid därefter . I sjukförsäkringen skall kompensationsgraden vara för de två första på karensdag följande dagama och därefter t.o.m. dag90. Arbetsgruppensförslag: skall införas i sjukförsäkrings- och sjuklönesystemeninnebärande att den som blir sjuk inte får ersättning för de två första dagamai sjukperioden som han annars har rätt till sjukersättning. Efter karensdagamaskall kompensationsgraden vid sjuklön vara och inom sjukpenningförsäkringen80 % t.o.m. 90: e dagen och för tid därefter. Från huvudregeln omkarensdagar skall firmas undantagsregler för att maximera självrisken förarbetstagare med koncentrerad arbetstid och arbetstagare som har fleraarbetsgivare. Remissinstanserna: Medhänvisning fill att mitt förslag utöver arbetsgrappens förslag även bygger påöverenskommelsen mellan regeringen och det Socialdemokratiska arbetarepartietkommer redovisningen av remissinstansemas synpunkter att begränsas till defrågor i arbetsgmppens förslag som har relevans med tanke på utformningen avdet förslag jag nu kommer att lägga. Fleraremissinstanser förordar sänkt kompensationsgrad för flera dagersättningarsnarare än karensdagar. Kammarrätten i och noteraratt det i sjuklönelagen inte finns något mått på hur storinkomstförlusten skall vara för att karensdag skall anses Prop.1992/93:31 Deflesta remissinstanseraa har inte närmare berört frågan om särregler förarbetstagare med koncentrerad arbetstid. Rent allmänt ser många instanserpositivt på åtgärder med syfte att utjämna effekteraa av karensdagar.Samtidigt pekar några instanser, bl.a. Försäkringsöverdomstolen (FÖD), på attsådana bestämmelser är exempel på hur lagstiftningen kan göras mer komplicerad.Riksförsäkringsverket () anser dock att det är svårt att hitta en enkellösning på denna problematik. Andra instanser, däribland Statens löne- ochpensionsverk, anser inte att det föreslagna systemet med karensdagar i sinhelhet nämnvärt kommer att belasta administrationen. som har många arbetstagare med koncentrerad arbetstidframhåller att lagreglering på det sätt som arbetsgrappen föreslår medför attnuvarande löneberäkningsteknik inte kan användas. Närdet gäller särregler avseende arbetstagare som har flera arbetsgivare är meningaraadelade bland de få remissinstanser som har yttrat sig. Enligt FÖD:s raening kanen arbetsgivare med ett alltför komplicerat system komma att sväva i osäkerhetom huravida han skall betala sjuklön eller ej. RFV hävdar att en regel om attarbetsgivare som kommer in senare i en sjukperiod inte skall beräkna karensdagkan orsaka administrativa olägenheter och konflikter mellan arbetsgivare ocharbetstagare. RFV förordar därför att försäkringskassoraa får ansvaret för attadministrera och utge ersättning när det finns flera arbetsgivare såväl i normalfalletsom vid tillämpning av återinsjuknanderegeln. Statskontoret anser däremot detvara administrativt fördelaktigt att i huvudsak låta arbetsgivaraa administreraen sådan bestämmelse framför alteraativet att ge ett ökatansvar för administrationen. Skälenför mitt förslag: Utgångspunkten för utfonnningen av mitt förslag om karensdagär den överenskommelse som träffats mellan regeringen och detSocialdemokratiska arbetarepartiet i syfte att minska utgifteraa försjukförsäkringen. Effekteraa för de försäkrade bör i möjligaste raån iförhållande till inkomsten vara lika för alla. Regleraa bör också utformas såatt de är lätta att administrera. EnligtSjLL utges sjuklön från den tidpunkt när sjukanmälan sker och arbetstagaren gårmiste om anställningsförmåner till följd av arbetsoförmåga på grand avsjukdom. Enligt AFL gäller i allmänhet att sjukpenning för de första 14 dagamautges fr.o.m. den dag då anmälan om sjukfallet gjordes hos försäkringskassanoch för följande dagar under föratsättning att arbete skulle ha utförts dessadagar. Reglema om en karensdag anknyts till dessa system så att sjuklön inteskall utges för i varje sjuklöneperiod och sjukpenning inteför i varje sjukperiod som sådan ersättning annars skulle ha utgetts.Vid timberäknad sjukpenning avses den första dag som den försäkrade skulle haarbetat om han inte varit sjuk. EnligtSjLL är rätten till sjuklön inte förenad med något krav på att sjukfrånvaronskall ha varat viss minsta tid . I sjukförsäkringssystemet krävsdäremot att arbetsförmågan varit nedsatt med minst enQärdedel, dvs.