prop · GG03187 · 1992-12-31 00:00:00 — Ett altemativ äratt maken eller bröstarvingen behandlas som förmånstagare och uppbärutbetalningar i samma takt som den egentlige förmånstagaren. Lagtexten ger dockföga stöd för detta altemativ. En annan möjlighet är att genomföra jämkningen iform av en engångsbetalning till maken eller bröstarvingen. Ett sådanttillvägagångssätt synes bättre överensstämma med jämkningens syfte men är inteutan vidare förenligt med den i punkt 3 tredje stycket av anvisningama till 31§ KL gjorda uppräkningen av tillåtna betalningar från ett pensionssparkonto.Det synes angeläget att den nu diskuterade frågan klarläggs under det fortsattalagstiftningsarbetet. Deremitterade förslagen ger inte heller säkert besked om de skattemässiga konsekvensemavid jämkning enligt 4 kap. 7 eller 8 §. Belopp som utbetalas i samband medjämkning av detta slag omfattas inte av den i punkt 1 av anvisningama till 31 §KL givna definitionen på pension. Utbetalningen skiljer sig i detta hänseendefrån vad som gäller vid bodelning och återbetalning enligt 13 kap. 4 § äktenskapsbalken.Någon beskattning av make eller bröstarvinge såsom för pension kan därför intekomma i fråga. Det kan däremot möjligen hävdas att jämkningen gör förmånstagarförordnandetogiltigt i följd varav den mot jämkningen svarande behållningen påpensionssparkontot jämlikt gmndema för 4 kap. 6 § och 32 § 1 mom. förstastycket j KL skall avskattas hos dödsboet. Om en sådan avskattning avsettskomma till stånd bör detta enligt lagrådets mening komma till tydligare uttrycki lagtexten. Vadsärskilt gäller 4 kap. 8 § vill lagrådet slutligen anföra följande. Paragrafen innehåller somnämnts en särskild regel om möjlighet till Prop. 1992/93:187 jämkning av förmånstagarförordnandei fall då pensionsspararen avlidit Bilaga 4 sedan det dömts tilläktenskapsskillnad eller sedan talan därom väckts men innan bodelningskett. Bestämmelsenhar sin förebild i 104 § tredje stycket lagen om försäkringsavtal. Iförarbetena till denna reglering (NJA II 1987 s. 146) illustrerasdess innebörd med ett exempel i vilket det är fråga om en kapitalförsäkring på200 som genom förmånstagarförordnande tillfaller den avlidnes arvingar.Vid bodelningen föratsätts emellertid att endast försäkringens återköpsvärde,, skall beaktas. Detanförda exemplet väcker frågan hur i förevarande fall där det inte kan varafråga om något "återköpsvärde" den beräkning skall ske som utvisaratt maken vid bodelningen "inte kan få ut sin andel". 14 § första stycket anger att i fall då förmånstagaren avlider sedanförordnandet har börjat tillämpas så upphör pensionssparavtalet. I andra stycketav paragrafen finns sedan det undantaget att nämnda huvudregel inte gäller omdet i förmånstagarförordnandet har föreskrivits att utbetalningama enligt pensionssparavtaletskall övergå till någon annan om förmånstagaren avlider. Denföreslagna regleringen tar således inte sikte på de sannolikt inte ovanligafall då det primärt finns fiera förmånstagare. Avlider en av dessa syneslämpligen den inledande åtgärden böra vidtas att en fördelning av"pensionssparmedlen" görs på sätt anges i 12 § tredje stycket sammakapitel. Ensådan ordning kan åstadkommas om i första stycket tilläggs en andra mening medföljande lydelse: "Ärfiera förmånstagare gäller vad nu sagts till den del tillgångama påpensionssparkontot vid en fördelning enligt 12 § tredje stycket belöper på denavlidne". Iförevarande paragraf stadgas, att tillgångar som antecknats på ettpensionssparkonto får utmätas för pensionsspararens skulder endast om spartidenenligt avtalet understiger eller om spararen betalat in sparbeloppsom är mer än dubbelt så stort som genomsnittet av de årliga inbetalningar somhar skett . Bestämmelsen innehåller således vissa villkor föratt tillgångar på ett pensionssparkonto skall kunna utmätas. Den motsvarar, meden något annorlunda bestämning av vad som utgör jämna betalningar, 116 § lagenom försäkringsavtal. Somtidigare nämnts finns ett samband mellan reglema i 4 kap. 1 § och förevarandeparagraf. Dessa bestämmelser är mycket knapphändigt kommenterade ilagrådsremissen. Enligt lagrådets mening kan det inte uteslutas, att bestämmelsemakan ge upphov till vissa svårigheter vid tillämpningen för såväl den enskildepensionsspararen som exekutiva myndigheter. Vad gäller pensionsspararen måstesålunda en person med ojänrna inkomster, t.ex. en konstnär, alltid göra ennoggrann beräkning avvilket högsta belopp som han under ett gynnsamt inkomstår kan betala Prop.1992/93:187 in på sitt konto utan att därmed utmätningsskyddet äventyras. Förden Bilaga 4 exekutiva myndigheten kan bl.a. uppkomma fråga vilken inverkan somett eller fiera uppehåll i sparandet medför. Det framstår vidare som oklart vadsom gäller då pensionsspararen förordnat en förmånstagare till rätten enligt pensionssparavtaletoch tillika gentemot förmånstagaren åtagit sig att inte återkalla förordnandet.Dessa frågor, liksom det tidigare nämnda sambandet med 4 kap. 1 §, förtjänar ennärmare analys i det fortsatta lagstiftningsarbetet. Paragrafeninnehåller en regel om skadeståndsskyldighet i fall då en pensionssparareförorsakats skada genom att hans pensionssparinstitut "bratit mot dennalag eller föreskrift som meddelats med stöd av lagen". Regelns innebördfår antas vara att institutet i angivna fall har ett strikt ersättningsansvar. Avremissen framgår inte vilka ställningstaganden som ligger bakom förslaget idenna del och inte heller huravida bestämmelsen är tvingande. Några närmareöverväganden varför inte allmänna principer om skadeståndsansvar för ett företag,som gentemot en konsument åtar sig att utföra tjänster av det slag det här ärfråga om, samt skadeståndslagens regler kan anses utgöra ett tillräckligt skyddför en pensionssparare redovisas således inte i remissen. Troligtvis harregleringen dock sin utgångspunkt i en allmän strävan att stärka enpensionssparares ställning i förhållande till sitt pensionssparinstitut.Eftersom det inte angetts någon förebild till bestämmelsen kunde i så fallockså ha övervägts, om inte en föreskrift om ett s.k. presumtionsansvar (jfr 31§ konsumenttjänstlagen, 1985:716) vore en tänkbar lösning. Detbör vidare påpekas att remissen inte alls berör vad som avses gälla i fråga om pensionssparinstitutetsansvar för andra förfaranden än de direkta "föreskriftsbrott" somparagrafen omfattar, t.ex. i fall då en anställd hos institutet lämnat sådanaråd eller upplysningar till pensionsspararen som denne senare hävdar harmedfört en skada för honom. Det finns slutligen skäl ifrågasätta om inteparagrafens begränsning i vad avser "föreskrift som meddelats med stöd avlagen" kan tänkas ge upphov till vissa tolkningsproblem t.ex. vadbeträffar olika uttalanden från tillsynsmyndigheten. Förslag till lag om ändring i Detföreslagna nya andra stycket i paragrafen synes lämpligen kunna ersättas med enny andra mening i första stycket av följande lydelse: "Vadnu sagts skall tillämpas på motsvarande sätt i fråga om tillgångar påpensionssparkonto". Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen Prop. (1928:370) Bilaga 4 Enligtförsta stycket j hänförs till intäkt av tjänst behållning på pensionssparkonto(avskattning) vid pensionsspararens död, i den mån behållningen inte omfattasav ett giltigt förmånstagarförordnande. Som lagrådet anfört i det föregåendesynes lagtexten inte ge klart besked om denna bestämmelse om avskattning skalltillämpas i de fall då ett förmånstagarförordnande jämkas till förmån förefterlevande make eller bröstarvinge enligt 4 kap. 7 eller 8 § lagen omindividuellt pensionssparande. Det kan nämligen inte utan vidare hävdas att ettförmånstagarförordnande är ogiltigt bara för att det blir föremål för jämkning.Rent praktiskt inträder vidare den komplikationen att talan om jämkning kan väckaslång tid efter utgången av det år då pensionsspararen avled (se 4 kap. 9 § nyssnämndalag). Frågan om avskattning på grand av jämkning synes alltså kunnaaktualiseras först sedan spararens inkomsttaxering avseende dödsåret vunnitlaga kraft. Vad nu anförts kan möjligen tala för att jämkningsbelopp liksomåterbetalning enligt 13 kap. 4 § bör behandlas som pension. Punkt1 av anvisningarna till 31 § Omjämkningsbelopp enligt 4 kap. 7 eller 8 § lagen om individuellt pensionssparandefinnes böra beskattas hos mottagaren som pension måste den i första stycketgjorda uppräkningen kompletteras. Punkt3 av anvisningama till 31 § Itredje stycket anges att utbetalning från pensionssparkonto inte får avse andrabelopp än ålderspension, efterlevandepension, behållning som skall avskattasenligt 32 § 1 mom. första stycket j samt återbetalning enligt 13 kap. 4 § äktenskapsbalken.Väljes den lösningen att jämkningsbelopp enligt 4 kap. 7 eller 8 § lagen omindividuellt pensionssparande skall beskattas som pension och alltså inteföranleda avskattning hos dödsboet måste de i tredje stycket angivnautbetalningsfallen utökas. Ielfte stycket föreskrivs att rätt till behållning på pensionssparkonto fåröverlåtas endast på grand av utmätning eller vid ackord eller konkurs. Härvidsynes inte ha beaktats den överlåtelse i samband med bodelning som enligtförslaget torde kunna äga ram med stöd av 4 kap. 16 § jämfört med 4 kap. 12 §tredje stycket lagen om individuellt pensionssparande. Som lagrådet tidigarepåpekat kan det finnas skäl att införa en obligatorisk skyldighet förinstitutet att för mottagande makes räkning upprätta ett nytt pensionssparkontoi de fall då rätt till pension enligt ett pensionssparavtal överförs genombodelning. Punkt 7 av anvisningamatill Prop. Bilaga4 I första stycket anges att avdrag för inbetalning på pensionssparkonto får görasendast till den del den skattskyldige har rätt till utbetalningar från kontot.Som framhållits i det föregående bör enligt lagrådets mening makar inte hamöjlighet att genom bodelning få förfoga över ett gemensamt pensionssparkonto.Avdragsregeln synes som en konsekvens av detta kunna utformas på ett enklaresätt, exempelvis genom en föreskrift om att avdrag endast medges förinbetalaning på eget konto. Förslag till lag om ändring i lagen (1947:576) om statliginkomstskatt Beträffandeunderstödsföreningar är avsikten att beskattning skall ske enligt förevarandelag för inkomst av fastighet på samma sätt som gäller och enligtlagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel förlivförsäkringsverksamhet. Denföreslagna lagtexten leder enligt lagrådets uppfattning inte fullt ut till detåsyftade resultatet som den lagtekniska utformningen har blivitonödigt komplicerad. Lagrådet förordar därför att reglema omunderstödsföreningar i denna lag samlas på ett ställe och att den föreslagnadefinitionen av understödsförening i 2 § sista stycket lagen omavkastningsskatt på pensionsmedel utgår. Iförevarande lag bör regleringen lämpligen utformas enligt följande. I 7 § 4mom. bör understödsföreningama slopas i uppräkningen av skattesubjekt och enheltäckande reglering för dessa föreningar i stället tas in i 7 § 10 mom. Densenare bestämmelsen kan därvid utformas på följande sätt: "Understödsföreningarfrikallas från skattskyldighet för all inkomst utom för inkomst av fastighet,som ej förvaltas i livförsäkringsverksamhet". Ilagen om avkastningsskatt på pensionsmedel bör således definitionen påunderstödsförening i 2 § i remissförslaget utgå. Eftersom understödsföreningarinte längre skall definieras som livförsäkringsföretag enligt 2 § 6 mom.förevarande lag kommer den här föreslagna lösningen att innebära att samtligaunderstödsföreningar avkastningsbeskattas för sin livförsäkringsverksamhet medstöd av bestämmelsen i 2 § första stycket 3. Förslag till lag om ändring i lagen (1941:416) omarvsskatt och gåvoskatt Förslagetinnebär att avdrag skall göras vid arvsbeskattningen för den inkomstskatt somkan beräknas utgå enligt bestämmelsen om avskattning i 32 § 1 mom. förstastycket j KL. Storleken av denna inkomstskatt är ofta okänd när arvsskattenskall bestämmas. Enuppskattning av inkomstskattenivån kan i åtskilliga fall vara komplicerad ochmedföra ett betungande merarbete för den myndighet som bestämmer arvsskatten.En ordning som underlättar arvsskattelägg- ningen är därför attföredra framför den valda metoden. En lämplig Prop. 1992/93:187 lösning kanvara att den inkomstskatt som skall avräknas fastställs Bilaga 4schablonmässigt. Det ligger i så fall nära till hands att tillämpa sammaordning som gäller vid värdering av medel på skogskonton m.m. enligt 23 § Ctredje stycket förevarande lag. Sådana medel skall med hänsyn till den latentaskatteskulden tas upp till halva värdet. Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) omsjälvdeklaration och kontrolluppgifter Deföreslagna nya bestämmelsema i 18 § om möjlighet för skattemyndigheten attinhämta vissa uppgifter från pensionssparinstitut med stöd av ett särskiltföreläggande framstår som överfiödig. Institutet har nämligen enligtlagförslaget ålagts en uppgiftsskyldighet som är så långtgående att den synesomfatta även de uppgifter som avses i nämnda paragraf. Förslag till lag om ändring i lagen (1990:661) omavkastningsskatt på pensionsmedel Blandde skattskyldiga till avkastningsskatt upptas i första stycket 3understödsföreningar som bedriver till livförsäkringsrörelse hänförligverksamhet. Såsom lagrådet redan anfört i anslutning till lagen om statliginkomstskatt bör definitionen på understödsförening i sista stycket utgå. Idenna paragraf föreslås bestämmelser om värdering av fastighet. uppfattning kan bestämmelsen i första stycket om anskaffningsvärdeleda till tillämpningsproblem om fastighetens värde förändras efteranskaffningstidpunkten, exempelvis till följd av delavyttring, skogsavverkningeller ombyggnad. Bestämmelsenbör därför utformas på annat sätt. Under lagrådsföredragningen har upplystsatt har utfärdat föreskrifter somålägger livförsäkringsbolag att ange marknadsvärdet på sina fastigheter iårsredovisningen (FFFS 1992:30). Eftersom aktuella marknadsvärden på livförsäkringsbolagensfastigheter således kommer att finnas tillgängliga föreslår lagrådet attbestämmelsen om fastighetsvärdering i stället utformas med enbartmarknadsvärdet som värderingsgrand. Punkt1 skulle enligt lagrådets mening bli klarare med följande formulering: "1.Denna lag träder i kraft . I fråga om skattskyldiga som avsesi 2 § första stycket 1-5 tillämpas lagen första gången vid 1995 årstaxering, dock att äldre bestämmelser gäller för beskattningsår som Prop.1992/93:187 har påbörjats före ikraftträdandet." Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Propositionens huvudsakliga innehåll ........... ........ 1 1Lagen omindividuellt pensionssparande..... ....... 4 2Lag om ändringi ................... ..... 13 3Lag om ändringi ........... ..... 14 4Lag om ändringi lagen (1983:980) om allemanssparande . 5Lag om ändringi lagen (1987:813) om homosexuella sambor................................................... ...... 19 6 Lagom ändring i lagen (1989:1079) om livförsäkring med anknytning till värdepappersfonder . 7Lag om ändringi lagen (1991:981) om värdepappersrörelse 22 8Lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370) .... 23 9Lag om ändringi lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt........................................... ...... 41 10 Lag omändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt................................................ ...... 51 11 Lag om ändring i uppbördslagen(1953:272) 53 12 Lag om ändring i lagen (1958:295)om sjömansskatt ... 56 13 Lag om ändring i lagen (1984:151)om punktskatter och prisregleringsavgifter ...... 57 14 Lag om ändring i lagen (1986:468)om avräkning av utländsk skatt.......................................... ...... 59 15 Lag om ändring i taxeringslagen(1990:324) 65 16 Lag om ändring i lagen (1990:325)om självdeklaration och kontrolluppgifter................................ ...... 66 17 Lag om ändring i lagen (1990:654)om skatteutjämningsreserv 71 18 Lag om ändring i lagen (1990:661)om avkastningsskatt på pensionsmedel..................................... 72 19 Lag omändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta ...... 79 20 Lag omändring i lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader.............................. 81 21 Lag omändring i lagen (1991:1850) om upphävande av lagen (1947:577) om stafiig förmögenhetsskatt 83 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1Inledning.................................................... ...... 84 2Behov av ökadkonkurrens om pensionssparandet 84 2.1 Bakgrand ............................................ 84 2.2 Pensionsförsäkring - skatteregleroch sparatveckling ... 85 2.3 Motiv för ett individuelltpensionssparande 88 3 Ett system för individuellt pensionsaparande 91 3.1 Allmänna principer för sparandet............ 91 3.2Tillståndsplikt och pensionssparinstitut ...... 95 Prop. 3.3Tillståndskraven .................................... ...... 98 3.4Sparformer ........................................... ..... 100 3.4.1Inlåning ........................................ ..... 100 3.4.3Enskilda värdepapper ....................... ..... 104 3.5Pensionssparavtalet.................................. ..... 109 3.6Pensionssparmedlensförvaltning ............... ..... 111 3.7Information till spararen .......................... ..... 113 3.8Flyttning av pensionssparavtalet.................. 115 3.9Civilrättsliga frågor ................................. 117 3.9.1Allmänna utgångspunkter..................... 117 3.9.2Spararens förfoganden........................ ..... 117 3.9.3Bodelning m.m................................... ..... 119 3.9.4Förhållandet till spararensborgenärer.... ..... 123 3.10Avveckling av pensionssparrörelse ...... ..... 126 3.11Tillsyn m.m............................................. ..... 128 3.12Försäkringspremiefondemasställning........... ..... 130 4 Inkomstskatt................................................ ..... 132 4.1Gällande bestämmelser ihuvuddrag ........... ..... 132 4.2Utgångspunkt för utformningenav skattereglema .... 133 4.3Kvalitativa regler...................................... ..... 134 4.3.5Förtida uttag..................................... 141 4.3.6Inskränkningar iförfoganderätten ....... 143 4.4Kvantitativa regler.................................... 145 4.5Utbetalningar av annat änpension m.m......... 149 5 Avkastningsskatt.......................................... ..... 151 5.1Allmänna utgångspunkter........................... ..... 153 5.2Nuvarande avkastningsskatt....................... ..... 154 5.3Bakgranden till avkastningsskatten ............ ..... 155 5.4Problem med nuvarandeskatteregler för fondförsäkring . 157 5.5 Beskattningsmetod för pensionskapital ............................................ ..... 162 5.6Schablonmetodens närmareutformning......... ..... 168 5.7Livförsäkringsföretagensbeskattning............ ..... 174 6............................................................... Ekonomiskaaspekter och finansiella konsekvenser för det allmänna ................................................... 174 6.1Allmänt ................................................ ..... 174 7Marknadseffekter ochikraftträdande................. 176 8Upprättade lagförslag..................................... ..... 178 9Specialmotivering.......................................... ..... 179 9.1Lagen om individuelltpensionssparande......... 179 9.2Ärvdabalken............................................. ..... 197 9.3 ............................... .... 197 Prop. 9.4 Lagen (1983:980) om allemanssparande 198 9.5 Lagen (1987:813) om homosexuellasambor 199 9.6 Lagen (1989:1079) om livförsäkring...... 199 med anknytning till värdepappersfonder 199 9.7 Lagen (1991:981) om värdepappersrörelse 200 9.8 Kommunalskattelagen (1928:370)......... 200 9.9 Lagen (1947:576) om statliginkomstskatt 210 9.10 Lagen (1941:416) om arvsskatt ochgåvoskatt 214 9.11 Uppbördslagen (1953:272) ............... 215 9.12 Lagen (1958:295) om sjömansskatt.... 215 9.13 Lagen (1984:151) om punktskatter ochprisregleringsavgifter 215 9.14 Lagen (1986:468) om avräkning av ufiändskskatt ... 216 9.15 Taxeringslagen (1990:324) ............... .... 218 9.16 Lagen (1990:325) omsjälvdeklaration och kontrolluppgifter 218 9.17 Lagen (1990:654) omskatteutjämningsreserv 220 9.18 Lagen (1990:661) om avkastningsskattpå pensionsmedel 220 9.19 Lagen (1991:586) om särskildinkomstskatt för utomlands bosatta ........................... 228 9.20 Lagen (1991:687) om särskildlöneskatt på pensionskostnader 228 9.21 Lagen (1991:1850) om upphävande avlagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt................. .... 229 10 Hemställan............................................... .... 229 11 Beslut...................................................... .... 230 Bilaga 1 Sammanfattning av förslagen i promemorian (Ds1992:45) Individuellt pensionssparande .... 231 Bilaga 2Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över promemorian(Ds 1992:45) Individuellt pensionssparande . Bilaga 3Lagrådsremissens författningsförslag 235 Bilaga 4Lagrådets yttrande........................... 285