prop · GG03176 · 1992-12-31 00:00:00 — Efter den femte kapitalökningen uppgår SJ:sandel till 2100 aktier med ett nominellt värde av (CHF),vilket motsvarar av aktiekapitalet (jfr prop. 1989/90:25 bil. 5, bet. 1989/90:TU12,rskr. 1989/90:70). På grundav bolagets starka affärsutveckling men även till följd av de betalningssvårighetersom järnvägarna i det (där den i konventionen stadgadestatsgarantin delvis har förlorat sitt värde på grund av den politiskautvecklingen) har bolagets styrelse nu funnit att ett ytterligarekapitaltillskott är önskvärt . Styrelsen har därför lagt fram ettförslag om fördubbling av aktiekapitalet från 1050000 CHF till 2100000 CHFsenast . För SJ:s del kommer detta att innebära eninbetalning av 2200000 CHF, vilket motsvarar . Eftersomaktieteckningen överstiger kräver den medgivande. SJ har ien skrivelse hemställt att regeringen inhämtar riksdagensmedgivande till nyteckningen av aktier i . Jag anseratt SJ bör ha möjlighet att fortsätta att delta i samarbetet mellan deeuropeiska järnvägsförvaltningarna för anskaffning av järnvägsmateriel. Jagföreslår därför att regeringen begär medgivande att låta SJ öka sittaktieinnehav i EUROFIMA i enlighet med framställningen. Jag hemställer att regeringen föreslår att bemyndiga regeringen att godkänna att statens innehavav aktier i får ökas med 2 200 000 CHF i enlighet med vad jag haranfört. 6 Vissa järnvägar av betydelse från turistsynpunkt -I syfte attskapa förutsättningar för turisttrafik på vissa bandelar bör regeringenbemyndigas att, där så befinns lämpligt, vederlags-fritt upplåta handel åtmuseiförening eller annan som bedöms lämplig för ändamålet. - Det anslag om , somunder innevarande budgetår anvisats till bidrag till Växjö-Hultsfred-VästervikJärnvägsaktiebolag får under vissa förutsättningar utbetalas till annan ändetta bolag. Bakgrundtill mitt förslag: 1 det trafikpolitiska beslutet (prop. 1987/88:50bil. l,bet. 1987/88:TU19, rskr. 1987/88:260) angavs att vissa järnvägar kanvara av intresse från turistsynpunkt. För att stimulera utveck- lingen avsådan trafik kan bandelar och tillhörande fastigheter som inte trafi- Prop.1992/93:176 keras reguljärt överlåtas till den som vill bedriva turisttrafik påbanan. Regeringen har i enlighet med beslutet bemyndigats att överlåta fastegendom till ett värde av högst i varje enskilt fall. Somriktmärke gäller att berörda turistintressenter genom egna insatser skall svaraför minst samma värde som den statligt efterskänkta andelen av anläggningenmotsvarar. Det ankommer på regeringen att bedöma angelägenheten och långsiktigheteni projektet samt om och hur nedsättning av köpesumman skall ske. beslöt att Växjö-Hultsfred-VästervikJärnvägsaktiebolags (VHVJ) förvärv av den smalspåriga järnvägen Växjö-Hultsfred-Västervikskulle omfattas retroaktivt av de angivna riktlinjerna, eftersom denna bana överlätsår 1987. Genom regeringsbeslut skedde därefter en retroaktiv nedsättning avpriset med . beslutade därefter (prop. 1991/92:150 bil. 1:4,bet. 1991/92:TU23, rskr. 1991/92:349) att anvisa ett anslag på 3,7 miljonerkronor som engångsbidrag till VHVJ för /93. Genom bidraget bordebolaget kunna lösa större delen av de lån bolaget tagit för finansieringen av banförvärvetår 1987. Det skulle ankomma på regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer att besluta om villkoren för bidraget med utgångspunkt i att enlångsiktig överlevnad för verksamheten så långt möjligt skulle underlättas. Regeringen beslutade att medlen skulledisponeras av i för utbetalning till VHVJ och attdet skulle ankomma på att besluta om villkoren för bidraget medutgångspunkt i att en långsiktig överlevnad för bolagets verksamhet så långtmöjligt skulle säkerställas. i beslutade i september 1992att inte verkställa utbetalningen eftersom möjligheterna till en långsiktigöverlevnad enligt var obefintliga. Sedan beslutöverklagats till regeringen, förordnade regeringen i ett beslut den 10 november1992 att bidraget fick utbetalas till bolaget under förutsättning att bolagetinom träffat en ackordsuppgörelse med sina fordringsägare. Då en sådanuppgörelse inte träffades utbetalades inte bidraget. I stället försattesbolaget i konkurs . Ansökningar om utbetalning av bidraget har inkommit tillKommunikationsdepartementet från två olika grupperingar med anknytning tilldet gamla bolaget, den ena företrädd av järnvägskonsortiums donationsfondoch den andra av under bildande. Skälen för mina förslag: De principer som kom till uttrycki trafikpoUtiska beslut har visat sig vara svåra att tiUämpa ipraktiken. Frågan om överlåtelse av bandelar har, förutom när det gällerjärnvägen VHVJ som jag redogjort för, aktuaUserats även på sträckorna ,An-ten-Gräfnäs samt de södra delarna av ochDalasågen-Vika. I en del fall har vissa museiföreningar ansökt om statsbidragför inköp av bandelarna. har i sitt beslut om (prop. 1992/93:9 och 1992/93:91,bet. 1992/93:TU3, rskr. 1992/93:113) beslutat att skallförbli statUg egendom och att intressenter i stället utan Prop.1992/93:176 kostnad får nyttja banan. Jag har med anledning av fullföljandet av riksdagensbeslut tillkallat en särskild förhandlingsman för att träffa ett preUminärtavtal mellan staten och intressenter om villkoren för överföringav nyttjanderätten till anläggningarna. En sådan avtalskonstruktion bör ävenkunna läggas till grund för överlåtelse av nyttjanderätt till anläggningar förandra turisttrafi-kändamål. En långsiktig nyttjanderätt till infrastrukturenmed tillhörande fastigheter bör enligt inin uppfattning kunna utgöra en stabilbas för museiföreningar för att utveckla olika former av turisttrafik på bandelardär den regionala trafiken har upphört. Jag föreslår mot denna bakgrund att regeringen fårriksdagens bemyndigande att, där så befinns lämpligt, vederlagsfritt upplåtaviss handel med nyttjanderätt åt en museiförening eller annan som bedöms lämpUgför ändamålet. Härigenom säkerställs en fortsatt statlig kontroll dels öververksamheten så att den bedrivs på ett sätt som gagnar en positiv inställningtill järnvägstrafiken, dels över den framtida markanvändningen om museiverksamhetenen gång upphör. Nyttjanderättshavaren bör dock själv svara helt för övrigakostnader som ligger utanför infrastrukturen, t.ex. i fonn av drift- ochkapitalkostnader. Upplåtelsens närmare innehåll och omfattning bör regeringenfå bestämma om i varje särskilt fall. En förutsättning för upplåtelse är attden som bedriver musei- eller turistverksamheten påtar sig det fulla banhållaransvaret. När det åter gäller den smalspåriga järnvägen mellan Växjöoch ägs denna bandel inte längre av staten. De principer som lågbakom beslut bör fortfarande äga giltighet. Underförutsättning att det finns möjligheter till en långsiktig överlevnad förverksamheten på denna järnväg, bör därför det tidigare anslagna bidraget kunnabetalas ut till lämpUg intressent som påtar sig banhållaränsvar för banan ochsäkerställer att trafik på banan kommer till stånd. Då det bolag som enligttidigare beslut angavs som mottagare av bidraget numera inte existerar, börannan lämplig intressent kunna komma i fråga. Det bör ankomma på regeringen attbestämma vem som lämpligen bör uppbära bidraget och på regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer att ange de närmare villkoren för bidragetsutbetalande, allt i enlighei med de principer som kom till uttryck i 1992 årsriksdagsbeslut. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1.bemyndigaregeringen att för turisttrafik vederlagsfritt med nyttjanderätt upplåta sådanadelar av järnvägsnätet som inte längre trafikeras i reguljär trafik samt 2.bemyndigaregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att utbetala anslagetBidrag till Växjö-Hultsfred-Västervik Järnvägsaktiebolag till annan än dettabolag i enlighet med vad jag har förordat. '" Regeringensproposition 1992/93:176 om investeringar i trafikens infrastruktur m.m. Propositionenshuvudsakliga innehåll .......................... 1 1 Trafikpolitikensförutsättningar och utgångspunkter 4 1.1 Inledning.......................................................... 4 1.3Investeringsinriktningeni vår omvärld............. 19 1.5Genomförande avinvesteringsbesluten .......... 25 1.6Skrivelserrörande planeringen ....................... 29 2 Inriktningav investeringar i trafikens infrastruktur 30 2.1.................................................................... Finansieringav investeringar och avvägning mellan trans portslag ........................................................... 30 2.1.1Ett nyttfinansieringssystem.................. ...... 30 2.1.2Fördelning avresurser.......................... 32 2.2 Inriktning av investeringar i vägar................... 45 2.2.2Förslag tillinriktning.............................. 55 2.2.3Storprojekt ochstrategiska val............. 58 2.3 Inriktning av investeringar i järnvägar............. 69 2.3.2Förslag tillinriktning och genomförandeplan ... 75 2.4Inriktning avinvesteringar i luftfartens infrastruktur.... 93 2.5Inriktning avinvesteringar i sjöfartens infrastruktur .... 96 2.6Inriktning avinvesteringar i länstrafikanläggningar 99 2.7Möjlighet attrealisera den planerade utbyggnaden av infrastrukturen 100 3.1Byggstart förvissa projekt på Yttre Tvärleden. 3.2Överföring av vägmedeltill kollektivtrafikinvesteringar . 4............................................................................. Anslagsfrågoroch övriga finansieringsfrågor för perioden /94-1995/96.................................................... 107 4.1Investeringarfinansierade genom lån och kapitalkostnadsanslag 107 4.2Lånebehovetsstorlek och fördelning .............. 108 4.3Särskilda bemyndiganden................................ 111 4.4Ökat anslag fördrift och vidmakthållande av statliga järnvägar 112 5Ökningen avaktiekapitalet i ................. 113 6Vissa järnvägarav betydelse från turistsynpunkt... 114