prop · GG03101 · 1992-12-31 00:00:00 — diskussioner i samarbetsgrappenSCB SKS produceras denna stetistik gemensamt.SCB står för den stetistiska kompetensen och skogsvårdsorgansationenför ämneskompetensen samt ett lokalt kontektnät Resultetet är höjd stetistisk kvariitet (bl.a. markant lägre bortfall), höjdanvändbarhet, oförändrad kostnad och en halvering av antelet skogsägare sombehöver tillfrågas. med annan stetistik ärfortsatt god. Fördjupade samråd och samarbete direkt raellan de personersom producerar statistik och användare kan alltså ge effektivare styraing och produktion och vara ett viktigt kompleraent till samrådsorganpå "högre" nivå. Genom att te vara på SCB:s särskilda stetistiskakompetens och kombinera med en myndighets ämneskompetens kan raan påett ekonomiskt sätt säkra kvalitetskraven. Det möjliggör även att SCBkan utveckla de statistiska metoderaa på ett sätt som inte går ommyndigheter börjar producera stetistik helt på egen Somtidigare nämnts utgör utrikeshandelsstatistiken ett viktigt inslag ochhjälpmedel i kollegiets verksamhet. Kollegiet torde f.ö. utgöra en av huvudanvändaraaav denna stetistik och skulle följakfligen kunna vara en tänkbar"kandidat" till rollen som beställarmyndighet för utrikeshandels-stetistiken. Kollegietser emellertid ingen direkt fördel med en ordning där kollegiet skulle utses tillbeställarmyndighet. Samarbetet och kontektema raed SCB vad gäller stetistiska frägorhar fungerat bra och de krav och önskeraål, som kollegiet som användare avstatistiken har framfört till SCB, har alltid blivit väl tillgodosedda.Kollegiet ingår ocksä tillsammans raed generaltullstyrelsen och SCB i densärskilda referensgmpp sora finns för utrikeshandelsstetistiken (). Gmppenträffas regelbundet minst . Utredningenhar inte redovisat på vilket sätt den föreslagna delegeringen av stetistikansvarskall fungera i praktiken varför det är svårt att överblicka konsekvensema.Finansinspektionen anter emellertid att en konsekvens av förslaget skulle bliatt den s.k. kapitelmarknadsstetistiken liksora skulle delegeras till . Tillskillnad från många andra myndigheter har sedan slutet av 1980-telethaft ansvaret för denna del av den stetliga statistiken. 1 skrivelse tillFinansdepartementet har inspektionen föreslagit att ansvaret och innehållet i den officiella kapitelmarknadsstetistikenbör ses över genom en offentlig utredning. 1992/93:101 skrivelsen framgår att inspektionen inte delar den uppfattning som Bilaga 1.2utredningen ger uttryck fön En avgörande invändning mot att ansvara för denoffentliga stetistiken är att uppgiften i allt för stor utsträckning inkräkterpå de resurser som skall användas i inspektionens huvudsakliga verksamhet somtillsynsmyndighet. Utredningenförordar att huvudansvariga beställarmyndigheter utpekas inom varje sektor. Attmyndighetema föreslås få större befogenhet än att avgöra vilken stetistikman vill ha förväntes förbättra möjligheteraa att relatera kostnader för stetistikmot kostnader för andra verksamheter. Dessutom förväntes användarinflytendetöver stetistikut-formningen öka, eftersom ämneskunskapen antes få störregenomslag. Förslagetfömtsätter emellertid att myndighetema generellt sett kan fungera somkompetente och goda beställare av statistik. Statskontoret ifrågasätter om såär fallet. Dels saknar de föreslagna beställarmyndigheteraa sannolikt motivför att samordna stetistikbehoven inom sina områden, varför beställningama kan koramaatt bli ofullständiga. Dels varierar den stetistiska kompetensen hos myndighetemahögst väsentligt . Myndigheter som själva är stora producenter av stetistikredan i dag skulle sannolikt fungera väl som beställare. Andra myndigheter,med sämre stetistikkompetens, torde däremot vara olämpliga som beställare. Utredningenredogör för ett försök med beställaransvar enligt den föreslagna modellen delegeringav ansvaret för beställning av lärar-och skolstetistik till Skolverket.Exemplet stöder dock uppfattningen att myndigheteraa kan varaolämpliga steUstikbeställare. Våra erferenheter av försöket är att Skolverkethar valt en både dyr och omständlig metod för informationsinsamling. Skolverketgör endast totalundersökningar, inte urvalsundersökningar. Skolverketanalyserar endast fektiska utfell, inte prognosbaserade beräkningar ochSkolverket har valt den enskilda skolan som lägste aggregeringsnivå, inte kommunen.Till dette kan även fogas de negativa erfarenheter som utredningen redogör föri betänkandet (på s. 10), dvs. att är tveksamt till att ta översamordningsuppgiften för andra intressenters behov av utbildningsstatistik samtatt inte vill betala den tidigare anslagsfinansierade produktionen tillett högre självkostnadsbaserat pris. EnligtStatskontorets mening pekar dessa erfarenheter på en risk för att statistik utenentydiga huvudanvändare inte kommer att beställas med utredningens förslag. Ingen remissinstansifrågasätter att SCB skall finnas kvar som central förvaltningsmyndighet medföreslagna uppgifter för samordning, nomenklaturarbete, metodutveckling, interaationelltsamarbete, publiceringsverksamhet samt informations-, biblioteks- ocharkivservice. Många anser eller fömtsätterdirekt eller indirekt att SCB även skall ha Prop. 1992/93:101 ett ansvar för gmndläggande statistik inom viktiga områden och Bilaga 1.2 tvärsektoriellstatistik. och och Företagens Uppgiftslämnardelegationframhåller att det kan bli en konflikt mellan SCB:s uppgifter somförvaltningsmyndighet och för produktion av statistik. Ett par anser att debåda funktionema bör särskiljas i skilda organisteioner. Närdet gäller SCB:s förvaltningsuppgifter i frågor om det internationella stetistiksamarbetetär flera instenser tveksamma till om och hur de på ett tillfredställande sättgår att förena med ett delegerat stetistikansvar. Det gäller ,Stetskontoret, StefisUska centralbyrån. Närings, och teknikutvecklingsverket. , LO och SCB:svetenskapliga råd. Andra framhåller att även uppgifter för intemationellt samarbeteskall ankomma på de stetistikansvariga myndighetema inom deras områden. Detgäller , , Stetens jordbmksverk. , Arbeterskyddsstyrelsen,Stetens naturvårdsverk och . Från dem som närmare utvecklat sinasynpunkter i dessa frågor kan anföras följande Vistöder förslaget att SCB skall behålla ställningen som central förvaltningsmyndighetför den stetliga stetistikverksamheten med de uppgifter som utredningen angeroch finansieras via anslag medan däreraot den stetistikproduktion sora kankomma att kvarstå tillsvidare vid SCB uppdragsfinansieras med departement ellerförvaltningsmyndigheter sora uppdragsgivare/beställare. Det är därvid lämpligtatt produktionsdelen avskiljes från . De uppdrags- respektive anslagsfinansieradedelama av SCB skulle därmed juridiskt kunna separeras, vilket vore av värde isig. En sådan "avknoppning" skulle bereda plats för en heltfristående produktionsfunktion och dessutom ge utrymme för att eteblera påjämförbara villkor konkurrerande verksamheter. FöretagensUppgiftslämnardelegation (FUD) Föratt utföra löpande förvaltningsuppgifter i det stetliga stetistiksystemet såsorasamordning, stendardisering och interaationella kontekter (rapportering till Eurostetm.m.) behövs enligt FUD:s mening en central rayndighet. För att kunna minimera stetistikensbelastning på i synnerhet företegen som uppgiftslämnare är det väsentligt attde nämnda förvaltningsuppgifteraa sköts effektivt och med god överblick över beställarmyndighetemasplanering och beställning av stetistik. Den centrala myndigheten bör aktivtbevaka och stödja de nya stetistikmyndigheteraas efterlevnad avverksförordningens bestämmelse ora att begränsa och förenkla uppgiftslämnandet(SFS 1987:100, § 17). Myndigheten bör bedriva utbildning om stetistiska metoderoch uppgiftslämnarfrågor samt bevakafrågor om den steUiga stefistikens objektivitet och kvalitet. Nära Prop.1992/93:101 samråd bör organiseras med olika samhällsintressen, däriblandföretegens Bilaga 1.2 intresse som stetistikanvändare och uappgiftslämnare. Dencentrala myndigheten, som blir en viktig samarbetspart för FUD, skulle kunnabildas genom att man bygger vidare på den uppdelning som utredningen gör av SCBi en anslagsfinansierad förvaltningsdel och en uppdragsfinansieradproduktionsdel. Den förste delen av nuvarande SCB kunde alltså utgöra basen förden ovan skisserade centrala myndigheten, . Rollen för SCB-Förvaltningtydliggörs genom att myndighetsutövandet skiljs från produktionen. SCB-Uppdragbildar en organisation som konkurrerar på raarknaden för stetistikproduktion. SCB-Uppdragjämställs i konkurrenshänseende med stetlig stetistikproduktion sora sker imyndighetemas egen regi eller sora av dessa läggs ut på andra uppdragstegare. FUD:sskiss till organisationsstmktur syfter till att åstedkomma en i jämförelsemed utredningens förslag tydligare fördelning av ansvaret för omläggning avstyrmetod för den stetliga stetistiken respektive den löpande driften. Därmedbör genomförandetiden för den nya modellen kunna förkortes, vilket bör vara brafrån uppgiftslämnarsynpunkt. Utredningenutgår från att intemationellt stetistiksaraarbete skall räknas sora SCB:sförvaltningsuppgifter och därraed endast bli en angelägenhet för SCB. Här bördock erinras ora det omfattende interaationella samarbete med betydande stetistikkonsekvensersom medverkar i (bl.a. via WHO) och sora också bör fortsatte iframtiden. bör beaktes i den dialoag som skall föras raellan ettdepartement och en myndighet om vilka stetistikprodukter och stetistikområdensom skall hänföras till basstatistik och för vilken denna myndighet skall vara beställareav. anser att SCB bör ha det övergripande ansvaret för intemationelltstetistiksaraarbete. Dock bör ha ett ansvar för intemationelltsamarbete inom socialsektoms område och representera i dessasammanhang. Förkollegiets verksamhet är den svenska utrikeshandelsstetistikens jämförbarhetmed andra länders stetistik av väsentlig betydelse. Utredningen är också medvetenom det utvecklingsarbete som interaationellt pågår och de ytterligareanpassningsbehov som en EG-anslutning kommer att medföra. Utredningen har ocksåfastslagit att det intemationella stetistiksamarbetet fömtsätter en centralnationell stetistikmyndighet och att det bör ankomma på SCB att ha dermafunktion. Detkan vidare noteras att redan med EES-avtelet åtegit sig långtgåendeförpliktelser i fråga om vilken stetistik som skall tes fram och hur den skall stmktureras.ESS-avtelet men även det interaationella samarbetet ger sålunda ej denmöjlighet till valfrihet för användarmyndig-heten som varit gmndtenken iutredningens förslag. EG-medlemsskap koramer att ge ännu mindre utrymme för eget Prop. 1992/93:101 agerande. Utredningensäger att "de interaationella stetistiska organisationema har sterkaönskemål om en motpart i varje land för att samarbetet skall kunna bedrivas påett effektivt sätt" (s. 96). Vissa myndigheter lämnar dock stetistikuppgifterdirekt till interaationella organ, vilket enligt utredningen emellanåt skaparproblem eftersom olika stetistikuppgifter om samma förhållanden sprids.Härigenom uppstår tvekan om vilka uppgifter som egentligen är officiella.Enligt vår mening torde feran för derma typ av missförstånd öka med den avutredningen föreslagna modellen. Utredningenredogör vidare för vilka konsekvenser ett svenskt närmande till EG förväntes fåpå stetistikområdet. Ett EES-avtel sägs innebära en del mindre anpassningar,men "vid medlemskap i blir anpassningskraven mera omfattende" (s.37). Det kan i dette sammanhang ifrågasattes om tidpunkten för en så passgenomgripande förändring av det svenska stetistiksystemet som utredningenföreslår är väl vald. Urett interaationellt perspektiv är det nödvändigt att kan svara upp motde ökade krav sora kommer att ställas . Det kommer därvid attvara viktigt att koncentrera resurser och kompetens istället för att splittrainom olika arbetsområden. Utredningen nämner också att de europeiska stetistikorganenkräver och förvänter sig att SCB samlat svarar för den svenska stetliga stetistiken,håller informationsberedskap och levererar stetistik till dem. Enligtinspektionens mening kommer SCB med svårighet att internationellt kunna svaraför svensk offentlig stetistik om SCB inte har ansvaret för densamma. Utredningenborde ha följt mer raed i den europeiska stetistikdebatten, speciellt efter dedåliga erfarenhetema från Storbritennien. Underde har SCB kommit att bli en av de tongivande och mestrespekterade statistikproducentema i . I den pågående utvecklingen av deteuropeiska samarbetet ligger statistikfrågorna långt framme. Det finns storarisker att en uppsplittring av stetistikansvaret kan leda till att Sverigesroll i det europeiska samarbetet försvaras. Detekonoiniska systeraet i står inför stora förändringar. I sin tur koraraerdette att ställa stora krav på förändringar och följsamhet i den ekonomiska stetistiken.Om svensk stetistik skall kunna påverka och följa raed i utvecklingen, fordrasintima kontakter mellan nationella stetistikproducenter, , andra interaationellaorganisationer, politiker, ekonomiska myndigheter och högskolevärlden. organisafionenhar visserligen brister, men det framgår inte av ut- Prop. 1992/93:101redningen hur ett nytt nätverk av kontekter skall byggas upp om det nya Bilaga 1.2 förslaget genomförs. misstänker rådet att den interaationellasamordningen kommer att försvåras vid ett system med många svenska huvudmän. Utredningenhar dessutom inte tegit i beaktende EES-avtelets regler om anbudsförferande. Omdet föreslagna systemet införs, kommer utländska intressenter att kunna begäratillgång till svenska personregister med hänvisning till konkurrensbegränsningsklausuler. skulle SCB ha det övergripande ansvaret för rapportering ochkontakter med interaationella organ. Det anges vidare att SCB redan nuombesörjer huvuddelen av rapporteringen till intemationella organ. När detgäller jordbmksområdet är dock SJV:s rapportering mycket omfattende. svenskt raedlemskap kommer raycket av stetistikbehovet avseende lantbmksstetistikvara starkt kopplat till reformarbetet inom EG och med åtföljandeadministrativa behov och behov för olika analyser och uppföljningar. Jordbmksfrågomaspelar en stor roll inom EG. En stor del av EG:s budget går till åtgärder inom jordbmket(1992 är det ). Det innebär att statistiken ständigt måste anpassas tillolika politiska beslut och åtgärder rörande intem och extem handel, olika stödtill jordbmket m.m. SJV kommer att få en mycket aktiv roll i detta arbetevilket gör det naturligt att huvudansvaret för den interaationellarapporteringen och de intemationella kontaktema avseende jordbmksområdetförläggs till SJV. Naturvårdsverketanser vidare att förslaget till att låte SCB ha hela ansvaret för intemationellrapportering är felaktigt. rapporterar regelbundet tillett stort antal intemationella organisationer och organ. I dessarapporteringar ingår både stetistik och kommenterande texter med exempelvisförslag till åtgärder, utvärderingar och kommentarer. Det finns all anledningatt tro att omfettningen av denna rapportering ökar bland annat genominrättandet av (EEAg - ). Det ärverkets ansvar att förse detta organ med information. Detta skall jämföras medutredningens förslag att SCB skall förse med statistik. Risken för dubbelarbeteoch sena avrapporteringar kan bli betydande. Rapporteringen bör därför sesöver i samband med det eventuella genomförande av utredningens förslag. Idenna översyn måste också beaktes rapporteringskraven i de särskilda rådsdirektivsom kan förväntes bli gällande inom ramen för EES-avtelet. Som exempel kannämnas direktivet av (ora skyddet av miljön när avloppsslamanvänds i jordbmket) där det läggs fest att skall uterbetes ensammanställning bl.a. över mängden spridd slam. I direktivet läggs dessutorakrav på registerhållning av slainmäng-der och slamsammansättning. Bilaga1.2 EnUgt utredningsförslaget skall SCB ha det saralade ansvaret för deltegandepå myndighetsnivå när det gäller det intemationella stetistiksamarbetet. Påsamma sätt som det är angeläget att användama har ett direkt inflytende över stetistikproduktioneni vill framhålla att det är lika angeläget attmotsvarande inflytande även kommer till uttryck i det interaationellasamarbetet. SCB:s samordningsansvar bör därför inte vara mer långtgående änatt de för olika statistikområden huvudansvariga myndighetema m.fl. får ansvarafor den intemationella samordningen inom respektive område. Härigenom kommerden i intemationellt samarbete producerade statistiken att inriktas raot de förrespektive område relevanta frågeställningarna. Inomramen för uppbyggandet av det stetistiska systemet inom olika sakområden för EES-områdetoch vid ett ev. framtida svenskt medlemskap i är det enligtKonkurrensverket, till skillnad från vad som framkommer i betänkandet, väsenfligtatt den harmoniserade stafistiken utforraas och presenteras på ett sådant sättatt resultatet av den europeiska integrationen kan analyseras på ett relevantsätt. För att tillse att underlag för ställningstaganden till de olikafrågeställningar som kommer att aktuaUseras är tillräckligt, är det nödvändigtatt de olika statistikintres-senteraa får inflytende i harmoniseringsarbetet. Vadsom ovan sagts angående Europa-samarbetet gäller i lika hög grad övrigt intemationelltsamarbete. 5 Statistikansvar på departement Förslagetatt stetistikansvar skall ligga på departement om det inte finns lämplig myndighetför dessa tillstyrks eller lämnas utan erinran av flertelet remissinstenser. Någraanför dock tveksamhet om lämpligheten av dette. Det gäller bl.a. ,Humanistiska och . Kriminalvårdsstyrelsenoch anser att allt ansvar för stetistikverksamheten eller i vartfell basstetistiken skall läggas på departeraenten. Beställaransvaretför större delen av nuvarande stetistik anses inte kunna läggas ut påmyndigheter utan föreslås läggas på olika feckdepartement. De svårigheter mednuvarande styrsystem som utredningen redovisar (krångliga och tidsödandebesluts- och informationsvägar, departementen som små användare av stetistiken,dåligt samarbete mellan sektorer m.m.) kan därmed i stor utsträckning komma attfinnas kvar. Dessutom tillkommer ytterligare samordnings- ochgränsdragningsproblem gentemot en rad myndigheter som övertegit beställaransvaretför delar av stetistiken. Bilaga1.2 Beställarraodellen har emellertid också svagheter. Det är, som utredningenframhåller, inte säkert att någon förvaltningsmyndighet vill te på sigkostnader för att te fram stetistik av allmänt eller vetenskapligt intresse, omden inte har omedelbar användning i den egna verksamheten, särskilt när stetistikkostnademaskall vägas mot kostnader för andra delar av verksamheten. Såsom en metod attmotverka denna svaghet hos beställarmodellen föreslår utredningen att beställaransvari stor utsträckning (motsv. hälften av SCB:s nuvarande stetistikanslag) skallåvila departeraenten. Det är svårt att säga hur mycket denna del av stetistikproduktionenskulle påverkas av det nya styrningssystemet. Avsikten är väl att departementenskall få en sterkare ställning i förhållande till SCB. Departementsintressenhar emellertid redan under den nuvarande beslutsordningen ett starktpotentiellt inflytande på styraingen av stetistikproduktionen vid beredningen inoraregeringskansliet. Att dette inte tycks ha utnyttjats i fillräckligutsträckning synes av vad sora framgår av utredningens redogörelse (s. 78-80)dessvärre ha berott på att bestäUarkompetensen varit svag och samordningssvårig-hetemastora. Vissa samordningssvårigheter kan kanske minska, om departeraenten i dennya ordningen får större eget beställaransvar, men då kan å andra sidan en delav de samordningssvårigheter som fenns före utvärderingen åtemppstå ochproblemet raed tillgång till stetistisk korapetens inom departementen tordekvarstå. Det föreslagna stetistikrådet kan givetvis ge råd, men det förefallerinte troligt att det kan komma att spela en verkligt aktiv roll i budgeterbetet. Närings-och teknikutvecklingsverket () Utredningenräknar med att omkring hälften av SCB-stetistiken är av sådan karaktär attfinansdepartementet eller annat departement kommer att vara den lämpligastebeställaren. Utredningen pekar på att det varit påtagliga problem medsamordningen av de olika departementens krav på stetistikproduktionen hos SCB.Förslaget innebär att regeringen i stället för att styra genom övergripande prioriteringaroch raål tilldelas en raer aktiv och konkret roll. Den kräver, fömtora stetistiskkompetens, deteljerade kunskaper om stetistikens uppbyggnad, bred kännedora om användaraaoch lyhördhet inför deras önskeraål särat också ett kontinuerligtutvecklingsarbete. Enligt uppfettning är dette uppgifter som hör heramapå myndighetsnivå. De bör enligt även fortsättningsvis ligga kvar hos SCB,eftersom det finns fördelar med att ha ansvaret för och planeringen avsamhällets basstetistik samlat hos en oberoende instens. Kriminalvårdsstyrelsenbiträder uppfattningen att stetistikanvändama skall ges större inflytende ochpåverkansmöjligheter över stetistikproduktionen. En ökad stetistikkompetens hosmyndighetema är en fömtsättning, dels fören breddad dialog mellan myndigheteraa på ett stetistikområde, dels Prop.1992/93:101 för att kunna agera aktivare i rollen som kravställare. Den effektiviseringBilaga 1.2 av den stetliga stetistikverksamheten som utredningen eftersträvar,torde dock kunna uppnås utan den genomgripande förändring av produktions-forraeraasom utredningen förordar. avstyrker därför utredningenshuvudförslag om delegering och samordnat beställaransvar m.m. till denenskilda myndighetsnivån och föreslår därför en modell sora bygger på att varjedeparteraent har ett sakområdesansvar för stetistikverksamheten. Underdepartementets ledning inrättes ett eller flera permanente samrådsorgan därföreträdare för varje myndighet ingår samt onirådeskompetent företrädare för (forskningsintressen). Utredningenanför sora motiv för sitt förslag till delegering av stetistikansvaret bl.a.att genom att knyte ansvaret för stetistiken till huvudansvariga rayndigheterfångar man bättre upp förändringsbehoven. Myndigheteraa får också möjlighetatt väga kostnadema och värdet av stetistiken mot kostnadema och värdet avmyndighetemas verksamhet i övrigt. Sjöfartsverketfinner det raycket tveksarat om dette i praktiken kommer att gälla för den s.k.basstetistiken. Den omfettende reglering som kringgärdar utredningens förslagoch som närmare berörs nedan torde innebära att basstetistikens omfattning ihuvudsak bestäms av departementen. Myndighetemas synpunkter skall i detsammanhanget beaktas genom den dialog som departementen fömtsätts ha medviktigare stetistikanvändare. Handlingsfriheten för myndighetema att efter detdepartementen lagt fest basstetistiken göra eventuella omprioriteringar kan bliliten eller obefintlig. Beställarmyndighetemas roll riskerar då att begränsastill att "slussa" anslagsmedel till stetistikproducenten, vilken oftestkommer att vara SCB. synpunkter förefeUer förslaget i den delen medföra risk för attstetistikstymingen i stället för att bli effektivare blir krångligare och merbyråkratiskt. Det innebär också att förhållandet mellan beställare och stetistikproducenten() i vissa fell blir indirekt. Viss basstetistik skall departementen enligtförslaget kunna ålägga myndighetema att tillhandahålla. Enligt Sjöfertsverketbör huvudregeln vara att beställaransvaret för basstatistiken läggs pådepartementen, som själva köper denna från stetistikproducenten. 6 Konsekvenser av delegering och decentralisering Prop. Bilaga1.2 Flertelet av de remissinstenser som är positiva till utredningens förslag anslutersig också till att de avsedda fördelama med ett genomförande av dem kan uppnås.Det gäller större relevans i stetistiken, spridning och bättre utnyttjande av stetistikkorapetensen,bättre ansvars- och kost-nadsraedvetende ra.m. Många pekar eraellertid också påde risker som ett genoraförande av förslagen kan raedföra.