prop · GG03127 · 1992-12-31 00:00:00 — Värdet av fri kostsom åtnjuts vid representation utgör inte heller skattepliktig intäkt.Arbetegivares kostnader för tryggande av arbetstegares pension genomavsättning eller pensionsförsäkring utgör inte skattepliktig intäkt för den ansfållde.Förmån av fri försäkring avseende reseskydd under tjänsteresa är inte hellerskattepliktig. Angående värdesättningen å bostodsförmån och andra nataraförmåner, som kunna ingå i avlöningen, meddelas besfåraraelser i 42 § och därtill hörande anvisningar Är tjänstebostod med hänsyn till vederbörande tjänstinnehavare i tjänsten åliggande representotionsskyldighet större än som skäligen kan anses erforderligt för en person i motsvarande sfållning men utan särskild, med tjänsten förenad representotionsskyldighet, skall såsora värde ä bostodsförmånen upptogas allenast vad som kan anses raotsvara en bostod av sistnänmda beskaffenhet. Motsvarande gäller, därest tjänstebostod av annan anledning är större än som kan anses erforderligt för tjänstinnehavarens och hans familjs behov. Har tjänstinnehavare fått utgiva ersättning för bostodsförmån, skall givetvis bostodens uppskattode värde därmed minskas. Har arbetegivare eller uppdragsgivare lämnat arbetetogare eller uppdragstogare förmån av räntefritt lån eller lån där räntan understiger marknadsräntan skall arbetetogaren eller uppdragstegaren beskattas för värdet av förmånen sora intäkt av tjänst. Belopp raotsvarande värdet av förmånen skall anses som en betold ränteutgift. Med lån från arbetegivare eller uppdragsgivare liksfålls annat lån om det finns anledning anto att arbetegivaren eller uppdragsgivaren förmedlat det. Förmånens värde skallberäknas till skillnaden mellan å ena sidan stotelåneräntan vid utgången avnovember året före beskattningsåret raed tillägg av en procentenhet och å andrasidan den avtolade räntan. -Senaste lydelse 1990:1421. Förmånens värde skallför sådant lån i svensk valuta beträffande vilket räntan bestämts att utgåefter en fast räntesats eller i fast förhållande till marknadsräntanför lån avifrågavarande slag, beräknas på grandval av skillnaden mellan å ena sidanstotelåneräntan vid lånetillfället raed tillägg av en procentenhet och å andrasidan den avtolade räntesatsen. I fråga om lån av nu angivet slag som upptagitsföre skall, i stället för statslåneräntan vidlånetillfället, tillämpas närmast motsvarande ränta. För annat lån i svenskvaluta än lån som avses i tredje stycket skall förmånens värde beräknas pågrundval av skillnaden mellan å ena sidan statslåneräntan vid utgången av novemberåret före beskattningsåret med tillägg av en procentenhet och å andra sidan denavtalade räntan för beskattningsåret. Har vid utgången av maj underbeskanningsåret statslåneräntan ändrats med iförhållande till dess storlek vid utgången av no- 1992/93:127 Bilaga 2 Nuvarandelydebe Föreslagen lydebe Prop.1992/93:127 Bilaga2 vember året före beskattningsåret, skall förmånens värde för tidenjuli-december beskattningsåret bestämmas till skillnaden mellan å ena sidan statslåneräntan vid utgången av maj beskattningsåret med tillägg aven procentenhet och å andra sidan den avtalade räntan. Såvitt avser lån soraupptogite i Såvitt avser lån sora upptegite i utländsk valuto skallförmånens utländsk valuto tillämpas vad som värde beräknas till skillnaden sagts i tredje och fiärde styckena mellan å ena sidanmarknadsrän- med den ändringen att vad som där tan i den aktuella valutan vid sagts om statslåneräntan i stället utgången av november åretföre skall avse närmast motsvarande beskattningsåret med tillägg av en ränta för lån i den aktuella valu-procentenhet och å andra sidan tan. Detsom sagts i denna punkt Det som sagte i denna punkt gäller ej i fall som avsesi punkt första och aruira styckena gäller ej 14 sjätte stycket avanvisningaraa. i fall som avses i punkt 14 sjätte 14,'' Anskaffar ett fåraansföretog från annan än delägareeller delägare närsfående person egendora, sora uteslutande eller så gott sorauteslutande är avsedd för privat brak för företogsledare i företoget ellerföretogsledare närsfående person, skall ett belopp motsvarande anskaffningskostnadenför egendoraen tas upp som intakt av tjänst hos företogsledaren. Vad nu sagtegäller inte anskaffhing av bil sora föranleder beskattning av bilförmån. Avyttrardelägare i fåmansföreteg eller delägare närsfående person egendom tillföretoget skall, om priset är högre än egendomens marknadsvärde, det överskjutandebeloppet beskattas hos överlåtoren som intäkt av tjänst. Av 24 § 6 mom, lagen(1947:576) om stotiig inkomstekatt framgår att återsfående del av vederlagetskall beaktas vid beräkning av realisationsvinst särat att vid denna beräkningsärskilda undantogsregler gäller för fastighet och bostodsrätt. Avseravyttringen sådan egendom som avses i 31 § näranda lag gäller dock, oavsett hurpriset förhåller sig till marknadsvärdet, att hela vederlaget, utan avdrag förnågot omkostaadsbelopp, skall beskattos hos överlåtoren som intäkt av tjänst,såvida inte egendomen är eller kan väntas bli till nytte för företeget. Vadsom i andra stycket sägs ora bostodsrätt gäller endast sådan bostodsrätt soraavses i 26 § 1 raora, försto stycket lagen ora stotlig inkomstekatt raentillämpas även i fråga om andel eller aktie sora avses i andra stycket av sammamoment. Senaste lydelse 1991:982. Nuvarande lydebe Föreslagen lydebe Prop. Förvärvardelägare i fåraansföretog eller delägare närsfående person egendora frånföretoget till lägre pris än egendomens marknadsvärde, skall ett beloppmotsvarande skillnaden beskattas hos förvårvaren som mtäkt av tjänst. Vad nusagte gäller också när delägare i fåmansägt handelsbolag eller delägarenärsfående person förvärvar egendom från handelsbolaget, om egendomen omfattorsädant hus eller avser sådan lägenhet som i och med förvärvet blir eller kanantas komina att bli privatbostad enligt 5 § andra eller Qärde stycket ellertomtmark som avses bli bebyggd med sådan bostod. Försto meningen tillämpas intenär det är företogsledaren som förvärvar egendomen och denne har beskattoteenligt förste stycket vid företegete förvärv av egendomen. Harföretogsledare i ett fåraansföretog eller ett fåmansägt handelsbolag eller företogsledarenärstående person uppburit hyra eller annan ersättning frän företoget förlokal, som ägs eller disponeras av företogsledaren eller den honom närsfående,skall ersättningen, såvida den inte skall beskattas såsom intäkt avnäringsverksamhet, hos mottogaren beskattas som intäkt av tjänst. Mottogarenfår dock åtajuto skäligt avdrag för den kostaad som han fått vidkännas på grundav att företoget utayttjat lokalen i fräga. Harfåraansföretog lämnat före- Har fåraansföretog lämnat företogsledareeller företogsledare när- togsledare eller företogsledare närsfående personförmån av ränte- sfående person fönnån av räntefritt lån eller lån därräntan under- fritt lån eller lån där räntan understiger marknadsräntan,skall lånto- stiger marknadsräntan, skall låntogaren beskattas för värdetav för- garen beskattas för värdet av förmånen som intäkt av tjänst.För- månen som intäkt av tjänst. Förmånens värde skall beräknas //// månens värde skall beräknas på skillnaden mellan å ena sidan sätt somanges i punkt 10 tredje-statslåneräntan vid utgången av femte styckena,november året före beskattningsåret med tillägg av en procentenhet och åandra sidan den avtalade räntan. Såvitt avser lån som upptagits i utländskvaluta skall förmånens värde beräknas till skillnaden mellan å ena sidanmarknadsräntan i den aktuella valutan vid utgången av november året förebeskattningsåret med tillägg av en procentenhet och å andra sidan den avtaladeräntan. Harfåraansföretog lämnat lån till företogsledare eller företogsledare närståendeperson och har lånet skrivite ned i företegete räkenskaper, skall detnedskrivna beloppet beskattos hos låntogaren som intäkt av tjänst. Vad nu sagtegäller dock inte lån som avses i punkt 15. a) aktiebolag ochekonomisk förening, vari en fysisk person eller ett fåtol fysiska personer ägerså många aktier eller andelar att dessa personer har mer än hälften av rösteraaför aktieraa eller andelaraa i företoget; samt Nuvarande lydebe Föreslagen lydebe Prop. b)aktiebolag och ekonomisk förening vars verksamhet är uppdelad påverksamhetegrenar, som är oberoende av varandra, såvida en person genom aktie-eller andelsinnehav, avtol eller på därmed Jämförligt sätt har den reellabesfåraraanderätten över sådan verksamhetegren och självständigt kan förfogaöver dess resultot. Somfåraansföretog räknas dock inte aktiemarknadsbolag enligt insiderlagen(1990:1342). Som fåmansföretag räknas inte heller bostadsföreningar ochbostadsaktiebolag som avses i 2 § 7 mom. första stycket lagen om statliginkomstekatt. a) handelsbolag, vari en fysisk person eller ett fåtolfysiska personer genom sitt andelsinnehav eller pä annat sätt har ettbesfåmmande inflytande; samt b) handelsbolag, vars verksamhet är uppdelad påverksamhetegrenar som är oberoende av varandra, såvida en person genoraandelsinnehav, avtol eller på därmed Jämförligt sätt har den reellabesfåmmanderätten över sådan verksamhetegren. Medägare enligt ättonde och tionde styckena avses den som - direkt eller genomförmedling av juridisk person - äger eller pä därmed Jämförligt sätt inneharaktie eller andel i företoget. Somföretogsledare i fåmansföretag eller fåmansägt handelsbolag skall anses deneller de personer som till följd av eget eller närsfående persons aktie- ellerandelsinnehav i företoget eller annan liknande grund har ett väsentiigtinflytande i företaget eller - där fråga är om företog som avses i ättondestycket b eller tionde stycket b - den som har den reella besfåmmanderättenöver viss verksamhetegren och självständigt kan förfoga över dess resultot. Vidtillämpning av denna anvisningspunkt skall såsom närsfående person raknäsföräldrar, far- och morföräldrar, raake, avkomling eller avkomlings make,syskon eller syskons make eller avkomling samt dödsbo vari den skattekyldigeeller någon av näranda personer är delägare. Med avkomling avses Jämvälstyvbara och fosterbara. *Har skattekyldig i sitt arbete företogit resor som varit förenade medöveraattning utom den vanliga verksamhetsorten, äger han rätt till avdrag förden ökning i levnadskostaaden, som han har haft på grund av att han vistoteutom sin vanliga verksamhetsort. Denvanliga verksamhetsorten utgörs av ett område inom ett avstånd av 50 kilometerfrån den skattekyldiges tjänstesfålle. Med vanlig verksamheteort liksfålls ettområde inom ett avstånd av frän den skattekyldiges bostad.Tjänsteställe är den plate där en arbetetogare fullgör huvuddelen av sittarbete. Om detto sker under förflyttning eller pä arbetsplatser som växlar, anses som tjänstesfålle i regel den plate där arbetetogaren fullgör en del av sitt arbete, såsom att hämto och lämna arbetematerial eller utföra förberedande och avslutande arbete-uppgiften Om arbete pä varje arbeteplate pågår begränsad tid enligt de villkor som gäller för vissa arbetetogare inom byggnads- och anläggningsbranschen eller därmed Jämförliga branscher skall den skattekyldiges bostod anses som tjänstesfålle. Kostaadsökning enligt försto stycket kan avse utiägg för logi, merkostnad för måltider samt diverse småutgifter Har arbetegivare för förrättning Har arbetegivare för förrättning inom riket utgivit ersättning för att inom riket utgivit ersättning för att Vill skattekyldig visa att kostaadsökningen i en och samma ansfålhiing varit större än avdrag som beräknate i enlighet med vad nu sagte, skall utredningen avse hans samtliga förrättningar inom riket i nämnda ansfållning under beskattningsåret. fåcka kostaadsökningen förmåltider och småutgifter - dagtraktamente -, och visar den skattskyldigeinte större ökning, medges avdrag med belopp motsvarande den uppburaaersättningen, dock högst per dag (helt maximibelopp för dag). Dettomaximibelopp avser kostnadsökning för måltider och småutgifter under varjehel dag som har togite i anspråk för resan. Som hel dag anses även avresedag omresan har påbörjate före och hemkomstdag om resan har avslutote efterkl. Om resan har påbörjate senare eller avslutote tidigare skallavdraget besfåmmas till högst ett halvt maximibelopp. Omden skattekyldige inte fått ersättning från arbetegivaren för att fåckakostaadsökning för måltider och småutgifter men gör sannolikt att han haftsådana merkostaader medges avdrag enligt schablon med per dag. Avdragför kostaad för logi vid förrättning inom riket medges med belopp motsvarandeden faktiska utgiften. Kan den skattekyldige inte visa logikostaaden medgesavdrag fåcka kostnadsökningen förmåltider och smäutgifter (dagtraktamente), och visar den skattekyldige intestörre ökning, medges avdrag med belopp motsvarande den uppburaa ersättningen,dock högst med ett belopp per dag som motsvarar av det för beskattningsåretgällande basbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkringavrundat till närmaste tiotal kronor (helt maximibelopp). Detto maximibeloppavser kostaadsökning för måltider och småutgifter under varje hel dag som hartogite i anspråk för resan. Som hel dag anses även avresedag om resan harpåbörjate före och hemkomstdag om resan har avslutote efter . Om resan har påbörjate senare eller avslutote tidigare skall avdragetbesfåmmas till högst ett halvt maximibelopp. Omden skattekyldige inte fått eisättning från arbetegivaren för att fåckakostaadsökning för måltider och smäutgifter men gör sannolikt att han haftsådana merkostaader medges avdrag enligt schablon raed ett halvt maximibeloppper dag. Avdragför kostaad för logi vid förrättning inom riket medges med belopp motsvarandeden faktiska utgiften. Kan den skattekyldige inte visa logikostnaden medgesavdrag 1992/93:127 Bilaga 2 Nuvarande lydebe Föreslagen lydebe Prop. Bilaga2 med belopp motsvarande ersättning med belopp motsvarande ersättaing somuppburite från arbetegivaren som uppburite frän arbetegivaren nattraktamente. Detta (nattraktamente). Detto av-avdrag fär dockinte över- drag får dock inte överstiga ett stiga per natt halvt maximibelopp per nsM.. (maximibelopp för natt). Närarbete utom den vanliga verksamhetsorten varit förlagt till en och samma ortinom riket i en följd bedöms rätten till avdragoch beräknas detto enligt besfåmmelseraa i punkt 3 a. En löpande förrättninganses braten endast av uppehåll som beror pä att arbetet förläggs till annanort under minst fyra veckon Har skattekyldig som har rätt till Har skattekyldig som har rätt till avdrag för ökade levnadskostaader avdrag för ökade levnadskostaader enligt denna punkt erhållit kost- enligt denna punkt tillharulahållits förmån skall avdraget reduceras kostförmån skall avdraget reduce- med hänsyn härtill. ras med hänsyn härtill, såvida inte förmånen avser fri kost som tillhandahållits på allmänna transportmedelvid tjänsteresa och som inte utgär skattepliktig intäkt. Kostaadsökningunder förrättaing som varit förenad med överaattning på utrikes ort, fårberäknas för varje förrättning för sig. Avdraget skall även här, om denskattekyldige inte visar större ökning, anses ha uppgått till belopp sommotsvarar den kostaadsersättning som arbetegivaren givit ut, dock högst medbelopp som kan anses motsvara störste normala ökning i levnadskostaaden imderett dygn för respektive förrättningsland. En avdragsgill fördyring avseende ökade levnadskostaader kan inte ansesföreligga enbart av den anledningen att den skattekyldige arbeter pä annan ortän den där han har sin bosted. Avdrag medges dock i följande fall, nämligen om arbetetvisserligen inte kan betecknas som kortvarigt men ändå typiskt sett ärtidsbegränsat till sin natar eller sädant att en fast anknytning till dentidigare bostodsorten krävs, arbetetskall bedrivas på flera olika platser eller detav annan anledning inte skäligen kan ifrägasättas att flyttning bör ske tillarbetsorten. Oavsettvad som ovan sagte har en skattekyldig, som på grund av sitt arbete flyttettill ny bostadsort, rätt till avdrag för ökade levnadskostaader om bostod förden skattekyldige, dennes make, sambo eller familj behållite på den tidigarebostadsorten och sådan dubbel bosättning är skälig pä grand av makeseller sambos förvärvsverksamhet, svårighetatt anskaffa fast bostad på verksamhetsorten eller 'Senaste lydelse 1990:650. Avdrag enligt denna punkt medges endast om överaattning på arbeteorten äger ram. Avdrag medges endast om avståndet mellan bostedsorten och arbeteorten är längre än 50 kilometen Avdrag enligt försto stycket medges under längst och i övrigt under längst för gifta eller samboende par och under längst för ensamsfående skattekyldiga. I den angivna tiden skall inräknas tid under vilken avdrag för samma förrättning medgette enligt punkt 3. Avdrag medges dock än som sagte , om ansfållningens natar eller andra särskilda skäl tolar för det. Avdrag för kostnad för logi be- Avdrag för kostaad för logi beräknas till belopp motsvarande den räknas till belopp motsvarande den Förskattekyldiga som avses i pimkt 3 ovan medges dock avdrag enligt besfåmmelseraai punkt 3 sjunde stycket. Ökningen i kostnaderaa för måltider och småutgifterpå arbetsorten beräknas antingen enligt utredning om den faktiskakostaadsökningens storlek eller schablonmässigt. 1. för skattekyldiga som under de förste tre månaderaaav bortovaron medgivite avdrag enligt punkt 3 ovan och som alltjärat uppbärkostaadsersättning från arbetegivaren till per dag, 2. för skattekyldiga som medges avdrag enligt förstostycket till per dag (en halvt maximibelopp) under de försto tremånaderaa av bortovaron och därefter samt i fall av dubbel bosättning till 50kronor per dag (ett tredjedeb maximibelopp). Har skattekyldig som harrätt till avdrag för ökade levnadskostaader enligt denna punkt erhållit kostförmånskall avdraget reduceras med hänsyn härtill. För skattekyldiga som avses i punkt 3 ovan medges dock avdrag enligtbesfånunelseraa i punkt 3 sjunde stycket. Ökningen i kostaaderaa för måltideroch småutgifter på arbetsorten beräknas antingen enligt utredning om denfaktiska kostnadsökningens storlek eller schablonmässigt. 1. för skattekyldiga som under de förste treraånaderaa av bortovaron raedgivite avdrag enligt punkt 3 ovan och somalltjämt uppbär kostnadsersättning från arbetegivaren till 70procent av heltmaximibelopp per dag, 2. för skattekyldiga som medges avdrag enligt förstostycket till en halvt maximibelopp per dag under de försto tre månaderna avbortovaron och därefter särat i fall av dubbel bosättning till avhelt maximibelopp per dag. Harskattekyldig som har rätt till avdrag för ökade levnadskostnader enligt dennapunkt tillharulahållits kostförmån skall avdraget reduceras med hänsynhärtill, såvida inte förmånen avser fri kost som tillhandahållits på allmännatransportmedel vid tjänsteresa och som inte utgör skattepliktig intäkt. 1992/93:127 Bilaga 2 3b,'' Den som pä grand av sitt arbete vistos på annan ort än sin eller sinfamiljs heraort, äger rätt till skäligt avdrag för kostnad för en hemresa varjevecka om avståndet mellan heraorten och arbeteorten är längre än 50 kilometenAvdraget gäller endast kostnad för resa inom riket. Avdraget skall i regelberäknas Avdraget skall i regel beräknas efter kostnad för billigastefårdsätt, efter kostnad för billigaste fårdsätt. 1992/93:127 Bilaga 2 Om avståndet mellanhemorten och arbetsorten överstiger eller resan företagitstill eller från medges dock avdrag för kostnad för flygresa. Oragodtegbara allraänna kora-raunikationer saknas får avdrag raedges för kostnaderför resa raed egen bil enligt den schablon som anges i punkt 4. Omgodtogbara allmänna kora-raunikationer saknas får avdrag raedges för kostnaderför resa raed egen bil enligt den schablon sora anges i punkt 4. Avdrag medgesäven för skälig kostnad för flygresa. Förmånsvärdet av fri måltid bestående av ett mål (lunch eller middag) är lika med genomsnittepriset i riket för en lunchmältid av nonnal beskaffenhet. Förmånsvärdet av helt fri kost är lika raed av nämnda genomsnittspris. 3.Förmånsvärdet av helt fri kost beräknas per dag till ett belopp -avrundat tillnärmaste tiotal Icronor - som motsvarar av genomsnittepriset iriket för en lunchmältid av normal beskaffenhet. Förmånsvärdet av en fr imåltid bestående av ett mål (lunch eller middag) är lika med 40procent av förmånsvärdet för helt fri kost. Förmånsvärdet av fri frukost ärlika av förmånsvärdet för helt fri kost. Bidrar arbetegivarentill kostnaderaa för ansfållds måltid och kommer härigenora den ansfålldeskostaad för måltiden att understiga genomsnittepriset skall skillnaden tas uppsom förmån av delvis fri måltid. *Senaste lydelse 1990:650. 'Senaste lydelse 1990:650. Dennalag träder i kraft och tillämpas förste gången vid 1994 årstexering. 2 Förslag till Prop. Bilaga2 Lag om ändring ilagen (1992:651) om ändring i kommunalskattelagen(1928:370) Härigenomföreskrivs att 19 § komraunalskattelagen (1928:370) i paragrafens lydelseenligt lagen (1992:651) ora ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. 19§ Till skattepliktig inkomst enligt denna lag räknas icke: vadsom vid bodelning tillfallit make eller sambo eller vad som förvärvate genomarv, testomente, fördel av oskift bo eller gåva; vinsti svenskt lotteri eller vmst vid vinstdragning på här i riket utfårdadepremieobligationer och ej heller sädan vinst i utländskt lotteri eller vidvmstdragning på utiändska premieobligationer, som uppgår till högst ; ersättning,som på grand av försäkring jämlikt lagen (1962:381) om allmän försäkring, lagen(1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller lagen (1976:380) omarbeteskadeförsäkring tillfallit den försäkrade, om icke ersättningen grandaspå förvärvsinkomst eller utgör föräldrapenning, så ock sädan ersättning enligtannan lag eller särskild författning, sora utgått annorledes än på grund av sjukförsäkring,som sagte, till nägon vid sjukdom eller olycksfall i arbete eller undermilifårtjänstgöring eller i fall som avses i lagen (1977:265) om stotiigtpersonskadeskydd eller lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän omicke ersättningen grandas på förvärvsinkomst, ävensora ersättning, vilken vidsjukdom eller olycksfall tillfallit någon på grand av annan försäkring, somicke togite i samband med tjänst, dock att till skattepliktig inkomst räknasersättning i form av pension eller i form av livränte i den mån livräntan ärskattepliktig enligt 32 § 1 eller 2 mom., så ock ersättning som utgår på grandav traflkförsäkring eller annan ansvarigheteförsäkring eller på grand avskadeståndsförsäkring och avser förlorad inkomst av skattepliktig natar; belopp,som till följd av försäkringsfall eller återköp av försäkringen utgått på grandav kapitelförsäkring, särat belopp sora arbetegivare utan att försäkring hartecknate för ansfålldas räkning betelar ut och sora raotsvarar ersättning pägrand av grapplivförsäkring, i den mån beloppet inte väsentligt överstiger vadsora utgår för befattningshavare i stetens tjänst; försäkringsersättningeller annan ersättning för skada på egendora, dock att skatteplikt föreliggerdels i den raån ersättningen avser annan byggnad än privatbostad ellermarkanläggning, dels i den mån köpeskilling, som skulle ha influtit om denförsäkrade eller skadade egendomen i sfållet Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Bilaga2 hade sålte, hade varit att hänföra till intäkt av näringsverksamhet och delsi den mån ersättningen eljest raotsvarar skattepliktig intäkt av elleravdragsgill omkostaad för näringsverksamhet; vinstandel,återbäring eller premieåterbetelning, som utgått på grund av annan person försäkringän pensionsförsäkring eller sådan sjuk- eller olycksfallsförsäkring som tegitei samband med tjänst, samt vinstandel, sora utgått på grand av skadeförsäkring,och premieåterbetelning på grand av skadeförsäkring, för vilken rätt tillavdrag för premie icke förelegat; ersättaingJämlikt lagen (1956:293) om ersättning åt smittbärare om icke ersättningengrandas på förvärvsinkomst;