prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — För att stärka organisationen av SUNET föreslås Verket förhögskoleservice (VHS) bli ansvarigt administrativt organ. Inför budgetåret1994/95 avser regeringen ändra formerna för finansieringen av SUNET. För attpraktiskt underlätta det framåtsyftande utvecklingsarbete som ovan beskrivitskommer VHS från alt tilldelas ett driftsanslag för SUNET.Anslagels storlek baseras på tidigare användaravgifter från universitet ochhögskolor. De nationella forskningsanläggningarna möjliggör attsvensk forskning kan bedrivas inom områden som kräver så avancerad och dyr utrustningatt ett universitet eller en högskola inte ensam kan svara för verksamheten. Ennationell anläggning innebär koncentration av resurser och kompetens samtidigtsom tillgängligheten säkras för forskare i hela landet. Därigenom uppnås bådevetenskapliga fördelar i den forskningsintensiva miljö som uppstår samtekonomiska samordningsvinster. skall de nationella forskningsanläggningarnautgöra centra för etl växande internationellt forskningsutbyte. Genom att denationella anläggningarna är fritt tillgängliga för alla forskare, efterprojektens vetenskapliga granskning, represenlerar de viktiga knutpunkter i denfria forskningens tjänst. Inom vissa vetenskapliga discipliner har forskningen nåttetl stadium där storskaliga anläggningar med mycket dyrbar utrustning är enförutsättning för avancerad forskning. De nuvarande fyra nationella anläggningarnaär The laboratoriet (TSL) vid ,MAX-laboratoriet vid , Rymdobservaiori Prop.1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep. 14 1992/93. 1 samL Nr 170 um vid samt det Nationellasuperdatorcentret vid . Vid TSLbedrivs acceleratorbaserad forskning. TSL driver tre acceleratorer vilkautnyttjas av mer än 200 forskare samt ett stort antal forskarstuderande.Acceleralorerna används för forskning inom skilda ämnen som fysik,strålningsbiologi, medicin, geologi och arkeologi. MAX-laboratoriet är enanläggning för forskning med synkrotronljus och energirika elektroner.Anläggningen har expanderat kraftigt de senasie åren och användes det senasieåret av drygt 200 forskare från och utlandet. Bland användarnadominerar fysiker, men allt fler användare finns inom kemi, biologi ochmaterialvetenskap. Vid rymdobservalorium är huvudinstrumentenradioteleskop som används för studier inom astronomi. Nationellasuperdaiorcentret i används inom ramen för ett 50-talforskningsprojekt med cirka 150 användare inom främst naturvetenskapligforskning som kemi och fysik. Även inom tekniska områden finns slora användare. Investeringskostnaderna för anläggningarna har i huvudsakläckts genom engångsanslag via statsbudgeten, FRN-ramen för dyrbar utrustningeller privata fonder. Kostnaderna för driften har huvudsakligen bestrilts genomöronmärkta medel inom fakulletsanslagen. Av slor betydelse för verksamhelen harockså varit bidrag från externa finansiärer. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. och det tidigareUniversitets- och högskoleämbetet (UHÄ) och har haft i uppdrag att analysera denationella anläggningarna med avseende på resursbehov, koncenlrationsför-delaroch anslagsfördelningsteknik. Rapporten forskningsanläggningar ochnationella forskningsresurser (1992:5) har Överlämnats av NFR ochUHÄ till regeringen. 1 utredningen konstaleras att finansiering av driften överfakulletsanslagen inte har fungerat tillfredsställande utan inneburit bristandeflexibilitet. Nationella och lokala behov har på etl olyckligt sätt ställtsemot varandra. Investerings- och driftskostnader har hanterats skilda från varandraav olika organ. Då ansvaret varit uppdelat på många instanser har den överblicksaknats som krävs för all bedöma relationen mellan presterade resultat ochanslagstilldelning. Då det nuvarande systemet bedöms vara förenat med bristerföreslår utredningen ett nytt finansierin{system för de nationella forskningsanläggningarna.För de nu aktuella anläggningarna föreslås att etl gemensamt driftsanslagtilldelas NFR. Medel lill anläggningarna fördelas av NFR efter samråd medövriga forskningsråd. De nuvarande nationella anläggningarna föreslås behålladenna status. Som ny nationell forskningsanläggning föreslåsCRYRING-laboraloriet vid för fysik.CRYRING-Iaboratoriet ger möjlighet lill forskning i den internationellafrontlinjen i främst atom- och molekylfysik. Det bör enligt utredningen ocksåövervägas om Neulronforskningslaboraloriet i Studsvik bör erhålla status som nationell forskningsanläggning. Neulronforskningslaboralorietbedrivs forskning huvudsakligen inom Prop. materialfysik och materialkemi. Slutligen föreslås attvissa småskaliga Avsnitt 8 vetenskapligainrättningar med slor användarkrets utanför det egna uni- Utbildningsdep. versitelet kan ges ställning som s.k. nationella forskningsresurser. Utredningen har remissbehandlats. En sammanställning överremissyttrandena finns tillgänglig på Utbildningsdepartementet.Remissinstanserna instämmer i att det finns problem förknippade med dennuvarande organisationen och all en förändring bör komma till stånd. En majoritetav remissinstanserna instämmer också i utredningens huvudförslag om överföringav ansvaret för driften av nationella forskningsanläggningar lillforskningsrådsorganisationen. Beträffande inrättandet av nationellaforskningsresurser kritiseras utredningsförslaget för alt vara alltförkortfattat. Den närmare organisationen av forskningen inom universitetoch högskolor beslutas lokalt. Vissa verksamheter måsle ändå ses nationelltoch ges en organisatorisk form som möjliggör tillgänglighet för alla intresseradeforskare, som olika berörda myndigheter ges inflytande öververksamheten. Det är också viktigt att verksamhelen prioriteras avvetenskapligt kompetenta organ. Utredningen och remissynpunkterna visar tydligt attorganisationen av de nationella forskningsanläggningarna bör ändras för attåstadkomma en långsiktig och ändamålsenlig finansiering och utveckling. Regeringensförslag i det följande syftar till alt åstadkomma en bättre samordning inomlandet av forskningsresurserna. erhålls en kontinuerlig utvärderinggenom skärpt vetenskaplig konkurrens mellan anläggningarna. Regeringen beslutar på förslag av ansvariga forskningsrådom inrättande respektive avveckling av nationella anläggningar. En stor forskningsanläggningkan klassas som nationell forskningsanläggning om den har hög internationellklass och slort nationellt och internalionelll utnyttjande. En nationellforskningsanläggning skall vara knuten till etl universitet eller en högskola,värduniversitet, som har förvaltnings- och arbetsgivaransvar. Elt avlalreglerar relationerna mellan ansvarigt forskningsråd, värduniversitet ochanläggning. Varje anläggning bör ledas av en styrelse där forskningsrådet utserordförande. Styrelsen skall vidare bestå av ledamöter utsedda av ansvarigtforskningsråd, av värduniversi-letet samt av forskare och anställda vidanläggningen. Föreståndaren utses av styrelsen. Till styrelsen knyts ettvetenskapligt råd. Medel till drift av de nationella forskningsanläggningarnaanvisas via forskningsråden. Det ansvariga forskningsrådet svarar för den vetenskapligabedömningen, lämnar anslagsframställning för anläggningen till regeringen och fördelar driftsmedel mellananläggningarna efter vetenskapliga kriterier. Förändringarna bör träda ikraft . Forskningsråden bör även ta ansvar för mindre, oftatvärvetenskapliga, inrättningar av stort nationellt intresse, där detföreligger risk att det lokala ansvaret för anläggningen upphör. Som exempel påsådana inrättningar kan nämnas arkeologiska laboratorier som utför naturvetenskapligaanalyser. Dessa anläggningar skall, där så erfordras utses och hanteras isamråd mellan berörda forskningsråd. De fyra existerande nationella anläggningarna uppfyllerväl de krav som ställs på en nationell forskningsanläggning och bör behålladenna status. CRYRING-laboraloriet vid för fysik börfrån den ges status av nationell forskningsanläggning. För dessafem anläggningar ulgör NFR ansvarigt forskningsråd. Beträffande Nationelltsuperdatorcentrum bör NFR nära samråda med . För anläggningar inom andra områden kommer ansvaret all påmotsvarande sätt läggas på berört forskningsråd. Del är angeläget att rimliga resurser avsätts föranläggningarna. I existerande underlag finns delvis motstridiga ochofullständiga uppgifier om medelsbehovet hos de olika anläggningarna ochförhållandena behöver utredas närmare. Regeringen avser därför ge NFR iuppdrag att tillsammans med berörda univeisitet och övriga forskningsråd bedömamedelsbehovet för anläggningarna inför överföringar av drifismedel för denationella anläggningarna från fakulletsanslagen. Även överföringar av tjänsterskall beaktas. I detta sammanhang bör även effekterna av ett avskiljande avTandemacceleratorn från The Svedberglaboratoriet övervägas. NFR bör samtidigtpröva om även Neutronforskningslaboratoriet i Studsvik samt delar uppfyllerkriteriet för att få ställning som nationell forskningsanläggning. Övriga forskningsråd bör på motsvarande säll pröva behovetoch lämpligheten av all viss verksamhet inom deras respeklive områden gesställning som nationell forskningsanläggning eller nationell resurs. Vid universiteten i och bedrivs forskning vidsmå naturvetenskapliga laboratorier av stor betydelse för delar av denhumanistiska, särskilt den arkeologiska, forskningen. I finns deldendrokro-nologiska laboratoriet och del keramiska laboratoriet vid naturgeografiskainstitutionen, i del miljöarkeologiska laboratoriet vid den arkeologiskainstitutionen. Delar av verksamheten har en resursmässigt svår situation,delvis beroende på den tvärvetenskapliga karaktären. Regeringen finner delangelägel att denna verksamhet säkerställs och förutsätter all universiteten iLund och tillskjuter erforderliga medel minst fram lill den lidpunkt dåden nya organisationen enligt ovan träder i kraft. Regeringen avser inför /95 återkomma tillriksdagen med en bedömning av resursbehovet hos anläggningarna. Prop.1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep. att godkänner vad regeringen förordarbeträffande nationella forskningsanläggningar. Prop.1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep. 8.9.6Vissa institut och centra En ny högskoleförordning, innebärande elt förenklatövergripande regelverk för universitet och högskolor med stark betoning avdessas självständighet, träder i kraft den . ochhögskolor finns ett antal särskilda inrättningar om vilkas organisationoch uppgifter regeringen fattat beslut. Vissa av dessa särskildaregeringsin-slruklioner kommer att upphävas. Utgångspunktenär , att universitet och högskolor själva skall bedöma formerna för hurarbetet bedrivs och organiseras. Regeringen bör endasl i undanlagsfall fattabeslut som reglerar den institutionella organisationen inom ett universiteteller en högskola. Regeringens beslul kan t.ex. syfta lill all ge särskilt stödlill en framstående forskningsverksamhet av nationellt intresse. De kangivelvis också vara föranledda av all en inrättning t.ex. skall ha vissauppgifter som inte följer av högskoleförordningen eller regleras av denna. Att specialdeslinera anslagsbelopp till en viss verksamhetär etl sätt för statsmakterna att uttrycka prioriteringar inom ramen för deövergripande forskningspolitiska avvägningarna. Verksamhetens karaktär ochbetingelser kan vara sådana att det, även i ett system med i princip decentraliseratbeslutsfattande, bör finnas separata medel anvisade för ändamålet. De allmänna förutsättningarna för internationellforskningssamverkan inklusive deltagandel i EG:s forskningssamarbete harbeskrivits i inledningen till denna proposition. Svenska forskare kommerframgent alt ha en ökande andel av sin forskning inom ramen för internationellasamarbetsprogram av olika slag. Forskarna måste rikta in sig på att även sökafinansiering hos internationella organisationer till vilka bidragit. Universitetens och högskolornas internalionella samverkan är utomordentligt beroende av att forskningsrönoch annan kunskap från den internationella forskningsfronten hämtas hem ochkommer lill nytta. Forskare och lärare vid de svenska universiteten ochhögskolorna har här en nyckelroll. Den allra största delen av vad som skallläras ul till studenter och doktorander är ju importerad kunskap. livligt internationellt informationsflöde och samarbeteär oundgängligt för alt institutionerna vid universitet och högskolor skallkunna utföra sina huvuduppgifter. En instituiion med kvalitet har mycket internationellsamverkan. Å andra sidan är en institution attraktiv som partner iinternationellt forskningssamarbete endasl om den inomvetenskapliga kvalitetenär hög. Inom varjeforskningsområde och för varje institution finns särskilda förutsättningar förinternationell samverkan. Det finns olika slags internationellasamarbetsorganisationer och syslem av konferenser och tidskrifter. Genomkommunikationsteknikens utveckling ges nya möjligheter att utbyta informationom färska forskningsresultat. Dessa olika samverkansmöjligheter utnyttjas redani stor utsträckning. Av detinternalionella projektsamarbete som pågår utgör endast en mindre del sådanlsom organiserats under internationella ramöverenskommelser. Denna andel kanväntas öka . Förnärvarande utbyggs snabbt olika system för internationell samverkan påutbildningsområdet. Denna samverkan utvecklas på olika nivåer. Institutionerknyter fastare band med utvalda institutioner i andra länder. Allt vanligareblir dock att hela universitet eller fakulteter sluter överenskommelser medlämpliga motparter internationellt. Detta görs för att underlätta utbyte avinformation och ge studenter och forskare möjligheter att arbeta i en ny miljö.Resultaten blir att lärare likaväl som blivande forskare i allt högreutsträckning får internationella kontakter och rörlighet, vilket i sin turfrämjar en kraftfull långsiktig utveckling av forskningssamarbete övergränserna. Svenska högskolor, företag och samhället i övrigt behöver forskaremed god förmåga till internationell kommunikation. Delta är etl av målen för och skälen till exempelvis detsvenska deltagandet i EG:s samarbetsprogram och . Flera av högskolorna har i sina fördjupadeanslagsframställningar med hög prioritet fört fram behov av ökade medel förinternationell samverkan, inte minst med hänvisning lill och andraländer i östra . Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. De forskningsstödjande organens internationella samverkanhar på olika satt slor betydelse som stöd för svensk forskning. Företrädareför dessa representerar i internationella sammanhang och kan såledesmedverka lill att samarbelsprogram utvecklas på för gynnsamt sätt.Dessutom informerar de svenska forskare om möjligheter som yppar sig,exempelvis genom nya program. Genomkontakter med andra länders forskningsstödjande organ utbytes erfarenheter ochmetodik för inriktning, prioritering, uppföljning m.m. av forskning.Forskningsriiden har bildal elt forum för sådana kontakter: European ScienceFoundation. En alltvanligare form av internationell samverkan är användningen av internationellexpertis för utvärdering av exempelvis inomvetenskaplig kvalitet påinstitutioner eller på hela programsatsningar inom vissa områden. Dessa s.k.peer reviews har stort värde för utformning och inriktning av framlidaverksamhet såväl inom institutioner som hos forskningsstödjande organ. I deltasammanhang bör de vetenskapliga akademiernas betydelse nämnas. Akademierna hargoda internationella nätverk som kommer till nytta för forskningen på mångasätt, exempelvis genom forskarutby-lesp rogram. Prop.1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep. deltar i flera internationellasamarbetsorganisationer med omfattande anläggningar och stora forskargrupper.Av dessa kan följande nämnas: -europeiska molekylärbiologiska laboratoriet EMBL iHeidelberg -europeiska centret för forskning inom kärnfysik CERNutanför -europeiska sydobservatoriet med anläggningar bl.a. iChile. I praktiken utgör detta svenska engagemang en värdefulldel av landets forskning inom respektive område. Vbsa frågor om forskares internationella rörlighet vikligl inslag i forskningens internationalisering är,såsom påpekats lidigare, forskarnas rörlighet mellan länder och kontakter medutländska forskningsmiljöer. Skattereglerna för svenska högskolelärare ochforskare vid vistelser utomlands liksom för utländska lärare och forskare vidvistelser i är en betydelsefull fråga i della sammanhang. På uppdragav chefen för har professor år 1992utarbetat en rapport om skatter och forskarutbyte. Av rapporten framgår attflertalet problem på detta område är lösta. Ett återstående problem är dock denskalterättsliga behandlingen av de merkostnader som utlandsvistelser innebär.Närmare bestämt är del fråga om reglerna för traktamenten. Rapporten haröverlämnats lill utredningen om Ijänsleinkomstbeskaltningen (Fi 1992:01), sombl.a. behandlar traktamentsfrågor, för att beaktas i dess arbete. Forskarna vid universitet och högskolor har stor betydelsenär det gäller att föra in och ge spridning åt kunskap som utvecklats i andraländer. Regeringen bedömer all det inom de flesta områden finns en potentialtill utökad internationell samverkan. De möjligheter som öppnas alt i ökadomfattning samarbeta internationellt bör utnyttjas. Detta gäller samverkan imånga olika former, alltifrån utbyte av dokument till nära projektsamarbete, spontant mellan institutioner likavälsom inom inter- Prop. 1992/93:170 nationella samverkansprogram. Särskiltbör den internationella rörligheten hos forskare på olika ni- Utbildningsdep. Del gäller såväl svenska forskares besökutomlands som mottagandet av framstående utländska gästforskare. Del är viktigt att det internationellaforskningssamarbetet utgår från forskarnas egna behov och bedömningar. Flera svenska universitet och högskolor har samarbetsavtalav generell eller avgränsad omfattning med utländska universitet. Avtalen avsersåväl forskning och forskarutbildning som grundläggande utbildning. Regeringen vill understryka vikten av alt ta till varamöjligheterna till fortsall internationalisering. Sådan verksamhet skallprioriteras av forskningsråd, universitet och högskolor saml andraforskningsorgan. Därutöver föreslår regeringen i det följande all särskildaresurser avsätts för att ytterligare stärka den internationella profilen påsvensk forskning. Dessa resurser skall användas för att göra det möjligt förvissa universitet och högskolor alt sluta avlal om långsiktigt och kontinuerligtforskningssamarbete med utländska elituniversitet. Avtalen bör gälla välavgränsade forskningsområden, där svenska universitet och högskolor har ensådan framskjuten internationell position att de kan samarbeta på lika villkormed elt utländskt universitet. Diskussioner om sådana avtal har inletts mellannågra svenska universitet och högskolor och elitinstitutioner i . Samtalpågår exempelvis mellan och saml mellanUniversitetet i och . Universilelel i föröverläggningar med vissa ledande ryska forskningsinstitut och universitet församarbete inom fysik- och bioområdena. Inlernationelll samarbete ingår som naturligt inslag i allvetenskaplig verksamhet och hör därför till del som universitet och högskolorbör la ansvar för inom reguljära anslag. Inte minst viktigt är att stödja internationelltutbyte inom forskarutbildningen. För närvarade anvisas ca 21 miljoner kronorlill () för forskarutbyte med utlandet. SI har ansvaret för fördelning av medel tillinternationella forskarstipendier. Inom della stipendieprogram fördelasresebidrag och stipendier till framför allt forskarstuderande för siudier ochforskning utomlands saml, efter förslag från en svensk forskningsinstitution,lill kvalificerade utländska forskare för vistelse vid densamma. Värdei av internationella forskarstipendier är mycketstort. Internationellt samarbete bygger myckel på vilja, kunskap och kontakterhos enskilda individer. Att vistas vid ett utländskt lärosäte ger inte bara enväsentlig specialistkompetens utan också ett mervärde som beslår i bl.a.förståelse för dessa kunskapers roll och plats i värdlandets samhällsliv ochkultur samt möjlighet all utveckla personliga kontakter. Vistelse i enfrämmande miljö ger också nya perspektiv på verksamheten hemma. Varjeutlandsbesök ger möjlighet till kvalitativa jämförelser och är elt embryo utvärdering av den egna verksamheten och forskningsmiljön. Det ärdärför synnerligen värdefullt all särskilt yngre forskare bereds möjlighet allvistas vid en utländsk institution, liksom att svenska institutioner harmöjlighet att ta emot utländska gästforskare. Det ligger i sakens nalur altetablerade forskare har större möjligheter att utnyttja fakultets- ochforskningsrådsanslag för sin internationella vetenskapliga verksamhet. Stipendierfyller därför en slor funktion när det gäller ännu inte etablerade forskareoch doktorander samt utländska forskare, vars medverkan i svensk forskning ärav intresse. InförSveriges allt närmare samarbete med de Europeiska Gemenskaperna har detta forskarutbyteen nyckelroll. Utbytet med och andra engelskspråkiga länder haralltid sin givna attraktion i forskarvärlden. Det är emellertid önskväri attkompetens och kontakter byggs ut även inom andra språk- och kulturområden.Utbytet med och bör därför särskilt stimuleras. Del är viktigt alt det finns goda kontakter medvetenskapliga miljöer även utanför och , t.ex. i . Japanär ett land med rik kunskapsutveckling inom många områden, som det är synnerligenvärdefullt alt svenska forskare mera kommer i förbindelse med. Detvetenskapliga utbytet med visar på etl växande intresse från forskareinom skilda områden. Det är värdefullt att detta stimuleras och all ökademöjligheter för goda forskningskontakier skapas. kommer eltsvensk-japanskt symposium att arrangeras med deltagande av framståendeföreträdare för båda ländernas forskningssystem. och har sedan gammalt upprätthållit godaoch lidvis intensiva kulturella och vetenskapliga förbindelser. Frankrikeintar en framskjuten ställning inom en rad vetenskapsområden och forskningsgrenar.Myckel av del europeiska integrationsarbetet präglas av franska initiativ. Deallt närmare förbindelserna inom understryker angelägenheten i enutbyggnad av forskarutbytet med . intar en särskild roll i detnya och i det framväxande europeiska samarbetet. För finns ocksåspeciella, både geografiska och historiska, skäl att utveckla förbindelsernamed . Det är viktigt att understödja och stimulera en fortsattutveckling av del svensk-tyska samarbetet inom forskning och utbildning.Överenskommelse har träffats med Deutscher Akademischer Auslauschdiensl (DAAD)om en ordning för ömsesidigt stöd till projekt som avser vetenskapligtsamarbete mellan svenska och tyska institutioner och inrättningar. Avsikten äratt merkostnader för forskares/lärares resor och uppehälle skall kunna täckasi särskild ordning. Varje land förutsätts härvid betala för sina resenärer.För detta ändamål beräknas medel i det följande. Medlen bör disponeras avSvenska Institutet. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. Särskilda medel har /92 anvisats förbilateralt forskningssamarbete direkt till universitet och högskolor, vilketgjort det möjligt för dessa alt la initiativ till och utveckla olika former avsamarbete med länderna inom det . Därutöver har Svenska institutetanvisats särskilda medel för stöd till individuella projekt. Samarbetet varierar från mottagande av doktorander ocharrangerande av symposier lill gemensamma forskningsprojekt och samarbetsavtalmed systerorganisationer i öst. Uppbyggnaden av samarbetet med harfått en god början. För att insatserna skall få en positiv effekt i ett längreperspektiv krävs att de är långsikliga. Det tar viss lid alt utveckla nätverkför forskning och utveckling. Det är angeläget med en mer djupgående och därmedtidskrävande kunskapsöverföring inom områden där dessa länder har begränsadeegna erfarenheter. Det finns vidare en rad fält där svenska forskare harintresse, av all utveckla elt varaktigt och differentierat samarbete medkollegor i öst. Det vetenskapliga samarbetet med Central- och Östeuropainnebär i de flesta fall att något nytt skall byggas upp. Del finns en radsvårigheter som skall överbryggas.