prop · GF0337 · 1992-01-01 00:00:00 — I propositionen föreslås att reglerna i bankrörelselagen (1987:617) om rätt att inrätta filial i utlandet, rätt att förvärva aktier i bl.a. utländska bankföretag och rätt att ge krediter med efterställd betalningsrätt blir desamma för bankaktiebolag, sparbanker och föreningsbanker. Med hänsyn till effekterna av den pågående omstruktureringen av sparbanks- och föreningsbanksrörelserna har undantagen om rätt för sådana banker att utan tillstånd förvärva aktier i resp. samt rätten att lämna vinstandelslån till företag som tillgodoser för sparbanker eller föreningsbanker gemensamma intressen förlorat i aktualitet. Det föreslås därför att bestämmelserna upphävs. Lagstiftningen föreslås träda i kraft . Lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617) Härigenom föreskrivs i fråga om bankrörelselagen (1987:617)1 dels att i 1 kap. 3 och 5 §§, 2 kap. 1, 5, 6 a, 8-12, 15 a, 17 och 22 §§, 3 kap. 1-3, 6-8 och 15 §§, 4 kap. 1, 3-5, 8, 11 och 12 §§, 6 kap. 2 §, 7 kap. 1- 18 §§, 8 kap. 1, 2, 4, 5, och 8 §§ samt 9 kap. 2 och 3 §§ ordet ''''''''bankinspektionen'''''''' i olika böjningsformer skall bytas ut mot ''''''''finansinspektionen'''''''' i motsvarande form, dels att 1 kap. 4 § samt 2 kap. 6, 14 och 15 §§ skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 4 §2 Ett utländskt bankföretag får 1. efter tillstånd av regeringen driva bankrörelse från avdelningskontor med självständig förvaltning (filial) eller 2. efter anmälan till 2. efter anmälan till bankinspektionen driva finansinspektionen driva verksamhet, som huvudsakligen verksamhet, som huvudsakligen avser representation och avser representation och förmedling av förmedling av banktjänster, från banktjänster, från kontor eller annat fast kontor eller annat fast driftställe driftställe (representationskontor). Ett (representationskontor). En bankaktiebolag får efter bank får efter tillstånd tillstånd av regeringen av regeringen eller, efter eller, efter regeringens regeringens bemyndigande, bemyndigande, bankinspektionen finansinspektionen inrätta inrätta filial i utlandet. filial i utlandet. Tillstånd till Tillstånd till filialetablering enligt filialetablering enligt första stycket 1 och andra första stycket 1 och andra stycket skall lämnas om den stycket skall lämnas om den planerade rörelsen kan planerade rörelsen kan antas komma att uppfylla antas komma att uppfylla kraven på en sund kraven på en sund bankverksamhet. Bestämmelser om Bestämmelser om en banks bankaktiebolags förvärv förvärv av aktier eller av aktier eller andelar i andelar i utländska utländska bankföretag bankföretag finns i 2 kap. finns i 2 kap. 6 § 6 § första stycket. första stycket 1. För utländska bankers verksamhet genom filial i gäller bestämmelserna i denna lag i tillämpliga delar. I övrigt gäller för sådana företag lagen (1968:555) om rätt för utlänning och utländskt företag att idka näring här i riket. 2 kap. 6 §3 Efter tillstånd av Efter tillstånd av regeringen eller, efter regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, regeringens bemyndigande, bankinspektionen får 1. ett finansinspektionen får en bankaktiebolag förvärva bank förvärva aktie i aktie i annat bankaktiebolag bankaktiebolag samt aktie samt aktie eller andel i eller andel i utländskt utländskt bankföretag bankföretag och i svenskt och i svenskt eller eller utländskt företag, utländskt företag, vars vars ändamål kan anses ändamål kan anses vara vara till nytta för till nytta för bankväsendet eller det bankväsendet eller det allmänna. 2. en sparbank förvärva aktie eller andel i svenskt företag, vars ändamål kan anses vara till nytta för bankväsendet eller det allmänna eller som tillgodoser för sparbanker gemensamma intressen, samt 3. en central föreningsbank förvärva aktie eller andel i svenskt företag, vars ändamål kan anses vara till nytta för bankväsendet eller det allmänna eller som tillgodoser för föreningsbanker gemensamma intressen. Vad som sägs i första stycket gäller även i fråga om garantifondsbevis, förlagsbevis eller förlagsandelsbevis som har utfärdats av företag som avses i första stycket. Med banks förvärv av garantifondsbevis jämställs utfärdande av garantifondsförbindelse. För sparbanks förvärv av aktier i och central föreningsbanks förvärv av aktier i krävs inget tillstånd. Beträffande förvärv av aktier eller andelar i försäkringsföretag gäller 6 a §. När en bank beviljar kredit får den inte avtala att bankens fordran skall medföra rätt till betalning först efter låntagarens övriga borgenärer. Efter tillstånd av Efter tillstånd av regeringen eller, efter regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, regeringens bemyndigande, bankinspektionen får dock finansinspektionen får dock en sparbank och en central en bank avtala om sådant föreningsbank avtala om villkor som avses i första sådant villkor vid stycket vid beviljande av beviljande av kredit till kredit till annan bank, till svenskt företag, vars utländskt bankföretag ändamål kan anses vara eller till sådant svenskt till nytta för eller utländskt företag, bankväsendet eller det vars ändamål kan anses allmänna. Under samma vara till nytta för förutsättningar får bankväsendet eller det ett bankaktiebolag avtala om allmänna. sådant villkor vid beviljande av kredit till annat bankaktiebolag, till utländskt bankföretag eller till sådant svenskt eller utländskt företag, vars ändamål kan anses vara till nytta för bankväsendet eller det allmänna. Angående rätt att bevilja kredit med villkor som avses i första stycket finns ytterligare bestämmelser i 15 a §. 2 kap. 15 §5 En bank får inte vid avtal En bank får inte, utöver om kredit eller i sin vad som anges i 15 a §, vid rörelse i övrigt avtal om kredit eller i sin förbehålla sig andel i rörelse i övrigt vinst på affär, som förbehålla sig andel i banken inte själv får vinst på affär, som avsluta. banken inte själv får avsluta. En bank får inte heller på annat sätt beredas andel i vinst på verksamhet, som banken inte själv får bedriva. Vad nu sagts gäller dock inte utdelning på aktier eller vad banken som ägare av aktier i övrigt har rätt till. Utan hinder av första och andra styckena får, efter tillstånd av bankinspektionen, en sparbank och en central föreningsbank lämna vinstandelslån till ett företag som tillgodoser för sparbanker eller föreningsbanker gemensamma intressen. Angående rätt att lämna vinstandelslån finns ytterligare bestämmelser i 15 a §. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse av 1 kap. 5 § 1991:1018 4 kap. 4 § 1989:1086 2 kap. 1 § -''''''''- 6 kap. 2 § 1991:372 2 kap. 5 § 1990:821 7 kap. 7 § 1989:1086 2 kap. 6a§ 1991:1018 7 kap. 9 a § 1990:821 2 kap. 9 § 1989:1086 7 kap. 14 § 1991:1018 2 kap. 9a§ 1991:1018 7 kap. 15 § 1990:821 2 kap. 10 § -''''''''- 7 kap. 18 § 1991:1018 2 kap. 11 § -''''''''- 8 kap. 5 § 1991:372 2 kap. 12 § -''''''''- 8 kap. 8 § -''''''''- 2 kap. 15a§ -''''''''- 9 kap. 2 § 1990:1306. 3 kap. 3 § 1990:1301 2 Senaste lydelse 1990:821. 3 Senaste lydelse 1991:1018. 4 Senaste lydelse 1991:1018. 5 Senaste lydelse 1991:1018. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , , , P. , Proposition om ändring i bankrörelselagen I en framställning till från () framfördes önskemål om vissa ändringar i banklagstiftningen. Framställningen har i en första omgång föranlett ändringar i föreningsbankslagen (1987:620), som skulle underlätta bildandet av Föreningsbank, central föreningsbank (prop. 1990/91:154 s. 86-89, NU41, rskr. I framställningen begärdes också ändringar i bankrörelselagen som skulle innebära att en central föreningsbank skulle få samma rörelseregler som ett bankaktiebolag. Följande frågor berördes.Ändring i 1 kap. 4 § så att central föreningsbank får inrätta filial i utlandet, ändring i 2 kap. 6 § så att central föreningsbank får förvärva aktier även i bankaktiebolag, utländskt bankföretag och i annat utländskt företag vars ändamål kan anses vara till nytta för bankväsendet eller det allmänna, ändring i 2 kap. 7 § så att tillstånd av finansinspektionen inte längre krävs då central föreningsbank skall medverka vid emission av aktier på den allmänna marknaden,ändring i 2 kap. 14 § så att central föreningsbank får möjlighet att avtala om efterställd betalningsrätt även vid beviljande av kredit till bankaktiebolag, utländskt bankföretag eller annat utländskt företag vars ändamål kan anses vara till nytta för bankväsendet eller det allmänna. Framställningen har remissbehandlats. Till protokollet i detta ärende bör fogas framställningen från samt en förteckning över remissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandena i nu aktuella delar som bilagorna 1 och 2. har i sitt slutbetänkande Förnyelse av kreditmarknaden (SOU 1988:29, Del 1, s. 230 ff) något berört de nu aktuella skillnaderna i rörelsereglerna för de olika formerna för bedrivande av bankverksamhet: Sparbank och föreningsbank saknar möjlighet att etablera sig i någon form i utlandet. De för rörelserna gemensamma affärsbankerna och har denna möjlighet, vilken båda bankerna också utnyttjat. En genomgång av förarbeten och litteratur ger inget direkt svar på frågan varför sparbanker och föreningsbanker saknar möjlighet att förvärva aktier i utländska företag. Det är emellertid sannolikt att skälen är historiska. De syften som ursprungligen bar upp de båda rörelserna var sådana att det mer eller mindre var uteslutet att engagemang i utländska företag kunde gagna verksamheten. Fram , då den samordnade lagstiftningen infördes, är det därför inte svårt att förstå att denna skillnad mellan affärsbankerna å ena sidan och sparbankerna och föreningsbankerna å andra sidan upprätthölls. Emellertid finns inte heller i förarbetena till samordnade banklagstiftning något nämnt om skälen till denna skillnad. Inte heller syns det ha varit aktuellt att vidta några förändringar för dessa banker i detta hänseende. En orsak kan ha varit den bestämmelse för sparbankerna som anger att sparbanks rörelse skall avse företrädesvis verksamhetsområde. Syftet med den samordnade banklagstiftningen var bl.a. att genom undanröjande av skillnaderna i de olika banklagarnas rörelsekapitel möjliggöra för de olika bankgrupperna att på lika villkor konkurrera med varandra. För sparbankernas och föreningsbankernas del innebar detta en satsning på de områden där affärsbankerna tidigare dominerat helt, främst företagsfinansieringen. Sparbankernas och föreningsbankernas verksamhet har också kommit att likna affärsbankernas, även om de sistnämnda alltjämt har en starkare ställning på företagssidan. I och med att näringslivet och även bankverksamheten alltmer internationaliserats har spar- och föreningsbankernas behov av att kunna medverka till finansiella lösningar som inbegriper krediter i utländska valutor ökat. Som exempel kan nämnas att flera av dessa banker har valutahandelstillstånd. Inom sparbanksrörelsen finns redan större sparbanker och genom omfattande fusioner har bildats sparbanker som till storlek väl kan mätas med en medelstor affärsbank. För föreningsbankerna är behovet av att få etablera sig i utlandet inte stort. Ingen av de regionala föreningsbankerna har en sådan storlek att en etablering i utlandet ter sig meningfull. Möjligheten att utnyttja för detta ändamål är således tillräcklig. Emellertid är det inte osannolikt att föreningsbanksrörelsen inom en inte allför avlägsen framtid organiserar sig på så sätt att en central föreningsbank för hela riket upprättas. En sådan föreningsbank saknar enligt den nuvarande ordningen möjlighet att etablera sig i utlandet. Enligt kommitténs mening bör utgångspunkten vara att de olika banklagarna skall så långt det är möjligt lämna utrymme för konkurrens mellan de olika bankgrupperna på lika villkor. Det framstår numera mot bakgrund av bankvärldens ökande internationalisering som angeläget att försöka undanröja den skillnad som, såvitt gäller möjligheten att etablera sig utomlands, alltjämt finns i bankrörelselagen. Häremot kan naturligtvis invändas att åtskilliga av de enheter som ingår i sparbanksgruppen och i föreningsbanksrörelsen är mycket små och att en utlandsetablering för dessa framstår som helt orealistisk. De har ju dessutom möjlighet att genom och ge sina kunder den utlandsservice som efterfrågas. kan emellertid vissa av de större enheterna inom de båda bankgrupperna komma att få ett behov av att själva kunna ge service på utlandssidan. Därtill kommer att det för de spar- och föreningsbanker som önskar etablera sig utomlands skall krävas att bankinspektionen lämnat tillstånd till etableringen. Det finns således en möjlighet att bevaka att endast större spar- och föreningsbanker kommer att etablera sig utomlands. Kommittén finner inte skäl att i lag förbjuda spar- och föreningsbanker att förvärva aktier i bankaktiebolag, svenskt eller utländskt. I förslaget görs således inte skillnad mellan de olika bankinstitutgruppernas möjlighet att förvärva aktier eller andelar. För sparbanks och central föreningsbanks förvärv av aktier i resp. bör dock i likhet med gällande lag inte krävas tillstånd. 1.3 Omstrukturering av föreningsbanks- och sparbanksrörelserna Genom beslut har regeringen gett de tolv centrala föreningsbankerna tillstånd att verkställa ett mellan bankerna träffat fusionsavtal. har regeringen beviljat oktroj för den nybildade banken , central föreningsbank, och stadfäst bankens stadgar. Fusionen har verkställts och registrerats hos finansinspektionen . Enligt uppgift är avsikten att skall upplösas och dess rörelse övertas av den nya centrala . Även för sparbankernas del pågår en omfattande omstrukturering. Genom de ändringar i bl.a. sparbankslagen (1987:619) som trädde i kraft har sparbanker fått möjlighet att ombildas till bankaktiebolag. Avsikten är att elva av de största sparbankerna och skall ingå som dotterföretag i en ny bankkoncern benämnd Sparbanksgruppen. Regeringen har bl.a. gett tillstånd till ombildningarna och medgett att holdingbolaget får vara moderbolag i koncernen. 1.4 Redan genomförd lagstiftning trädde lagen (1991:981) om värdepappersrörelse i kraft (prop. 1990/91:142, NU37, rskr. I 1 kap. 3 § regleras bl.a. frågan om tillståndskrav för värdepappersrörelse och medverkan vid emissioner av fondpapper eller erbjudanden om köp eller försäljning av finansiella instrument som är riktade till en öppen krets. Någon skillnad görs inte mellan olika typer av bankinstitut. Som en konsekvens av att de nya reglerna om medverkan vid emission ersatte 2 kap. 7 § bankrörelselagen upphävdes den paragrafen. Någon lagändring av det slag som SFF begärt på denna punkt är därför inte längre aktuell. 2.1 Enhetliga rörelseregler för alla banker Mitt förslag: Någon skillnad mellan de olika bankformerna skall inte längre göras beträffande följande regler i bankrörelselagen: rätt att inrätta filial i utlandet (1 kap. 4 §), rätt att förvärva aktier i bankaktiebolag, utländskt bankföretag och i annat utländskt företag vars ändamål kan anses vara till nytta för bankväsendet eller det allmänna (2 kap. 6 §) samt rätt att avtala om s.k. efterställd betalningsrätt vid beviljande av kredit till bankaktiebolag, utländskt bankföretag eller annat utländskt företag vars ändamål kan anses vara till nytta för bankväsendet eller det allmänna (2 kap. 14 §). Med hänsyn till den pågående omstruktureringen av sparbanks- och föreningsbanksrörelserna tas de bestämmelser bort som gäller rätt att utan tillstånd förvärva aktier i och samt rätt att lämna vinstandelslån till företag som tillgodoser för sparbanker och föreningsbanker gemensamma intressen. förslag: Överenstämmer i allt väsentligt med mitt förslag. Remissinstanserna: Har inte haft något att erinra mot att de föreslagna ändringarna genomförs. Flera remissinstanser har framhållit vikten av att rörelsereglerna för banker blir så lika som möjligt för de olika associationsformerna. har anfört att kreditmarknaden generellt bör omfattas av enhetliga och därmed så långt möjligt konkurrensneutrala regelsystem. Mot denna bakgrund samt med hänsyn till att tillståndsplikt föreligger för bankaktiebolagen enligt de aktuella rörelsereglerna tillstyrker finansinspektionen framställningen. En ändring av rörelsereglerna bör av samma skäl även innefatta en motsvarande ändring av rörelsereglerna för sparbanker. har anfört att det från konkurrenssynpunkt är angeläget att föreningsbanker och sparbanker inte hindras i sitt agerande på marknaden av kvarstående diskriminerande inslag i lagstiftningen. har anfört bl.a. följande. Genom bildandet av den finansiella koncernen kommer de större sparbankerna och totalt av den samlade balansomslutningen inom sparbankssektorn att regleras av den lagstiftning som gäller för bankaktiebolag. Koncernen torde komma att för de återstående sparbankernas räkning tillhandahålla sådana tjänster att en förändring av de aktuella rörelsereglerna även för sparbankerna knappast kommer att ha någon praktisk betydelse för i vart fall de mindre av dessa. För de på den svenska kreditmarknaden verksamma bankinstituten bör dock gälla enhetliga och därmed konkurrensneutrala regler. Skälen för mitt förslag: I bankrörelselagen finns ett antal bestämmelser i vilka skillnad görs mellan de olika associationsrättsliga formerna för bedrivande av bankverksamhet. De flesta av dessa bestämmelser hänför sig just till skillnaderna i associationsformen och syftar således inte i första hand på själva bankrörelsen. Utvecklingen har gått mot att göra rörelsereglerna enhetliga för bankerna. De förslag som framgår av SFFs framställning överensstämmer i allt väsentligt med den grundinställning som kreditmarknadskommittén gav uttryck för i sitt slutbetänkande (se avsnitt 1.2). Banklagstiftningen bör så långt som det är möjligt ge utrymme för konkurrens på lika villkor mellan de olika bankgrupperna. Tiden har enligt min mening kommit att undanröja de sista skillnaderna i detta avseende. Kvar står då bestämmelserna i 2 kap. 5 § bankrörelselagen om möjligheterna att förvärva ett bankaktiebolags eller en sparbanks rörelse. Av förarbetena (prop. 1986/87:12, Band 1, s. 219) till bestämmelsen framgår bl.a. att det bedömdes som ytterst osannolikt att en föreningsbanks rörelse skulle överlåtas till annan bank än föreningsbank. Efter förslag från lagrådet ändrades bestämmelsen så att den kom att röra förvärv endast av bankaktiebolags och sparbanks rörelse. Möjligheterna att förvärva en föreningsbanks rörelse är uttömmande reglerade i 10 kap. 8 och 8 a §§ föreningsbankslagen (1987:620). Dessutom kvarstår viss skillnad i bestämmelsen i 2 kap. 10 § bankrörelselagen om bestämmande av kapitalkravet i banker. Efter omstruktureringen av sparbanks- och föreningsbanksrörelserna kommer bankväsendet i att domineras av affärsbanker och samlade sparbanks- resp. föreningsbanksgrupper. Även effekterna av omstruktureringen talar för enhetliga rörelseregler. De bestämmelser jag nu föreslår kommer att vara tillämpliga även för kvarvarande sparbanker och lokala föreningsbanker. Eftersom förfaranden enligt bestämmelserna kräver tillstånd av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, finansinspektionen utgör det inte något problem att kretsen banker som berörs av bestämmelserna vidgas. Jag utgår från att tillstånd även i fortsättningen kommer att ges först efter en omsorgsfull prövning av förutsättningarna i varje enskilt fall. Ytterligare några frågor bör tas upp. Enligt 2 kap. 6 § tredje stycket bankrörelselagen krävs inte tillstånd för sparbanks förvärv av aktier i eller för central föreningsbanks förvärv av aktier i . Efter den pågående omstruktureringen av sparbanksrörelsen skall ingå som dotterbank i koncernen . Av aktiekapitalet i utgörs av preferensaktier som ägs av andra än sparbanker. Sparbankernas aktieinnehav motsvarar emellertid av röstetalet. Kvarvarande sparbanker skall, som ett led i omstruktureringen, överlåta sina aktier i till holdingbolaget och som ersättning erhålla aktier i det bolaget. Något skäl att bibehålla undantaget avseende sparbankers förvärv av aktier i föreligger således inte längre. Beträffande förvärv av aktier i har i SFFs framställning (se bilaga 1) anförts att de centrala föreningsbankerna och SFF tillsammans äger av röstetalet och av aktiekapitalet samt att avsikten är att skall helt integreras i den nya centrala . Arbetet med att verkställa detta pågår och skall vara slutfört före årskiftet 1991/1992. Förutsatt att omstruktureringen av föreningsbankerna sker på sätt som angetts kommer kravet på tillstånd för central föreningsbanks förvärv av aktier i inte att vålla några praktiska problem. finnas kvar efter årskiftet erfordras endast ett tillståndsbeslut för att den nya centrala skall kunna förvärva återstående aktier. Inte heller undantaget avseende förvärv av aktier i bör därför bestå, till följd varav 2 kap. 6 § tredje stycket bankrörelselagen kan upphävas. I 2 kap. 10 § bankrörelselagen om bestämmande av kapitalkravet i banker anges i andra stycket bl.a. att fordringar mellan en sparbank och resp. fordringar mellan en föreningsbank och skall undantas vid bestämmande av kapitalkravet. Av förarbetena (prop. 1989/90:43 s. 113) framgår att skälet för detta är att det inte ansetts rimligt att nämnda affärsbankers förvaltning av sparbankers resp. föreningsbankers överskottslikvider skall föranleda krav på kapitaltäckning. Om inte dessa fordringar undantogs från krav på kapitaltäckning skulle de lokala bankernas upplåningskostnader öka. I avvaktan på resultaten av det pågående arbetet med omstrukturering av spar- och föreningsbankerna föreligger det enligt min mening inte skäl för att nu närmare överväga någon ändring i den angivna bestämmelsen. Den pågående anpassningen av svensk lagstiftning till EGs regelsystem medför emellertid att frågan måste tas upp på nytt . Enligt 2 kap. 15 § tredje stycket bankrörelselagen får en sparbank och en central föreningsbank, efter tillstånd av finansinspektionen, lämna vinstandelslån till ett företag som tillgodoser för sparbanker eller föreningsbanker gemensamma intressen. Bestämmelsen, som motiverades med att de syften som bär upp förbudet mot vinstandelslån inte gör sig gällande på samma sätt när det är fråga om att lämna vinstandelslån till företag som tillgodoser för sparbanker eller föreningsbanker gemensamma intressen, utgör således ett undantag från huvudregeln i första stycket. Där sägs att en bank inte vid avtal om kredit eller i sin rörelse i övrigt får förbehålla sig andel i vinst på affär som banken inte själv får avsluta. I fjärde stycket finns en hänvisning till bestämmelserna i 15 a § om rätt att lämna vinstandelslån. I förarbetena till 2 kap. 15 § bankrörelselagen (prop. 1986/87:12, Band 1, s. 243 f) angavs bl.a. att vissa av de bolag som tillgodosåg för sparbanker gemensamma intressen ingick i en koncern med som moderföretag och att alltför stora aktieförvärv i dessa bolag från de enskilda sparbankerna skulle bryta ut bolagen ur föreningskoncernen. Vinstandelslån ansågs vara ett lämpligt alternativ till aktieförvärv i dessa fall. Den pågående omstruktureringen av sparbanks- och föreningsbanksrörelserna innebär bl.a. att branschfunktionerna tagits över av resp. den nybildade Föreningsbank, central föreningsbank. befinner sig under avveckling och har trätt i likvidation. Omstruktureringen medför att det inte längre finns behov av att ha kvar undantagsregeln i 2 kap. 15 § tredje stycket bankrörelselagen. Genom en redaktionell ändring kan hänvisningen i fjärde stycket flyttas till första stycket. 2.2 Bestämmelser om bankinspektionen beslutade att per slå samman bankinspektionen och försäkringsinspektionen till en myndighet, finansinspektionen (prop. 1990/91:177, NU44, rskr. I det sammanhanget antogs en särskild lag som generellt föreskriver att författningsbestämmelser om bankinspektionen eller försäkringsinspektionen skall avse finansinspektionen (SFS 1991:936). Däremot gjordes inga ändringar i de författningar som innehåller bestämmelser om bankinspektionen eller försäkringsinspektionen.