prop · GF03134 · 1992-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1991/92: 134 om riktlinjer för överföringen av verksamheten vid domänverket till aktiebolagsform Regeringen förelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet för de åtgärder och de ändamål som framgår av föredragandens hemställan. På regeringens vägnar huvudsakliga innehåll beslutade att verksamheten vid domänverket skall överföras till aktiebolagsform i anslutning /92. I denna proposition behandlas de riktlinjer som skall gälla vid överföring av domänverkets mark- och fastighetsinnehav och därmed också de intressen som är kopplade till detta innehav. Som huvudregel föreslås gälla att den produktiva marken överförs till bolaget medan den övriga marken kvarblir i statens ägo. I propositionen redovisas vidare regeringens överväganden beträffande det bolagiserade domänverkets kapitalstruktur. Slutligen lämnas i propositionen förslag angående det framtida ansvaret för kanalbolag. /1/ 1 Senaste lydelse 1991: 1181 /2/ 2 Senaste lydelse 1991: 1181 Propositionens lagförslag 1 Förslag till Lag om ändring i rennäringslagen (1971: 437) Härigenom föreskrivs att 3, 16--18, 21 och 25 §§ rennäringslagen (1971: 437) skall ha följande lydelse. 3 § /kolumn1/ Renskötsel får bedrivas /kolumn2/ Renskötsel får bedrivas /kolumn1/ 1. /kolumn2/ 1. /kolumn1/ i och /kolumn2/ i och Västerbottens- läns lappmarker dels ovanför od- /kolumn2/läns lappmarker dels ovanför od- lingsgränsen, dels nedanför denna /kolumn2/lingsgränsen, dels nedanför denna gräns på mark som tillhör staten /kolumn2/gräns på mark där skogsrenskötsel (kronomark) och renbetesland där /kolumn2/av ålder bedrivs , som- skogsrenskötsel av ålder bedrives /kolumn2/maren eller hösten och marken an- , sommaren eller hös- /kolumn2/tingen tillhör eller vid utgången av ten, /kolumn2/tillhörde staten (krono- /kolumn2/mark) eller utgör renbetesland, /kolumn1/ på renbetesfjällen i /kolumn2/ på renbetesfjällen i , /kolumn2/län, /kolumn1//kolumn1/ inom de områden i /kolumn2/ inom de områden i och som särskilt /kolumn2/och som vid ut- upplåtits till renbete, /kolumn2/gången av tillhörde staten /kolumn2/och var särskilt upplåtna till renbe- te, /kolumn1/ 2. --/kolumn2/ 2. --/kolumn1/i övriga delar av lappmarkerna /kolumn2/i övriga delar av lappmarkerna /kolumn1/nedanför odlingsgränsen, /kolumn2/nedanför odlingsgränsen, /kolumn1//kolumn1/ inom sådana trakter utanför /kolumn2/ inom sådana trakter utanför lappmarkerna och renbetesfjällen /kolumn2/lappmarkerna och renbetesfjällen där renskötsel av ålder bedrives vis- /kolumn2/där renskötsel av ålder bedrivs vissa sa tider av året. /kolumn2/tider av året. Med renbetesland förstås mark som vid avvittringen förklarats utgöra renbetesland eller av ålder använts som sådant land. Med renbetesfjällen förstås de vid avvittringen för samerna avsatta renbetesfjällen och de områden som sedermera upplåtits till utvidgning av dessa fjäll. 16 § Sameby får inom byns betesområde utföra arbetshage eller annat stängsel för renarna, renslakteri eller annan anläggning som behövs för renskötseln. Sameby eller medlem i byn får på utmark inom byns betesområde uppföra renvaktarstuga, kåta, förvaringsbod eller annan mindre byggnad som behövs för renskötseln. /kolumn1/ Är anläggning som anges i första /kolumn2/ Om en anläggning som anges i stycket avsedd för stadigvarande /kolumn2/första stycket är avsedd för stadig- bruk, skall den förläggas till plats /kolumn2/varande bruk, skall den förläggas som anvisas av markens ägare. Det- /kolumn2/till en plats som anvisas av markens samma gäller i fråga om byggnad /kolumn2/ägare. Detta gäller också i fråga om som anges i andra stycket, om den /kolumn2/sådan byggnad som anges i andra skall uppföras för stadigvarande /kolumn2/stycket, om den skall uppföras för bruk nedanför odlingsgränsen eller /kolumn2/stadigvarande bruk nedanför od- utanför renbetesfjällen på annan /kolumn2/lingsgränsen eller utanför renbe- mark än kronomark under statens /kolumn2/tesfjällen på mark som varken är omedelbara disposition eller mark /kolumn2/sådan kronomark som står eller vid som vid avvittring utlagts till all- /kolumn2/utgången av stod under männingsskog. /kolumn2/statens omedelbara disposition el- /kolumn2/ler mark som vid avvittring lagts ut till allmänningsskog. Vill sameby eller, om byggnad skall uppföras av medlem i byn, denne icke godtaga anvisad plats, bestämmer platsen. 17 § /kolumn1/ Behövs virke till anläggning eller /kolumn2/ Om det behövs virke till en an- byggnad som avses i 16 § första el- /kolumn2/läggning eller en byggnad som avses ler andra stycket, får skog avverkas /kolumn2/i 16 § första eller andra stycket, får på de delar av betesområdet som /kolumn2/skog avverkas på de delar av betes- hör till lappmarkerna eller renbe- /kolumn2/området som hör till lappmarker- tesfjällen. Inom samma delar av be- /kolumn2/na, renbetesfjällen eller de områden tesområdet får medlem i samebyn /kolumn2/i och för eget behov taga bränsle och /kolumn2/som vid utgången av till- slöjdvirke. /kolumn2/hörde staten och var särskilt upplåt- /kolumn2/na till renbete. Inom samma delar av betesområdet får medlemmar i samebyn för eget behov ta bränsle och slöjdvirke. Växande barrträd får avverkas endast efter anvisning av markens ägare eller brukare, om denne ej medger annat. På sådan mark utanför lappmarkerna och renbetesfjällen som hör till samebys betesområde får byn eller medlem i byn för ändamål som anges i första stycket taga endast torra träd, vindfällen, skogsavfall, tall- och grantjur eller, för tillfälligt behov, på utmark växande lövträd. 18 § /kolumn1/ Medlem i sameby har rätt att /kolumn2/ En medlem i en sameby har rätt inom byns betesområde på krono- /kolumn2/att för att uppföra eller bygga om mark under statens omedelbara /kolumn2/familjebostad ta virke inom byns disposition eller mark som vid av- /kolumn2/betesområde på kronomark som vittring utlagts till allmänningsskog /kolumn2/står eller som vid utgången av juni taga virke till uppförande eller om- /kolumn2/1992 stod under statens omedelba- byggnad av familjebostad. Avverk- /kolumn2/ra disposition eller mark som vid ning får ske endast efter anvisning /kolumn2/avvittring lagts ut till allmännings- av markägare. /kolumn2/skog. Avverkning får ske endast ef- /kolumn2/ter anvisning av markägare. 21 § /kolumn1/ För skog som avverkas på krono- /kolumn2/ För skog som avverkas på krono- mark under statens omedelbara /kolumn2/mark som står eller som vid utgång- disposition eller mark som vid av- /kolumn2/en av stod under statens vittring utlagts till allmänningsskog /kolumn2/omedelbara disposition eller mark behöver ersättning ej lämnas. Det- /kolumn2/som vid avvittring lagts ut till all- samma gäller växande lövträd som /kolumn2/männingsskog behöver ersättning eljest tages inom lappmarkerna el- /kolumn2/inte lämnas. Detta gäller också väx- ler på renbetesfjällen. /kolumn2/ande lövträd som annars tas inom /kolumn2/lappmarkerna, på renbetesfjällen samt inom de områden i och som vid ut- gången av tillhörde staten och var särskilt upplåtna till renbe- te. I andra fall än som avses i första stycket skall ersättning lämnas för rotvärdet av växande träd som tages. Kan överenskommelse ej uppnås om ersättningen, utser på begäran av part någon att söka förlika parterna. 25 § Medlem i sameby får jaga och fiska på utmark inom de delar av byns betesområde som hör till renbetesfjällen eller lappmarkerna, när renskötsel är tillåten där. Första stycket äger motsvarande tillämpning på medlem i sameby som tillfälligt uppehåller sig inom annan samebys betesområde för renskiljning eller annat ändamål som har samband med renarnas skötsel. Han får dock jaga och fiska endast för sitt uppehälle. Uppehåller sig björn, varg, järv eller lo bevisligen i trakten, får jakt efter sådant djur företagas på mark som anges i första stycket inom annan samebys betesområde, i den mån regeringen eller myndighet, som regeringen bestämmer, tillåter det. Inom de områden i och som vid utgången av tillhörde staten och var särskilt upplåtna till renbete får medlem i sameby inom byns betesområde fiska till husbehov samt jaga rovdjur, i den mån regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer, tillåter det. -- Denna lag träder i kraft . 2 Förslag till Lag om ändring i lagen (1980: 565) om undantag från fastighetsbildningslagen (1970: 988) och jordförvärvslagen (1979: 230) vid friköp av kronotorp Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1980: 565) om undantag från fastighetsbildningslagen (1970: 988) och jordförvärvslagen (1979: 230) vid friköp av kronotorp skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § /kolumn1/ Med friköp av kronotorp avses i /kolumn2/ Med friköp av kronotorp avses i denna lag att innehavare av sådan /kolumn2/denna lag att innehavaren av en så- lägenhet under domänverkets för- /kolumn2/dan lägenhet som har upplåtits så- valtning som har upplåtits såsom /kolumn2/som , odlingslägenhet, ko- , odlingslägenhet, kolo- /kolumn2/lonat, kronotorp eller kronolägen- nat, kronotorp eller kronolägenhet /kolumn2/het och som vid utgången av juni förvärvar lägenheten eller del därav /kolumn2/1992 stod under domänverkets för- med äganderätt. /kolumn2/valtning förvärvar lägenheten eller /kolumn2/en del av den med äganderätt. -- Denna lag träder i kraft . 3 Förslag till Lag om ändring i jaktlagen (1987: 259) Härigenom föreskrivs i fråga om jaktlagen (1987: 259), dels att 10 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 10 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 10 § /kolumn1/ Fastighetsägaren har jakträtten /kolumn2/ Fastighetsägaren har jakträtten på den mark som hör till fastighe- /kolumn2/på den mark som hör till fastighe- ten, om inte annat följer av andra /kolumn2/ten, om inte annat följer av andra stycket eller av 11 §. I jakträtten in- /kolumn2/stycket eller av 10 a § eller 11 §. I går rätt att tillgodogöra sig vilt som /kolumn2/jakträtten ingår rätt att tillgodogöra omhändertas, påträffas dött eller /kolumn2/sig vilt som omhändertas, påträffas dödas i annat sammanhang än vid /kolumn2/dött eller dödas i något annat sam- jakt, om inte annat följer av före- /kolumn2/manhang än vid jakt, om inte annat skrifter meddelade med stöd av /kolumn2/följer av föreskrifter meddelade 25 §. /kolumn2/med stöd av 25 §. Vid jordbruksarrende har arrendatorn jakträtten på den arrenderade marken, om inte annat har avtalats. Om samernas rätt att jaga finns särskilda bestämmelser. 10 a § Staten har jakträtten på den mark som vid utgången av ingick i i , och angränsande kronoegendomar ävensom kronoegendomarna på Eriksö i , i , kronoegendomen i län, och Hunneberg i och , i län, i och samt i , och . -- Denna lag träder i kraft . 4 Förslag till Lag om ändring i vapenlagen (1973: 1176) Härigenom föreskrivs att 32 och 41 §§ vapenlagen (1973: 1176) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 32 §1 Föreligger risk för missbruk av skjutvapen, kan polismyndighet besluta att vapnet och därtill hörande ammunition skall omhändertagas. Är faran för missbruk överhängande, får polisman även utan sådant beslut omhändertaga vapnet och ammunitionen. I sådant fall skall polismannen skyndsamt anmäla åtgärden hos polismyndigheten, som skall pröva om omhändertagandet skall bestå. /kolumn1/ Vad som i första stycket sägs om /kolumn2/ Vad som i första stycket sägs om polisman gäller även av länsstyrel- /kolumn2/polisman gäller även jakttillsyns- sen förordnade jakttillsynsmän /kolumn2/män som förordnats av länsstyrel- samt personal vid kustbevakning- /kolumn2/sen samt personal vid kustbevak- en, domänverket, eller /kolumn2/ningen och eller särskilt särskilt förordnade tjänstemän vid /kolumn2/förordnade tjänstemän vid länssty- . /kolumn2/relsen. Finns någon som har tillstånd att inneha den omhändertagna egendomen och återkallas ej tillståndet, skall egendomen återlämnas till innehavaren så snart det skäligen kan antagas att det ej längre föreligger någon risk för missbruk. Detsamma gäller, om den omhändertagna egendomen får innehas utan tillstånd enligt denna lag. 41 §2 Angående beslag av egendom, som kan antagas vara förverkad enligt 40 §, gäller bestämmelserna om beslag i med följande avvikelser. /kolumn1/ 1. Av förordnade /kolumn2/ 1. Av förordnade jakttillsynsmän samt personal vid /kolumn2/jakttillsynsmän samt personal vid , domänverket, /kolumn2/och el- eller särskilt förordnade /kolumn2/ler särskilt förordnade tjänstemän tjänstemän vid har /kolumn2/vid har samma rätt att samma rätt att ta egendom i beslag /kolumn2/ta egendom i beslag som tillkom- som tillkommer en polisman. /kolumn2/mer en polisman. Bestämmelsen att åtal skall väckas gäller ej i annat fall än då rätten utsatt sådan tid. -- Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , , , P. , . Föredragande: statsrådet . -- Proposition om riktlinjer för överföringen av verksamheten vid domänverket till aktiebolagsform 1 Inledning 1.1 Bakgrund beslutade (prop. 1990/91: 87, NU38, rskr. 318) att verksamheten vid domänverket skall överföras till ett av staten helägt aktiebolag i anslutning --1992. I dåvarande regeringens proposition 1990/91: 87 med förslaget om en ombildning av domänverket till aktiebolag angavs emellertid att en sådan ombildning omfattar många detaljfrågor som i olika avseenden är komplexa till sin natur. Till de mer komplexa frågorna angavs de som är kopplade till det stora mark- och fastighetsinnehavet. Huvuddelen av markinnehavet har funnits i statens ägo , vilket har lett till att ett flertal restriktioner för fastigheternas utnyttjande införts för att tillgodose olika intressen. Regeringen påpekade därför i propositionen att frågor om överföringen av fastigheter och därtill kopplade olika intressen är av synnerligen stor vikt och att det inte är meningen att bolagiseringen i sig skall medföra att dessa intressen skall trädas för när. Regeringen ansåg därför att den tekniska lösningen för denna fråga ytterligare behövde analyseras innan bolagiseringen. Andra frågor som regeringen ansåg ytterligare behövde studeras var de som är hänförliga till det bolagiserade domänverkets framtida kapitalstruktur. Nämnda frågor menade regeringen att skulle få ta ställning till före genomförandet av ombildningen av domänverket till aktiebolag. anförde enhälligt i sitt betänkande 1990/91: NU38 betydelsen av att mark av stort naturvårdsvärde som handhas av domänverket får ett starkt naturskydd i fortsättningen. På utskottets förslag begärde att regeringen skulle pröva frågan om hur detta naturskydd skulle kunna upprätthållas på ett betryggande sätt och därefter återkomma till . beslutade också (prop. 1991/92: 69, NU10, rskr. 92) att bemyndiga regeringen att genomföra försäljning helt eller delvis av statens aktier i vissa angivna statligt ägda företag eller att sälja delar av företag i vilka staten äger samtliga aktier. Bemyndigandet omfattade också att helt eller delvis sälja domänverket efter genomförd bolagsbildning. anser regeringen bl. a. att staten skall driva en näringspolitik som stärker marknadsekonomin och ökar näringsfriheten och konkurrensen. Detta kan inte åstadkommas genom ett omfattande statligt ägande av företag varför en privatisering av statligt ägda företag skall genomföras. Av propositionen framgår också att i första hand bör de företagsenheter och företagsgrupper inom den statliga sektorn som arbetar under kommersiella betingelser på konkurrensutsatta marknaderoch som omfattas av bemyndigandet-successivt säljas. arbetar på en helt konkurrensutsatt fri marknad utan minsta inslag av monopolställning. Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta lagrådets yttrande över de lagförslag som har utarbetats i ärendet. Lagförslagen och lagrådets yttrande bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. resp. bilaga 2. Lagrådet har lämnat lagförslagen utan erinran. I förhållande till lagrådsremissen har några redaktionella ändringar vidtagits i de nu framlagda förslagen. En överföring av verksamheten vid domänverket till aktiebolagsform beräknas ske . I syfte att i enlighet med beslut kunna genomföra en ombildning av domänverket till aktiebolag kommer jag enligt ovan sagda i det följande att lämna förslag på hur de särskilda intressen som är kopplade till domänverkets mark- och fastighetsinnehav skall behandlas i ett bolagiserat domänverk. Jag kommer också att behandla vissa frågor med anknytning till det bolagiserade domänverkets framtida kapitalstruktur. Frågan om bl. a. den framtida finansieringen av upprustningen av kommer också att behandlas. Jag anser därmed att regeringen uppfyllt kraven för ett slutligt genomförande av en överföring av verksamheten vid domänverket till aktiebolagsform. Skrivelser i ärendet har inkommit från domänverket, i , , och enskilda riksdagsmän. och domänverket inkommit med en utredning om vilken kulturhistorisk mark som domänverket förvaltar samt domänverket och med en överenskommelse avseende domänreservat respektive oskyddad domänmark. 1.2 Domänkoncernen blev affärsverk med huvuduppgift att förvalta statens skogs- och jordbruksmark. Härtill kom andra uppgifter av myndighetskaraktär som t. ex. tillsyn över de ecklesiastika skogarna och häradsallmänningarna, ansvar för utbildning av skogstekniker, jaktlagstiftning, m. m. Efter hand övergick myndighetsuppgifterna till andra verk och organisationer varefter den affärsdrivande verksamheten blivit den helt dominerande. har såväl domänverkets inriktning som förhållanden i omvärlden förändrats på ett genomgripande sätt. Från att i huvudsak ha varit ett skogs- och markförvaltande affärsverk har domänverket utvecklats till en skogsindustrikoncern som arbetar i en allt hårdare inhemsk och internationell konkurrens. har också domänverket breddat sin verksamhet genom integrering med efterföljande förädlingsled. Som exempel på detta kan nämnas förvärven av AB () sågverk i och Lövholmen samt komponentfabriken i . förvaltar för statens räkning ca 10,3 milj. ha mark varav 4,5 milj. ha utgör produktiv skogsmark, 0,1 milj. ha utgör jordbruksmark och 5,7 milj. ha utgör övrig mark. Av den produktiva skogsmarken är belägen i , i och i . Med undantag av en egendom är all jordbruksmark långsiktigt upplåten genom ca 1 800 arrenden varav 600 gårdsarrenden. Övrig mark består i huvudsak av fjäll- och impedimentmarker i inland, vilka främst utnyttjas av rennäringen. På markinnehavet finns också ca 5 000 permanent- och fritidsbostäder. bedriver i första hand skogsbruk och vidareförädling av skogsprodukter. En omfattande fastighetsförvaltning med utarrendering av jordbruksegendomar, grus- och sandtillgångar m. m. är viktiga komplement. Koncernen driver även turistanläggningar, upplåter jaktmarker och fiskevatten. svarar för av verksamhetens omfattning medan dotterbolagen svarar för resterande med dotterbolag bildar Domänkoncernen, Domän. Domänkoncernen arbetar inom en näring där hård internationell konkurrens och prisbildning avgör såväl priset på virkesråvaran som på de förädlade träråvarorna. av verksamheten kan hänföras till skogsbruk och skogsindustrier. I affärsverket finns koncernledning och koncernstaber. Verksamheten i verket bedrivs inom affärsområdena Domänskog och Domänmark. Flertalet dotterbolag är samlade i holdingbolaget med de dominerande affärsområdena Träförädling samt och betong. Konsultverksamheten, som i sin helhet bedrivs i bolagsform, är samlad i affärsområdet direkt underställt affärsverket. Inom turistområdet finns bl. a. dels och Stöten i , dels AB kanalbolag. innehar också av aktierna i (). Den totala försäljningen och resultatet före extraordinära poster uppgick för Domänkoncernen till preliminärt 3 784 milj. kr. respektive 235 milj. kr. varav affärsverksdelen svarade för 2 468 milj. kr. respektive 299 milj. kr. Totalt antal sysselsatta inom var ca 4 500 varav 3 100 inom affärsverksdelen. 1.3 Utvecklingen 1985--1991 Av Domäns omsättning utgörs av skogsbruk och träförädling med en dominans av skogsbruket. Koncernens ekonomiska utveckling är mot denna bakgrund i stor utsträckning beroende av skogsindustrikonjunkturen och dess svängningar. måste Domäns skogsbruk ges en omfattning och inriktning som syftar till att maximera resultatet på lång sikt. har Domän genomfört en nödvändig anpassning av den årliga avverkningsvolymen till en nivå som är optimal även ur ett längre perspektiv. virkesförsäljning har mot denna bakgrund minskats --1991 från 6,8 milj. m3fub till 5,6 milj. m3 fub eller med . har volymen minskat med ca 0,5 milj. m3fub. Det ekonomiska resultatet i Domän har trots försäljningsminskningen av vedråvara ökat från ett rörelseresultat efter avskrivningar om 199,9 milj. kr. till preliminärt 372,6 milj. kr. Bakom denna resultatutveckling ligger dels ett omfattande rationaliseringsarbete inom hela koncernen, dels en medveten strategi avseende ökad andel vidareförädling i egen regi av såväl skogsråvara som marktillgångar. a. omfattande mekaniseringar av slutavverkningarna i skogsbruket och genomförande av en decentraliserad organisation har antalet anställda i domänverket minskat från 5 535 årsanställda till 3 079 årsanställda eller med . Produktivitetsförbättringen har varit mycket hög i skogsavverkningarna. är i stort sett all sådan avverkning Den omorganisation som genomfördes i domänverket är den mest omfattande sedan verkets tillkomst och innebar en minskning från 31 till 17 skogsförvaltningar, borttagande av samtliga regioner och en radikal minskning av huvudkontoret. Antalet tjänstemän har minskat från ca 1 000 till ca 700 eller med . har en översyn av skogsförvaltningarnas behov av skogsarbetare genomförts. Den har lett till att ytterligare ca 600 av totalt ca 3 000 skogsarbetare har berörts. a. investeringar i vidareförädling har dotterbolagens andel av koncernens omsättning ökat från år . Träförädlingsverksamheten svarade för av Domäns omsättning mot . Den utveckling som ägt rum genom bildandet av några få block inom massa- och pappersindustrin har emellertid medfört att det blivit allt svårare för leverantörer av massaved och flis på virkesmarknaden att få tillräcklig andel av förädlingsvinsten. För att möta dessa marknadsproblem är en ökad integrering mellan skogsbruk och industri en angelägen handlingslinje för Domän. massaved säljs externt, varav till . förvärvade domänverket av aktierna i för 738 milj. kr. i syfte att dels skapa grund för ett ökat råvarusamarbete, dels ge Domän en andel av förädlingsvinsten i massa- och pappersindustrin. I syfte bl. a. att säkerställa ett tillvaratagande av de kvalitetsfördelar som föreligger i den svenska skogen är en ökad förädlingsgrad av domänverkets timmer inom koncernen samt fortsatt integrering framåt i träförädlingsindustrin nödvändig. Fortsatta satsningar i detta avseende måste därför ske för säkerställande av en rimlig prisnivå för svenskt timmer. går av domänverkets timmerleveranser till egna träförädlingsföretag. Mot bakgrund av nämnda utgångspunkter kommer jag i det följande att föreslå vilka principer som skall gälla vid en överföring av fast egendom samt av tillgångar och skulder i samband med en ombildning av domänverket till aktiebolag. 2 Historik Svenska kronan har av ålder varit ägare av jordbruksegendomar. Tillkomsten av de äldsta innehaven är hänförbara till och hör samman med kungamaktens jordinnehav. Till kungsgårdarna hörde kungsladugårdar samt hemman och lägenheter. Beteckningen krono för fast egendom av statlig natur kom i bruk under regering och genomfördes helt vid uppläggandet av jordeböckerna. Genom beslut på reformationsriksdagen i indrogs till kronan katolska kyrkans hemman. avhände sig kronan genom förläningar ett stort antal gods och hemman, som emellertid återtogs genom bl. a. reduktioner under andra hälften av 1600talet. Kronohemmanens antal uppgick därefter till ca 30 000, som i stor utsträckning anslogs som löneboställen åt statliga civila och militära befattningshavare.