prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Omställningskommissionensförslag: Överensstämmer med mitt vad gäller principen om ett förlängtinlösenpris kompletterat med ett arealbidrag. Remissinstanserna:RemissutfaUet är splittrat vad gäUer förslag attförlänga systemet med mlösenpriser för spannmål. Vissa remissinstanseravstyrker förslagen medan andra anser an stödformer som inlösenpriser ikombination med arealbidrag är att föredra framför andra lösningar, med hänsyntagen tiU bl.a. miljö och problem med överskott. Angående instansemassynpunkter pä ett införande av arealbidrag vUl jag hänvisa tiU det jag ticUgarenämnt Skälenför mitt förslag: Enligt 1990 ärs beslut om livsmedelspoUtUcen skall detgaranterade inlösenpriset successivt minska för att /94 uppgätill /kg spannmål. Efier 1993 ärs skörd skall enligt beslutet inte nägotinlösenpris finnas. Syftet med an öappa ner det garanterade inlösenpriset varatt underlätta övergängen till en marknadsinriktad prcxluktion. I beslutetantog man att för inlösenprisets avskaffande marknadsbalansskuUe ha uppnätts. Som jag tidigare nämnt innebär en anslut- ning till EG anfömtsättningama för vegetabilieocUingen väsentiigt förändras. 1992/93:100Svenska vegetabilieproducenter kommer att förvänta sig en högre stödnivä Bilaga 10 och därmed stöne utrymme för vegetabilieproduktion vid elt EG-medlemskap.I avvaktan på ett mecUemskap kan då prcxiuktionen av överskort i Sverigeförväntas fortsätta. Om inga förändringar görs i 1990 ärs beslut kommerdärför det svenska priset att falla till världsmarknadsprisnivå. Inom ramen för CAP-reformen införs nyakompletterande stödformer som är mindre produktionsdrivande än nuvarandeinterventionspriser. Interventions-prisema sänks därför, meninterventionssystemet behålls som en garanti mot alltför lågavärldsmarknadspriser. Jag anser därför att systemet med inlösenpriser börförlängas sä att de jordbmkare som i ett EG-perspektiv är konkurrenskraftigainte tvingas upphöra pä gmnd av att det saknas inlösenpris under ett enskiltär. En följd av anpassningen till de förhållanden som gäller inom EG blir ocksäatt spannmålspriset under budgetaret 1994/95 hälls på en läg nivä så altprissänkningen kommer konsumenten till del. Som jag tidigare nämnt sker dettabl.a. genom all gränsskyddet för spannmål sänks /94. Således bordet ocksä /95 finnas ettgaranterat inlösenpris i kombination med fortsatt arealersätming cx;h sänktgränsskydd. Nivåema bör fastställas vid senare tillfälle, dcx;k senast vidbehandlingen av 1994 ärs budgetproposition. En fömtsättning för att erhållaarealbidrag är 1994 bör vara att jordbrukaren fr.o.m. är 1993 anslutit av stödarealen till omstäUningsprogrammet. Angående systemet med arealbidrag i kombination medytterligare omställning vill jag i övrigt hänvisa tiU det som jag tidigareanfört vad gäller införandet av arealbidrag /94. Mittförslag: Gränsskyddet för proteinfodermedel tas bort . Omställningskommissionensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Av de remissinstanser som yttrat sig tillstyrker flertalet kommissionensförslag. Skälenför mitt förslag: Vid import till tas det ut en införselavgift på deflesta fodenävaror. Det är detta gränsskydd som utgör den svenskafo-denegleringen. Jag har ticUgare i proposition (prop. 1992/93:130) om vissajordbrukspoUtiska frågor redovisat min avsikt att föreslå regeringen att den 1januari 1993 sänka införselavgiften på proteinfodermedel . En sådantbeslut har fattats. En gränsskyddssänkning på proteinfodermedel innebär enökad konkunens för inhemska fodermedel och minskade foder- kostnader inom har ort Prop. 1992/93:100 bedömningen att ommförselavgifiema pä fodermedel tas bort så kommer den Bilaga 10 ökadeimporten av proteinfoder att medföra minskad användning av spannmål motsvarandeca 50 000 ha. Inom EG finns inget eller Utet gränsskydd förproteinfoder cx;h spannmåls-substitut, vilket innebär att de svenskafoderkosmadema ligger väsentiigt över de som gäUer inom EG. Spannmälssubstitutär en beteckning för siärkelserika foder som används i stäUet för den inom EGhittUls betydUgt dyrare och reglerade spannmålen. Substituten kan vara råvarorsom tapioka, majsglutenfcxler och kli. Som ett led i den nödvändiga kosmadsanpassningeninför ett EG-mecUem-skap föreslär jag att införselavgiftema för proteinfodermedeltas bort . Förändringen kommer pä sUct an leda tUl väsentiigtlägre kostnader inom animalieprcxiuktionen. Det leder emellertid cx:ksä tillatt priserna på inhemska fodermedel måste sänkas för att dessa skall kunnakonkurrera pä marknaden. Avsteget ärs beslut vad gäller det framtidapriset pä spannmål måste cx;ksä ses mot denna bakgmnd. Sammanlagt kan kostnadsminskningeninom animalieproduktionen till följd av dessa åtgärder beräknas till mellan 1500 och 2 000 mUjoner kronor. Vad gäller spannmälssubstitut förekommer idagsläget ingen stöne import uU . Det kan dock inte uteslutas att mereller mindre tUlfälUg impon av substitut skuUe kunna förekomma om gränsskyddettas bon. Kostnader uppkommer då för export av spannmål som trängs undan frånmarknaden. Mot denna bakgmnd anser jag att gränsskyddel förspannmålssubstituien bör förändras i takt med förändringama av referensprisetpä spannmål och, i den mån protemhalten i substituten är högre än i spannmål,även av den borttagna införselavgiften pä proteinfcxJermedel. 5.4 Åtgärder inom oljeväxtodlingen efter budgetåret1993/94 Mittförslag: ärs skörd skall ett särskilt system med inlösen ikombination med arealbidrag gälla för cxUingen av oljeväxter. Odlingen bör inteunderstiga vad som krävs av beredskapsskäl. Omställningskommissionensförslag: Överensstämmer i princip med mitt förslag. Vad gäller storleken päarealbidraget föreslår kommissionen att detta fastställs till 1 000 kr/hafr.o.m. 1994 ärs skörd. Remissinstanserna:Remissutfallet är blandat. anser att ett odUngsmäl nåsbiUigast cx;h säkrast med ett anbudsförfarande. Om en lägre säkerhet kanaccepteras och arealen kan tillåtas sjunka under 145 000 ha har Jordbruksverketinget att erinra mot förslaget. handel anser attkommissionens förslag bygger pä många osäkra faktorer och ärofullständigt i vissa avseenden. Några instanser anser an fettvamavgiften Prop. 1992/93:100 bör reduceras eller tas bort som elt led i en EG-anpassning. Skälenför mitt förslag: ärs skörd administreras stödet tillolje-växtprcxiuktionen med hjälp av ett anbudsförfarande enligt de riktlinjersom faststäUdes i 1990 ärs beslut om UvsmedelspoUtiken. Leverantörer avoljeväxtfrö har under vären 1992 lämnat anbud till pä enkvantitet och en pris tiU vilket man är intresserad av an leverera. De prisersom fastställdes vid kontrakteringen Ugger mellan 3,30 cx;h /kg frö,vilket är högt över EG:s intäkter per kg. Det motsvarar en bmttokosmad pä . TiU gmnd för det prcxluktionsmål som fastställdes i1990 ärs beslut och som innebar an ocUingen skuUe upprätthällas pä oförändradnivä Ugger bl.a. behovet av oljeväxtodUng för att klara har i sitt andra delbetänkande ifrägasatt om dettaberedskapsmål i perspektivet av ett mecUemskap i EG inte kan komma attförändras. Anbudsförfarandet fömtsätter att man vUl uppnä en viss kvantitet,vilket inte torde vara förenligt med CAP. EG:s marknadssystem för oljeväxter bygger på ettvärldsmarknadspris för frö på EG-marknaden kompletterat med ett arealbidrag.Arealbidraget för oljeväxter är regionaUserat med ledning av avkasmingsnivänför varje enskild region. Genomsnittiig ersättning är 359 ECU eller ca 3 500kr/ha. Priset i EG uppgår tUl ca /kg och Ugger därmed näravärldsmarknadspriset för oljeväxtfrö. Jag har i det föregående föreslagit attoljeväxicxUing inle skall vara berättigad till arealbidrag budgetaret 1993/94.Inför 1994 års skörd däremot skall oljeväxtcxUingen omfattas av ett garanteratinlösenpris för skörden i kombination med arealbidrag. Anbudsförfarandet föratt administrera stödet till oljeväxtcxUingen upphör därmed. Nägon förändringav beredskapsmälet bör inte vidtas. har pekat på att omberedskapen ej behöver upprätt-hällas med hög säkerhet så kan mälet förocUingen sättas lägre med hänsyn till möjlighetema att öka cxUingen frän ett årtill ett annat. OcUingen bör emellenid inte annat än enstaka år tillåtasunderstiga vad som krävs för att behälla en hög säkerhet. Jag bedömer dock attproduktionen med de förändringar som föresläs kan upprätthåUas pä i stortsett oförändrad nivä. Nivän på inlösenpriset för oljeväxtfrö börfastställas vid sainma tillfälle som priset för spannmål, dock senast vidbehandUngen av budgetproposition. 5.5 Åtgärder för att främja ekologisk produktion Mittförslag: Stödet tiU den ekologiska prcxluktionens utveckUng skall byggas utinom områdena tillämpad forskning och utvecklmg, marknadsföringsinsatser cx;hkontroU. Sammanlagt skaU 10 mUjoner kronor anvisas för budgetåren1993/94 och 1994/95 utöver nuvarande budgeönedel. Omställningskommissionensförslag: Sammanfaller med mitt förslag. Bilaga 10 Remissinstanserna: Häri stort lämnatkommissionens förslag utan erinran med hänvisning tiU imljö- cx;hnaturvärdsskäl. Vidare anser de flesta att ekologisk odling har gcxiafömtsättningar i cx;h kan bU en väsentiig produktionsgren . Skälenför mitt förslag: Stödet till den ekologiska produktionen bör byggas ut med 5miljoner kronor tUl områdena tiUämpad forskning och utveckling, med 3 mUjonerkronor tiU marknadsföringsinsatser cx;h med tiUkontroUorganisationema. Finansiering av förslaget bör ske genom omfördelning avmedel frän de nuvarande direktbidragen tUl jordbruket. Ekologisk produktion bygger pä en helhetssyn somomfattar de ekologiska, ekonomiska cx;h scx;iala sidoma avlantbmksproduktionen, bäde i ett lokalt och globalt perspektiv. De somframstäUer ekologiska produkter eftersnä-var bl.a. en produktion avhögkvaUlativa Uvsmedel, en miljö som tiUgcxloser husdjurens behov, ettkulturlandskap med artrikedom och genetisk mångfald där organismemasutvecklingsmöjligheter säkras, ett hushällande med naturresurser samt störstamöjliga recirkulation av näringsämnen. Gmnden för växtodlingen inom trädgärd,jord- och skogsbruk är hänsynen till jordens struktur och börcUghet, enmångfald i valet av grödor samt en varierad växtföljd. Ett ekologiskt lantbmkinnebär dessutom balans mellan antalet djur och areal sä att djuren utfcxlras isä stor utsd-äckning som möjligt med foder från den egna gärden. Flertalet av de för ekologisk produktion uppställdamälen sammanfaller med målsättningen inom konventionellt svenskt lantbmk.Svenskt lantbmk utvecklas mot att bU aUt miljövänUgare. I denna prcx;ess ärekologisk prcxluktion en viktig och pådrivande kraft. för ekologisk odling (KRAV)har fastställt regler för hur den ekologiska produktionen skall bedrivas. Tillskillnad från t.ex. förhåUandena i svarar de svenska producentema avekologiska produkter i princip själva för kostnadema för kontrollen, viUcetmotsvarade är 1991. Detta utgör ett hinder förutveckUng av ekologisk djurhållning och framför allt för produktionen avekologiskt framställt kött. Ekologiskt producerade Uvsmedel efterfrågas av ettstigande antal kvalitetsmedvetna konsumenter. Prcxluktemas marknadsandel ärför närvarande , men marknadsandelar om anses rimligt omsäsongvariationerna i produktionen kan bemästras. Marknaden för ekologisktodlad fodersäd är mycket begränsad, men kan komma att utvidgas betydUgt ommarknaden för ekologiskt prcxlucerade kött- cx;h mejerivaror kommer i gäng.Efterfrågan pä ekologiskt cxUade grönsaker är stor och prisema ligger ca 50 %över priset för konventionellt odlade grönsaker. Marknadsandelen förgröi>saker förväntas bli stöne än för andra ekologiska prcxlukter.Marknaden för ekologiskt prcxiucerat kön är mycket begränsad och relativtobearbetad. Situationen för ekologisk mjölkproduktion är något bättt-e med av marknaden. inom EG är efterfrågan päekologiskt producerade produkter stor cx;h därmed Prop. 1992/93:100 en tänkbar marknad för svenska prcxlucenter. Regeringen har utfärdat en förordning (1992:1085)om utförsel av ekologiskt framställda produkter m.m. Förordningen tillgodoserde krav som EG fr.o.m. ställer vid import frän tredje landav ekologiskt framställda prcxlukter. beslutar de föreskriftersom behövs för att export skall kunna ske. Härigenom vidgas möjlighetema attmarknadsföra dessa prcxlukter på EG-marknaden. I reformen av EG:s gemensamma jordbmkspolitik finnsstöd till ekologiskt lantbmk med bland de kompletterande stöden tiUmUjöfrämjande åtgärder. Dessa stöd delfinansieras av EG eUer med 75 %inom de s.k. mindre gynnade områdena. För att erhåUa ert stöd skall ettstödprogram utarbetas av mecUemsländema. Programmet skall sedan godkännas avEG-kommissionen. När det gäUer att införa ett svensktomläggningsstöd före är 1995 är det elt problem att EG:s vUlkor inte är kända.Omläggningsstödet är till sin natur långsUctigt och omläggningen skersuccessivt. Det blir därför bekymmersamt för alla inblandade parter omvillkoren för stöd i avtal mäste ändras . Jag finner detföljaktUgen olämpUgt an införa ett dylikt stöd innan det godkänts av EG. Jaganser dock att det bör utarbetas en förslag tiU stöd tiU omläggning tUlekologisk produktion inom ramen för EG:s kompletterande miljöprogram. 5.6 Kostnader och finansiering för åtgärder inom vegetabiliesektom Mittförslag: Kostnaderna som uppkommer vid införande av arealbidrag, stöd tUlprcxluktion av grönmjöl samt stöd för främjande av ekologisk ocUing skaUfmansieras uiom ramen for tiUgängliga medel för direktbidragen cx:h prisregleringen. Omställningskommissionensförslag: Överensstämmer i princip med mitt förslag. Skälenför mitt förslag: Genom de föreslagna åtgärdema för en anpassning inomvegetabiliesektom sker en minskning av prcxiuktionen cx;h därmed en minskningav den kvantitet spannmål som behöver exf>orteras. i kombination medändrade valutakurser gör att kosmadema för exporten sannolikt sjunker. Dennaeffekt reduceras dcx;k nU viss del när gränsskyddet för proteinfoderförsvinner cx;h efterfrågan pä inhemsk foderspannmål minskar. Den kvantitet medvilken efterfrågan har beräknats minska pä grund av ändradpro-teinfodeneglering är ca . SkuUe detta mö-äffa tordeexportbehovet öka i samma omfattning med en kostnad av 106 miljoner kronor.Exportkostnaden är beräknad tiU /kg. Totalt förväntas kostnaden förexport vid normal skörd och oförändrade valutakurser bU ca 400 mUjoner kronor.Med en oförändradförmalningsavgift bör därför tUlgängUga regleringsmedel över- Prop.1992/93:100 stiga exportkostnadema. Ej disponerade regleringsmedel tillsammansmed det Bilaga 10 direktbidrag för /94, somjag i det följandeföreslår skaU anvisas, bör cUsponeras förde åtgärder under /94somjag föreslagit. Kostnaden för arealbidrag kan beräknas uppgä tiU ca800 . Den areal för vilken det lämnas ett arealbicUag med 700kr/ha /94 är ca I 140 000 ha. Arealen är beräknad utifrån 1990ärs stödareal minskad med 500 000 ha som antas vara anslutna tillomställningsprogrammet fr.o.m. är 1993 och ynerUgare 260 000 ha med grödorsäsom oljeväxter, scx;kerbetor, konserväner etc. TiU detta kommer kosmadema förfonsatt stöd tiU produktion av grönmjöl cx;h stöd för främjande av ekologiskodling. Dessutom tillkommer kostnaden för fortsattomställning enligt livsmedelspoUtiska beslut. Uppskattningsvisansluter jordbmkama ytterUgare ca 125 000 ha till omstälUiuigsprogrammet år1993. TiU dessa företagare lämnas en ersättrung för den varaktigaomställningen med /ha. Ersätmmg för nyanslutning till omställning avmark beräknas således till ca . Konsumenteffekten av att priset för spannmål sänksberäknas bli ca . 5.7 Grunder för anpassningsåtgärder inom animaliesektom Mittförslag: Justeringar av direktstöd cx;h gränsskydd skall kunna vidtas i syfteatt anpassa pris-, stöd- cx;h kostnadsnivåer inom arumaUeprcxluktionen tiU EG:sniväer. Kommissionensförslag: Principerna i kommissionens förslag överensstämmer med mina. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser ställer sig positiva tUl principen att såväldirektstöd som gränsskydd skall kunna justeras i syfte att anpassa pris-,stöd- och kostnadsnivåer tUl de som råder inom EG. anser att fördelama med gränsskyddssänkningaruppväger nackdelama men påpekar an sänkningar av det svenska gränsskyddetskulle kunna medföra krav pä EG att sänka sitt gränsskydd då bUrmedlem. viU heUer inte utesluta en möjlig utvidgning av detbUaterala jordbruksavtalet med . delar kommissionens bedömning av deanpassningar som blir nödväncUga vid ett EG-medlemskap, men betonar an det ärosäkert viUcen prisnivå som kommer an räda i vid en medlemskap.Jordbmksverket betonar cx;ksä att det inte är det totala anpassningsbehovet viden mecUemskap som är den cenQ-ala frågestäUningen utan de olikaprcxiuktionsgrenamas förmåga tUl anpassning cx;h beroende av anpassningstidenslängd. gör bedömningen att för vissa prcxluktionsgrenar skuUeen längre anpass- ningsperiodkunna innebära bättre anpassningsmöjUgheter och därmed bättre Prop. 1992/93:100möjUghet att utveckla en långsiktig konkunenskraft. Behov av en längre an-Bilaga 10 passningsperiod kan bero pä behov av stmknarrationaUseringar inomproduktionsgrenen eller på att en stor del av kosmadema är fasta eUer på andet är en lång produktionscykel. Behovet av övergångsåtgärder kommer dcx;kenligt att bero pä hur övriga stöcUnsatser - exempelvis regional-,struktur- och mUjöstöd - kommer att utvecklas efter en EG-inträde. har betonat att effekten av densenaste tidens valutaförändringar blir ett minskat anpassningsbehov vid enEG-uiö-äde jämfört med kommissionens beräkningar. Flera remissinstanser påtalar att även eneffektivisering inom förädlingsindustrin är nödvändig för att den skall klarakonkurtensen. handel påpekar an det räder betydandeskillnader i prcxiuktivitet mellan förädUngsindustri i och EG cx;h atteffektiviteten i industriled i hög grad påverkar prisema i primärproduktionen.SLU understryker att det är angeläget an följa upp hur fördehiingen blir mellanprimärproduktion cx;h för-äcUingsled dä referenspriser sänks. Skälenför mitt förslag: har generellt sett ett högre prcxluktionskostnadslägeän EG. TUl skillnad från vegetabUieområdet Ugger dock även pris- ochstödnivåema inom animaUeomrädet över motsvarande niväer inom EG. Det finnssåledes ö-ots en förändrad växelkurs fortfarande behov av en sänkning av dessanivåer. SkaU den svenska animaUeproduktionen vara konkurtenskraftig vid eltEG-inträde måste de svenska nivåeraa anpassas i riktning mot nivåeraa i våranärmaste konkunentiänder. Det fattade beslutet om vissa jordbrukspolitiskafrägor (prop. 1992/93:130, bet. 1992/93:JoU9, rskr. 1992/93:102) mnebär bl.a.att direktbidragen till jordbmket reduceras. Regeringen har också fattatbeslut som innebär att gränsskyddet pä fcxiermedel sänks. Därmed har en förstasteg tagits i den nödväncUga anpassningen av stöd- cx;h produktionskostnader.Sä länge stödnivåema i är högre än i EG måste ocksä kosmadssänkning-arvidareföras genom sänkningar av pris- och stödniväer inom animalieområdet.YnerUgare anpassningar av pris- cx;h stödnivåer, utöver de kostnadsrelateradesänkningama, är nödvändiga för att åstadkomma en stark ckU konkurrenskraftig jordbmksnäring inför EG-inträdet.Åtgärdemas omfattning är till viss del beroende av valulakursförändringar menär också beroende av behovet av StmktureUa förändringar inom livsmedelssektom.Anpassningar måste kunna åstadkommas såväl genom sänkning av direktbidrag somgenom sänkning av referenspriser cx;h därmed sänkning av gränsskydd. Som jagticUgare anfört fömtsätter en sådan anpassning ett avsteg ärs beslut.För att möjUggöra en sänkning av pris-, stöd- cx:h kosmadsnivåema bör 1990 ärsbeslut frångås på denna punkt cx;h möjUghet ges an sänka säväl gränsskydd somdUektbidrag. En anpassning av dUektstöden bör ske sä att dessaöverensstämmer med motsvarande direktstöd inom CAP. De direktbidrag som saknarmotsvarighet i EG bör, i enUghet förslag, fasas ut för att Prop. 1992/93:100 möjliggöra konkurtenskraftig prcxluktion vid ett EG-inö-äde. Som jag tidigare nämnt avser jag att ätericomma tiUregeringen med konkreta förslag tiU bl.a. gränsskyddssänkningar fr.o.m. den 1juli 1993 i syfte att uppnä en anpassning till EG:s förhållanden. JaghemstäUer att regeringen föreslär att godkänna vad jag har förordatom 1. principerna för fastställandet avkompensationsbeloppet till jordbruket (avsnitt 4.3), 2.vegetabUiesektora budgetåret1993/94 (avsnin 5.1), 3.vegetabUiesektom budgetåret1994/95 (avsnitt 5.2), 4.fodermedelsregleringen (avsnitt5.3), 5.oljeväxtodlingen /94 (avsnitt 5.4), 6.främjandet av ekologiskproduktion (avsnin 5.5), 7.finansieringen av åtgärder inomvegetabiliesektom (avsnitt 5.6) samt 8.gmndema för anpassningsätgärderinom animaliesektom (avsnitt 5.7). A.Jordbruksdepartementet m.m. fop. Bilaga 10 A 1. 1991/92Utgift 27 056 243 1992/93 Anslag 30 482000 1993/94 Förslag 32 625000 arbete i samband medförhancUingar inför ett svenskt medlemskap i kommer att öka i omfattning.För detta ändamål har jag beräknat en resursförstärkning motsvarande 1 miljonkronor. Genom omfördelning av medel inom regeringskansliettiUförs departementet för vissa telefonkostnader. Jag beräknar anslagsbehovet för nästa budgetär tUl32 . Medelsbehovet har beräknats med utgångspunkt i en real minsknmgav utgiftema om i enUghet med den princip som tUlämpas genereUt i åretsbudgetförslag. Chefen för har ticUgare dennadag redovisat ett förslag om genereU räntebeläggning av statUga medelsflödensamt presenterat en mcxlell som bör tillämpas. /94 att tiUämpa denna mcxleU. Jordbruksdepartementetkommer därför att tilldelas en räntekonto med krecUt i ochmecUen under ifrägavarande anslag förs tUl detta konto. Anslaget för Jordbmksdepartementet har budgeteratsutan hänsyn till de tekniska justeringar som mäste göras till följd avändringen av nivån pä lönekostnadspälägget, den ändrade finansieringsformenför Stalshälsan, övergången lill lån i samt de nyaprincipema för budgeleringen av anslagen. Riktiinjema för dessa förändringar hartidigare denna dag redovisats av chefen för (bil. 1,Statsbudgeten och särskilda frägor, avsnitt 2.2). Det belopp som kommer attställas tUl myndighetens disposition kommer att slutiigt fastställas enligt deredovisade riktlinjema och kan därför avvika frän det nu budgeterade beloppet. Jaghemställer att regeringen föreslår att tiU för budgetåret1993/94 anvisa ett ramanslag på . 1991/92Utgift 6 689 196 1992/93Anslag 5 521000 1993/94Förslag 7 353 000 Lantbmksräden har till uppgift att inhämta cx;hförmedla kunskaper om jordbmket, skogsbmket och fisket samt därmedsammanhängande näringar i de länder eUer intemationeUa organisationer som ingåri deras verksamhetsom- ärlantbmksräden placerade i , , , Prop. 1992/93:100 och . Under anslaget har jag beräknat medel förytterUgare en lantbruksrådstjänst i . Denna tjänst mrättades i september1992 cx;h fmansieras mnevarande budgetår över anslaget . Medelsbehovet har beräknats med utgängspunkt i enreal minskning av ut-gUtema om i enlighet med den princip som tiUämpasgenereUt i årets budgetförslag. Jaghemställer att regeringen föreslär att till Lantbruksråd för /94 anvisaen förslagsanslag pä . 1991/92Utgift 17 555 163 Reservation 766 792 1992/93Anslag 9 313 000 1993/94Förslag 9 313 000 Utöver utgiftema för departementets kommittéer ocharbetsgmpper betalas från anslaget kostnadema för den jordbruksekonomiskaundersökningen. Under anslaget täcks även kostnadema för Konsumentberedningen. Fr.o.m.budgetårel 1993/94 övergår ifrågavarande anslag tUl rananslag. Jag hemstäUeratt regeringen föreslär att till Utredningar m.m. iör /94anvisa ett ramanslag pä . Bidrag till vissa intemationella organisationer m.m. 1991/92Utgift 35 106 698 1992/93Anslag 33 000 000 1993/94Förslag 36 000 000 Från anslaget betalas utgifter för Sverigesdeltagande i vissa intemationella organisationer cx;h för intemationeUtsamarbete inom Jordbmksdepartementets verksamhetsområde. /94 har jag beräknat medelsbehovet enligt följande. 1992/93 BeräknadäncUing rädet 26 500 000 -i- 3 000 000 1 Beräknad ändring P«P- 1992/93:100 1993/94 Bilaga10 havsforskning 1 400 000 Intemationella orgarusa tioner cx;h förhandlmgar päfiskets omräde 700 000 Unionen för skydd av växt förädlingsprodukter 400 000