prop · GG0356 · 1992-12-31 00:00:00 — LRFanser att lika villkor måste råda i en konkunenssituation. Importen avlivsmedel till har ökat väsentiigt . EG:sexportbidrag medför här ett gynnande av företeg inom EG på bekosmad av svenskaföreteg. Svenska företeg får då enligt LRF:s mening inte missgynnas av svensklagstiftning, vilket skulle bli fallet om departementsförslaget genomföres. Meddepartementsförslaget uppkommer rättsosäkerhet och ttöghet med negativakommersiella effekter. Det är en stor nackdel all inte hela lagförslagetsåvitt avser administration cxh undantegsregler m.m. är tillgängligt förbedömning på en gång. Detföreslagna administrativa systemet innebär att konkunensverket uppträder somutredare, åklagare och i några situationer även som domare. Detteöverensstämmer ej med allmänna, i vedertegna rättssäkerhetsprinciper.Systemet måste därför bli föremål för en omfattande revision om förslagetgenomföres. : kan godta förslaget om enkonkunenslagstiftning som bygger på förbudsprincipen om lagen cxkså ger utrymmeför de förordade undantegen. Närdet gäller möjligheten till gmppundanteg är denna redan aktuell påförsäkringsområdet med hänsyn till det bemyndigande som kommissionen fått genområdsförordningen (1534/91) och promemorians förslag att den svenskakonkunenslagstiftningen också nationellt skall anslute tUl EG-rätten. Förbundetfömtsätter därför att motsvarande undantegsregler införs i den svenska lagen. DagabAB: stöder grundtanken i förslaget, nämligen att en effektiv konkunensfrämjar effektiviteten i näringslivet. Dagabanser att förslagen i promemorian ofte saknar motiveringar ochkonsek'vensanalys. Skyndsamheteni genomförandet av en ny konkunenslagstiftning är oför- Prop. 1992/93:56klarlig. EG-harmonisering är eftersträvansvärd men det finns inga motiv Bilaga 8 till att skall ligga först. Förbuds-i stället för missbmksprincipen medför stora förändringar i konkunensfömtsättningamaför svenskt näringsliv. Långövergångstid cxh framskjutet genomförande måste ligga till gmnd för allabeslut. Förslagettill rättsordning kring den nya lagstiftningen kan skapa alltför stark dominansför det nya . förslag måste kunna överklagas. Snabbaförhandsbesked är oundgängligen nödvändiga beträffande nya kon-kunensåtgärder,som kan tänkas falla under eventuella förbudsbestäm-melser. (): DLF har en positiv gmndinställ-ning till en harmonisering av densvenska konkunenslagstifmingen till . DLF anser dock att endirekt harmonisering till först kan ske då företegen i kanagera på samma villkor som företag inom EG-marknaden. Engmndfömtsättning vid utformningen av svenska konkunensregler är att de svenskaföretegen ges samma villkor cxh möjligheter att konkunera som de europeiskaföretegen. En direkt harmonisering tiU EG:s konkurrenslagstiftning tordesåledes vara motiverad först när är medlem i EG. är detviktigt att de svenska företegen ges möjlighet att utvecklas för au möte denökade konkunensen. Dessutom måste företegen kunna verka i en, ur rättssynpunktsäker miljö. Förslagetinnebär att kommer att ges en central och ansvarsfull roll vadbeträffar konkurrens- cxh marknadsstmkturen i om lagförslagetgenomförs. DLFfinner anledning att ifrågasatte humvida förslaget innebär risker för ökadbyråkratisering och långa handläggningstider. Vifinner det önskvärt att ytteriigare överväga ansvar ochresurser om lagförslaget genomförs. Etet måste vara angelägel att skapa ensituation som inte onödigtvis leder till osäkerhet i företegens agerande, ochdessutom riskerar för långa väntetider. : I promemorian betonas behovet av en snabb cxh total EG-anpassning avden svenska konkunenslagen. ICA-handlama kan försfe att det på längre siktkrävs en harmonisering. Vi noterar emellertid också att flertaletmedlemssteter i EG ännu så länge har valt att umyttja den möjlig- Prop.1992/93:56 het som finns att bibehålla en nationell konkunenslagstiftning somär ut- Bilaga 8 formad med hänsyn till landets specifika förhållanden.Därigenom skapar man fömtsättningar för en gradvis harmonisering avlagstiftningen inom EG och näringslivet ges rimliga övergångstider från enuppsätming spelregler till en ny. Promemorian innehåller ingen övertygandeargumentetion för att det just i måste ske en så abmpt övergång. Vinoterar med tillfredsställelse all kraven på när en dominerande ställningföreligger har höjts i förhållande till konkunenskommitténs förslag. Vidarenoterar vi att promemorian inte längre riktar några angrepp mot ICA-hand-laraaspåsfedda krav på köptrohel, ej heller mot hembudsskyldigheten i . Viutgår från att dette indikerar en mera insiktefull syn på dessa frågor cxhhoppas dette kommer till uttryck i kommande proposition. Istället för attupprepa tidigare framförda synpunkter, hänvisar vi därför tiU vårt yttrande7/11 1991. Rejälövergångstid krävs för aweckling av rekommenderade cirkapriser Förslagetom förbud mot konkunensbegränsande avtal mellan företeg träffar inom ICA-verksam heten såväl cirkaprisinformationen till ICA-handlama som gemensammakampanjpriser, exempelvis ICA-handlamas gemensamma veckoutbud i flygblad cxhannonser. får dcxk beslute om undanteg för avtal som uppfyllervissa villkor. ICA-handlamasprisservice innebär art de ICA-handlare som så önskar fär cirkapriser på hyllkantsetikettertillsammans med vamleveranseraa från ICA Partihandel. En praktiskarbetsfördelning, som ger ICA-handlaraa samma kostnadsfördelar som stora,integrerade konkunenter. Prisservic:en ger endast rekommenderade priser cxhhandlaren har full frihet att avvika från dem. Sedande stetiiga prisregleringarna upphört cxh konkunensen skärpte, har allt fleraICA-handlare utnyttjat möjligheten till en egen prissättning. I stället för attte på sig merkostnaden för all själva trycka butiksindividuella hyllkantsetiketter,har därför fler och fler ICA-handlare valt att umyttja tjänsten (). Med IPS bestämmer den enskilde handlaren självkonsumentprisema i sin butik, men utnyttjar del gemen-samägdapartihandelsföretegets dataresurser för en rationell cxh kosmads-besparandeadministration av prissättning cxh produktion av hyllkantsetiketter. Enutförligare beskrivning av IPS:s omfatming txh effekter finns i vårt yttrande7/11 1991. har IPSinte varit tillgängligt i alla delar av . Anledningen till dette är attdatesystemen i vissa regioner inte är byggda för att klara 16 / 922193. IPS.Som en följd av vår stora omorganisation 1990, bygger vi nu helt nya Prop.1992/93:56 datesystem i alla delar av verksamheten. De blir klara . Dåkommer Bilaga 8 varje ICA-handlare i att succissivt få tillgång tillIPS. Densammantegna effekten av marknadsutvecklingen cxh nya cfetasystem gör att bmketav rekommenderade cirkapriser för ICA-handlamas del efter hand kan awecklas.Dette kan dcxk inte ske förrän nya datesystem är fårdigbyggda, testede cxhinförda. Dessutom krävs betydande utbildningsinsatser. För en så passomfattande förändring av arbetemtinema i tusentals butiker är ennödvändig omställningstid. Att förbjucfe ICA-handlamas prisservice med korterevarsel än så, skulle innebära oöverstigliga svårigheter för det stora antalmindre cxh medelstora som fortfarande står för den dominerandedelen av närservicen i landets kommuner. ICA-handlamaanser således att ett förbud mot rekommenderade cirkapriser kan träda i kraftförst efter en övergångstid räknat från lagens ikraftträdande.Eftersom en snabbare aweckling skulle slå synnerligen hårt, särskilt mot småcxh medelstora butiker, bör det i motivtexten till ny konkunenslag klartuttalas som regeringens avsikt att medge en sådan övergångstid. (Koopi): Enligt Kcxpi är det inte nödvändigt att så exakt försökakopiera EG:s reglering på konkunenslagstiftningens område när annanlagstiftning som cxkså påverkar konkunenslagstiftningen inte är densamma.Exempelvis så har presenterat ett förslag om kooperativ stedgasom gör det möjligt att skapa s.k. Europa-kooperativ och därmed utvecklasamarbete mellan kooperativ i olika länder. Enligt Koopi bör utgångspunktendärför vara att skapa en nationell konkunenslagstiftning som är anpassad tillnationella förhållanden, självfallet under hänsynstegande till transnationeUasituationer. För EG:s del har den nationella konkunenslagstiftningen mindrebetydelse eftersom alltid tar över när de är tillämpliga. Kcxipianser sålunda att promemorians förslag behöver ändras på en del punkter, Koopividhåller au det inte påvistets tiUräckliga principieUa motiv för att dennuvarande missbruksbestämmelsen skall ersättas av förbudsbestämmelser.Nuvarande förhandlingsprincip tiUgcxloser mer än väl svenska behov av att kunnabeivra övertramp mot konkunensreglema. Dessutom ges som mycket riktigt påpekasi promemorian en automatisk anslutning till EG rätten i samhandelssituationemagenom cxh eU eventuellt framtida svenskt medlemskap. Iövrigt är det som konkunenskommittén påvisat ändrad reglering på andra områdensom är väsentliga för effektiv marknad och konkunens. (): MRF godtar promemoriaförslaget Prop. 1992/93:56 underfömtsättning aU det kompletteras med gmppundanteg av minsl den Bilaga 8omfattning som gäller inom EG. : Förbundete bedömning är att det primärt ärbeställ-ningscentraleraa som kan komma att ttäffas av förbudet i 4 § txhförslagen till olika typer av undanteg. Det har varit en specieU uppgift förSvenska taxiförbundet att inför cxh efter Taxis avreglering förklarabeställnings-centralemas (BC:s) funktion och berättigande.Beställningscentialema är självständiga juridiska personer som emanerar från detidigare taxiföre-ningama (vanligen ekonomiska föreningar). BC:när aktören på marknaden. Genom centralen kan kommuner och företeg erbjudas enflexibel cxh betydande transportepparat. Det är också genom konkunerandebeställningscentraler som den effektivaste konkurrensen sker. Numeraär BC:n i regel aktiebolag som inom sig organiserar avtalstecknande medoffentliga cxh private företeg/organisationer, fördelning av taxitransportergenom kommunikationsradio/datahjälpmedel samt administration för gemensamfakturering m.m. För utförandet av transporteraa finns transportöravtal medolika taxiföreteg. I dessa finns prcxluktionsme-del i form av taxifordon samtanställda förare cxh/eller taxiägaren som arbetskraft. BC:sfördelar på marknaden är av stordriftskaraktär. Genom att BC:n tar emot ochfördelar beställningar behöver kunden endast ringa ett telefonnummer för attfå en ledig bil, ja även närmaste bil. Taxiföretegen optime-rar sittresursutnyttjande genom att köra så lite som möjligt utan betalande kund ibilen samt genom att på ett effektivt sätt i övrigt få transportuppdrag genomcentralen. Genom BC:s kan taxiföretegen få slagkraftig marknadsföring ochrationell fakturering. Eftersomdet är beställningscentralen som är aktören på marknaden finns naturligt noggemensam prissätming samt produktionsplanering, vilket formuleras i ovannämnda transportöravtal. Detta naturiiga sätt att bedriva taxiverksamhetinnehåller därför element som kan falla under det föreslagna förbudet i 4 §. Eftersomcenttalen generellt är aktören på marknaden (och normall inte de enskildataxiföretegen) uppkommer en nivåfråga när det gäller synen på konkunensen. Ärdet centralen som betraktas och bedöms eller är del samarbetet mellan deenskilda taxiföretegen ? Inomtaxinäringen kan man beträffande beställningscentraler tala om en vissmålkonflikt mellan stordriftsfördelar som marknaden efterfrågar cxh densamordning som fömtsätts och som kan betraktas som konkunenshäm- mandevad gäller relationema mellan transportörerna inom samma BC. Konkunensenssyfte är bl.a. att optimera effektiviteten pä marknaden. talarför att perspektivet bör läggas mer på beställningscentralen som aktör påmarknaden än på konkunensbegränsande inslag i samaibetet mellan Åtsamma håll pekar det förhållandet, att ett antal samverkande småföreteg inom encxh samma BC rimligen borde få samma möjligheter att utnyttjastordriftrsfördelar på marknaden som det stora företeget. Det senare kan mycketväl ha lika många bilar respektive förare som i det försmämncfe exemplet utanatt någonsin bli utsatt ens för misstankar om konkunenshämmande verksamhet. : TiU gagn att ha samma konkurrenslagstiftning som våra stöntehandelsparmen vare sig vi står utanför eUer innanför EG Medde föreslagna lagreglema bringas den svenska konkurensrätten snabbt till enanpassning till konkurenssystemen inom EG, vilket blir till gagn den dagSveriges ansökan om medlemskap beviljas. Vare sig en anslutning sker snarteller senare är det emellertid av vikt för svenskt näringsliv att i en såavgörande fråga för utvecklingen som konkurensen ha med EG över-ensstemmanderegler. Ju företegen hunnit arbete med de nya konkunensreglema destobättre. Det gör ett snabbt ikraftträdande angeläget. Skulle vi av någon gmndkomma att sfe utanför Gemenskapen, bör en anpassning av konkunenssystemen underalla förhållanden vara till gagn vid handeln mellan och ländema iGemenskapen. Det gäller inte minst för små och medelstora företeg. Problemenför företagen med dessa stora cxh snabba förändringar Utantvekan kommer den korta tid som står till buds innan lagen träder i kraft attbereda svårigheter. Dettilltänkte kommer i förstone att få en utomordentiigt tungarbetsbörda. lär dock situationen ha normaliserats. Förföretegen är förhållandena allvarligare. I det svenska systemet ingår eU otalöverenskommelser, vars syften visserligen kan vara samhällsgagne-liga men somde facto hämmar konkunensen. Så gott som inom alla näringslivets områden finnssådana överenskommelser. I del klimatet har företegen lärt sig arbete. Denmentala ändringen som de nya reglema nödvändiggör kan te tid. EG-kommissionenagerar med skärpa mot den typen av överenskommelser, som innebärinformationsutbyte om verksamhet, anbudsvillkor cxh priser. Kommissionenhävdar betydelsen för konkunensen av hemlighållandet av villkoren i anbud cxhandra försäljningsvillkor. : Vi tillstyrker att lagstiftning införs somytterligare stärker konkunensen i . Vikan godte att denna byggs upp efter mcxleU av . Lagenmåste vara fömtsebar, enkel cxh konkunensneutral, vilket kräver kompletteringarcxh förtydliganden på flera punkter. Enstark princip i svensk rättsskipning är att hålla isär uttedande/föreskrivande,åklagande cxh dömande funktioner. Skälen för dette behöver säkert inte härutvecklas mera principiellt. Denförordade organisationen för tillämpningen av lagen avviker kraftigt från dennaprincip. Rent praktiskt innebär förslaget ju bl.a. att samma myndighet som kanha formulerat ett beslut i en dispensfräga eller i ett icke-ingripandeärendeockså slutgiltigt avgör om berört företeg har hållit sig inom beslutets ramaroch fattar beslut om vitesföreläggande. Vianser att starka skäl talar för att man väljer en annan ordning. Lämpligt kanvara att konkunensverket får fatte tvingande beslut om dispenser cxhicke-ingripandebesked och om sin bedömning av när ett förfarande är förbjudet.Slutiigt beslut om sanktioner mot förbjudna konkunensbegränsningar skulleliksom behandlas av . För beslut i de senare fallenbör en överklagandemöjlighet tiUskapas. Denkombinerade effekten av de skärpte sanktioneraa cxh den ändrade bevisbördan börskapa rimliga garantier för att en sådan ordning inte kommer att leda till enohanterlig arbetsbelastning i domstolen, därest dette skulle vara ett avgörandeskäl för den i förslaget förordade lösningen. 3.Undantag från förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete. Enmajoritet av remissinstansema godtar förslaget i allt väsentiigt eller lämnardet utan erinran. Någraremissinstanser anser att lagen från början borde varit kompletterad medgmppundanteg. Någrainstanser, framför allt , och , anser att tillfålliga priskampanjer i organiserad samverkan mellanenskilda köpmän bör vara undantegna från förbudsreglema. anser att jordbmkete primärföreningar bör undantes från förbudsreglema. 1När det gäller gmppundantegen anser och att dessa bör beslutas av regeringen. Stetskontoretanser att gmppundantegen bör ha lagform. anser att fråganhumvida besfemmelser om gmppundanteg kan vara verkställighetsföreskrifteri regeringsformens mening bör prövas ytterliga- Prop. : anför att nägra särskilda undanteg beträffande samarbete inom enkoncem eller en primärförerung inom lantbmkskcxiperatio-nen inte görs: Sådantsamarbete är förbjudet enligt promemorieförslaget om det hämmar konkunensen påett märkbart sätt. Har samartietet positiva effekter som överstiger de negativakan undanfeg från förbudet erhållas. Enligt verket är en sådan regleringpositiv eftersom den konkunensvårdan-de myndigheten härigenom ges möjlighettill nödvändig flexibUitet i EG-anpassningen. Närings-och teknikutvecklingsverket (): har tidigare förordat att de s.k.småföretegar- cxh kooperativa undantegen skulle rymmas i den nyakonkunenslagstiftningen. De syften som verket härigenom velat främja förefalleremellertid beaktede i det nya förslaget bl.a. genom märkbarhete-kriteriet. Stetskontoret:Som framhållits ovan är det en stor fördel att kunna använcfe EG:s erfarenheterför utformningen av en ny konkunenslagstifming. Gmppundantegen är generellanormer som rimUgen avses ha besfeende karaktär och som torde ha betydandeallmänpolitiskt intresse. Nägra särskilda behov av att snabbt och"smidigt" beslute om nya gmppundanteg har vi svårt att se. Snarareförhåller det sig så att behovet av öppen diskussion cxh information ökar medden nya konkunenslagen eftersom den, med hänsyn till sina syften cxh sittinnehåll, kommer att i väsentiigt högre grad påverka förhållandena i bådenäringslivet cxh den offentiiga sektom än den hittillsvarande konkunenslagenhar gjort. Företegen har därför etl berättigat intresse av att kunna fömtseförbudens omfattning cxh innehåll. Riksdagsbeslut i fråga om gmppundantegenavspeglar den betydelse som konkunenslagen avses få. Stetskontoretanser därför att gmppundantegen bör uttedas och berecfes somlagstiftningsärenden så att de kan bli föremål för allmän debatt cxh beslutesav . Det bör vara en uppgift för konkunensverket att te initiativ tillutveckling cxh "underhåll" av gmppundantegen, när erfarenheter frånrättsutvecklingen inom EG cxh från praxis ger anledning tillförändringar. Denföreslagna konkunenslagen är inrikted på företeg som bedriver ekonomisk ellerkommersiell verksamhet. Del innebär att förvalmingsmyndig-hetersresultetsenheter som bedriver sådan verksamhet är företeg enligtkonkunenslagen; språkbmket är nytt. Marknadsdomstolen:I likhet rned vad som föreslagits i promemoria omEES-avtalets införiivande m.m. (Ds 1992:14 sid. 80) föreslås (sid. 39 cxhlagförslagets 11 9) att s.k. gmppundanteg skall få föreskrivas av regeringeneller den myndighet regeringen bestämmer. praktiskasynpunkter är delte en lämplig lösning. Ännu bättte från sådana Prop.199_/93:56 synpunkter skulle vara aU förordningama utfärdades i samma ordningsom Bilaga 8 gäller för individuella undanteg, såsom sker i EG. Frågan är dcxk- som framhållits i ytttande över EES-promemorian - omförordningama kan anses vara verkställighetsföreskrifter i regeringsformensmening. Det bör uppmärksammas att föreskrifter om gmppundanteg har väsentligacivilrättsliga verkningar på avtal mellan enskilda rättssubjekt. Det kanhävdas att dessa föreskrifter - med den utformning 8 kap. 2 § regeringsformenhar - kräver lagform. I samband med godkännande av avtalet mellan ,och EEG om civil luftfart har godtegite att gmppundanteg meddelas iförordningsform (prop. 1991/92:29, TU4). Frågan.bör dock enligtmarknadsdomstolens mening prövas ytteriigare, så att det om möjligt undviks aUtveksamhet uppstår om den valda lösningens gmndlagsenlighet. Näringsfrihetsombudsmamnnen(NO): NO delar uppfattningen att del bör finnas möjlighet att utfärdagmppundanteg. Utgångspunkten bör därvid vara att tillämpningen av lagen blir såkonform som möjligt med EG-rätten. Därmed är inte sagt au gmppundanteg somskall gälla på nationell nivå i alla delar behöver eller skaJl ha sammautformning som de gmppundanteg som gäller i det övemationella systemet. Påsidan 54 i promemorian uppges att samarbete i en jordbmkskooperativ förening ärförbjudet enligt promemorieförslaget, om det hämmar konkurrensen på eUmärkbart säu. Har samarbetet emellertid positiva effekter som överstiger denegativa effekter som samarbetet innebär för konkunensen kan undanteg frånförbudet erhållas. InomEG-rätten undantes jordbmksområdet, såvitt avser samarbete som är en följd avden gemensamma jordbmkspolitiken, från konkunensreglemas tillämpningsområde.Enligt departementspromemorians förslag skall de nationella konkunensreglematillämpas fullt ut på jordbmksområdet. NO ifrågasätter om det är lämpligt attde svenska nationella konkunensreglema på dette område ges en stöne räckvidd änmotsvarande EG-regler. Det är tveksamt om gmppundantegsmöjligheten på dettaområde kan användas pä ett sätt som ger önskad effekt. Iandra branscher där samverkan mellan småföreteg kan vara fördelaktigt frånkonkunenssynpunkt torde lagens undantegsmöjligheter vara tillräckliga. För attundertätte den administrativa handläggningen kan det här vara lämpligt attutfärda gmppundanteg. NO hänvisar vidare till vad NO anförde i sitt ytttmideöver konkunenskommitténs betänkande (s 34 ff). (): Verket kan med tillfredsställelse konsteteraatt det i departementspromemorian redovisade förslaget just bygger på enordning med gmppundanteg. I Unje med vad som ovan anförts om värdet med ettnärmande till anser SPK att de gmppundanteg från desvenska besfemmelsema som kommer att med- gesså nära som möjligt bör överensstämma med EG:s gmppundanteg. 1992/93:56SPK fömtser dcxk att en total överensstämmelse inte kan uppnås, bl.a. på Bilaga8 gmnd av EG-reglemas övemationella karaktär, Romfördragete särskilda syften,EG:s behov av att te hänsyn till andra gemensamma poUtikområden samt, inteminst, skillnadema mellan den svenska cxh den gemensamma marknaden. Det ärangeläget att påbörja de analyser som är nödvändiga som underlag förde svenska gmppundantegen, så att utformningen av dessa regler blir kända förföretagen i gcxl tid innan en ny lag träder i krafl. Sveahovrätt: Som tidigare nämnts är förbudsreglema i Romfördragete art. 85 och 86,som föreslås överförcfe till svensk rätt, mycket omfattande och måstekompletteras med undanteg av olika sfeg. Den valcfe lagstiftningsteknikeninnebär därför att regleraas verkningar i stor uteträckning besfems av dessaundanteg. Det sagda innebär att det överlåts åt regeringen cxh derättstillämpande organen att bestämma regleringens verkliga innehåll i enutsttäckning som inte tidigare varit vanlig i vårt land. Verkanav regler är ingripande på immaterialrättens område. I EG haruppstått en betydande spänning mellan konkunensbesfemmelser å enasidan cxh immaterialrättens regler om ensamrätt å andra sidan, främst ifråga ompatent- cxh vammärkesrättigheter. För den industriella äganderättens del hardessa problem angripits genom de i promemorian omnämnda gmppundantegen förpatentiicensavtal cxh för avtal om överförande av know-how. Bortsettfrån ovansteende allmänna kommentarer är det enligt hovrättens mening intemeningsfullt att yttra sig om förhållandet mellan den föreslagnalagstiftningen och de immaterialrättsliga bestämmelseraa utan att vete vilkagmppundanteg som kommer att utfärdas. I sammanhanget kan det dock finnas skälatt påpeka att de nyssnämnda gmppundantegen i EG är mycket omfattande cxhdetaljerade; dessutom skiljer de sig ifräga om systematik och uppbyggnad högstväsentligt från svensk tradition när det gäller utformningen avförfattningstext. Detär cxkså viktigt att framhålla att promemorian inte behandlar frägan om hur manskall lösa konflikter mellan de nya konkunensreglema cxh de immaterialrättsligalagama om ensamrätt. För EG-länderaas del är detta problem löst genom den avEG-domstolen faststallcfe principen att EG-lagstiftning har företräde framförnationell lag. Men för svensk del kommer frågan om förhållandet mellan den nyakonkunenslagen cxh immaterialrättens besfemmelser att lämnas öppen, möjUgenmed undanteg för upphovsrätten som skyddas av en särskild besfemmelse iregeringsformen.