prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — budgeferet 1993/94 tillämpa denna modell och kommer då att tilldelas etträntekonto med kredit i . Medlen under anslagen D 1 och D 2kommer att föras till detfe konto. Anslagen har budgeterats ufen hänsyn till detekniska justeringar som måste göras till följd av ändringen av nivån pålönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen för Stetshälsan, övergångentill lån hos och de nya principeraa för budgetering avanslag. Riktlinjeraa för dessa förändringar har tidigare denna dag redovisatsav chefen för (bilaga 1, Stotsbudgeten och särskildafrågor). Det belopp som konuner att sfellas till dispositionkonuner att slutligt fastsfeUas enligt dessa riktlinjer och kan därför konunaatt avvika från det nu budgeterade beloppet. 1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag Domstolsverketär central förvaltningsmyndighet för de allmänna domstolama, de allraännaförvaltningsdomstolaraa, Bosfedsdomstolen, arrende- och hyresnämnderaa,Försäkringsöverdomstolen, och de allmänna advokatbyråeraa.Domstolsverket har också till uppgift att på det allmännas vägnar föra felanmot beslut i rättshj älpsfrågon Chef för Dorastolsveiket äi en generaldirektör fmns en organisationsenhet, en ekonomienhet, en personalenhet och enjuridisk enhet. Dessutom finns ett sekieferiat och en peisonalansvarsnämnd. Från anslaget befelas också kostnadema föiverksamheten vid och fördomstolsväsendet. Dorastolsveiketsysselsätter en personalstyrka motsvarande cirka 148årsarbetskraften Domstolsverketyrkar i sin förenklade anslagsframsfellning att anslaget för budgeferet 1993/94skall vara oförändrat i förhållande till föregående budgefen Bilaga 3 framtida roll ocharbetsuppgifter är naturligtvis i högsfe grad förknippad med vilkendomstolsorganisation vi har . Som jag inledningsvis anfört haiDomstolsutredningen lämnat sitt betänkande Domstolama inföi 2 000-tolet.Betänkandet liksom promemorian (Ds 1992:38) Domstolsväsendet - Oiganisation ochadministration hai remissbehandlats och är nu föremål för ingåendeöverväganden inom . Dessa överväganden kan, som jag tidigareanfört, komma att leda till omfattonde föiändringar av och domstolamasarbetsuppgifter . fick i regleringsbrevet förbudgeferet 1992/93 bl.a. i uppgift att delegera budgetansvar i så storutsträckning som möjligt till enskilda domstolar Detfe arbete har utförtsframgångsrikt och bör fortsätfe. Det ligger också i linje med de övrigaförändringar som kan komma att ske av uppgifter ochorganisation. Det är dock för tidigt att redan nu låfe detfe få budgetmässigakonsekvensen Mot bakgmnd av det sagda och vad som anförtsom tvååriga budgetramar föreslår jag därför att anslaget skall beräknas med utgångspunktfrån vad som har anvisats för /93. Emellertid skall förDomstolsverket även detfe budgetår gälla ett rationaliseringskrav. Frånanslaget bör därför föras bort ett belopp om 1,3 miljoner kn Med hänsyn till det anförda bör anslaget underbudgetåret uppgå till följande. JaghemsfeUer att regeringen föreslår att till för budgeferet 1993/94anvisa ett ramanslag på Domstolama m.m. Prop. 1991/92 Utgift 2 172 213 235 1992/93 Anslag 2 378 759 000 1993/94 Förslag 2 445 640 000 Allmännadomstolar är tingsrätteraa, hovrätteraa och Högsfe domstolen. Tingsrätternaär allmänna underrätten Det finns 97 tingsrätten Hovrätterna är överrätter i deraål som överklagas från tingsrätteraa. Det finns 6 hoviättei: (15avdelningar, varav 13 för allmänna mål och 2 för vatten- och fastighetsraål),Göfe hovrätt (5 avdebingar). Hovrätten över och (5 avdehiingar).Hovrätten för (6 avdelningar). Hovrätten för Nedre (2avdelningar) och Hovrätten för (2 avdelningar). är överrätt i de mål somöverklagas från hovrätterna. Domstolen är indelad i tre avdelningar Idomstolen finns 22 justitieråd. Tre av dessa tjänstgör iLagrådet. För Högsfe domstolen finns ett särskilt kansli till vilketrevisionssekreterare är knutna. Allmänna förvaltningsdomstolar är länsrätteraa,kammarrätteraa och Regeringsrätten. Länsrätterna är allmänna förvaltningsdomstolarnärmast under kammarrätteraa. Det fmns 24 länsrätten Kammarrätterna är bl.a. överrätter i de mål somöverklagas från länsrätteraa. Det fmns fyra kanunarrätter: Kammarrätten iStockholm (10 avdelningar, varav en extra avdelning), Kammarrätten i (8 avdelningar). Kammarrätten i (6 avdelningar, varav tvålokaliserade i ) och Kammarrätten i (6 avdelningar, varav enextra avdeUiing). I anledning av den nya insfensordning för rättskipning isocialförsäkringsmål som trätt i kraft fullt ut och sora bl.ainnebär att försäkringsrätteraa avskaffats, har kammarrättema försferkts.Sålunda har i jämförelse med föregående budgefer kammarrätteraa i ochSundsvall tillförts vardera två avdelningar (de nya avdebiingama iKararaarrätten i har lokaliserats till ) och kanunarrättema iGöteborg och vardera en avdelning. Regeringsrätten är högsto allmännaförvaltningsdomstol. Regeringsrätten är överrätt i de mål som överklagas frånkammarrättema. Regeringsrätten avgör vidare mål om rättsprövning av vissa förvaltningsbeslut.Dorastolen är indelad i tre avdelningar I domstolen finns 20 regeringsråd. Tvåav dessa tjänstgör i Lagrådet. För Regeringsrätten finns ettsärskilt kansli till vilket regeringsrättssekreterare är knutna. Försäkringsöverdomstolen prövarsocialförsäkringsmål som överklagas från kammarrättema och mål frånArbetsmarknadsstyrelsen. Domstolen har 10 lagfama och 10 andra ledamöten Hyresnämndernahar till uppgift bl.a. att medla och vara skiljenänmd i hyrestvister särat avgöravissa typer av sådana tvisten Arrendenämn- Prop. derna har motsvarandeuppgift i arrendetvisten Flertolet av nänmderaa Bilaga 3 har två eller tre län somverksamhetsområde. gemensamt kansli medarrendenänmderaa. Sådana kanslier finns på 12 Bostadsdomstolen är över- och slutinstans i deärenden som avgörs av hyresnänmdema. Från anslaget betolas också kostnaderaa för dekansligöromål för som fullgörs av . Domstolsväsendetsysselsätter en personalstyrka motsvarande cirka 5 190 årsarbetskraften Domstolsverketyrkar att anslaget för budgeferet 1993/94 - i förhållande till vad som förraåret i samband raed den fördjupade anslagsprövningen anvisats för innevarandebudgefer - räknas upp med sammanlagt 35 miljonei kn Ökningen avsei främstpersonalförsferkningar med anledning av ökad måltillströmning, försferkning avresursema för personalutbildning och lokalkostnaden Dessutom begär verket -utan att frarasfeUa något yrkande om förhöjt anslag - kompensation för ökadelokalkostnader i anledning av beslufede och planerade nya lokalpiojekt fölbudgeferet 1993/94 med sammanlagt 18 miljonei ki. Undeide hai arbetsläget vid de allmänna domstolama varit pressat,framför allt beroende på en fortgående ökad tillströmning av mål och ärenden. Isynnerhet har detto gällt hovrättema och de större tingsrätteraa. Antolet inkomna brottmål i tingsrätterna (exklusivenoferiemål) ökade mellan . Ökningen innebärnästan en fördubbling av ökningsfekten jämfört med föregående år då anfeletinkommande brottmål ökade . Det finns inget som pekai på att någottrendbrott kan förvänfes . Även när det gällertvistemålen (exklusive mål angående gemensam ansökan om äktenskapsskillnad) harnäranog en fördubbling av ökningsfekten av anfelet inkomna mål skett mellan år1990 och 1991. Ökningen har uppgått till jämfört med ökningen mellan år1989 och 1990, vilken var . För konkurser har en fortsatt kraftig ökning skett.Sammanfeget har anfelet inkomna konkuisärenden jämfört med föregåendeår ökat med . Det finns inga tecken till avmattning i 7 1992/93. När det gäller bouppteckningsärenden är situationenalltjämt raycket Bilaga 3 besvärlig. Vid vissa tingsrätter är väntetideraa föratt få sådana ärenden handlagda oaccepfebelt långa. Anfelet inskrivningsärendenhar däremot minskat dramatiskt, säkerligen till följd av den vikande fastighetsmarknaden,konjunkturläget och de svårigheter som kreditinstituten befinner sig i.Minskningen av antolet inkomna lagfarts- och inteckningsärenden var cirka 30 %under försto , jämfört med föregående ån Antolet raål i hovrätter tia har ökat kraftigt ävenunder . Ökningen uppgick raellan till 7 %.Hovrätteraa har dock ökat sin målavverkning så att målbalansemamed ett par undanfeg ändå inte ökade jämfört med föregående ån Dock harmålbalansema ökat i alla hovrätter . Målbalansema ochdärmed väntetiderna till följd av de senaste årens sfediga ökning av anfeletinkomna mål är därför överlag alldeles för stora för att i längden kunnaaccepteras. Den i föregående års budgetproposition aviseradejusteringen av hovrätteraas domkretsar har skett innebärandeatt län, som tidigare hörde under , har förts över till Göfehovrätts domkrets. I Högsfe domstolen har arbetsläget genomgått enförsämring då anfelet inkommande mål ökade jämfört medåret innan. Trots att anfelet avgjorda mål ökat har målbalanseraa ändå blivitavsevärt mycket större än de var föregående ån Arbetsbelastningen i hyresnämnderna har knappaständrats . Vid arrendenämnderaa har en nedgång av anfelet inkommnaärenden skett. För Bostadsdomstolen har den minskning av anfelet inkomna målsom skedde fortsatt . Vidlänsrätterna har anfelet inkommande mål ökat under år 1991jämfört med föregående ån Denna ökning är främst hänförlig tillsocialförsäkringsmål, som tillfördes länsrätterna , ochfastighetsfexeringsmål under det att skattemålen och körkortsmålen har minskati anfel. Att skattemålen minskar påtogligt visas också av stotistiken förförsto . har emellertid också psykiatrimålen,som tillfördes länsrätterna , tillkommit. Målstotistiken förperioden tyder på en större tillströmning av sådana mål än som var beräknat vidreformens genomförande. Även för socialförsäkringsmålens del kan märkas enmåltillströmning som ligger över den från början beräknade. Bilden av arbetssituationen i kammarrätterna ärnågot splittrad. Antolet inkomna mål minskade fram . Under detfeår inträffade emellertid en ökning av anfelet inkomna mål med . Målökningenfortsatte då antolet inkomna mål ökade jämfört med året innan. avverkningstaktungefår lika mycket varför målbalansema då minskade Prop. 1992/93:100 något.Eraellertid har anfelet inkomna mål till kanunarrättema återigen Bilaga 3 ökatkraftigt . Ökningen järafört med föregående år var, utan beaktandeav socialförsäkringsmålen, så stor som . Lägger man tillsocialförsäkringsraålen blir raålökningen väsentligt större. Den förändring avdomkretsindelningen för kammarrätteraa i och som aviseradesi förra årets budgetproposition har genomförts fno.m. ,innebärande att , som tidigare hörde under Kanunarrätten iGöteborg, flytfets över till Kammarrätten i . Aibetssituationen i Regeringsrätten är i stort setttillfredssfellande. Anfelet avgjorda mål ökade betydligt . Dockökade saratidigt anfelet inkomna mål varför en ökning av målbalansen under år1991 inte har kunnat undvikas. Dennya instansordningen för rättskipningen i socialförsäkringsmål har, sora jagtidigare nämnt, slufligt genomföits , då föisäk-lingsiätteraasveiksamhet helt upphörde. I förra årets budgetproposition anförde jag attförsäkringsrätteraas kvarsfeende balans, som skulle överlämnas tillkammarrätteraa, kunde anfes bli cirka 7 500 mål. Försäkringsrätteraaöverträffade under sin sisfe verksamhetstid den förväntningen och överlämnadecirka 6 700 mål till kammarrätteraa. Måltillströmningen till Försäkringsöverdomstolenfortsatte att öka kraftigt , delvis beroende på att anfelet målsom avgjorts i försäkringsrätteraa varit större . Ifrågaom arbetsläget i domstolama förtjänar även följande att framhållas. Vidtingsrätteraa har som framgår ovan måltillströmningen fortsatt att ökakraftigt. Det raålanfel som i genomsnitt föll på varje enskild domareslott, 250 mål, är väsentligt högre än tidigare ån Vid både tingsrätter ochhovrätter har målbalanseraa och väntetideraa ökat, trots de storaarbetsansträngningar som gjorts. Vad gäller de allmänna föivaltningsdomstolaraaskall, fömtom vad jag sagt ovan om måltillstiömningen, även nämnas något om sammansättningenav länsrättemas målbalans för . Målbalansen är ju en beteckning på demål sora av något skäl inte har kunnat avgöras . I balansenligger därför i normala fall till allra störsfe del sådana mål som är undernågon form av beredning; alltså inte färdiga för avgörande. Vid länsrätteraadäremot består en så stor del som en tredjedel av målbalansen av sådana mål somär helt klara för avgörande. Denna siffra är klart otillfredsställande. Tilldetfe kommer att de olika typer av mål länsrätteraa handlägger till tvåtredjedelar besfer av förtursmål. Även kammarrätteraas balanssituation måsteuppmärksammas i detfe sammanhang. Som jag anföit hai antolet inkommandemål Även omkammarrätteraa också kraftigt har ökat sin Prop. 1992/93:1(X) avverkning avraål har ändå balansema stigit på ett sätt som inger oro för Bilaga 3framtiden. Sålimda har anfelet balanserade mål i kammarrätteraa under år 1992ökat . I sammanhanget bör också beakfes att många av desocialförsäkringsmål som överlänmats till kammarrätterna är vidlyftiga ochtidskrävande. Redan de nu redovisade omständigheteraa leder tillatt arbetsförhållandena vid domstolaraa måste följas med störsfe uppmärksamhet.Till detfe kommei att bl.a. de allmänna förvaltningsdomstolarna sferinför en synnerligen ingripande omorganisation om vissa av Domstolsutredningensförslag genoraförs. Länsrätteraa kan till exerapel i fraratiden komma att fåöverfe ett mycket stort anfel olika måltyper från kammarrätteraa som försfedomstolsinsfens. Även om de tiUtänkfe reformeraa också kommer att irmebära attvissa måltyper, exempelvis körkortsmålen, i vissa avseenden kan föras bort fråndomstolama vore det olyckligt om en sådan reform i initialskedet försvåras avalltför höga balanser vid de mottogande domstolama. Domstolsväsendet tillfördes emellertid införinnevarande budgefer vissa resurser för att klara av sitt ansträngda arbetsläge.Sammanlagt tillfördes domstolsväsendet för detto ändamål , varav18 miljonei som peimanent tillskott. 1 vad mån dessa åtgärder är tillräckligaär det för tidigt att ha någon besfemd uppfattning om. Det saknas därför nuunderlag för att förorda anslagsförsferkningar till domstolsväsendet. Detfesfellningsfegande beror naturligtvis också på det rådande sfetsfinansiellaläget och de stora besparingskrav som gäller för hela den offentligaverksamheten. Domstolsväsendet bör därför bli föremål endast förtekniska justeringar av budgetramen samt pris- och löneuppräkning. Å andrasidan bör inte heller några rationaliseringskrav eller besparingar läggas utöver domstolsväsendet. Alla myndigheter med ramanslag och som uppfyllerbokföringsförordningens krav skall i princip finansiera sina investeringar ianläggningstillgångar med lån hos . Detfe gäller även sådanutmstning till domstolama som fmansierats genom det särskildareservationsanslaget D 3 Utmstning till domstolar m.m. Jag föreslår därför attdet anslaget avskaffas fno.m. De investeringar som skulleha finansierats via detfe anslag får allLså i stället finansieras genom lån hosRiksgäldskontoret. Jag har bedömt nyinvesteringsbehovet för dessa ändamål tillomkring för nästkommande budgefen Anslaget D 2 Domstolama m.m.bör därför tillföras 12,8 miljonei ki föi att täcka kostnadema för försfe åretsamorteringar och räntor för nyinvesteringama och den del av innevarandebudgefers investeringar på det nu upphörda anslaget som hänför sig till deningående reservationen på anslaget. Inom område pågårlagstiftningsarbete med avseende på frågor om stöd och service till vissafunktionshindrade och ändrade besferaraelser om bostodsbidrag. I fråga ombostodsanpassningsbidrag har proposition avlämnats till . Reformemainnebär bl.a. att de allmänna förvaltningsdomstolama kommer att tillföras ettstort anfelnya mål för överprövning. Den tiUtänkfe lagstiftningen avses träda Prop.1992/93:100 i kraft och beräknas medföra kostnadsökningarför Bilaga 3 domstolsväsendet med sammanlagt per ån Avtekniska skäl kan anslaget inte redan nu tillföras medel till feckande avupp-konunande kostnader men jag har för avsikt att i kompletteringspropositionenvåren 1993 föreslå att anslaget D 2 Domstolama m.m. tillförs medel raed detbelopp sora i detfe avseende belöper sig på budgeferet 1993/94. Mot bakgmnd av vad jag nu har anfört bör anslagetunder budgeferet uppgå till följande. Budgetåret1993/94 2 . JaghemsfeUer att regeringen föreslår att till Domstolarna m.m. för budgeferet 1993/94anvisa ett raraanslag på 2 445 640 000 kn Prop.1992/93:100 Bilaga 3 -Under ansfeltsvistelse skallåtgärder som syftar till att förebygga återfall i brott prioriteras liksomarbetet raed att bekämpa narkotikamissbmket på ansfeltema. -Utvecklingsarbetet inom frivårdenskall vara inrikfet på åtgärder som kan effektivisera skyddstillsynen i dessolika former. -Transportverksamheten inomkriminalvården effektiviseras och omorganiseras. -Det femårigarationaliseringsprogramraet fortsätter. -Ramstyming med en nyanslagsstmktur införs för kriminalvården. Arbetetinora kriminalvården besfer bl.a. i att verksfella fängelsestraffen och attansvara för övervakningen av skyddstillsynsdömda och villkorligt frigivnaliksom för verksamheten vid landets häkten. Kriminalvårdslagstiftningen vilar iallt väsentligt på de principer som slogs fast genom 1974 årskriminalvårdsreforra. Dessa principer går ut på att, så långt det är möjligtmed hänsyn till kravet på samhällsskydd och differentiering, underlätfe dedömdas anpassning till samhället och motverka de skadliga följderna avfrihetsberövandet. Kriminalvårdenfick en ny orgamsation . Oraorga-nisationen innebar bl.a. attanfelet regioner minskades fiån dåvarande tolv till sju och att riksansfelteraaföides in undei regioneraa. Den regionala organisationen försferktes och dessuppgifter blev bl.a. att leda kriminalvården i regioneraa enligtKriminalvårdsstyrelsens riktlinjer, att stödja verksaraheten vid de lokalamyndigheteraa och att utöva tillsyn över deras verksamhet. arbete koncentrerades påövergripande uppgiften Hit hör bl.a. att meddela föreskrifter, råd ochriktlinjer för kriminalvården inom ramen för de lagar och andra författningarsom gäller på onuådet. Styrelsen skall också ge sfetsmaktema underlag förutveckling av kriminalvården, planera och utvärdera kriminalvårdens verksamhetsamt bedriva central utbildning. Oiganisationsföiändringenmedföide också att behovet av personal vid minskade.Anfelet tjänster vid styrelsen minskade redan budgeferet 1990/91 från omkring320 till omkring 230. Därefter har ytterligare besparingsbeting lagts fast förKriminalvårdsstyrelsen varför organisationen t.o.m. budgeferet 1993/94 skallspara ytterligare 10 miljoner kronon Utöver detfe har kriminalvården i dess helhet underflera år sfellts inför krav på rationaliseringar I ett särskiltregeringsuppdrag till Kriminal- vårdsstyrelsen den 24januari 1991 angavs de närmare riktlinjema för ett Prop. 1992/93:100långsiktigt rationaliseringsarbete under budgeferen 1991/92 - 1995/96 Bilaga3 innefatfende bl.a. reella besparingar inora verksamhetsområdet. Resulfetet av rationaliseringsarbetet ärmycket gott. Organisationen har på alla nivåer på ett föredömligt sätt påbörjatett omfattande förändringsarbete i syfte att effektivisera och rationaliseraverksamheten. Arbetet med en decentraliserad organisation ochbeslutsordning inora kriminalvården går vidare. Jag anser att rationaliseringsarbetetbör fullföljas enligt det tidigare fastlagda programraet. Förnärvarande arbefer två koramittéer raed fiågoi sora äi av väsentlig betydelseföi krirainalvåidsveiksamheten. Regeringen hai tillkallat enpariamenferisk kommitté, den s.k. , för att göra engenomgripande översyn av de principer och det regelverk som lades fast genom1974 års kriminalvårdsreform. Kommitténs huvuduppgift är att, efter enavvägning mellan de olika intressen som gör sig gällande, överväga vilkaprinciper för ansfeltsplacering som bör tillämpas i fraratiden samt att anpassaregelverket till dessa. Intresset av att hålla ansfeltema narkotikafria skalldärvid särskilt uppmäiksammas. Kommitténs aibete skall vara avslufet den 1 juli1993. Enligt lagen (1974:203) om kriminalvåld i ansfeltskall kriminalvålden i ansfelt utfoimas så att den infegnes anpassning isamhället främjas och att skadliga följdei av frihetsberövandet motverkas. Idirektiven slås fast att detfe skall vara utgångspunkten även i fortsättningensamtidigt sora samhällets berättigade krav på skydd måste ges stor vikt. Underde har specialiseringen inom kriminalvården ökat så att man istörre utsträckning kan anpassa innehållet i verksfelligheten efter behoven idet enskilda fallet. I direktiven framhålls att det är angeläget att demöjligheter som finns utnyttjas på bäsfe sätt och att det ligger ett stortvärde i att det sker en fortsatt utveckling när det gäller verksamhetensinriktning. Denna utveckling försvårar dock av naturliga skäl tilllämpningenav närhetsprincipen, sora innebäi att den dömde i allmänhet skall placeras påen ansfelt i näiheten av sin hemort, och av noimaliseringsprincipen, sorainnebär att de infegna skall få del av samhällets stödåtgärder och vårdinsatserpå sanuna sätt som andra medborgare. I kommitténs uppdrag ingår att göra enbedönming av hur utvecklingen har påverkat tillämpningen avdessa principer och att överväga behovet av att göra avsteg från dem. I direktiven anges några områden sora kommitténsärskilt bör behandla. Bland annat skall kommittén göra en bedömning av dendifferentiering av infegna som sker med avseende på narkotika, kvinnligainfegna, ungdoraar samt behandling av män dömda för öveigiepp mot kvinnoi ochbam. Vad gäller vistelser utom ansfelt har kommittén fått i uppdrag attundeisöka om man genom lagstiftning ellei på annat sätt kan minska missbruket avpermissioner, att undersöka om villkoren för frigång kan Prop. 1992/93:100utformas på ett tydligare sätt särat att göra en bedömning av hur s.k. Bilaga 3 §34-vistelser bör utnyttjas . I uppdrag ingår, soratidigare har framgått, att se över det straffrättsliga påföljdssystemets uppbyggnad.Komraittén skall pröva om systemet med villkorlig frigivning skall behållas ochhur detfe i så fall skall vara utformat. Kommittén skall vidare överväga möjligheteraaatt vidareutveckla användningen av olika alteraativ till fängelsestraff. Blandannat skall kommittén föreslå hur samhällstjänst bör infogas som ett permanentinslag i påföljdssystemet och pröva ora det är raöjligt att införa någon formav intensivövervakning. Kommittén skall dessutom överväga hur påföljdssystemetkan bli tydligare och överskådligare t.ex. genom att alla de ickefrihetsberövande påföljdema, med undanfeg för böter och överlämnande tillsärskild vård, inordnas under en geraensara påföljd kallad villkorligtfängelse. Inoraanstelts- och häktesorganisationen farms 19 riksansfelteroch 58 lokalansfelter med sammanlagt 2 657 slutna och 1 632 öppna platser samt30 häkten med 1 367 platsen tiUbaka pågår ett omfattandeforändringsarbete inora krirainalvårdsansfelteraa och häktena. Arbetet syftortill att skapa en rationellare kriminalvård sora kvaliteten skallförbättras. Det senare skall ske bl.a. genora att tillsynspersonalen fåransvarsftillare arbetsuppgifter och att s.k. kontaktmannaskap inföis. Undei senare åi har det skett en utveckling mot enökad specialisering inora anstoltsorganisationen när det gäller verksamhetensinriktning. De omfattande vård- och behandlingsinsatseraa för de intogna harolika inriktning och vänder sig till olika kategorien Det har bl.a. skett en utökning av antoletmotivations- och behandlingsplatser för narkotikamissbmkare inomkriminalvården. finns det ca 320 sådana platsen AvKriminalvårdsstyrelsens fördjupade anslagsframsfellning fraragår att har i genomsnitt av de infegna med strafftideröver bedömts vara narkotikamissbmkare. Den förändring i klienteletsom har skett är att andelen grava narkotikamissbrukare harökat. Vid några ansfelter bedrivs vidare verksamhet isyfte att finna behandlingsmetoder för män som gjort sig skyldiga tillkvinnomisshandel och sexualbrott. Anfelet personer dömda till fångelse försexualbrott har ökat sedan början av 1980-felet. dömdesi raedelfel 256 personer till fängelse för sexualbrott.