prop · GG03248 · 1992-12-31 00:00:00 — - etiska och legala aspekter beträffande medicinskinformation och revisionssystem - utveckling av omvårdnadsforskning - sjukvård för institutionaliserade gmpper (t.ex.fångar) - jämlikhet och effektivitet i sjukvården. Itre av ovannämnda gmpper medverkar svensk expertis. Idirekt anslutning till CDSP:s möten, inom ramen för s.k. partsöverenskommelser,beslutar en särskild kommitté (med i huvudsak samma medlemmar som CDSP) iärenden beträffande . Nya laborato-rie- ochadministrationslokaler för denna verksamhet har färdigställts, vilket tordeförbättra förutsättningarna för verksamheten (se vidare avsnitt IV.a) ). Europarådetbeslöt att inrätta en styrkommitté för bioetik 21 (CDBI).I praktiken omvandlades den dittillsvarande kommittén för biome- Skr.1992/93:248 dicinsk utveckling (CAHBI) till styrkommitté för bioetik. Utarbetandetav förslag till konvention om bioetik fortsatte. Avsikten är att förslag tillramkonvention samt två protokoll (om samtyckesregler vid organdonation samt omforskning och försök på människa) skall finnas klara års utgång. CAHBIarrangerade i en mndabordskonferens för ordförandena i denationella etiska kommittéerna. Det beslutades att sådana konferenser förutbyte av kunskap och information skall hållas i samarbete medEuroparådet. Den första planeras äga mm i . 7.Frågor rörande miljö och regional planering a) Miljöfrågor Rekommendation Ettförslag till rekommendation för bevarande av sötvattensfiskar togs upp på ettmöte med permanenta konmaitté . Förslagetansågs dock alltför långtgående och skall omarbetas . Vidovannämnda möte med permanenta kommitté redovisade Sverigeläget beträffande det nya småvalsavtalet under Bonnkonventionen. Utterns och järvenssituation uppmärksammades och mötet beslöt att föra upp ett ärende angående karettsköldpaddori till , med hänvisning till Greklandsovilja eller oförmåga att göra något åt situationen och att konventionensanseende annars står på spel. Inovember 1992 hölls ett möte i den förberedande kommittén för det pan-europeiskamiljöministermötet i . Fyra huvudpunkter planerades: - ett aktionsprogram till skydd för den biologiskamångfalden i - ett europeiskt miljövårdsprogram - en utvidgning av den antagnanaturvårdsstrategin - en redovisning av miljötillståndet i . Arbetetinom den grupp som sysslar med jord- och landskapsskydd fortsatte, bl.a. syftande till att en och beslutsfattare skall antas , med temakartor över olika erosionsutsatta omräden och giftbe- mängda eller nedfallsutsatta jordar. hävdar att försurningen bör ha ett eget avsnitt. Planerna på ett naturvårdsår 1995 fortsatte. Detta kan i viss mån ses som 22 en uppföljning och den konferens som dä ägde rum Skr. 1992/93:248 iStockholm. kommer enligt planerna framför allt vården av områden Bilaga utanförde skyddade områdena att behandlas. föreslår att detta begränsas tUlkulturlandskapet. b)Regional planering finns inte någon särskild styrkommitté för regional planering.Frågor inom detta ämnesområde behandlas av fackministerkonferensen förministrar med ansvar för regional planering (CEMAT) och av den ämbetsmannakommittésom förbereder konferensens sessioner. Ministerkonferensenskall hålla sin nästa session i med huvudtemat "Strategierför en hållbar regional utveckling i bortom ". Somförberedelse härför höll ämbetsmannakonmiittén två möten. Ianslutning härtill har två av fem planerade förberedande seminarier ägt mm.Seminariemas teman var "Strategier för hållbar kvalitetsturism" och"Långsiktiga bedömningar och regional planering inom ramen för en hållbarutveckling". Förberedelser inleddes för ett av de återståendeseminarierna, som skall hållas i . Dess tema blir: "Kvinnorsdelaktighet i regional och urban planering för en uthållig utveckling". 8.Regionala och kommunala frågor Ministerkommitténantog en rekommendation R(92)5 om lokala och regionala organsupptagande av lån. Styrkommitténför kommunala och regionala myndigheter (CDLR) höll under är 1992 två möten iStrasbourg. Bland annat behandlade kommittén därvid s.k. obligatorisk anbudsinfordran,stmkturen och tillämpningen av lokal demokrati, medborgarnas delaktighet,lokala folkomröstningar och storstadsfrågor. Kommittén medverkade även iövrigt i samarbetet för bistånd till och utveckling av lokal demokrati iCentral- och . Denunder CDLR tillsatta särskilda expertkommittén för frågor om kommunalt ochregionalt samarbete över riksgränser fortsatte sitt arbete . Nästaeuropeiska kommunministerkonferens äger rum i den 15-16 september 1993.Den skall ägnas ät dels storstadsfrågor, dels frågor om direkt demokrati, bl.a.lokala folkomröstningar. Ministerkommitténantog rekommendationen R(92)15 om undervisning och forskninginom området för automatisk databehandling. ett par rekommendationer på det straffrättsligaområdet. RekommendationenR(92)16 innehåller riktlinjer för utformningen och verkställigheten av icke frihetsberövandepåföljder. Syftet är att förhindra godtycke och stärka respekten för den dömdesintegritet och rättssäkerhet, vilket är av avgörande betydelse för enframgångsrik resocialisering. RekommendationenR(92)17 om straffmätning och påföljdsval syftar tUl att öka fömtsebarheten ochlikformigheten i domstolarnas straffrättsskipning. Lagstiftningen bör därförinnehålla klara och tydliga regler för hur straffmätningen och påföljdsvaletbör ske. I rekonunendationen betonas att inrUctningen bör vara att minskaanvändningen av fängelsestraff och att ge alternativa påföljder ett störreutrymme. Styrkommitténför juridiskt samarbete (CDCJ) höll sina 57:e och 58:e möten.Kommittén föreslog ministerkommittén att anta den nämndarekommendationen om undervisning och forskning inom automatisk databehandling. CDCJbehandlade också ett förslag till en rekommendation om skydd förpersonuppgifter inom telekommunikationsområdet. Förslaget accepterades av CDCJsom beslutade att överlämna det till ministerkommittén för antagande. Underåret diskuterade CDCJ förslag till två konventioner. Detförsta förslaget avser ett ändringsprotokoll till den europeiska konventionenom förhindrande av dubbla medborgarskap. Ändringsprotokollet innebär enmöjlighet för fördragsslutande stater att i ökad utsträckning tUl-läta dubblamedborgarskap. Konventionsförslaget överlämnades till ministerkommittén förantagande. om ersättning för miljöskador (CJ-EN) slutfört sitt arbete påett förslag till europeisk konvention om ersättningsansvar för skador frånmiljöfarlig verksamhet behandlade CDCJ konventionsförslaget vid en omfattandediskussion vid det 58:e mötet. CDCJ godkände - med stor majoritet - förslagettill konvention och beslutade att överlämna det till ministerkommittén förantagande. Underåret fortsatte arbetet bl.a. i de expertkommittéer som arbetar på frågor omintegritetsskydd i "datasamhället" och i den familjerättsliga expertkommittésom utarbetar förslag till en europeisk konvention om barns rättigheter. () höll sina 3:e och 4:e möten. CAHDI bildades genomatt en tidigare underkommitté till CDCJ ombUdades till en kommitté direktunderställd ministerkommittén. CAHDI skall enligt sina direktiv utbytasynpunkter på samt utreda folkrättsliga frå- gorpå begäran av ministerkommittén, på begäran av CDCJ eller på eget Skr.1992/93:248 initiativ. Staterna representeras i CAHDI företrädesvis av utrikesministe- Bilaga riernas rättschefer. Arbeteti CAHDI är inriktat främst på tvä områden; att se överstatspraxis bland medlemsstaterna i olika folkrättsliga frågor och att tjänasom fomm för en europeisk avstämning av de juridiska frågorna inom Förentanationemas verksamhetsområde. har statspraxis rörandestatssuccessionerna till följd av de stora omvälvningama i Central- ochÖsteuropa diskuterats och slutsatser dragits som kunnat läggas till grund förden folkrättsliga rådgivningen i frågor som uppkommit med anledning av de nya statsbildningama. Styrkommitténför brottsfrågor (CDPC) höll sitt 41:a möte. Vid mötet behandladesde tidigare nämnda rekommendationema om fri-vårdspåföljder och om straffmätningoch påföljdsval. Dessutom behandlade kommittén ett förslag till rekonunendationom behandlingen av drogmissbrukare och aidssjuka inom kriminalvården. Inom CDPCpågår utredningsarbete bl.a. i fråga om straffrättsligaåtgärder till skydd för miljön. Ett annat projekt gäller en översyn av deeuropeiska konventionerna på straffrättens område. Ettmöte med de europeiska justitieministrarna hölls i 9-10juni. Fömtom ministrama från medlemsstater deltog justitieministramafrån , de baltiska staterna, och i mötet. Vidmötet diskuterades främst frågor med anknytning till förstärkandet av rättsstaten. Europarådetssociala utvecklingsfond bildades . Fonden antog detta arbetsnamn underår 1989. Dess ursprungliga officiella titel är på svenska fond förbosättning och regional utveckling. Samtliga medlemsländer utomBulgarien, , , , , och Österrikeär anslutna till fonden. Härutöver är Heliga Stolen medlem. I början av år 1986associerades dessutom det dåvarande som medlem under enfemårsperiod. Fondenbildades urspmngligen som ett instrument i flyktingpolitiken, men är numeraäven inriktad på att finansiera infrastmktur-, sysselsättnings- ochbostadsbyggnadsprojekt i regioner med stora befolkningsomflyttningar. På senaretid har även ett antal större utbildnings- och sjukvårdsprojekt finansierats.Vid diskussioner om bidrag fill en balanserad ekonomisk ochsocial utveckling mellan medlemsländerna spelar fonden en framträdande roll,eftersom den är rådets enda konkreta instrument för att påverka utvecklingeninom detta område. Isyfte att stärka fondens kapitalbas och att kunna integrera länderna i i fondens verksamhet utökades 25 fondenskapital mycket kraftigt. De central- och östeuropeiska ländernas be- Skr.1992/93:248 hov kommer att ställa fonden inför större och nya uppgifter sävälvad gäller Bilaga risktagande som projektplanering och administration. Fondenanvänder numera den europeiska valutaenheten ecu i sin redovisning (1 ecu =SEK 8,52 ). Medlemsländernasinsatser i fonden uppgick till sammanlagt 1144 nruljonerecu i form av inbetalda medel, garantiåtaganden och vinstmedel som tillförtsenskilda medlemsländer. Härtill kommer att fonden vid utgången av hadereserver och vinstmedel på 349 mUjoner ecu. Till det egna kapitalet räknarfonden också s.k. eviga lån, som upptagits med sammanlagt 497 miljoner ecu.Fonden har kraftigt stärkt sin ekonomiska ställning. Meddessa medel som bas kan fonden pä jämförelsevis fördelaktiga villkor ta upp lånpå den intemationeUa kapitalmarknaden. Lånen förmedlas sedan till projekt i medlemsländemamed den inriktning som beskrivits ovan. En liten del av utlåningen sker påspeciellt fördelaktiga villkor, en procents ränta. Dennasubventionerade utlåning bekostas av en del av fondens vinstmedel. Sedansin tillkomst och tUl slutet av har fonden finansierat projekt i medlemsländemaom totalt 9 613 miljoner ecu räknat i löpande valutakurs. Vid årsskiftetutestående lån, omräknade till aktuell valutakurs, uppgick till 6 731 miljonerecu, varav 67 miljoner ecu som subventionerade lån. De största låntagarna undersenare år (1981 -1992) har varit Tdrkiet (av länemedlen), (),(), (), () och (). Det ändamål somerhållit mest lån är bostadsbyggande, vilket fått knappt en fjärdedel avlänebeloppet. Härefter följer infrastrukturinvesteringar samt åtgärder förflyktingar och migranter. Fondensverksamhet har expanderat kraftigt. Nyut-läningen underår uppgick till 825 miljoner ecu. Trots denna expansion väntade /93 godkända projekt för 2 271 miljoner ecu på finansiering.Fondens redovisade vinst uppgick till 109,0 miljoner ecu. Underdet har växande kritik rUctats mot fonden. Denna kritik gällerdels att fonden alltmer fjärmat sig från sin sociala målsättning och dels attdet förekommit påtagliga brister avseende fondens finansförvaltning,låneverksamhet, projektuppföljning, internadministration och samarbetsklimat. Förnärvarande pågår ett översynsarbete i syfte att komma till rätta meddessa problem. andel i fondens kapital uppgår till 36miljoner ecu, vilket motsvarar 3,av medlemsländernas insatser. Av dettabelopp har 3,9 miljoner ecu betalats in och 32,1 miljoner ecu är ett garantiåtagande.Sverige har bl.a. eftersträvat att utlåningen skall få en bättre geografiskfördelning och koncentreras till de socialt angelägnaste projekten, att enstörre andel av fondens vinst skall användas för län pä särskilt fördelaktigavillkor samt att flera länder skall ansluta sig till fonden. Sedanår 1975 har varit anslutet till konvention om utarbetandeav en europeisk farmakopé (Ph Eur). Denna innehåller kvalitetsnormer förläkemedelssubstanser och vissa färdiga läkemedel och har bindande giltighet ide länder som är anslutna till konventionen. Tjugo länder i harratificerat konventionen. Denförsta upplagan av trädde i kraft i den Ijanuari 1978.Den andra upplagan i alla dess delar trädde i kraft i medlemsländerna den 1juli 1987. utgavs ytterligare ett häfte (fascicule 16) av denandra upplagan med standarder och föreskrifter. Sverigevar representerat vid samtliga tre kommissionsmöten under år 1992.1 de ca 30 expertgrappersom förbereder och bearbetar material som skall ingå i farmakopén, medverkade22 svenska representanter hämtade från statliga laboratorier, den farmaceutiskaindustrin och Apoteksbolaget. De olUca expertema ansvarar för ett omfattandeexperimentellt förarbete på sina respektive laboratorier. De statligalaboratorierna representeras av , Statens bakteriologiskalaboratorium och . Arbetet samordnas iSverige av vid . Europafarmakopénhar stor normgivande betydelse för läkemedels kvalitet och tillämpas avLäkemedelsverket och läkemedelsindustrin vid registrering och kontroll avläkemedel samt vid Apoteksbolagets beredning och hantering av läkemedel. Underår 1992 fastställdes 121 nya och reviderade monografier för införande i ,vilket innebär en 30-procentig ökning jämfört med . År1991 påbörjades en ny prioritetsomgång inom Europasamarbetet för att få framvilka läkemedelssubstanser, läkemedelsformer och bruksfärdiga läkemedel som manskall arbeta med . För svenskt vidkommande anses denmedicinska betydelsen utgöra det viktigaste kriteriet att ta hänsyn till vidprioriteringen. Nytt för denna prioritetsomgång är att man också har sett överom några redan befintliga monografier i Ph Eur av företrädesvis minskadmedicinsk betydelse skall utgå. avslutades prioritetsomgängenoch den resulterade i att 182 nya monografier skall utarbetas under de närmasteåren. Däremot har inga befintliga monografier i Ph Eur uteslutits. Under år 1992intensifierades diskussionerna mellan Europafarmakopé- kommissionen och representanter för den gemensamma marknaden, läke medels- och kemiindustrins olika intresseorganisationer samt olika euro peiska myndigheter om ett utökat samarbete på läkemedelsområdet med tonvikt pä att underlätta läkemedelskontroll och läkemedels godkännande i . Dessa diskussioner ledde fram till beslut om en certifierings- process vad gäller läkemedelsråvarors kvalitet. Det betyder att farmakopén kan certifiera olika företags produkter pä frivillig bas. Certifieringen inne bär att produkterna i fråga överensstämmer vad gäller kvalitetskraven med dem som specifieras i gällande Europafarmakopé. har 18 ansök- 27 ningar behandlats, avvilka 13 ansågs kunna godkännas, några efter smärre Skr. 1992/93:248 kompletteringar av dokumentationen från tillverkarna. Samarbetetmellan Ph Eur och representanter för den amerikanska och den japanska farmakopénom harmonisering av de olika farmakopéernas bestämmelser intensifierades underår 1992, och arbetar man med ett antal hjälpsubstanser iläkemedel där behovet av harmonisering anses störst. b)Pompidougruppen (narkotikafrägor) Pompidougruppeninrättades i huvudsak som ett forum för erfarenhetsutbyte iVästeuropa. Initiativet togs av den dåvarande franske presidenten var ett svar på det växande narkotikaproblemet i . Gmppen hade fram fillår 1980 ingen formell status men blev då en samarbetsgmpp inom . Urspmngligenhade gmppen 16 medlemmar men medlemsantalet uppgick till 25.Samarbetet omfattade de flesta västeuropeiska länderna samt ,och . Andra länder i inbjuds attpå ad hoc-basis delta i olika aktiviteter anordnade av Pompidougmppen. Densvenska regeringen har ställt tUl Pompidougruppens förfogandeför att underlätta dessa länders deltagande i konferenser, symposier och andramöten anordnade av gruppen. Arbeteti Pompidougruppen rör såväl förebyggande insatser i syfte att minskaefterfrågan på narkotika som insatser inom kontrollpolitikens område.Samarbetet är således tvärsektoriellt. De ministrar som ansvarar för samordningenav narkotikafrågor möts i princip och beslutar då ominriktningen på samarbetet fram till nästa ministermöte. Mellan ministermötenasammanträder representanter för medlemsländerna (s.k. permanentakorrespondenter) för att besluta om konkreta åtgärder ochför att rapportera om pågående och planerade insatser i de olikamedlemsländerna. Vidministermötet antogs ett nytt program för Pompidougruppensarbete . Bland annat framhålls där betydelsen avolika förebyggande insatser för att minska efterfrågan på narkotika. Sverigedeltar aktivt i det arbetet, bl.a. genom medverkan i en arbetsgrupp ommassmedias roll i det drogförebyggande arbetet och i en arbetsgrupp sombehandlar frågor om rättsväsendet och det förebyggande arbetet. deltaräven i det omfattande epidemiologiska samarbete som pågår inom Pompidougruppensram. Programmet omfattar även samarbete mot Ulegal handel med narkotika. Inomdet området deltar i en samarbetsgrupp för narkotikakontroll vidflygplatser. Päinitiativ av och i samverkan med EG hölls i denförsta alleuropeiska ministerkonferensen om narkotikafrågor. En handlingsplanför uppföljning av konferensen har utarbetats. Planen omfattar en mängd olika omräden,alltifrån epidemiologiskt samarbete till insatser mot s.k. tvättning av pengar. c) Handikappfrågor Skr. Sverigedeltar sedan är 1986 i för handikappfrågor. BilagaArbetet bedrivs - förutom i kommitténs ordinarie möten - i expertgrupper, varavSverige deltar i en. Denna arbetar med frågor om () intemationeUa klassifikation för funktionshinder. Kommittén har tillsattytterligare två expertgmpper, den ena arbetar med en ökatillgängligheten för personer med funktionshinder och den andra med attupprätta ett europeiskt nätverk för handikapprojekt. Frågan om att öka kretsenav länder som deltar i kommitténs arbete har diskuterats.