prop · GG0356 · 1992-12-31 00:00:00 — Att tvingasbeakte två skilda regelverk -EG- och EES-reg)erna respektive en avvikandenationell lagstifming -skulle givetvis vara besvärande och innebära en onödigbörda för de ekonomiska operatörerna. SPK tillstyrker inte minst mot dennabakgmnd att den nya svenska konkunenslagen utformas efter mönster av EG:skonkur-rensbesfemmelser. Sveahovrätt: Hovrätten delar uppfattningen att vissa fördelar står att vinna försvenskt näringsliv om de nationella regleraa harmoniseras med Romfördragetsbestemmelser. Enligt hovrättens mening finns det emellertid också en hel delomständigheter som talar emot en sådan lösning. långtifrån självklart att verkningaraa av Romfördragete materiella bestäm- Prop.1992/93:56 melser bUr desamma när dessa skall tillämpas som svensk nationelllag. Bilaga 8 Det är inte heller säkert att de kan tillämpas på samma sätt.De vinster som ligger i en harmonisering av regleraa kan därför i praktikentill slor del gå förlorade. Detfinns till en början anledning understryka att art. 85 cxh 86 i fördraget riktar sig enbart mot förfaranden som är ägnade att påverka handeln mellan EG:s medlemssteter. När dette s.k. samhandelskriterium faller bort kan verkningaraa i betydelsefulla avseenden bli annorlunda. 2.Det är cxksä viktigt att hållai minnet att regler som tillämpas på en mycket stor marknad som EG-marknadeninle fär samma verkan då de skall användas på en mycket liten, starkt import-och exportberoende marknad som den svenska. gäller i synnerhetbeträffande de föreslagna regleraa om missbmk av marknadsdominans som svararmot art. 86 i . 3.Tolkningen och tillämpningen avRomfördragels regler har i EG skett utifrån en integrationsrättslig synpunktsom kommer sig av att de utgör en del i ett gemenskapssystem som syftar tillatt eliminera handelshinder och skapa en enhetlig gemensam marknad där frikonkunens skall räcfe cxh som innebär långtgående ambitioner att skapa enpolitisk union. påpekas i och för sig i promemorian. Där framhålls cxksåhelt riktigt att avgöranden är starkt influerade av Romfördragetsgmndläggande principer cxh mål. Det kan tilläggas att detsamma torde gällakommissionens tillämpning av reglema. De omständigheter som anförte nu är avstor vikt då det gäller att bedöma betydelsen av vad som sägs i promemorian omatt det redan vid ikraftträdandet av de nya reglema kommer att finnas tillgångtill en omfattande rättspraxis av stor betydelse för att besfemma förbudensräckvidd. Ytterligareett par omständigheter bör framhållas i dette sammanhang. Romfördragetbygger på långtgående förbudsregler kombinerade med ett omfattande system avdispenser i form av gmppundanteg, individuella dispenser, anmälningsplikt cxhicke-ingripandebesked. Samma system föreslås nu för svensk del. system äri många avseenden byråkratiskt cxh tungrott. I promemorian antyds att dennanackdel skulle kunna undvikas genom att konkunensverket tillämpar sammainformella handläggningsformer som . Etet bör cfe framhållasatt handläggning av konkunensärenden tiU stor del tordepräglas av att det berörda generaldirektoratet i kommissionens sekretariat harutomordentligt begränsade resurser i förhållande till sina arbetsuppgifter. Försvensk del kan emellertid förvaltningslagen och svensk förvaltningstraditionkomma att lägga hinder i vägen för en motsvarande informell handläggning. Dettorde cxkså förhålla sig så att åtskilliga ärenden inför kanavskrivas därför att de anmälda förfarandena på gmndav EG-marknadens storiek kan bedömas vara av förhållandevis mar- Prop.1992/93:56 ginell betydelse. Nackdelamamed ett så omfattande txh tungrott dispenssyslem är enligt hovrättens mening enfaktor som klart talar emot den i promemorian föreslagna lösningen. Attfördelama med den föreslagna samordningen meUan EG-reglema och den svenskalagstiftningen inte är så uppenbara som promemorian låter antyda, bevisaskanske främst av att bara några få av EG-ländema valt att helt samordna sinanationella regler med Romfördragete bestämmelser ttote att dessa varit i krafti . Motden nu skisserade bakgmnden är det enligt hovrättens mening en betydelsefullbrist att promemorian inte innehåller ens ett försök till närmare analys avvilka verkningar som de föreslagna reglema kan väntes få om de införs somsvensk lag. Kammanätteni : Kammarrätten tillstyrker att konkunenslagen utformas som engenerell förbudslag med möjlighet att i administrativ väg medge undanteg frånförbuden. : Även om handelskammarförbundet anser att det borde havarit möjligt att bygga den framticfe konkurrenslagstiftningen på nuvarandesvenska system, kan handelskammarförbundet acceptera huvuddragen i förslaget. Samtidigtmåste understrykas att EG:s system utarbefete för en multinationell marknadoch att det aldrig varit avsett för nationella marknader. uppfattning beaktar förslaget, som i huvudsak är enkopia av , inle tillräckligt de problem som ett genomförande kanskapa, särskilt i ett inledningsskede. Stcxkholmsuniversitet - juridiska fakultetsnämnden: Förhållandettill EG-rätten: Departementspromemorian föreslår att den nya svenskakonkunenslagen görs nästan helt lik EG:s regelsystem på omrädet.Fakultetsnämnden delar uppfattningen att det finns anledning att gå längre iEG-anpassning än vad som skedde i uttedningsbetänkandet men menar att dennaambition drivits för långt i promemorian. Ipromemorian sägs allmänt att målsätmingen med det nya förslaget är att"uppnå materiell rättslikhet med Romfördragete (konkunens-) regler och därmed cxkså med denkommande svenska EES-lagen" (s. 33). numålsättningen med EG är en omfattande integration, på vad sätt skiljer sigdette från situationen i , altemativt situationen i ett eventueUt Prop. 1992/93:56 EES? Med beaktande av att redan är ett politiskthomogent terri- Bilaga 8 torium (vUket EG syftar till) borde ju sammatolkningsprinciper vara gällande här som inom EG. Inte kan väl Sverigetolerera handelshinder mellan olika delar av landet? Inom EES skulleförhållandet vara tvärtom eftersom dette inte har lika långtgående syften somEG, eller för den delen . Promemorian synes dock knappast bygga på denmeningen. Tvärtom ger promemorian intryck av att de delar av EG-domstolenspraxis som är influerade av "integrationstankaraa", inte skall fågenomslag i svensk praxis. Om det är på det nu beskrivna sättet, är detfiikultetenämn-dens uppfatming att målsättningen med den nya svenskakonkunenslagen borde ha presenterats bättre. Det kan inte anses tillfyllest eller mindre explicit exkludera gmndbulten i det system man söker efterliknautan att ersatte den med något annat. De motiv som givite för lagförslaget idess helhet och särskilt dess 1 9> kan inte anses tillräckliga för dettesyfte. Detfaktum att vissa i sin nationella konkunenslag har införtmotsvarigheter till art 85 och 86 i innebär ingalunda att dessaländers konkunenslagstiftning i sin helhet överensstämmer med EG-rätten.Sålunda har fransk rätt en direkt motsvarighet till art 85 men saknar det i EGdärtill knutna anmälningsförfarandet (xh ordningen med gmppundanteg. Franskrätt har också som nedan skall beröras, särskilcfe regler om säljvägran m.m. Motbakgmnd av det sagda tillstyrker faktulletenämnden att konkunenslagen anpassasnärmare till EG-rätten men vill framhålla att en total rättslikhet iförhållande till EG:s konkunensrätt varken är möjlig eller önskvärd. 1promemorian föreslås att genom lagförslagets 4-6 99 tar över art 85 iRomfördraget. har i EG-perspektivet vissa klara fördelar. Det är docksvårt att se att rättsläget skulle bli tydligare jämfört med betänkandetepreciserade förbudsbesfemmelser. Vad som utöver de i betänkandet föreslagnaförbuden ytterligare faller in under förbudsområdet i promemorieförslagetsynes främst vara bojkottaktioner cxh vertikala avtal såsom exklusivavtal cxhpreciserade selektiva säljsystem. Å andra sidan sträcker sig nu gällande och ibetänkandet föreslagna förbud mot bmtloprissätming cxh anbudskarteller i vissahänseenden längre än det nu föreslagna förbudsområdet. Denuppmärksammade frågan om tiUåtiigheten av horisontella cirkaprisUstor i främstdetaljhandeln föreslås nu löst inom ramen för individuell dispens ochgmppundanteg i sfellet för den i betänkandet tänkte ordningen med påförbudsbesfemmelsema byggda särskilcfe föreskrifter. framstår som enfördel, då en mer nyanserad bedömning synes möjUg. Allmänt är det nämndensuppfattning att cirkaprisUstor av traditionell typ spelat ut sin roll. Systemetär föga förenligt med gmndsynen på konkunensen så- sommarknadens regulator cxh har över åren i praktiken haft en nära Prop.1992/93:56 anknytning till samhällets prisreglerande ingrepp txh därtiU knutenför- Bilaga 8 handlingsverksamhet. Uppsalauniversitet - juridiska fakultetsslyrelsen: Fakultetestyrelsen hälsar medtillfredsställelse den allmänna utformning som lagförslaget fått. AUdelesoavsett frågan om kommer eUer inle kommer att anslute sig till EG synesdet finnas anledning att för svenskt vidkommande anslute tUl den utveckling somskett inom EG på konkunensrättens omräde, eftersom det för företegen bör varatill fördel att samma regelmassa är tiUämplig vare sig frägan är om nationelleller EG-intemationeU handel. Genom att regleraa anknyter till EG-rätten kansvensk rätteutveckling därtiU ske i nära anknytning till den rätteutvecklingsom sker inom andra Ukartade rättesystem, vilket fakultetsstyrelsen anser varaett värde i sig. : Det är styrelsens merung att konkunensrätten måste avspegla synsättetatt en väl fungerande konkunens är ett viktigt medel för att uppnå väsentligasamhällsekonomiska mål. Konkunens får inte vara ett mål i sig. En alltförlegalistisk syn på konkunensfrägoraa kan skymma de samhällsekonomiska målen. Promemoriansförslag ger möjligheter till vidare samhällsekonomiska hänsynsteganden, mentillämpningen vid txh berörda domstolar blir i siste handavgörande för konkunensvårdens inriktning. Kommunalverksamhet bedrivs till en del av entteprenörer. En sterk ökning av dennadriftsform kan förväntes. Genom möjligheter till anbudskonkunens är det iprincip möjligt au åstedkomma en kostandseffektivt driven produktion.Fömtsättningen för dette är dcxk att anbudsförfarandet fungerar. Enligtstyrelsens uppfattning är det därför av störste vikt att en sträng rättspraxisupprätthålls vad gäller synen på anbudskarteUer. Förbudsbe-sfemmelsen ipromemorians förslag kan möjligen uppfattas som en svagare skrivning än 14 §konkunenslagen. Det finns enligt styrelsens uppfatming skäl för att i enkommande proposition särskilt betona en bibehållen uppfattning på omrädet. Landstingsförbundet:En svensk konkunenslagstifming enligt EG:s modell torde bidra till attkonkunensen på den svenska marknaden förbättras och leda till samhällsekonomiskavinster. Styrelsenhar inga erinringar mot det föreliggande förslaget tiU ny konkurrenslag. GrossistförbundetSvenska Handel: Det kan visserligen hävdas att i sin nationellakonkunenslagstiftning inte behöver överfe -det senare ärtillämpligt endast när det gäller den gränsöverskridande handeln. hardet klara fördelar att i ett längre perspektiv efter- sttävaen enhetiig lagstifming i stället för två paraUella regelverk - ett för Prop. 1992/93:56 intemhandeln cxh ett annat för handeln med övriga EG- cxhEFTA-länder. Inrikmingeni promemorian med en direkt översätming av Romfördragete regler till svensk lagter sig därför i materiellt hänseende mera tilltalande än den"hemsnickrade" lösning som föreslog. EftersomEG:s praxis skall bli vägledande måste denna bli lättillgänglig för de svenskaföretegen. är ett från rättesäkerhetesynpunkt rimligt krav. Vifinner det angelägel att det administrativa förfarandet så långt möjligtförenklas. Ingen är betjänt av en konkunenslagstifming som leder till en massaonödig pappersexercis. Föratt undvika en snedvridning av konkunensförhållandet meUan svenska företeg ochde i utiandet verksamma vill förbundet betona vikten av att även tillämpningenav den nya lagen sker på motsvarande sätt som i övriga länder med sammalagstiftning. Förbundethar stor försfeelse för att ärendemängd i vart fall initialtblir stor. Mot bakgmnd av att det för företegen är högst väsenlligt med kortehandläggningstider vill förbundet dcxk föreslå att del införs en besfemmelsemed innebörd att beslut måste fattas senast tte månader efter anmälan elleransökan lämnades in till verket. Föratt åstedkomma en snabb ärendehandläggning cxh skapa garantier föratt rättssäkerheten bibehålls, ser förbundet det vidare som väsentiigt att dennya myndigheten tilldelas medel för att kunna anställa ett tillräckligt antalkvalificerade jurister. Förbundetställer sig tveksamt till förslaget att får fungera somregelutformare, utredare, åklagare cxh, i vissa fåll, domare. Etet börövervägas om uppgiften att beslute om tvingande sanktioner bör förbehållasdomstol. : anser att en bättre tiU-lämpning avnuvarande konkunenslag möjliggör den effektiva konkunens som främjareffektiviteten i näringslivet, men kan cxkså se det rationella i att svenskakonkunensregler utformas i samklang med . Detföreliggande lagförslaget saknar emellertid motiv till att i principsom förste land skall införa EG:s lagstiftning som nationell rätt. Förslagetger inte heller någon vägledning i hur , som avser dengränsöverskridande handeln, skall anpassas till svenska förhållanden. vilkaeffekter man önskar uppnå i , vilka principer som kommer att Prop.1992/93:56 gälla för undanteg och icke-ingripandebesked samt i övrigt vilkakonse- Bilaga 8 kvenser det nya lagförslaget för med sig. Ingen diskussionförs heller om hur man skall lösa problemet med ojämlik konkunens mellanflerfilialföre-teg cxh frisfeende företeg i samverkan. Utandessa preciseringar kan man inte te ställning till förslaget om nykonkunenslag. Nären utförligare beskrivning av lagförslaget gön måste man ha i åtanke desärskilda förhållanden som räder i genom de många frivilligasamverkansgmpperingar som finns mellan små cxh medelstora företeg för att uppnåen effektiv konkunens mot flerfilialföreteg, ktxperativa företeg cxh utländskakedjeföreteg. Det torde cxkså vara främst mindre och medelstora företeg somdrabbas av kostnadsökningar cxh andra fördyringar när det frivilliga samarbetetifrågasatte. står helt i strid med regeringens uttalade satsning pådenna företegskategori. Förslagetinnebär cxksä att konkunensverket får slor makt genom att verket dels föreslåsutarbete tillämpningsföreskrifter för enskilda undanteg och gmppundanteg, delsbevilja undanteg vid prövning av ansökningar om undanteg cxhicke-ingripandebesked cxh dels beslute om förbud. Att verket får denna dubblaroll av att både utforma reglema och tillämpa dem samt fungera som åklagare närbrott mot föibuden befaras är allvarligt från rättssäkerhetssynpunkt. Detär i det sammanhanget väsentiigt att byråkratin kring en ny lagstifmingminimeras. Erfarenhetema från EG vad gäller tidsutdräkten vid prövning avundanteg inger oro. Osäkerhet kommer att dämpa viljan tillenskilda företegsinitiativ och hindra ett kommersiellt handlande som driverekonomin framåt. Ett sådant system kan inte accepteras. Man måste kunna krävasnabba besked, enkel hantering cxh minimerad osäkerhet. För att motsvara detteanser vi att en rimlig handläggningstid vid konkunensverket är ca tre månaderfrån tidpunkten för ansökan om undanteg eller icke-ingripandebesked. : 1 promemorian kommer inle tydligt fram att EG:s konkunensrättutgör ett komplicerat och svåröverskådligt regelverk med ett flertal normskiktoch att det därför i cxh för sig kan betvivlas om är denbäste lagstiftningsmcxlellen. Mot bakgmnd av de påtegUga fördelama av enprincipiell överensstämmelse mellan den svenska lagen samt EG:s ochEES-avtalets konkunensregler, särskilt , accepterar Industriförbundetden nu föreslagna modellen såvitt gäller det materiella innehållet. Däremotmotsätter sig förbundet förslaget att införa ett administtativt Prop.1992/93:56 förfarandei den svenska lagen av samma slag som EG:s. En EG-modeU i Bilaga 8 denhär delen kommer att lecfe till en oacceptebel ärendeanhopning cxh byråkratiseringhos konkurensmyndigheten med åtföljande ineffektivitet i Konkunenslagenskiljer sig inle från andra regleringar i så motto att det lätt uppståroönskade bieffekter, om den ges en rigid och långtgående utformning.Industriförbundet vUl därför understryka att lagen inte får utvecklas till ettinstmment för steten att mer allmänt styra företegens ageranden på marknaden.Det finns inte heller något belägg för att rigorösa förbud automatiskt ledertUl förbättrad konkunens. Förbundetvidhåller sin uppfatming att påståendena om att den nu gällande konkunenslagenskulle vara otillräcklig cxh tandlös är starkt överdrivna. hindrargivetvis inte att det kan finnas andra skäl att övergå till en EG-orienteradlagstiftning. Erfarenheteraafrån stora ärendebalanser talar starkt för att alla förslagbör prövas som kan bidra till att näringslivets legitima behov av en effektivoch snabb behandling hos konkurrensverket uppfylls. uppnås bäst omärendemängdema till konkunensverket hålls nere. Gmppundantegsförordningar är -som berörts ovan - ett sätt men del finns flera. Mot den här bakgmnden harIndustriförbundet följande förslag tiU ändringar av den administrativaordningen. Sambandetmellan individuella undanteg cxh sanktionsavgifter EG-mcxlellaninnebär (24 § lagförslaget) att sanktionsavgift kan påföras för tiden föreansökan, inte bara när undanteg vägras utan cxkså när undanteg medges.Innebörden är alltså att företeget, som det får besked om attförfarandet har övervägande positiva effekter och alltså är förtjänt av ettindividuellt undanteg, ställs inför risken att påföras avgift för den tid somförfarandet pågick utan att vara anmält. Motivet bakom EG-regeln ärsvårförsfeelig. Den rättspolitiska gmnden verkar obefintiig för att"stiaffa" ett företeg med sanktionsavgift bara för alt ansökan dröjtnär prövningen i sak visat att villkoren för undanteg är uppfyllda. Likaorimligt är det om ogiltigheten eUer skadeständssanktionen kan aktualiserasför det aktuella tidsintervallet. har inte lyckate uttöna hurlagförslaget skall tolkas i sismämnda hänseenden, men utgår från attsanktionerna inte slår till. Eftersom oklarhet råder bör lagen förtydligas pådessa punkter. Enallvarlig konsek-vens av i 24 § är att den driver många företeg att försäkerhets skull anmäla när ett avtal har ingåtte för att inteexponera sig för risken att bli påförcfe avgift. Vårt förslag är att om Prop. 1992/93:56 ett individuellt undanteg meddelas så skall avgift aldrigkunna aktualiseras Bilaga 8 för den gångna tid som det konkurensbegränsandeavtalet existerat utan att vara anmält. föranleder ändringar i bl.a. 24 9lagförslaget. Individuellteundanteg i allmän domstol Enligtpromemorian (6,7 cxh 19 §§ lagförslaget) kan individuella undanteg frånförbudet mot konkurensbegränsande avtal endast meddelas av konkurrensverketeller efter överklagande av . Förslaget innebär att den somvill freda sig mot ett yrkande om skadestånd eller ogiltighet i allmän domstolmed hänvisning tUl att förfiirandet är undanteget från kartellförbudet måsteväncfe sig tiU konkurensverket med ansökan om individuellt undanteg. Fråganär inte närmare berörd i promemorian men erfarenheter från EG är att prövningeni allmän domstol bmkar invante ställningstegande. är enotymplig ordning. Betydligt enklare vore om allmän domstol inom ramen för encivilprcxess, där ett agerande ifrågasatts strida mot kartellförbudet, självkunde te ställning i undantegsfrågan. Att det cxkså går att te uppundantegsfrågan i allmän domstol när ett eventuellt problem uppstår har bådepraktiskt cxh psykologiskt värde och skulle bidra till att reducera antaletonödiga ansökningar till konkunensmyndigheten. anser attlagförslaget bör ändras så att allmän domstol i ifrågavarande fall skall kunnapröva ansökan om undanteg. Lagtexten i 6 och 7 §§ lagförslaget bör ändras ienlighet härmed. För aU dessutom markera att undantegsbestemmeisen har ettsjälvständigt värde vid sidan om prövningen om undanteg hos myndigheter ochdomstolar bör 6 § ges en annorlunda utformning. Ingressen i 6 § bör lyda:"Undanteg från förbudet i 4 § gäller för avtal som". Enväsentiig brist i promemorian är att den inte alls tar upp frågan om införandeav bestemda frister för hur ett ärende får te. Behovet av tidsgränserför konkunensrättsliga ärenden har aktualiserats alltmer på sistone.Näringslivet har ett legitimt inttesse att få besked inom rimlig tid. Ävenför andra typer av ärenden än företegsförvärv är det fundamentalt attbehandlingen sker snabbt och effektivt. Inom har man fått uppögonen för dette. I ett aktuellt uticast till tillkännagivande om prövningen avjoint enligt art. 85 finns förslag om att ett ärendeskall behandlas . Ocksåden föreslagna svenska konkunenslagen bör säkerställa att handläggningen skerskyndsamt och hålls inom rimliga gränser. gelägetmed snabb behandling är det beträffande samarlxteformer, där Prop.1992/93:56 parteraa i likhet med vad som är fallet vid förvärv satsat storaresurser cxh Bilaga 8 kapital. IEG:s mcxleU finns systemet med s.k. "opposition procedure" sominnebär att om myndigheten inte hör av sig efter att ett avtalanmälts anses avtalet som godkänt. anser att en liknandemcxlell bör införas i den svenska lagen. Systemet bör dcxk göras generellt föralla typer av ärenden utom beträffande förvärvskonttoUen som följer särskilcferegler. Den tid som konkunensverket måste svara inom bör sättes tUl högst tremånader. Om företegel medger en förlängning bör dock tiden kunna utsträckas. : Organisationen är positiv till att de svenska materiellakonkunensreglema harmoniseras enligt . Organisationen taremellertid avstånd från att det i promemorian föreslagna administrativaförfarandet införs. Med hänsyn härtill avstyrkes förslaget som helhet i awaktanpå att en analys sker över humvida en anpassning kan ske av regelverket medförfaranden och handläggningsformer som är lämpade för svenska förhållandenoch de mindre företegen. Deföreslagna reglema innebär att det mindre företeget kan få skadestånd om ettstöne företeg överträder förbuden vilket är ett steg i rätt riktning mot ökadkonkunens: Företagamas riksorganisation anser det positivt att reglema ärsamordnade med de materiella konkunensreglema inom EG. (): Sammanfatmingsvis avstyrker KF att föreliggande lagförslagantes i nu föreliggande utformning. Bl.a. bör förslaget förtydligas och ändrasså att det klart framgår, att de konsumenticoope-rativa företegens nuvarandeverksamhetsformer inte ifrägasätts av lagstifte-ren. Vidare bör formema förtillämningen samt myndighetsorganisationen övervägas mer gmndligt och sannoliktockså förändras. Slutiigen hemställer KF att erforderlig tid tes för attutteda hela lagförslaget och dess effekter mer gmndligt än vad som blir möjligtmed den nu föreslagna tidsplanen. Inte minst viktigt är dette eftersomlagförslaget sannolikt kommer att leda till att kostnadsbesparande åtgärder cxhrationaliseringseffekter inom näringslivet kan komma att motverkas med detlagcfe lagförslaget. (): Det saknas enligt LRF:s mening tillräckliga skäl förSverige att innan är medlem i EG och innan, eventuellt, harmoniseringbeslutets, på nationell basis införa . Den föreslagnakonkunenslagen skapar, om den genomföres, ett markant underläge för svenskaföreteg gentemot utländska. De svenska lantbmkskooperativa livsmedelsföretegenbefinner sig nu i ett mycket sårbart övergångsskede, vilket gör att lagenskulle drabba dem extra hårt. LRF vidhåller tidigareframfört krav på att kooperativa federationer skall Prop. 1992/93:56jämställas med koncemer i konkunenshänseende. Frägan om "ekonomiska Bilaga 8 enheter", som skall ses i samband härmed, är otiUräckligt belyst.Eten måste, såvitt avser bl.a. lantbmkskooperationen, bli föremål för särskilduttedning och analys innan lagstiftningsarbetet i dette avseende avslutas. Gemensamfinansiering av exportförluster uppkomna av tillfålliga överskott harförbjudite i den särskilda jordbmkskonkunenslagen cxh i konkunenskommitténsförslag. Sådan finansiering faller cxkså under departementete förbudsförslag.LRF anser frågan vara av störsfe vUct. Gemensam finansiering måste möjliggöras.