prop · GG03159 · 1992-12-31 00:00:00 — Paragrafenhar utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Paragrafensförsta stycke innebär att ett beslut om assistansersättning skall gällaoförändrat , om inte väsentligt ändrade förhållanden inträffardessförinnan. Avsikten är att den enskilde skall ha möjlighet att föratse sinekonomiska situation, t.ex. om han själv vill anställa en personlig assistent.Sedan två år förflutit, eller vid väsentligt ändrade förhållanden,skall dock omprövning ske av om föratsättningaraa för assistansersättningföreligger och av det antal assistanstimmar som ersättning skall kunna utgesför (beviljade assistanstimmar). Självfallet skall prövning också ske om denenskilde ger in en ny ansökan därför att stödbehovet ökat. Paragrafensandra stycke innehåller en regel om när ändring av assistansersättning vidväsenfligt ändrade förhållanden skall börja gälla. Paragrafen har utformats ienlighet med Lagrådets förslag. Enligtdenna bestämmelse kan i vissa fall fatta provisoriska beslutom assistansersättning. Motsvarande bestämmelser återfinns i 20 kap. 2 a §AFL. 1 lagrådsremissen finns en hänvisning till 20 kap. 2 a § AFL. SåsomLagrådet påpekat underlättas dock läsningen betydligt om frågan reglerassjälvständigt i denna lag. Paragrafen,som handlar om upplysningsskyldighet för den enskilde, har utformats eftermönster från 16 kap. 8 § AFL. Om den enskUde har legal ställföreträdare enligtföräldrabalken gäller upplysningsskyldigheten denne. Jagföratsätter vidare att kommunen upplyser försäkringskasssan om ändringar somden känner till, t.ex. att den enskilde har flyttat till en grappbostäd. Assistansersättningutges enligt denna paragraf , inom ramen för beviljade assistanstimmarifrågavarande månad, med det belopp sora motsvarar kostnadema för den assistanssom faktiskt har lämnats dock högst med det belopp somregeringen fastställer . Medkostnader för assistansen avses lönekostnader, dvs. främst lön, Prop. 1992/93:159semesterersättning och sociala avgifter. Även viss kostnad som kan Bilaga Ianses skälig för att administrera insatsen av personlig assistans avses.Anknytningen till lönekostnader innebär att storleken på den högsta accepteradetimkostnaden bör justeras med hänsyn till kostnadsutvecklingen. Därför skallregeringen bestämma detta belopps storiek. Det är viktigt attutbetalningsratinema administreras på så sätt att den enskilde inte behöverligga ute med pengar. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådetsförslag. Paragrafentar i första hand sikte på de fall där den ersättningsberättigade självunderlåtit att ansöka om assistansersättning och där således kommunen ensarainitierat ärendet. Den kan dock tillämpas även ora det t.ex. senare visar sigatt kommunen har svårt att få in avgiften från den enskUde. Paragrafensinnehåll motsvarar i sak regleraa om utbetalning i vissa fall till annan än denersättningsberättigade i 16 kap. 12 § AFL. Samma situationer avses med dermabestämmelse. En motsvarande bestämmelse finns i 11 § LSS. Enligtparagrafen skall beslut om assistansersättning enligt 6 § och omprövning ochprovisoriska beslut enligt 7 och 8 §§ fattas av socialförsäkringsnämnd . Kommunensansvar enligt LSS för personlig assistans gör att uppgifter från kommunennästan alltid måste inhämtas i ärenden ora assistansersättning. Detta kan dockvara uppenbart obehövligt t.ex. om den enskilde avvisat hjälp från kommunenoch själv organiserar sin service på annat sätt. Enligtparagrafen skall beslut om assistansersättning och beslut om utbetalning tillannan än den ersättningsberättigade sändas till den kommun inom vilken denenskilde bor. Bestämmelsenom återbetalningsskyldighet i derma paragraf har sin motsvarighet i 20 kap. 4 §första stycket AFL. En motsvarande bestämmelse finns i 12 § LSS. 17 § Prop. 1992/93:159 Enligt denna paragraf skall regleraa i AFL om omprövning, ändring Bilaga I ochöverklagande av beslut tillämpas i ärenden om assistansersättning. 1 ärende därbeslut om skyldighet att betala tillbaka assistansersättning har fattats av entjänsteman hos och det belopp som har betalats ut för mycketöverstiger av basbeloppet enligt I kap. 6 § AFL, skall omprövningen beslutasav socialförsäkringsnämnd. Beslut i ett ärende om assistansersättning skallvidare gälla om inte något annat anges i beslutet. Paragrafenhänvisar till regler i AFL om tillsyn, preskription,förbud mot utmätning, överlåtelse och uppgiftsskyldighet. Vad gälleruppgiftsskyldigheten har Lagrådet påpekat att denna hänvisning gör 9 § i detremitterade förslaget, som handlar om kommunens uppgiftsskyldighet, överflödig.Den senare bestänunelsen har därför utgått. 14.4 Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen(1980:620) Genomden föreslagna ändringen i 20 a § betonas den uppsökande verksamheten medinriktning på äldre märmiskor. Det är fråga om en precisering på detta områdeav 5 §. Med beaktande av den enskildes rätt till integritet och iakttagande avsekretesslagens bestämmelser föratsätts samarbete kunna ske med andrasamhällsorgan. En motsvarande bestäraraelse har föreslagits i en ny 21 a § vadgäller funktionshindrade. Paragrafens/ömastycke raotsvarar det föreslagna tillägget i 20 a §, vad gäller uppsökande ochupplysande verksamhet på handikappområdet. Sedanden finns en bestämmelse i 20 a § som stadgar att kommuneraaskall planera sina insatser för äldre och att kommunen i den planeringen skallsamverka med samt med andra samhällsorgan och med organisationer.Genom andra stycket i denna paragraf kommer motsvarande regler att gälla påhandikappområdet. 69§ tredje stycket, i dess nuvarande lydelse, föreskriver att den sora är ellerhar varit verksam i hem för vård eller boende inte obehörigen får röja vad handärvid erfarit ora enskildas personliga förhållanden. Lagrådetbehandlade förslag till lagändringar för att främja ökad konkurrens ikomraunal verksarahet. I samband därmed uttalade Lagrådet att åtskilligt talarför att det behövs effektivare regler om sekretess och tystnadsplikt föranställda som faller utanför den i I kap. 6 § sekretesslagen angivnapersonkretsen. Genomdetta förslag till en ny, mer generellt gällande, sekretessbe- Prop.1992/93:159 stämmelse, som föreslås ersätta det nämnda stycket i 69 §, införstyst- Bilaga 1 nadsplikt för den som är eller har varit verksam inomyrkesmässigt bedriven enskild verksamhet som avser insatser enligt denna lag.Det kan t.ex. vara fråga om ett privat företag, som enligt avtal med kommunenombesörjer viss hemtjänst. Tystnadsplikt kommer då att gälla för de anställdahos företaget beträffande sådant som de genom sin verksainhet får veta om olikahjälptagare. Att verksamheten skall bedrivas yrkesmässigt innebär exempelvisatt familjehem och kontaktpersoner i allmänhet inte omfattas av bestämmelsen.I sådant fall kan dock föreligga ett sådant uppdragsförhållande mellan kommunenoch en person att denne omfattas av I kap. 6 § sekretesslagen. Enmotsvarande regel finns i den föreslagna lagen om stöd och service till vissafunktionshindrade. 1det allmännas verksamhet gäller sekretesslagens regler om handlingssekretessoch tystnadsplikt. 14.5 Förslaget till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen(1982:763) Habilitering, rehabilitering och tillhandahållande av hjälpmedel förfunktionshindrade får redan nu anses höra samraan med hälso- och sjukvården påså sätt att sjukvårdshuvudmännen anses ha ansvar även för dessa uppgifter (jfrprop. 1981/82:97 s. 40). För att varje osäkerhet härom skall undanröjas har,genom denna nya paragraf, fastslagits att skall erbjuda dem som ärbosatta inom habilitering, rehabilitering och hjälpmedel förfunktionshindrade. Av en annan föreslagen ny paragraf, 18 a §, framgår attkommunen har motsvarande ansvar i den mån de har ett hälso- ochsjukvårdsansvar. skall däratöver erbjuda tolktjänst förvardagstolkning för baradomsdöva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade. Medhabilitering avses att, vid nedsättning eller förlust av någon funktion eftermedfödd eller tidigt förvärvad skada/sjukdom genora planerade och från flerakorapetensområden sammansatta åtgärder, allsidigt främja utveckling av bästamöjliga funktionsförmåga samt psykiskt och fysiskt välbefinnande hos denenskilde. Medrehabilitering avses att, vid nedsättning eller förlust av någon funktion efterskada/sjukdom genom planerade och från flera områden sammansatta åtgärder,allsidigt främja att den enskilde återvinner bästa möjliga funktionsförmågasamt psykiskt och fysiskt välbefinnande. Såvälhabilitering som rehabilitering är målinriktade processer som fömtsätter attden enskildes möjligheter till inflytande vid planering, genomförande ochuppföljning beaktas och säkras. Funktionshindradär den som till följd av skada/sjukdom är hindrad eller har en begränsadmöjlighet att utföra en aktivitet på det sätt eller inom de gränser som kananses normalt. Orsaken till funktionshindret saknar betydelse. Ansvaretatt erbjuda hjälpmedel till funktionshindrade innebär att Prop. 1992/93:159landstingen dels skall tillhandahålla och finansiera hjälpmedel - i förstaBUaga I hand för att underlätta den dagliga livsföringen för funktionshindradeoch deras egen vård och behandling, dels skall ha en organisation för attinformera om, utröna behov av och prova ut hjälpmedel. En sådan organisation ärofta inte praktiskt möjlig eller lämplig att ha för varje kommun. Kommunema bördå kunna köpa dessa tjänster av landstingen. Landstingen kan därför behöva haen organisation som även omfattar möjligheten att mot ersättning från kommuner(och även från andra myndigheter och från arbetsgivare) kunna utröna behov avoch prova ut lämpliga hjälpraedel som självt inte har ansvar föratt tillhandahålla och finansiera. När det gäller ansvarsfördelningen mellankommuner och landsting i fråga om hjälpmedel hänvisas till vad som anförts iden allraänna motiveringen (kap. 6.1) Hjälpmedelför den dagliga livsföringen är sådana hjälpraedel som fordras för att denenskilde själv eller med hjälp av någon annan skall kunna tillgodosegrandläggande personliga behov (att klä sig, äta, sköta sin hygien m.m.),förflytta sig, kommunicera med omvärlden, fungera i hemmet och i närmiljön,orientera sig, sköta vardagslivets ratiner i hemmet, gå i skolan samt delta isysselsättning och normala fritids- och rekreationsaktiviteter. Mednormal fritid avses sådana vardagliga fritidssysselsättningar sora utförs ihemmet och i närmiljön. Utanförbegreppet hjälpraedel för den dagliga livsföringen faller arbetstekniskahjälpmedel, vissa hjälpmedel som kan behövas för att genomgå en yrkesinriktadrehabilitering, särskilda pedagogiska hjälpmedel inom baraomsorgen och skolansamt förbrakningsartiklar. Vadsom menas med hjälpmedel för vård och behandling har det redogjorts för i denallmärma motiveringen (kap. 6). Landstingethar också ansvar för att erbjuda dem som är bosatta inora landstingettolktjänst för vardagstolkning för baradomsdöva, dövblinda, vuxendöva ochhörselskadade. Syftetär att ge döva m.fl. grapper som är beroende av tolk i sin vardag möjligheteratt ge och ta emot information, påverka, kunna förmedla sina synpunkter ochdärmed själva få inflytande över sina liv. Tolktjänstär den verksamhet inom ett landsting eller inom en landstingsfri kommun somtillhandahåller tolkar för baradomsdöva, dövblinda, vuxendöva ochhörselskadade. Föratt kunna ge brakaraa en kvalificerad tolktjänst behövs tolkar som behärskarolika tolkmetoder beroende på tolkanvändarens speciella behov. Landstingethar genom bestäraraelsen ansvar för att organisera, tillhandahålla ochfinansiera tolkar för vardagstolkning. I förhållande till tidigare brak avbegreppet vardagstolkning avses här en utvidgning. Utöver tolk för desituationer i vardagslivet som brakar ingå i begreppet omfattas vissagrandläggande tolktjänster i arbetslivet, för fritidsaktiviteter och förrekreation. I begreppet vardagstolkning ingår även tolkning för att underlättaden enskildes möjlighet att delta i föreningslivet. Vardagstolkningberör en mängd situationer i vardagslivet som det inte Prop. 1992/93:159 ärmöjligt eller önskvärt att noga precisera. Som en vägledning kan Bilaga I ändåvissa områden anges, såsom tolk vid besök inom såväl privat som offenfligsjukvård (med det förstås även distriktssköterska, arbetsterapeut, sjukgymnastm.m. ), vid besök hos tandläkare, försäkringskassa, organ samtolika myndigheter. Tolk kan vidare behövas för att få rättshjälp eller för attgöra viktigare inköp, uträtta bankärenden, delta i information påarbetsplatsen, fackliga möten, föräldramöten, körkortsutbildning, för attnärvara vid vigsel, konfirmation, dop och begravning m.fl. liknandesituationer. 1begreppet vardagstolkning ligger också att bereda döva m.fl. medborgaremotsvarande möjligheter som andra att få en meningsfull fritid och rekreation.Här kan t.ex. ingå tolk vid rekreationsresa för en dövblind person och tolk vidföreningsverksamhet. Vissagrandläggande tolktjänster i arbetslivet ingår också i begreppetvardagstolkning. Med tanke på de varierande situationer som kan föreligga bådeefter enskildas behov och arbetslivets förändringar är det inte lämpligt attnärmare precisera de tillfällen när tolktjänst kan behövas, utöver tillfällensom nyanställning, introduktion och utbildning inom ett företag eller på annanarbetsplats. Vardagstolkningskall också kunna tillhandahållas för personer som sysselsätts inom daglig verksamhetenligt den föreslagna lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. I första raeningen undantas från ansvarsområdehabilitering, rehabilitering och hjälpmedel som en koramun har ansvar förenligt den föreslagna 18 a §. Andrameningen har lagts till i avsikt att klargöra att sjukvårdshuvudmännens ansvarför habilitering, rehabilitering och hjälpmedel inte på något sätt undantararbetgivare eller andra från det ansvar de kan ha på dessa områden enligt annanlagstiftning. Bl.a. avses arbetsgivares och de allmänna försäkringskassomasökade ansvar för rehabilitering enligt bestämmelser i lagen (1962:381) oraallmän försäkring, vilka trädde i kraft . Det tredje stycket fastlägger ett ansvar för landstingen att planerahabilitering, rehabilitering och tillhandahållande av hjälpmedel. EnligtpatientjoumaUagen (1985:562) skall en patientjouraal bl.a. innehålla väsenfiigauppgifter om vidtagna och planerade åtgärder. Den nu föreslagnaplaneringsskyldigheten tar emellertid sikte inte enbart på planeringen av demedicinska insatser som kan vara aktuella. Syftet är att få fram en samordningav de olika rehabiliterings-, habiliterings-eller hjälpmedelsinsatser som denenskilde kan behöva. Därför ligger också ansvaret på sjukvårdshuvudmannen somsådan och inte på de enskilda yrkesutövarna inom hälso- och sjukvården. Allindividuell planering skall självfallet ske i samråd med den enskUde. Iförekommande fall, särskUt när det gäller yngre bara, måste planeringen ske isamråd med det enskilda baraets ställföreträdare, dvs. Bamet fåreraellertid raed stigande ålder en allt större raöjlighet att själv taställning till vilka insatser som det skall ta emot. När den unge nått en sådanmognad, att han själv kan ta ställning till Prop. 1992/93:159 om en visserbjuden insats skall tas emot, skall planeringen självfallet Bilaga 1 ske isamråd med honom, i förekommande fall tillsammans med hans vårdnadshavare. Förstastycket innebär att kommunema har ansvar för habilitering, rehabilitering ochhjälpmedel för funktionshindrade i den utsträckning de har ett hälso- ochsjukvårdsansvar enligt 18 §. Avandra stycket följer att till en kommun inom kan överlåtaansvar för hjälpmedel inom visst område även om hälsooch sjukvårdsansvaretinte överlåts i den delen. Enligttredje stycket gäller bestämmelsen i 3 a § tredje stycket om individuellaplaner även i fråga om habilitering, rehabilitering och hjälpmedel som kommunenhar ansvar för. 14.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkring Denföreslagna ändringen i sjätte punkten är en ren följdändring till att lagen omstöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) föreslås ersätta dennuvarande omsorgslagen. En redaktionell jämkning har gjorts i förhållande tilllagrådsremissens förslag. 1paragrafen har lagts till den föreslagna nya 10 a §. Med förälder bör avsesdetsararaa i den paragrafen som i 10 och 11 §§. Enförälder kan, enligt det föreslagna tillägget i tredje stycket, uppbäraföräldrapenning vid föräldrautbildning utan att saratidigt vårda baraet. Enligtuttalanden i förarbetena till paragrafens nuvarande lydelse (prop. 1978/79:168s. 59) gäller detta . Den nuvarande lagtexten är dock inte klar idet avseendet. Med anledning därav har detta tillägg gjorts. Stycket har ocksåjämkats redaktionellt i enlighet med Lagrådels förslag. För föräldrar till bara som orafattas av LSS tas den nedre gränsen förrätt till kontaktdagar bort. Föräldraraa skall kunna ta ut kontaktdagar redanfrån baraets första levnadsår. Saratidigt höjs den övre gränsen från 12 till 16år. Detta sker genom ett tillägg i paragrafens tredje stycke. Vidbedömningen av om ett bara tillhör personkretsen i lagen om stöd Prop.1992/93:159 och service till vissa funktionshindrade, bör iregel Bilaga 1 kunna granda sitt beslut på den bedömning som kommunen ellerlandstinget gjort i frågan. I regel torde föräldrarna ha sökt någon insatsenligt LSS irman det blivit aktuellt att söka ersättning från kassan enligtdenna lag. Om så inte skulle vara fallet bör kunna göra sinbedömning efter samråd med kommunen eller . Vadbeträffar motiven för den vidgade rätten till kontaktdagar hänvisas till vadsom anförts i den allmänna motiveringen (avsnitt 9.2). Dennanya bestämmelse, som har utformats enlighet med Lagrådets förslag, innebär atten förälder i vissa fall skall kunna besöka läkare, medverka i behandlingen avbamet eller lära sig vårda bamet, och då ha rätt till tillfälligföräldrapenning även om föräldem inte vårdar baraet. Det är här frågaom föräldrar till sjuka eller funktionshindrade bara som inte har fyllt 12 år.Genom ett tillägg i 11 § gäller detta även föräldrar till de bara under 16 årsom anges i den paragrafen. Om föräldera besöker en institution - t.ex. en habiliteringsklinik,specialskola m.m. - för att medverka i en behandling som bamets sjukdom ellerfunktionshinder kräver eller för att lära sig vårda barnet skall såledestillfällig föräldrapenning kurma utges, även om bamet inte deltar vid besöket. Detsamraa gäller om föräldera i samma syfte som i punkt 1 deltar ikurser som anordnas av sjukvårdshuvudman. De kurser där det kan vara aktuelltatt utge tillfällig föräldrapenning ulan att bamet behöver delta är sådanakurser som huvudsakligen är inriktade på utbildning och information om barnetssjukdom eller funktionshinder samt att ge föräldrarna psykosocialt stöd i derassvåra föräldraroll. Detär inte möjligt att räkna upp de skolor eller kurser som en förälder kanbesöka/delta i med rätt till tillfällig föräldrapenning. Det måste göras enindividuell prövning i varje enskilt ärende om föratsättningar för rätt tillersättning finns. Rätt till tillfällig föräldrapenning kan också föreligga vidläkarbesök, som är föranlett av att baraet lider av en allvarlig sjukdom, ävenom baraet självt inte är närvarande. Motivet till detta är att föräldraraa kanha behov av att ensamma tala raed läkaren. Baraet kan också uppleva att mantalar negativt om det, trots att det rör sig om en redogörelse för faktiskaförhållanden. Fjärdeoch femte punkterna. Samma sak gäller om föräldera som en del i behandlingen avbamet, deltar i ett läkarbesök eller i någon av läkare ordinerad behandling. Desituationer sora beskrivs i tredje, fjärde och femte punktema är samma somenligt 16 § ger möjlighet för båda föräldraraa att få tillfälligföräldraperming för sarama bara och . Föräldraraa kan såledestillsammans delta i ett sådant läkarbesök eller i en sådan behandling utan attbaraet är med. 11 § Prop. 1992/93:159 I första stycket har endast ordet "handikapp" bytts ut mot"funktions- Bilaga I hinder". Andrastycket innebär en höjning av åldersgränsen till för rätt till tillfälligföräldrapenning för vård av bara som omfattas av personkretsen i denföreslagna lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade.Försäkringskassan skall fatta ett självständigt beslut, men bör därvid varahjälpt av den bedöraning sora kommunen i regel tidigare gjort i frågan (sespecialmotiveringen till 10 §). Tillfälligföräldrapenning kan dock även därefter utges för vissa bam. Det är fråga om bamsom går i särskolans gymnasieutbildning eller är svårt rörelsehindrade och gåri någon av de särskilt inrättade gymnasieskolor som finns för dessa elever. Sålänge baraet går kvar i skolan kan tUlfällig föräldrapenning utges t.o.m. utgångenav vårterminen det år baraet fyller . Tillfälligföräldrapenning enligt andra stycket kan, enligt ett tillägg i tredje stycket,endast utges av skäl som anges i 10 § första stycket I, dvs. om förälderabehöver avstå från förvärvsarbete i samband med sjukdom hos baraet. Med sjukdomhos baraet avses i detta samraanhang ett tillkommande sjukdomstillstånd, dvs.att en ny sjukdom tillstöter eller att grandtillståndet försämras. Med dennaavgränsning följer att vårdbehov som beaktas vid exerapelvis bedömningen avrätt till handikappersättning eller assistansersättning inte ersätts genom dentillfälliga föräldrapenningen. Orabaraet inte i vanliga fall bor hos föräldraraa eller någon av dem, kanföräldera inte anses behöva avstå från förvärvsarbete på grand av bametssjukdom. Iövrigt, t,ex. beträffande antal dagar, gäller samma regler som vid tillfälligföräldrapenning för vård av bara . Genomett tillägg i tredje stycket har också föräldrar till de bam under somanges i första stycket möjlighet att få tUlfällig föräldrapenning enligt 10 a§, dvs. vid utbildning m.m., även om föräldem inte vårdar bamet.Stycket har ändrats redaktionellt i förhållande till vad sora föreslogs ilagsrådsremissen. Avfjärde stycket framgår att i förväg kan pröva omfömtsättningaraa enligt första eller andra stycket föreligger. Iförsta stycket har den föreslagna 10 a § lagts till i texten. harstycket ändrats redaktionellt. Det totala antalet dagar med tillfälligföräldraperming är oförändrat. 110 § har föreslagits en utvidgning, genom förändring av åldersgränserna, avrätten till kontaktdagar för föräldrar till bara som omfattas av lagen om stödoch service till vissa funktionshindrade. Kontaktdagar skall kunna tas ut frånbaraets födelse till dess att det fyller . Iderma paragraf har genom ett tillägg i andra stycket antalet kontaktdagar i denyss nämnda fallen bestämts till tio per bara och år. Denföreslagna nya 10 a § föranleder vissa kompletteringar i denna Bilaga Iparagraf. bör även kunna kräva in utlåtande som styrker ettfunktionshinder som avses i 10 a §, liksom intyg av den sora ordinerat enbehandling som avses i samma paragraf. har en redaktionellt ändringgjorts i tredje stycket. Iparagrafen, som bl.a. handlar om kommunens rätt att i vissa fall uppbära del aven persons folkpension, undantas personer som bor i gmppbostad eller elevhemsom avses i lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykisktutvecklingsstörda. Denna undantagsbestämraelse bör med anledning av denföreslagna nya lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade ändrastill att gälla de boendeformer som regleras i det lagförslaget. harordet landstingskommun i första stycket byts ut raot landsting. 14.7 Förslaget till ändring i sekretesslagen (1980:100) Iförstastycket, i dess nuvarande lydelse, talas om att sekretess gäller bl.a. iverksamhet som avser särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl.Personkretsen och terminologin anknyter till den nuvarande lagen (1985:568) omsärskUda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda (orasorgslagen). Med anledningav att omsorgslagen föreslås bli upphävd och ersatt raed lagen om stöd ochservice till vissa funktionshindrade, som omfattar en vidare personkrets ochhar en något annorlunda terminologi, bör en anpassning i dessa delar också skei sekretessbestämmelseraa.