prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — En viktig del i den långsiktiga tillväxtpolitikenär skapandet av en fungerande konkurrens på de svenska vam- ochtjänstemarknadema. Av stor betydelse i delte sammanhang är den av regeringenframlagda konkurrenslagen samt undertecknandet av . Regeringen harockså lagt förslag om avreglering bl.a. på kommunikationsområdet,finansmarknaden, elmarknaden, bostedsmarknaden, skogsbmkssektora, kommunsektomoch utbildningssektora. Allt för att tillskapa fungerande marknader. 1.5 En politik för att trygga och fömya välfärden Densvenska välfärdspolitiken kräver en stark ekonomisk bas. För all tryggavälfärden måste obalanseraa i ekonomin undanröjas. Detstora underskottet i de offentliga finanseraa gör det nödvändigt att begränsakostnaderna för välfärdssystemen. Regeringen har inlett en genomgripandeöversyn och omprövning av inkomstöverföringarna till hushållen i syfle attstärka motiven för arbete och sparande och minska de offenlliga utgiftema.Detta arbete måste drivas vidare. Särskilt angelägen är en förändring avpensionssystemet i enlighet med de riktlinjer som tidigare aviserats och sompreciseras i avsnitt 4.3. Genomden valfrihetsrevolution i välfärdspolitiken som regeringen inlett införskonkurrens i den offenlliga tjänstesektora som den enskildesvalfrihet och inflytande ökar. Dessa förändringar skapar nya möjligheter lilleffektiviseringar och kvalitetsförbättringar. 1lider med krympande resurser ställs förmågan att prioritera på hårda prov.Svaga och utsatta grapper måste vämas. Inkomstöverföringar som har störstbetydelse för inkomstsvaga grapper har därför undantagits från besparingar,t.ex. Dessutom genomförs ett antal riktede åtgärder för att stödjautsatta grapper. Isyfte att förbättra situationen för de sämst ställda pensionärema har nivån pådel kommunala bostadstillägget utjämnats så att bidragen blivit mer enhetliga iolika kommuner. har pensionstillskottet höjts. rättighetslag för personer med svåra funktionshinder införs . Lagengäller bl.a. rätt till en personlig assistent. För att sjukvården skall kunnatillförsäkra det ökande antalet gamla och svårt sjuka en god och adekvat vårdarbetar utredningen 2000 med förslag som kommer att presenteras . 1.6 En politik för att säkra en uthållig tillväxt Prop. Bilaga1 Åtgärder för att säkra en uthållig tillväxt är en viktig del av den ekonomiska politiken.Sambandet mellan ekonomi och ekologi behöver därför bli tydligt. Påsamma sätt som skuld på del ekonomiska områdei behöver minska,måste också en miljöskuld begränsas. miljöskuldmenas kostnaden för all återställa redan uppkomna skador pä miljön.Därigenom garanteras även framlida generationer rätten till en Allproduktion av varor och tjänster, inklusive underhållet av dessa, kommerytterst från ekosystemen. Hårda miljökrav måste ställas och långtgåendeåtgärder vidtas för alt ställa om produktion och konsumtion i en riktning sominnebär att naturens bärkraft inte överskrids. Miljökrav kan spela en viktig,positiv roll i stmkturomvandlingen. Åtgärder för att minska miljöskulden medfördärmed ökade möjligheler att exploatera nya och för framliden strategisktviktiga tillväxtmarknader. Dessa möjligheter torde i del korta perspektivet hastörst betydelse för små och medelstora förelag. Inle sällan är dennaproduktion relativt sett arbelskraftsintensiv, vilket i nuvarandekonjunkturläge framstår som särskilt positivt. Regeringen har givit i uppdrag åt alt utvecklametoder för all komplettera de traditionella nationalräkenskapema med miljö-och nalurresursräkenskaper, s.k. gröna nationalräkenskaper. Miljöproblemen blir alltmer internationella. Utsläpp i luft, hav ochvattendrag känner inga nationsgränser. Regeringen lägger därför stor vikt viddet internationella miljösamarbetet. Delmest allvarliga globala miljöproblemet är utsläppens påverkan på klimatet. 1propositionen om åtgärder mot klimatpåverkan föreslås bl.a. att riksdagengodkäimer FN:s konvention i klimatfrågor och alt koldioxidskatten vidgas tillalt gälla nytillkommande elproduktion. Ipropositionen om riktlinjer för en kretsloppsanpassad samhällsutvecklingföreslås åtgärder för att främja ett effektivt utnyttjande av naturresurseraagenom återvinning och återanvändning. Regeringenuppdrog åt ett antal frislående forskare att analysera den svenskaekonomins problem och möjligheler i ett långsiktigt perspektiv. Utredningen,som antog namnet , lämnade sitt belänkande.Del är nu föremål för remissbehandling. Kommissionensanalys är elt värdefullt bidrag till förståelsen av dagens ekonomiska problemoch vad som behöver göras för att lösa dem. Dagens situation sägs vara prägladav en komplicerad blandning av akute och kroniska problem. Lösningen innehållerdärför både kortsiktiga och långsikliga åtgärder. Delte överensstämmer i höggrad med den analys regeringen gjon och gör. Del överensstämmer också medinriktningen av den ekonomiska politiken sedan regeringsskiftet. Etlbärande inslag i rapporten är betoningen av sambandet mellan Prop. 1992/93:150långsiktiga och kortsiktiga inslag i den ekonomiska politiken. Kommissio-Bilaga 1 nen understryker vikten av att långsiktigt verkande åtgärder för attundanröja de värsta av dagens obalanser beslutas , helst i bredparlamentarisk enighet. Önskemålet om en bred majoritet i riksdagensammanhänger med det faktum att åtgärder behöver genomföras medmellanliggande val. Kommissionensförslag stödjer i gmndläggande avseenden den inriktning av den ekonomiskapolitiken som regeringen beslutat. På elt flertal områden har konkreta stegredan tagits i den riktning som kommissionen föreslår. Det gäller t.ex.främjande av konkurrens, förändring av den offentliga sektom, reformeringen avsocialförsäkringssystemen samt förstärkningen av den högre utbildningen. Påandra områden har regeringen tillsatt utredningar, t.ex. inom arbetsrättensområde. Analysenoch förslagen i kommissionens rapport utgår från en bred helhetssyn på denekonomiska politiken och del politiska beslutsfattandet. En av de storaförtjänsterna med rapporten är just den betoning som görs på sambandet mellan ekonomiskpolitik och den politiska beslutsprocessen i regering och riksdag. Vadgäller beslutsprocessen i pågår sedan elt år en omläggning avbudgetprocessen till mer av rambudgellänkande. I fråga om konstitutionellaregler har regeringen tagit initiativ lill en diskussion mellan riksdagenspartier om reformer med den inriktning kommissionen föreslår, t.ex. längrevalperioder. 1föreliggande proposition återfinns ställningstaganden till ett antal avkommissionens förslag. Ställning las också till den allmänna inriktningen ochdärmed lill sambandet mellan långsiktig och kortsiktig politik. 2 Den ekonomiska utvecklingen 2.1 De internationellaförutsättningarna Deinteraationella ekonomiska utsiktema har försämrats sedan prognosen i finansplaneni januari. Deninteraationella lågkonjunkturen har visat sig vara mycket mer utdragen än deflesta bedömare räknade med. Del är främst osäkerhet om hur del kommeratt ta för hushåll och företag att minska de skulder som byggdes upp under 1980-talelsom gör det svårt att bedöma när konjunktumppgången kommer. Tillväxteni det närmaste året blir troligen betydligt svagare än det faims skälatt tro . Också länder där tillväxten längehållits uppe relativt väl såsom , och drabbas nuav en markant nedgång i den ekonomiska aktiviteten. Delär främst för del som bedömningen nu är mer pessimistisk. Dämpningenav den inhemska efierfrågan har visat sig vara En ökad trovärdighet i budgetkonsolideringen i såväl Prop.1992/93:150 Tysklandsom flera andra europeiska länder skulle möjliggöra lägre Bilaga 1 räntor.Den långa räntan i har sjunkit betydligt det senaste halvåret.Utrymmet för den tyska alt gradvis sänka den kortaräntan utan att ge avkall på målet att få ned inflationen till Prognosen för tillväxten i har de senaste månadernareviderats ned från 1/lill -1 3/. Utvecklingeni Öst- och uppvisar både positiva och negativa inslag. Det ärfrämst de länder som genomfört ekonomiska reformer som visar tecken tillåterhämtning. Deflesta indikatorer i pekar nu i positiv riktning.BNP-tillväxten var mycket hög, konsumenternasförtroende har stärkts, försäljningen i detaljhandeln och nybyggnationen avbostäder ökar. Det mesta talar för en fortsatt god återhämtning. Dennya amerikanska regeringens planer på att reducera det federalabudgetunderskottet minskar på lång sikt trycket på penningpolitiken och bidrartill all hålla nere de långa räntoma. En stramare finanspolitik bidrar ocksåtill att reducera underskottet i bytesbalansen. IJapan har fallande aktie- och fastighetspriser medfört problem för denfinansiella sektorn. Den inhemska efterfrågan har minskat krafiigt ocharbetslösheten ökat något. Räntan har stegvis sänkts och diskontot ligger nu pålåga . Densvaga utvecklingen i den japanska ekonomin har lett till att regeringenpresenterat nya finanspolitiska åtgärder för att stödja den inhemskaefterfrågan. Dessa åtgärder består av vissa skattelättnader, stöd tillinvesteringar i den privata sektorn, särskilda åtgärder för små och medelstoraföretag saml vissa offentliga investeringar. Åtgärdspaketel är det största somnågonsin lagts fram i . statsfinansieUa ställning är mycket god ochlandet har ell mycket stort överskott i bytesbalansen. Detföreligger ett starkt behov av internationellt ekonomiskt-politiskt samarbete.Etl snabbt och framgångsrikt avgörande i GATT-förhandlingaraa, den s.k.Umguaymndan, skulle undanröja en viktig källa till osäkerhet. Ett misslyckanderiskerar att leda till handelskonflikler, förlorade arbetstillfällen och storavälfärdsförluster. Strävandenlill ökal ekonomisk-politiskt samarbete har visat sig i EG:s tillväxtinitiativi samt i EG:s och EFTA:s gemensamma initiativ iLuxemburg . som utrymmet för nya finanspolitiska åtgärderöverlag är mycket begränsat, skall existerande manövemtrymme utnyttjas så långtmöjligt. Åtgärdema inom EG irmefattar upprättandet av nya låne- ochgarantifaciliteter inriktade främst på projekt inom infrastrakturområdet samtpå att stödja små- och medelstora företag. Detta bedöms kunna leda till ökadeinvesteringar motsvarande ca 1/av samlade BNP över ett antalår. De nationella åtgärderna handlar om att främja investeringar ochsäkerställa genomförandet av den inre marknaden. Inom EFTA-kretsen avseråtgärderna bl.a. infrastmkturinvesteringar. Diagram 2.1 Bruttonationalproduktens utveckling iOECD-Europa, årlig procentuell förändring Prop.1992/93:150 Bilaga 1 3 2 1\ 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 Källa: och . Sammantagetbedöms BNP-tillväxten i som helhet uppgå till endasl 1 1/1993 och till2 3/1994. Bakom dessa genomsnittssiffror döljer sig dock stora skillnader:en återhämtning i Förenta stateraa och en svag utveckling i såväl somEuropa. Den japanska ekonomin väntas trots åtgärdema växa med endast 1/i åroch 1994. I väntas totalproduktionen stagnera åtföljt av entillväxt på 1 3/1994, diagram 2.1. Förenta stateraas tillväxt väntas uppgåtill 3 resp. 3 1/de båda åren. 2.2 Utsikterna för den svenska ekonomin 1993-1994 väntas en tillväxt på . Detta ärnågot svagare än bedömningen . De viktigaste orsakeraa till della ärden hastiga försämringen i , främst , den slörre försvagningen avväxelkursen, utfallet samt den pågående skuldanpassningen. Dämpningenav den interaationella konjunkturen, främst i , medför alt marknadernaför svensk export växer långsamt under i första hand men också under 1994.Marknadstillväxten väntas stanna på ca 2 1/och . Det ärväsentligt lägre än bedömningen i finansplanen ijanuari 1993. De svenskaföretagens konkurrenskraft förbättras men det är svårare all vinnamarknadsandelar i en låg- än i en högkonjunktur. Företagen väntas därför tillatt börja med utnyttja det uppkomna utrymmet till attbåde höja sina vinstmarginaler och öka sina marknadsandelar. Exportvolymenbedöms dock öka betydligt, 1993 och 1994. 1992/93:150 Bilaga 1 -1,7 -1,7 -1,7 -5,1 -1,6 -2,6 -0,9 -1,7 -1,9 -3,5 -0,2 -1,0 -1,4 -0,5 -1,0 -1,2 -1,5 -9,0 -11,0 -8,9 -5,7 -5,3 -1,5 -0,2 -2,5 -2,6 -0,9 -1,7 -2,7 -2,0 -4,1 -1,1 ' Förändring i procent av föregående års BNP. Försvagningenav den svenska kronan har fortsalt. 1 finansplanen antogs att deprecieringenskulle stanna vid . Den har blivit kraftigare, . Dettadämpar den inhemska efterfrågan. Den faktiska ekonomiska utvecklingen undersenare delen av 1992 visar sig också ha varit sänu-e än som tidigare antogs.Utgångsläget är därmed sämre än vad som angavs i finansplanen. Detskulle krävas en betydande återhämtning för all kompenseraför delta. flera andra länder betalar hushåll och företag av sina skulder efter denkraftiga låneexpansionen . Därigenom dämpas på kort siktkonsumtion och investeringar. Derma efterfrågedämpande effekt har blivitoväntat stor. De interaationella erfarenheteraa visar att processen kan blilång. Den är dock nödvändig och skapar fömtsättningar för en god utveckling.Den inhemska efterfrågan väntas falla med 1993. Prisfalletpå bl.a. fastigheter skärper behovet av all minska skulderaa. Så länge aktörematror på fortsatt fallande priser avvaktar eventuella köpare. Delångsiktiga inflationsriskerna tar sig uttryck i höga långa räntor. Deekonomiska riskema och osäkerheten kring bankernas kapitalbaser kan medföra enmer restriktiv kredilprövning. Av dessa skäl kan aktiviteten i ekonomin hämmas.Om denna osäkerhet beslår i uppgångsfasen när efterfrågan på krediter börjarstiga får detta negativa effekter på tillväxten. Marginalen mellan in- ochutlåningsräntor är stor, vilket leder till höga kostnader för både företag ochhushåll. Denlåga aktiviteten i ekonomin leder till svag efterfrågan på arbetskraft ochstigande arbetslöshet, (mätt med AKU:s nya defini- tioner,enligt lidigare mätmetod motsvarar detta ) . Trotsstigande vinster i den konkurrensutsatta sektorn väntas därför Bilaga 1 lönemaöka i långsam takt. Den statistiskt uppmätta genomsnittslönen ökarpå grand av att personer med lägre lön än genomsnittet oftast blir permitteradeförst när arbetsstyrkan skall minskas. Företag som läggs ner har vanligen relativt lågt löneläge. lönenivån.Även om ingen enda person får ökad lön medför ändå dessa faktoreratt den genomsnittliga lönenivån i ekonomin stiger. Konsumentprisernadras upp av de höjda imporipriser som följer av den lägre kronkursen och avökade indirekta skatter. Vid ett värde på den svenska kronan som motsvarargenomsnittsläget för mars konraier KPI sannolikt att stiga med ca 5 1/underloppet av 1993. Delta är någol högre än prognosen i finansplanen. Den nuvarandekronkursen innebär en överdriven depreciering och kronan kan därför väntasstiga i värde. Den underliggande inflationstakten är fortfarande låg, 1 1/. -4,2 -0,2 Sparkvot (nivå i %) -4,7 -3,0 -0,7 -22,7 -0,7 Arbetslöshet (nivå i %) Handelsbalans (mdkr kr) Bytesbalans (mdkr kr) -20,7 -29,7 -3,3 Bytesbalans (% av BNP) -1,4 -2,1 -0,2 Anm. KPI = konsumentprisindex. Hushållensdisponibla inkomster faller . Låga löneökningar, tillfälligt högaprisstegringar och lägre transfereringar bidrar till detta. För ett minskathushållssparande talar att hushållen i möjligaste mån vill upprätthålla sinkonsumtionsstandard. I motsatt riktning pekar den fortfarande pågåendeskuldanpassningen. Ökad arbetslöshet skapar osäkerhet och kan därmed ökasparandet. En rimlig men osäker bedömning är att den privata konsumtionenfaller med ca 3 1/. Hög realränta, ändrade skatte- och transfereringsreglerhar ökat den långsikliga sparbenägenhet-en. Ävenden offentliga konsumtionen kommer sarmolikt att minska. Inom både den statligaoch kommunala sektorn sker effektiviseringar och besparingar. Brattoinvesteringamafortsätter att falla, , främst beroende på utvecklingen för ny- ochombyggnad av bostäder. En volymnedgång på är trolig. Denhemmamarknadsinriktade delen av näringslivet fortsätter alt dra ned sinainvesteringar. Däremot väntas den konkurrens- utsatta sektornsinvesteringar börja stiga. Dessutom ger infrastmktur- Prop. 1992/93:150investeringarnas ökning på ett starkt positivt bidrag till den Bilaga 1 lotala investeringsaktiviteten. Sammantagetväntas BNP falla 1993. Enstarkare draghjälp från omvärlden i form av högre exportmarknadstillväxt ochlägre räntor väntas leda lill en återhämtning av den svenska ekonomin under1994. Det är främst den utlandskonkurrerande sektom som ökar sin produktion.Hushållens realinkomster beräknas sjunka betydligt långsammare än , bl.a.beroende på att deprecieringens och de indirekta skattemas genomslag påpriseraa försvinner. Därmed begränsas nedgången i privat konsumtion till ca 1/. Den kommunala konsumtionen fortsätter all falla. Näringslivets investeringarutvecklas gynnsammare än , på gmnd av förbättrat vinstläge och ökandeefterfrågan. Sammantagetkan BNP komma att stiga med . Till följd av de arbetsmarknadspolitiskainsatserna hejdas arbetslösheten och beräknas ligga kvar på (mätt medAKU:s nya definitioner, vilket motsvarar med gamla mätmetoder). Denbegränsade efterfrågan på arbetskraft medför att lönerna ökar långsamt. Inflationstrycketi ekonomin förblir svagt. Faktiskt uppmätt KPI beräknas stiga med 3 1/underloppet av året, medan den underliggande inflationstakten stannar på . Procent avBNP i löpande priser 1991 1992 1993 1994 19,3 -1,3 17,0 -0,4 14,8 -0,5 13,2 -0,2 -1,4 -1,2 2,0 -2,2 -2,1 -7,8 5,5 0,2 -0,2 -13,4 5,6 7,6 -11,1 Kombinationenav en expanderande utiandsberoende sektor och dämpad inhemsk efterfrågan göratt handelsbalansen gradvis kommer att förstärkas ytterligare. Detta för medsig att bytesbalansen sannolikt blir svagt negativ för att nästa åruppvisa ett betydande överskott, motsvarande av BNP, tabell 2.3. Det finns både mörkaoch ljusa inslag i den ekonomiska utvecklingen. Till Ijuspunkteraa hör den lågaunderliggande inflationen, sjunkande räntor, den förbättrade konkurrenskraftenoch som följd därav ökande export. Det främsta hotet mot återhämtningen iekonomin kommer från de finansiella obalanseraa och den svagare internationellakonjunkturen. 2 1992/93 I saml. Nr 150 Bil. 3 Stabiliseringspolitiken pp- 1992/93: 150 Bilaga1 3.1 Finanspolitiken och den stabiliseringspolitiska avvägningen Densvenska ekonomin befinner sig i en djup kris med hög arbetslöshet, finansiellaobalanser och ett stort underskott i de offentliga finanseraa. Denökade internationaliseringen sätter gränser för stabiliserings-politiken.Samtidigt innebär den rörliga växelkursen nya fömtsättningar. Under den fastaväxelkursen kunde penningpolitiken inle användas för att påverka den inhemskaefterfrågan och finanspolitiken bar då huvudansvaret för att skapafömtsättningar för en stabil efterfrågenivå. Vid rörlig växelkurs fårfinanspolitiken betydligt svagare effekter på efterfrågan. Däremot ökarpenningpolitikens möjligheter att påverka den ekonomiska utvecklingen. Denallvarligaste konsekvensen av den ekonomiska krisen är den höga arbetslösheten.En hög arbetslöshet under lång lid ökar risken för beslåendelångtidsarbetslöshet och en omfattande utslagning från arbetsmarknaden. Ensådan utveckling måste förhindras. Att försöka öka sysselsättningen genom engenerell stimulanspolitik är emellertid ingen framkomlig väg. skulle en finanspolitisk expansion, genom ofinansierade utgiftsökningareller ofinansierade skattesänkningar, späda på budgetunderskottet och därmed genäring åt de långsiktiga inflationsförväntningama. Förtroendet för denekonomiska politiken skulle allvarligt skadas. Risken för en ylterligareförsvagning av kronan skulle då vara betydande. Nackdelamaav en allmän finanspolitisk expansion i form av ett bestående högrebudgetunderskott och, på gmnd av den därav följande högre räntan, lägreförtroende, lägre investeringar överväger därför klart de fördelar som skullekunna uppnås genom en på kort sikt något högre aktivitetsnivå. Ensådan utveckling skulle motverka den eflerfrågeslimulans som expansionensyftade till. Effekten riskerar att bli den motsatta: ytterligare ökningar avarbetslösheten. Enpenningpolitisk expansion genom snabba och kraftiga sänkningar av den kortaräntan som inte gmndas på en långsiktig och trovärdig budgetsaneringspolilik ärinte heller någon framkomlig väg. En sådan omläggning av politiken skulleriskera tilltron till fastheten i låginflationspolitiken och därmed kunna ledatill stigande långa räntor med negativa effekter på investeringsvilja ochinhemsk efterfrågan. Även i detta fall uppkommer långsiktiga skadeverkningarbl.a. genom högre inflation som dominerar de fördelar som kan uppnås genom ensannolikt mycket begränsad ökning av aktiviteten. Genomåtgärder för att stärka den ekonomiska politikens långsiktiga trovärdighet kanemellertid en ökad stabiliseringspolitisk handlingsfrihet uppnås. Balansproblemkan bara lösas genom åtgärder som är förenliga med en långsiktigt god ekonomiskutveckling med hög sysselsättning och låg inflation. Tilltron till långsiktigheten i låginflationspolitiken och saneringen av deoffentliga finansema får inle mbbas. En effektiv stabili- Prop. 1992/93:150 seringspolitik måste uppfylla dessa restriktioner. Genombeslut om successivt ökande budgetförstärkningar under de närmaste årenstärks tilltron till möjlighetema att skapa balans i de offentliga finansema.En sådan trovärdig plan ökar den kortsiktiga handlingsfriheten. Beslutom en plan för långsiktig och trovärdig sanering av de offentliga finansernaskapar utrymme för lägre räntor. Detta skulle bidra till ytterligarebudgetförstärkningar, bl.a. genom lägre offentliga ränteutgifter och minskadekostnader för bankstöd. Varaktigt lägre räntor medför också en allmänförstärkning av efterfrågeläget i ekonomin, vilket motverkar denefterfrågedämpande effekt som kan uppkomma genom en stramare finanspolitik. Detär sålunda genom att skapa fömtsättningar för lägre räntor som ekonomin börstimuleras. Enlägre ränta åstadkommen genom ökad trovärdighet för budgetpolitiken är denenskilda faktor som har störst betydelse för att höja aktivitetsnivån iekonomin och därmed minska arbetslösheten. Det faktum att räntorna inte harsjunkit lika mycket som inflationstakten kan till stor del förklaras av attSverige varit ett höginflationsland. En fömtsättning för lägreräntor är därför en varaktigt låg inflationstakt. Denunderliggande inflationstakten är nu mycket låg, . Denna lågainflationstakt har uppnåtts efter en period med sjunkande aktivitet ochbetydande kapitalförluster. Detta utgör en smärtsam men oundviklig anpassningefter överhettningen . Encentral uppgift för den ekonomiska politiken är alt bibehålla en lågunderliggande inflationstakt och låga löneökningar. Om inflationen tillåts ökaskulle än en gång tvingas genomgå den smärtsamma omställningsprocessenlill lägre inflation. Riskernaför att driver in en ny inflations- och lönespiral skall inteunderskallas. Den svenska ekonomin har etl antal särdrag som medför attinflationen lätt kan återkomma. har lönebildningsprocessen medförtatt kostnadema ökat mer än produktiviteten. Behovetav att förhindra att nya inflationsförväntningar uppstår är avgörande förstebiliseringspolitiken. En stimulanspolitik som leder till en fallande kronaskulle genom ökade imponpriser ge upphov till nya inflationsimpulser. Finans-och peimingpolitiken måste därför utformas så alt en varaktigt låg inflationsäkras. 3.2 Penning- och valutapolitiken Inovember 1992 tvingades efter omfattande valutautflöden att övergeden fasta växelkursen. Kraven på den ekonomiska politiken är emellertidoförändrade. Målet om en låg och stabil inflation ligger fast. Fullmäktige iRiksbanken har enhälligt slagit fast att prisstabilitet alltjämt är detövergripande målet för penningpolitiken. och följande år anges målettill en ökning av konsumentprisindex på , med en tolerans om + 1procentenhet. En rörlig växelkurs ärförknippad med vissa nackdelar. Osäkerhet om Prop. 1992/93:150 växelkursensutveckling skapar instabila villkor för utrikeshandel och Bilaga 1investeringar. För en liten och handelsberoende nation som är en faslväxelkurs i längden att föredra. En sådan politik gör det också lättare attskapa tilltro till låginflationspolitiken. Sverigebör därför återgå lill en fast växelkurs. Detta fömtsätter emellertidatt den fasta växelkursen kan göras trovärdig.