prop · GG0337 · 1992-12-31 00:00:00 — samklangmed fastigheteraas ändamål att tjäna forskningen och utbildningen.Finansutskottet förutsatte att dessa frågor skulle tas upp till behandling iorganisationskommittén. beslutode i enlighet med detto. 1992/93:37 Bilaga 1 Mittförslag: De institutionsanknutna utbildningsfastigheteraa förs över till Fastighetskonceraenoch förvaltos där samlat för SLU i ett dotterbolag. Förvaltningsansvaret för derena jord- och skogsbruks-fastigheteraa för forsknings- och försöksändamålöverförs till , . Kommitténsförslag: Kommittén föreslår att de institutionsanknutna utbildningsfastigheteraaförs över till den sammanhållna konceraen och där förvaltos samlat för SLU iett dotterbolag eller en resultotenhet, medan förvaltningsansvaret för de renajord- och skogsbmksfestigheteraa för forsknings- och försöksändamål förs övertill SLU. Synpunktervid hearing: SLU har välkomnat kommitténs förslag att föra över förvaltningenav jord- och skogsbraksfastigheteraa till SLU och har i övrigt anslutit sigtill vad övriga universitet och högskolor anfört om förvaltningen avhögskolefastigheter i allmänhet. Skälenför mitt förslag: Det stotiigt ägda fastighetsbestånd som disponeras av SLUdomineras av universitetsfastigheteraa vid och . Andra störreanläggningar är Skogshögskolan i , Skogshögskolan i ochveterinärinrättningen i . Till detto kommer att stort antol försöksgårdarför olika tillämpningar av jord- och skogsbrak. SLU bedriver utbildnings- ochförsöksverksamhet inom stotiigt ägda fastigheter på ca 30 orter i så gott somsamtliga län. Fastigheter som nyttjas avSLU kan delas in i två kategorier. Den försto omfattor fastigheter förregelrätt utbildnings- och forskningsverksamhet, oftast kopplade tillinstitutionsområden, som inkluderar lokaler för undervisning, speciallokalerosv. Den andra kategorin omfattor jord- och skogsbraksfestigheter där markennyttjas för olika försöks- eller forskningsändamål. Att SLU:s verksamhet ärspridd över hela landet medför att dess festighetsinnehav och krav på festighetsförvaltningskiljer sig från andra universitet. Även bland de institutionsanknutna utbildningsfestigheteraafinns fastigheter i skilda delar av landet utanför de egentligahögskoleområdena. Möjligheten för Fastighetskonceraen att bygga upp enregional representotion medför att denna koncera för SLU bättre kan tillgodoseprincipen om närhet mellan förvaltning och brakare än Högskolekonceraen. Deinstitutionsanknutna utbildningsfastigheteraa bör enligt min mening därförföras över till Fastighetskonceraen. Till universitetsfåstigheter bör ocksåräknas fastigheteraa för högskoleutbildning i och samt Garpenbergoch . Även dessa fastigheter bör enligt min mening föras till Fastighetskonceraen. Det delade ansvaret mellanDomänverket och inom Prop. 1992/93:37 vissa fastigheterhar medfört oklarheter i redovisning av delinvesteringar Bilaga 1 m.m. De institutionsanknutoutbildningsfastigheteraa bör därför förvaltos samlat för SLU i ett dotterbolag.En särskild enhet bör kunna ge SLU fördelen av att i princip endast ha enförvaltningsansvarig motpart inom koncemen. Jord-och skogsbmksfestigheteraa skiljer sig till sin karaktär avsevärt från övrigafastigheter inom Fastighetskonceraen och hör inte naturligen hemma inom derma.Jag föreslår därför att stotens förvaltningsansvar för de rena jord- och skogsbraksfastigheteraaför forsknings- och försöksändamål överförs till SLU. Det skulle ge SLUutrymme för långsiktig och ändå flexibel planering av forskningsverksamheteninom hela landet. Innanfastigheteraa kan föras över till Fastighetskonceraen resp. SLU behöverytterligare analyser och överväganden göras. Den föreslagna uppdelningen kankomma att strida mot önskemålet att hålla samman vissa kulturmiljöer somstobila resultotenheter, i försto hand och . Det kandärför vara olämpligt att genomföra avstyckningar inom dessa fastigheter. Dennaomständighet bör beaktas även vid de överenskommelser stoten gör med DomänAktiebolag. Då institutionsbyggnaderaa ingår i fastigheter som inkluderarmark för försöks-, forsknings- och undervisningsändamål fömtsätter förslagennya fastighetsbildningar. Dessa nya fastighetsbildningar innebär avstyckning avtomtmark för universitetsfastigheter och nybildning av jordbraksfastigheter.Den nya fastighetsbildningen bör ske efter samråd med SLU. I samband med nyafastighetsbildningar kommer också sådana riksintressen som t.ex. anspråk påkulturminnesvård att beaktos. Förde försöksgårdar som föreslås bli förvaltode i en särskild resultotenhet inom SLUbör stotsmaktema i förväg fastställa ekonomiska överlåtelsevillkor samt löpandefastställa avkastningskraven. De dubbel-eller trippelbokförda deltillgångamabör justeras ekonomiskt i samband med att överlåtelserna sker. I de flesto felltorde detto kräva inventeringar, syn och värderingar på ort och ställe.Dessutom bör donations-frågorna klarläggas. Detto borde inte innebära någrastörre problem, eftersom de flesto donationeraa är jord- och skogsbraksfestighetersom jag föreslår skall förvaltos av SLU. En förteckning över de fastigheter som nyttjas av lantbmksuniversitetbör fogas till protokollet som bilaga 1.2. 5 Förvaltningen av nationella kulturinstitutioner ochkulturpolitiska aspekter på fastighetsförvaltningen Riksdagenstidigare tillkännagivande: gjorde vid behandlingen av prop.1991/92:44 och prop. 1991/92:134 bl.a. uttolanden om att kommittén noga skulleöverväga om även andra kulturmiljöer och objekt än sådana sora nämnts i prop. 1991/92:44 bör förvaltos i myndighetsform.När urvalet görs av de fastigheter som skall myndig-hetsförvaltas måste ställningstogandetsåledes ske även utifrån kulturpoli-fiska bedömningar. Komiifittén skulle ocksåbeakto andra aspekter vid urvalet av de fastigheter som bör kvarstå imyndighetsförvaltning. Hänsyn skulle t.ex. tos till att det s.k. nationellaarvet hålls samman som enheter, särskilt i fråga om slottsegendomar, därförvaltningen av slotten med omgivande marker sköts av olika myndigheter.Samtliga donationsfastigheter skall även fortsättningsvis förvaltos av stoten. 1992/93:37 Bilaga 1 Mittförslag: De fastigheter i och Fortifika-tionsförvaltningensfastighetsbestånd som av kulturpolitiska och liknande skäj skall förvaltos av stotenförs över till fastighetsförvaltningsmyndigheten. KomiTiitténsförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Synpunktervid hearing: förklarade sig nöjt med kommitténs förslag. Skälenför mitt förslag: Kommittén har i samråd raed berörda företrädare för kultursektomgjort en noggrann genoragång och analys av vilka fastighetsobjekt som ävenfortsättningsvis skall förvaltos i myndighetsform. Jag delar i huvudsak denbedömning som kommittén gjort. I korthet iimebär detto följande: Dpnstörsto delen, av de särskilt värdefulla fastigheter som förvaltos avByggnadsstyrelsen och försvaret pch som bolagiseras kan skyddas på ett tillfredsställandesätt genom att de förklaras för byggnadsminnen. Sådant skydd bör enligt rainmening åsättos de kvalificerade objekten före bolagiseringen. Det finns förnärvarande 130 stotiiga byggnadsminnen i det av förvaltodebeståndet. Dämtöver fmns det ett 70-tol objekt där det är rimligt att pröva omde är kvalificerade för skyddet. Även inora fmns stotiigabyggnadsminnen och skyddsvärda monument. Ett antol av de blivandebyggnadsminnena kommer dock att myndighetsförvaltas och sålunda inte överförastill bolg. Principen om byggnadsrninnesskyddinnebär att huvuddelen av de kulturhistoriskt värdefulla fastighetema kanöverföras till de föreslagna fastighetskoncemema. Vidbolagiseringen av såväl som Stotens vatten fel I sverk har regeringenbeslutot att en särskild hänsynsbestämmelse till kulturvärdena skall skrivas ini avtolen mellan stoten och bolagen. Detto motiveras av att bolagen får ansvaretför kulturegendomar av mycket särpräglad natur. En sådan hänsynsklausul ärmotiverad också beträffande de nu aktuella Deninnebär att konceraeraa inom ramen för Prop. 1992/3:37 sitt företogsekonomiskaansvar skall utforma sin förvaltning med Bilaga I hänsyn tillkulturegendomamas särskilda karaktär. Detto fär bl.a. viss betydelse förkoncernernas förvaltning av den större mängden kulturhistoriska objekt sora representerar betydande värden utan att vara kvalificerade för byggnadsrnirmesskydd. Myndighetsförvaltningav det nationella kulturarvet Tillnationalarvet kan i försto hand räknas sådana byggnader som haft en centralfunktion i den svenska historien, samhällsutvecklingen och den vetenskapligaodlingen, dvs. de kungliga slotten, rikets fästningar och de symbolbärande huvudmonuraenteninora olika administrativa strakturer och vid de gamla lärdomssätena. Till nationalarvetkan också räknas byggnader och egendom som sedan urminnes tid har tillhörtkronan, såsom kungsgårdar och tidigare klosteregendoraar. Detkan vara svårt att entydigt avgränsa den fastighetsgmpp sora faller under defraitionen.Det visar sig också att en tillärapning av ett antol mer operativa principeroch praktiska resonemang medför att de fastigheter som sannolikt de flestoskulle vilja inrymma i nationalarvet därvid ändå får sin behandling. Myndighetsförvaltningav kungliga slott och sammanhållna slottsmiljöer Dethar uttolats av stotsmaktema att de kungliga slotten skall behållas i Stotligägo. Nära förbunden raed den principen är idén att de miljöer sora består avslott raed tillhörande produktionsmarker skall bevaras sammanhållna. Detto harbäring särskilt på de fastigheter där och Domänverkethittills har delat på förvaltningen. Huvuddelen av de miljöer sora här äraktuella kommer att myndighetsförvaltos redan på den granden att de är kungligaslott. I enlighet med principen om bibehållen och samlad slottsförvaltning börsåledes de kungliga slotten raed tillhörande byggnader och kronoparker samtvissa andra slott sora förvaltos av och Fortifikationsförvaltningenöverföras till fastighetsförvaltningsrayndigheten. Markenpå utgör stotens egendora. Konungen har för evärderlig tidenskild dispositionsrätt till raarken. Att av bl.a. historiska skäläven fraragent skall förvaltos i myndighetsform framgår av beslutöver prop. 1991/92:44. Somdispositionsrätten har tillämpats innebär den att Konungen i ett antol fall haravstått från rätten dels till förmån för olika juridiska och fysiska personer,dels till olika ändamål. Vid ändamålets eventuella upphörande har Konungenåterinträtt i dispositionsrätten. Avändamålsupplåtelsema intor de som gjorts på för universitets-och högskoleändamål en särställning. Efter den upplåtelse som gjordes föruniversitetet i uttolade sålunda att inga nyamarkupplåtelser däratöver borde ske (prop. 1964:183, bet. 1964:SU195, rskr.1964:380). präglas av dels utbildnings- ochhögskolekomplexen, dels den kvarvarande karaktären av strövområden. Det ter sigfrån såväl utbildnings- som kulturpolitiska synpunkter angeläget att dessa huvudkarakteristikakonfirmeras i valet av framtida förvaltningsformer för området. Det bör sålundai anslutning till det pågående utredmngsarbetet kring bl.a. den framtidamarkanvändningen på området kring m.m. slås fast att nyaupplåtelser på bör komma ifråga endast förinstitutionskomplexens behov och utveckling. Upplåtelser som står i konfliktmed bevarandet av områdets kulturvärden bör inte kunna göras. Djurgårdsmarken utgör stotensegendom och skall vara kvar i stotlig ägo och således föras över frånByggnadsstyrelsen till fastighetsförvalt-ningsmyndigheten. Eftersorainstitutionskomplexet svarar mot den huvudsakliga användningen av områdetovästra del bör inriktningen dock vara att fastighetema inom , delarav , Kräftriket, Frecati och , förvaltos i samma form somföreslås för huvuddelen av landeto högskolefastigheter i övrigt. En översyn avnuvarande ändaraålsupplåtelser koramer därför att ske. övriga delar av stotensmarker och byggnader på samt med dess komplexav kulturinstitutioner bör likaså förvaltas i myndighetsform. Någon översyn avgällande ändaraålsupplåtelser är därför inte aktuell. En samlad förteckning överde fastigheter som av kulturpolitiska och liknande skäl bör förvaltas imyndighetsform, av den nya fastighets-förvaltningsmyndigheten, bör fogas tillprotokollet som bilaga 1.3. Enstaka objekt, framförallt inomFortifikationsförvaltningen, är dock fortfarande under utredning varför listankan komma att justeras. Jaghar samrått med chefen för i de frågor som rörkulturpolitiken. 1992/93:37 Bilaga 1 Riksdagenstidigare tillkännagivande: I utbildningsutskottets yttrande till fmansutskottetvid behandlingen av prop. 1991/92:44 framhölls att donationsfestighetemas ställningmåste klargöras innan ställning tas till bolagisering av stotens fastigheter påuniversitets- och högskoleområdet. uttolade i detto sammanhang,för att det inte skall råda något missförstånd ora donationsfestigheteraasstotus, att dessa festigheter skall förvaltos av stoten. Minbedömning: Samtliga fastigheter som donerats till stoten skall ävenfortsättningsvis förvaltos i myndighetsform. Kommitténs bedömning: Överensstämmer i huvudsak med min bedömning. Skälen för min bedömning:Som framgått av tidigare uttolanden av Prop. 1992/93:37 skallsamtliga donationsfestigheter förvaltos av stoten. Under Bilaga 1Byggnadsstyrelsens förvaltning finns ett antol donationsfastigheter somrepresenterar värdefulla kulturvärden. I flera fall är en eller flera av deföreslagna principeraa för myndighetsförvaltning tillämpliga, men den framtidaförvaltningsformen följer sålunda redan av donationsegenskapen. Donationsfastigheteri större omfattning fmns vid universiteten i och främst inom de s.k.egendomsförvaltningaraa. Även i övrigt förekommer donationsfastigheter viduniversiteten och vid vissa högskolor. Fastigheteraa förvaltos antingen avresp. lärosäte eller av . Någon samlad förteckning överdonationsfastigheter till stoten fmns inte. Med anledning av detto harkommittén låtit kartlägga donationsfastigheteraa inom högskolesektora, så attdessa i enlighet med uttolande kan skiljas ut och även framgentförvaltas av stoten. Defastigheter och byggnader som helt eller huvudsakligen finansieras genomdonationer bör även i fortsättningen förvaltas av stoten. Som jag redanframhållit bör de donationsfestigheter som f.n. förvaltos av resp. lärosäte kvarstonnai denna förvaltningsform. Övriga donationsfestigheter bör föras över till fastighetsförvaltningsrayndigheten. Nuvarandelokalkostnadsanslag upptor raedel för drift och underhåll av dedonationsfastigheter som förvaltor. Dessa medel bör ingå ikommande ramanslag för högskoloraa och användas för att bestrida motsvarandekostnader hos fastighetsförvaltningsmyndigheten. Vidsidan av de "rena" donationsfastigheteraa finns det vid universitetenoch vid vissa högskolor donationer som har använts för att bekosto uppförandeeller ombyggnad av vissa lokaler i en stoflig byggnad. Såvitt angår dessa fårdet i varje särskilt fall prövas vilken lösning som är den lämpligaste. Omdonationsinslaget är av inindre orafattning bör därvid en lösning som iimebäratt fastigheten kan överföras för förvaltning i aktiebolagsform inte varautesluten. Iett flertal fall ligger högskolebyggnader på områden som disponeras genom s.k.ändamålsupplåtelse. Innebörden av ändamålsupplåtelsen kan vara att markenöverlåtits till stoten med förbehållet att den skall användas för atttillgodose stotiiga lokalbehov, eller ett mer begränsat behov för högreutbildning och forskning. Sådana ändamålsupplåtelser har i försto hand gjortsav kommuneraa och gäller t.ex. delar av och universitetsamt flera av de regionala högskoloraa. Dekommunala ändaraålsupplåtelseraa kräver särskilda överväganden och förhandlingarvid ombildningen av . I de fall oklarheter eller förhandlingaråterstor vid ombildningen bör dessa områden övergångsvis kvarstanna iByggnadsstyrelsens förvaltning och uppdrag lämnas till Högskolekonceraen att skötoförvaltningen av institutionsbyggnaderaa i avvakton på en överföring avägandet. 2 1992/93. 7 1992/93:37 Bilaga1 har vid behandlingen av prop. 1991/92:44 beslutot att en ny stotligmyndighet för fastighetsförvaltning skall inrättos. har vidare beslutotatt den del av det stotiiga fastighetsbeståndet som förvaltots avfrämst , och och sominte lämpar sig för förvaltning i bolagsform skall föras över för en samladförvaltning i den nya myndigheten. Detto gäller framför allt av svenska stotenägda fastigheter i utlandet, de kungliga slotten, Djurgårdsmarken, nationellakulturmonument, donationer och vissa markområden väster om odlingsgränsen inorra samt de s.k. kronoholmama. De särskilt värdefulla byggnaderaaskyddas såsora stotiiga byggnadsminnen. nya myndigheten sammanförs genom den nya ordningen förvaltningen av ettomfattande bestånd kulturhistoriskt mycket värdefulla byggnadsverk, med i flerafall tillhörande markarealer, för vilka förvaltningen tidigare varit utspriddpå flera myndigheter. Denna profilering innebär att myndigheten även kommer attfå en kulturpolitisk roll, både som förvaltore av landets störsto bestånd avkulturhistoriskt värdefulla byggnader och markområden och som hyresvärd åtnationella kulturinstitutioner. Vidsidan av utrikesfestigheteraa och kulturfestigheteraa föreslås rayndighetenockså förvalto regeringsbyggnaderna med de speciella villkor, bl.a. säkerhetsmässiga,som gäller för dessa. Därtill kommer ett antol egendomar som tillförts stotengenom donationer. Vidarebör den nya myndigheten förvalto de markområden väster om odlingsgränsen ifrämst och samt renbeteslanden i länsom i samband med bolagisering beslutot skall vara kvari stotens ägo (bet. 1991/92:NU33, rskr. 1991/92:351). Vid bolagiseringen av och beslutode också att vissavattenområden av riksintresse också i fortsättningen skulle förvaltos av stoten:Även dessa områden bör förvaltos av den nya myndigheten. Detfastighetsbestånd som kommer att förvaltos av den nya rayndigheten kommersåledes att vara av raycket varierande karaktär. Merparten är av sådant slagatt lokalema kan hyras ut och beräknas kunna ge avkastning. Andra delar saknaregentlig nyttjare och kommer därraed inte att ge några intäkter. Organisationskommitténhar i sitt betänkande redovisat sina överväganden beträffande den nya festighetsförvaltningsmyndighetensorganisation och uppgifter och arbetor vidare på de principer som lades fram i prop.1991/92:44 och som redan godkänts av . kommer kommitténatt arbeto vidare raed de återstående frågoraa inför bildandet av den nyamyndigheten. Saratliga dessa frågor är dock av den karaktären att det ankommerpå regeringen att besluto om dera. Riksdagenhar för innevarande budgetår anvisat festighetsförvaltnings-myndigheten ettförslagsanslag på (prop. 1991/92:100 bil. 8, bet. 1991/92:FiU26, rskr. 1991/92:239). Jag återkonuner vid rain anmälantill budgetproposition med förslag till budget för budgetåret1993/94. 1992/93:37 Bilaga 1 Mittförslag: Moderbolaget i Fastighetskonceraen skall liksom inom andra konceraer kunna bygga upp sin organisation och utveckla koncerastrakturensjälvständigt. Avvikelser från den tidigare föreslagna organisationen bördärför kunna göras uton eller regeringens medgivande. Kommitténsförslag: Den sammanhållna koncenen skall ges en decentraliserad organisation,där resultotansvar, befogenheter och kompetens förs långt ut i organisationenoch så nära kunden som möjligt. Organisationen skall möjliggöra en långtgåendedecentralisering av kompetens, ansvar och befogenheter, som kunderaaskall möto en motpart i konceraen som har ett samlat ansvar för ekonomisk,juridisk och teknisk förvaltning. Synpunkter vid hearing:Inga synpunkter på konceraens organisation och straktur framfördes vid hearingen. Skälen för mitt förslag:Jag anförde i prop. 1991/92:44 att den sammanhållna konceraen borde bestå avett stotiigt helägt moderbolag och ett antol dotterbolag, uppdelade sakområdesvisi bärkraftiga enheter, där ett bolag skulle främst förvalto s.k. placeringsfestigheter,ett annat högskolefastigheter och ett tredje ändamålsfestigheter. Jag förordadevidare att moderbolaget, uton och regeringens prövning, fritt bordefå avyttra hela eller delar av sitt aktieinnehav i dotterbolagen, eller påannat sätt få förändra sin ägarandel i dessa. beslutode atthuvuddelen av nuvarande festighetsbestånd skulle föras över festighetskoncera i enlighet med vad som föreslogs i propositionen. Vidarebeslutodes att moderbolaget skulle fritt få förändra sin ägarandel idotterbolagen. Som jag tidigareframhållit föreslår jag nu att universitets- och högskolefestigheteraa försöver till en egen Högskolekoncera. Återstående bolagiseringsbara festigheteröverförs till en annan festighets-koncemen, som här benämns "Fastighetskonceraen".Såvitt angår den senare bör, raed anledning av vad kommittén har uttolat, vissaförtydliganden göras beträffande koncemens organisationsstmktur och desseventuella avyttring av sitt fastighetsbestånd. Som jag framhöll redan i prop.1991/92:44 är det min principiella inställning att det inte är nödvändigt att stotenäger s.k. placeringsfastigheter och en framtida försäljning torde i förstohand komraa att avse sådana festigheter. Jag framhöll också att enutförsäljning av aktier eller festigheter borde ske när detto är affårsraässigtlärapligt för koncemen och för stoten. Den nuvarande situationen på den svenskafestighetsraar- knaden föranleder mig dockatt nu göra en något annorlunda bedömning. Hyresnivåeraadrevs upp under 1980-tolets försto hälft, då byggin- Bilaga 1 vesteringaraa fortferandelåg på en förhållandevis låg nivå. Under senare delen av årtiondet tog bygginvesteringamafart. Bristen på lediga lokaler kvarstod dock då också sysselsättning ochefterfrågan ökade snabbt. Fastighetsmarknaden präglades av en kontinuerlig ochtidvis mycket hög prisuppgång. underblåstes efterfrågan avatt utlåningen från banker och fraansbolag expanderade i mycket snabb takt. Åren1989-1990 nådde priseraa sin topp. Fastighetspriseraa har sjunkitkontinuerligt. Det kärva ekonomiska läget har medfört att efterfråganpå lokaler har fallit påtogligt. Antolet outhyrda lokaler är stort och hyresnivåeraahar sänkts. Omläggningenav regeringens finansiella styraing av myndigheteraa samt de nya regleraa förlokalförsörjning får sannolikt konsekvenser för myndigheteraas efterfrågan pålokaler. Andra fastighetsägare torde se myndigheteraa som viktiga potentiellakunder och kan väntos anstränga sig för att få dessa att flyttofrån stotsägda till andra lokaler. Pågående rationaliseringar inom stotsförvaltningenkommer dessutom att leda till att den totola efterfrågan rainskar. Bolagiseringaroch privatiseringar kommer också att begränsa stotiiga myndigheterslokalbehov. Fastighetsmarknadenär mycket svag. Fastighetspriseraa har fallit avsevärt desenaste åren och omsättningen av fastigheter är mycket liten. Det är därför, avsamhällsekonomiska skäl, lämpligt att Fastighetskonceraen avstor från raeromfattande försäljningar . Tills vidare bör endast affärerav mindre omfattning, exempelvis i syfte att renodla fastighetsbeståndet ellereffektivisera fastighetsförvaltningen, genomföras. förra propositionen diskuterades inte konceraens organisation på lägrenivåer. Kommittén har huvudsakligen inriktot sig på de övergripande frågoraaför att i nästo steg mer i detolj fastställa organisationen. Kommittén har ibetänkandet aviserat att ett sådant underlag komraer att tas fram under denärmaste raånaderaa. Det kan inte uteslutos att kommitténs kommande förslag kanmedföra behov av justeringar även i den skisserade organisationen, bl.a.eftersom jag nu föreslår att det skall bildas två koncemer. Någon detoljpreciseringfrån och regeringens sida av Fastighetskoncemens organisationsstrakturär enligt rain mening inte nödvändig. Ansvaret för att bygga upp och utveckladen organisatoriska strakturen bör i stället ankomma på koncemstyrelsen ochkoncernledningen. Jagvill i sammanhanget erinra om att moderbolaget enligt tidigarebeslut kommer att vara helägt av svenska stoten. Ägarens, dvs. stotens, stymingutövas i likhet raed vad som gäller för andra aktiebolag på bolagsstämman.Den stora återhållsamhet med försäljningar sora jag närande börsäkerställas via bolagsordningen eller i särskilt avtol mellan stoten ochbolaget.