prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — Ambitionerna måsle peka mol ett långsiktigtsamarbete. Regeringen anser därför all särskilda medel för bilateraltforskningssamarbete bör anvisas även för den kommande treårsperioden. För att kunskapsöverföringen skall bli både långsiktig ocheffektiv är det viktigt att universiteten och högskolorna själva kan väljaområden och samarbetspartner. Medel för bilateralt samarbete med Cenlral- ochÖsteuropa bör därför, liksom lidigare, anvisas direkt till berörda universitetoch högskolor. För kompletterande stöd till individuella utbytesprojekt börliksom anvisas via . Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. 8.11 Kvalitet och utvärderingar har i flera sammanhang understrukit behovet aven kontinuerlig uppföljning och utvärdering av de statliga verksamheterna somunderlag för prövning av fortsatt inriktning och finansiering. Införandet avnya planeringsformer där myndigheterna i stor utsträckning delegeras rättenall besluta om utformningen av verksamheten, ställer ökade krav påansvarslagande från myndighetsledningarnas sida och på åler-föringen avverksamhetens resultat till regeringen. Genom att stora belopp ställs tillmyndigheternas förfogande för ett visst ändamål utan att användningendetaljregleras, är det väsentligt att statsmakterna kan följa upp verksamheten. Universitet,högskolor och forskningsråd får med den nya modell regeringen nu föreslår, medfå inskränkningar dispositionsrätt till betydande belopp på statsbudgeten förforskning och forskarutbildning. all regeringen skall få det underlag den behöver förprövning av verksamhetens resultat, krävs därför att universitet och högskolortar fram metoder och syslem för löpande uppföljning och utvärdering och desstillämpning. Inom vissa typer av verksamhet är del lätt alt mätaresultaten. Kvantitativa eller andra tämligen handfasta mått påmåluppfyllelser kan användas. En utvärdering av resultaten innebär då ingastörre problem. När det gäller vetenskaplig verksamhet är del inte lika lätt.Om enbart kvantitativa mått används här kan kraven på utvärdering bli destruktiva.Vad som behövs är metoder för att rätt bedöma kvaliteten. När det gäller forskarutbildningen är antalet avlagdadoktorsexamina elt givet prestationsmått. Del kan dock vara problematiskt altla fram entydiga uppgifter om kostnaderna för olika forskarutbildningar. Frågan om hur motsvarande prestationsmått för forskningenskall se ul och hur produktivitetsmätningar skall utföras har länge diskuteratsinom universitet och högskolor. Olika slag av prestationsmått har föreslagitsoch utsatts för varierande grad av kritik. Det finns flera svårigheter allbemästra. Den kanske största rör själva kärnan av verksamheten, nämligenkvaliteten i det vetenskapliga arbetet. När det gäller forskning är kvalitetskravet överordnatkvantitelskravet. Del är dock knappast möjligt att finna gemensamma ochobjektiva kvalitetsmått för all vetenskaplig verksamhet. Disciplinerna ärmånga, forskningsområdena ännu fler och de är varandra mycket olika. Naturvetenskapligaoch humanistiska forskare arbetar med mycket skilda vetenskapliga metoder ochinom skilda forskningstraditioner. Kvalitet bedöms och mäts inte på sammasätt. En likriktning här vore heller inle önskvärd. Universitets- och högskoleämbetet bedrev under flera årprojekt angående uppföljning och utvärdering inom sitt ansvarsområde. Det ärviktigt att arbetet med att utveckla och förankra prestationsmåtten förs vidare.Så kommer bl.a. all ske i anslutning till arbetet med övergång tillaktivitetsrelaterad budgetering av fakultetsanslagen. Detta arbete skall också varaett naturligt led i framlagningen av underlaget till universitets ochhögskolors årliga resultatredovisning i årsredovisningen till regeringen. Det ankommer på ansvarigt universitet och högskola altlägga upp sin interna redovisning och uppföljning så alt det ur ekonomisystemoch andra verksamhelsuppföljningssyslem går att få fram underlag för bedömningav om verksamhelen bedrivits på elt kostnadseffektivt sätt och i enlighet medde målsättningar som regeringen och lagt fasl. Liksom för övrigastatliga myndigheter kommer regeringen vid sin prövning av universitetens ochhögskolans resultat att lägga stor vikt vid den resultatinformation som kommeratt lämnas i årsredovisningarna och i de fördjupade anslagsframställningarna. Ansvaret för att verksamhelen inom universitet ochhögskolor håller en god vetenskaplig standard vilar ytterst påforskarsamhället. Delta är en viktig grundsats som inte får rubbas. 1992/93:170 Avsnitt8 Utbildningsdep. las från skilda håll, men kvaliteten kan bara bedömas avdem som har tillräckliga insikter i forskningsområdet. Den typ av större utvärderingar som bygger på externaexperters bedömningar har visat sig vara det mest givande sättet attgöra en sammanvägning av kvantitet och kvalitet. Majoriteten av dessa utvärderingarhar skett i forskningsrådens regi och dessa har samlat stor erfarenhet när detgäller denna typ av bedömningar. Det är också en typ av utvärderingar som kanges ett tillräckligt djup för att vinna förtroende inom forskarsamhället. Utvärderingar av detta slag sätter dessutom i gång enprocess som under sitt förlopp påverkar forskningen. Själva beslutet attutvärdera ett område innebär ofta att ämnesföreträdarna själva granskar sinverksamhet på etl delvis nytt säll saml att diskussionerna inom ämnet förnyasoch intensifieras. En utvärdering innebär också att unga forskare får tillfälleall diskutera sitt arbete med framstående internationella forskare.Utvärderingarna bör kunna la sig olika utformningar beroende påproblemställningar och ämnesområde. I samtliga fall är det dock viktigt attutvärderingarna också leder till uppföljningar i någon form. Ett bra universitet behöver utveckla både djup och bredd iverksamhelen. Grundforskning har med nödvändighet en annan och längre tidsaxelän utvecklingsarbete. Nyskapande teoribildningar och kreativt experimenterandekan inte bindas av mått och normer som är avpassade för helt andra typer avverksamhet. Del är också därför viktigt att inom universitet, högskolor ochforskningsråd fortsätta att arbeta med kvalitets- och utvärderingsfrågoma. Till den kvalitativa bredden i etl universitets verksamhethör också att det måste finnas ämnen som framstår som resurskrävande iförhållande till sin disciplinära omgivning. Hit hör t.ex. laborativa ämnen ochämnen som kräver en mer dyrbar utrustning än vad som är vanligt inom området.Exempel på sådana ämnen finns framför allt inom naturvetenskap och teknik, menockså inom andra fakuitetsområden. Där kan nämnas psykologi och arkeologi. Inom tillämpade discipliner, säskilt inom det lekniskaområdet, krävs av goda institutioner alt deras resultat är användbara på eltmärkbart sätt. Viktiga kvalitetsmått för deras forskning, vid sidan av dem somka-raktiserar god inomvetenskaplig kvalitet, är att så kallade relevans- ochnyttokriterier också är väl uppfyllda. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. 8.12 Forskning och forskarutbildning /94-1995/96 8.12.1 Omfattning och inriktniing Regeringens förslag avseende forskning ochforskarutbildning inom verksamhetsområde innebär /94 en ökad medelsanvisning med i del närmaste 700 miljoner kronor.För de därpå följande två budgetåren innebär förslagen vissa smärreförstärkningar därutöver. Riksdagenhar beslutat (prop. 1988/89:65, bet. 1988/89UbU:9, rskr. 1988/89:148) att medelför forskning och forskarutbildning fr.o.m. /94 skall anvisasunder etl anslag lill vart och elt av universiteten och de högskolor som harfakultetsorganisation. Enligt beslutet skall även i fortsättningen regering ochriksdag planera omfattningen och inriktningen av forskning ochforskarutbildning vid universitet och högskolor fakulletsområdesvis. Deföreslagna förändringarna möjliggör således för regering och riksdag allbibehålla och yllerligare utveckla nuvarande former för den övergripandeplaneringen för forskningen och forskarutbildningen inom högskolornasfakultetsorganisation, som anslagssystemet tydligare markerar detlokala ansvaret för genomförandet av verksamheten. 1 det följande redovisas således regeringensställningstaganden inledningsvis per fakultets- och forskningsområde ochdärefter i form av förslag till medelsanvisning till universitet, högskolor ochandra myndigheter. Medlen för forskning och forskarutbildning kommer vidbifall till regeringens förslag alt fördelas på fakuitetsområden enligtföljande. Prop.1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep. lotalt 1993/94 förändring 1994/95 förändring 1995/96 1992/93:170 Avsnitt8 Utbildningsdep. Medeltill forskningsråd m.m. fördelas enligt följande - Viss ersättning för Medel för forskning och forskarutbildning fördelas budgetåret Prop.1992/93:170 1993/94 till universlet och högskolor enligt följande. Avsnitt 8 Utbildningsdep. i i iStockholm i institutetTekniska högskolan i lekniska högskola och medelstora högskolor Summa 721 502 534 407 232 344 303 257 117 8.12.2 Det kulturvetenskapliga forskningsområdet Till kulturvetenskaperna räknas de humanistiska,teologiska, juridiska och samhällsvetenskapliga forskningsområdena. Humanistisk fakultet finns vid universiteten i ,, , och . De störstafakulteterna finns i och . I och är de någotmindre. I finns landets yngsta humanistiska fakultet och den är ungefärhälften så stor som de övriga. För humanistisk forskning anvisas innevarandeår sammanlagt under fakulletsanslagen. Härutöver erhållerfakulteterna externa medel motsvarande av anslaget. Dethumanistiska forskningsområdet innefattar de estetiska, filosofiska,historiska och språkvelenskapliga ämnesområdena. Humanistisk forskning bedrivsdock även inom andra områden som har med mänsklig kultur att göra, såsometnologi och humanekologi, liksom inom områden som även har en hemvist inomandra fakulteter, t.ex. religionsvetenskap, journalistik ochmasskommunikation. Medlentill de humanistiska fakulteterna fördelas innevarande budgetår enligtföljande: Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. i i Universilelel iStockholm 96 568 00080 538 000 84 632 000 99 056 000 43 607 000 De humanistiska fakultelnämndernas resultatanalys visarbredden i det humanistiska forskningsområdet, elt förhållande som nämndernaockså värnar om. Själva det breda speklral av ämnen, som vart och ett bidrarmed sina insatser och speciella forskningsaspekter, ses som gynnsamt förverksamheten inom fakulteten som helhet. Allsidigheten i forskningsmiljön kansägas främja kvaliteten för humanistisk forskning. Det finns också en strävanfrån universitetens sida att komplettera de olika humanistiska fakulteterna meddiscipliner som saknas och vars frånvaro ses som en brist i fakulletsarbetet. Det framhävs att förutsättningen för all s.k.profilområden skall kunna utvecklas är att det finns väl fungerande fakultetermed etl brett utbud av grundutbildning, forskarutbildning och forskning inomolika områden. Universiteten redovisar alla sådana profilområden.Universitetet i framhåller särskilt de europeiskaintegrationssträvandena och forskningen kring miljö- och nalurresursproblemen.Del finns en rad problem som kräver insatser av humanister. Även övriga universitet nämner aspekter påinternationaliseringen och miljöforskningen som viktiga inte bara föruniversitetet som helhet ulan också som uppgifter för kulturvetenskaperna, inteminst humaniora. pekar ul profilskapandeforskningsområden med stark ställning inom den humanistiska fakulteten,nämligen afrikanistik, multietnicitel, etik och miljöfrågor. De humanistiskasektionsnämnderna har utarbetat forskningsprogram och utvecklingsstrategier. Styrelsen för har prioriterat femområden i verksamhet. Till dessa hör internationalisering ochmiljöforskning, vilka båda berör den humanistiska fakulteten. Genom den avriksdagen inrättade professuren i humanekologi har en förbättrad anknytningav humaniora till miljöforskningen skapats. har medvetet saisat på ett anlalprofilområden, som samtliga kännetecknas av samverkan mellan fakulteter och institutioner.Humanistiska fakulteten berörs särskilt av temaområdena öst- ochSydostasien samt Vetenskapsstudier. tar i en programförklaringbl.a. upp upp principiellt stöd för centrumbildningar och tvärvetenskap,allmän lingvislisk forskning, invandrar- och mig-rationsforskning saml kvinnoforskning. VidUniversitetet i har verksamhelen under den senasie treårsperiodeninriktats på all skapa mer slagkraftiga enheter. Verksamheten vid en ungfakultet präglas av uppbyggnad och konsolidering. har använttillskotten från förra forskningspropositionen och den särskilda resursen förall befordra forskningen i denna riktning. Genom den senasie forskningspropositionen skapades ensärskild fa-kultelsresurs för humaniora. Detta är en försöksverksamhet somskall utvärderas först . Samtliga fakulletsnämnder redogör dockredan nu för hur arbetet med den särskilda resursen fortlöper. Tillkomsten avden särskilda resursen har utgjort en mycket påtaglig stimulans. Humanistiskafakulteten vid , framhåller att denna nya resurs bl.a.medförl att fortlöpande utvärderingar framgent kommer att vara ett självklartinslag i fakultetens arbete. Medlen skall användas till forskare som fakultetenanser sig vilja behålla efter det all en inledande forskningsperiod gått ut.Fakulteten har kunnat stödja forskning som prioriterats men som annars hadefått marginellt utrymme inom tidigare budgetramar. i anför att den särskilda resurs som tillförts bl.a.de humanistiska fakulteterna har gjort det möjligt för att-påsamma sätt som forskningsråden stödja tidsbegränsade projekt inom olikaprioriterade områden och då inte minst inom den mångvetenskapliga forskningen. Vid i har nya tjänster tilldelats områdendär institutionerna är långt framme och har särskilt goda möjligheter attbygga upp en forskningsmiljö med hög internationell standard som kan lockaforskare och forskarstuderande till . vid framhålleratt redan själva processen i samband med beslutet om hur pengarna skulleanvändas vitaliserade fakulteten. Fakulteten har beslutat att medlen skallanvändas till inrättande av fem slörre forskningsprogram. Vid i har medel ur den särskildaresursen använts för alt inrätta tjänster i anknytning till sådanaforskningsprogram som av en kommitté har bedömts vara av hög vetenskapligkvalitet och i överensstämmelse med de kriterier som angavs i den senasteforskningspropositionen. Härigenom har man kunnat behålla forskare som annarsskulle ha försvunnit från och rekryterat kvalificeradeexterna krafter. Delta har kommit forskarutbildningen tillgodo och medförl ennydaning och utökning av den humanistiska forskningen. 1992/93:170 AvsniU 8Utbildningsdep. 15 1992/93. 1 samL Nr 170 Internationaliseringen har naturligen stark anknytningtill en rad humanistiska discipliner. Grundläggande i all internationaliseringär naturligtvis språken, men i utbytet med andra länder och kulturer spelarmånga andra humanistiska kunskapsområden stor roll. Miljöproblemenberor väsentligen av mänskliga attityder och mänskligt agerande.Humanvetenskaplig analys krävs för granskning av alti-tydmässiga och etiskafrågor kring livsstil och teknikval. Denna lyp av forskning har osäkraremetoder och färre kända detaljresultat än den naturvetenskapliga. De humanistiska fakulteterna har alla lagt ned slortarbete på att utnyttja den särskilda resursen på ett genomtänkt ochframåtsyftande sätt. Prop.1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep. Det humanistiska forskningsområdet har myckel stor bredd.Ambitionen att täcka forskningsområdets väsentligaste delar är slor och deolika fakulteterna har utarbetat genomtänkta utvecklingsstrategier. Humanistisk forskning har inte den lillgång till externfinansiering som många av de samhällsvetenskapliga, naturvetenskapliga,tekniska och medicinska forskningsinriktningarna har. Etl områdedär det är viktigt alt det finns tillfredsställande vetenskaplig kompetens ärkulturvården. Detta är etl ansvar inle bara för sektors-organen inom områdetutan också för universiteten. Vid i har ett betydandearbete lagts ned inom detla område, framför allt med inriktning på tekniskantikvarisk byggnadsvård. Även vid andra universitet bl.a. iUmeå, finns olika slag av verksamhet inom kulturvården. Det är viktigt attverksamheten kan utvecklas och all forskningen och forskarutbildningen inomområdet kulturvård får en fastare organisation. En nära samverkan medRiksantikvarieämbetet är angelägen. har gjort en utvärdering av svensklingvislisk forskning, som visar att denna har god bredd och hög kvalitet. Ivissa fall, t.ex. inom fonetik, är den svenska forskningen av världsklass.Utvärderama pekar på några områden där forskningen behöver förstärkas ochutvidgas, såsom fonologi, dialektforskning och historisk lingvistik. Eftersom språk spelar en grundläggande roll inomhumaniora, är det av slor vikt all forskningen och forskarutbildningen har godtäckning och hög standard. Vissa enskilda språkområden har haft svårigheter närdel gäller rekrytering och examination inom forskarutbildningen, vilket ärproblem som bör lösas. Utvecklandet av områden som lexikologi och modernatvåspråkiga ordböcker ökar förulsältningarna för studiet av språken. Forskningoch forskarutbildning inom språken gäller inle bara renl lingvistiska frågorutan innefattar även litteratur och kultur, något som har slor betydelse förden mellanfolkliga förståelsen och kommunikationen. Del är därför värdefulltalt universiteten har gjort prioriteringar rörande såväl de mer näraliggandeeuropeiska språken som vissa utomeuropeiska, t.ex. östasiatiska. I en världpräglad av ökande internationella relationer spelar även de historiskaperspektiven en avgörande roll. Dessa är viktiga inle bara för internationellförståelse, ulan även för medvetandet om historiska arv ochkulturella identitet. Forskning inom historievetenskaperna, från arkeologitill modern social och ekonomisk historia, är inte bara av inhemskt intresseulan har också ett värde för omvärlden. Ikulturarvet ingår också kunskap om de idéer och normer som präglat såväl detvästerländska samhälle som är en del av, som andra folkgrupperskulturer. Utvecklingen såväl inom samhälle som forskning, t.ex. inomnaturvetenskaperna, teknik och medicin, har accentuerat en rad etiska problemsom kan uppstå när olika intressen kolliderar med etiska principer. En merfördjupad och allsidig vetenskaplig diskussion och kunskapsuppbyggnad när detgäller världs- och livsåskådningsproblem liksom olika etiska frågor bör intaen väsentlig plats inom det humanistiska forskningsområdet. Humanistiskforskning har stora uppgifter. Komplexiteten i dagens samhälle,internationaliseringen m.m. kräver ökade insatser av humanistiska forskare. Regeringensförslag innebär alt till de humanistiska fakulteterna anvisas sammanlagt för budgetårel 1993/94. För de därpå två följande budgetårenföreslås oförändrade resurser. 1992/93:170 AvsniU 8Utbildningsdep. att godkänner vad som förordats i avsnittetSlutsatser beträffande de humanistiska fakulteterna. Teologisk fakultet finns vid universiteten i ochLund . Detteologiska forskningsområdet omfattar hela det religionsvetenskapligaämnesområdet. Forskning om religion och livsåskådning har i sintyngdpunkt i de två leologiska fakulteterna, även om viss religionsvelenskapligforskning också bedrivs inom de humanistiska fakulteterna.Krislendomsforskningen har av hävd en stark ställning inom de teologiska fakulteterna,men har forskningsfältet alltmer vidgats. Vid debåda teologiska fakulteterna bedrivs forskarutbildning inom vardera elvadiscipliner, vilka kan grupperas inom två övergripande problemområden: allmän religions- ochlivsåskådningsforskning och särskild krislendomsforskning. Enligt enallmänt vederlagen indelning som ansluter till grundutbildningens organisationurskiljs fem ämnesområden, religionshistoria med judaistik och islamologi,religionspsykologi och religionssociologi, ex-egetik, kyrkohistoria ochsamfundsvetenskap, samt tros- och livsåskådningsvetenskap innefattandereligionsfilosofi och etik. De olika forskningsämnena står metodiskt ochtematiskt i nära relation till systerämnena inom humaniora och samhällsvetenskap. För teologisk forskning anvisas innevarande år sammanlagt31 . Härutöver erhåller fakulteterna externamedel motsvarande av anslagel. Medlen lill de leologiska fakulteterna fördelasinnevarande budgetår enligt följande: Prop.1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep. 15 617 000 15 554 000 De båda teologiska fakulteterna är jämnslora, såväl vadavser medel som tjänster och verksamhet. vid pekar påalt en av följderna av pågående internationalisering och större rörlighet äralt behov av kunskap om livsåskådningsfrågor och frågor ökar. Här finnsell mångvelenskapligt forskningsområde där medverkan av forskare frånteologisk fakultet är väsentlig. vid Universilelel iLund framhåller all internationalisering utgör en integrerad del avreligionsvetenskaplig utbildning och forskning. Religion och invandring är ett forskningsområde somprioriterats av båda fakulteterna. Detta visar sig såväl i pågåendeforskningsprojekt som i annan verksamhet. I finns ettinstitutionsövergripande forskarseminarium inom områdei som har goda kontakter . Vid i är afrikanistik ettprofilområde. Inom teologisk fakultet återfinns afrikanistiken inomreligionshistoria, religions-fenomenologi och kristendomens historia. I olikaforskningsprojekt arbetar man också med frågor som förhållandet mellantraditionell västerländsk teologi och krislendomstolkningar i , Asienoch , och kyrkan mellan socialism och kapitalism (kyrkohistoriamed ett iredje världen-perspektiv). Vid i har fakulteten arbetat på allkonsolidera och utveckla forskningsorganisationen och därvid markeratMellanöstern som ett väsenlligt religionsvetenskapligt forskningsområde. När del gäller kristendomens historia arbetar bådafakulteterna inom områdena palrislik och medeltidsforskning. Vid Universiteteti har ett centrum för nordisk patristisk forskning bildats. Inomrespektive forskningsämne strävar man efter att tillvarata ekumeniskaperspektiv. Det nya med förändrade maktpositioner och nya strävandenfrån de olika kyrkorna kräver speciell historisk och leologisk kompelens. Nordisk förkristen religion tilldrar sig elt ökat intressevid båda fakulteterna. Religionsvelenskaplig kvinnoforskning har stark ställningi , bl.a. genom all ;s forskartjänst inom området har innehafts aven Uppsalaforskare, som lett etl kvinnovetenskapligl forskarseminarium. Enligtdel forskningsprogram som fakulteten antagit avser den all inrätta enprofessur i religionsvelenskaplig kvinnoforskning. i organiserar etttvärvetenskapligt forskarseminarium i religionsvetenskaplig och leologiskkvinnoforskning. Prop.1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep. Resultatbedömning och fördjupad prövning Del finns en bred och livlig religionsvetenskapligforskning, som internationellt sett håller god kvalitet. Båda fakulteterna är mycket beroende av fakulletsanslagen.Den externfinansierade delen av forskningen är blygsam. Religionsvetenskapligforskning har få möjligheler lill extern finansiering. I ell internationellt perspektiv har den politiskautvecklingen bl.a. medfört att kyrkornas ställning på flera håll stärkts. Detfinns en nyväckt religiös medvetenhet, med stundom mycket komplicerade historiskarötter, och på många håll har anlisekulära (fundamenlalistiska)förnyelserörelser växt fram. I håller etl mångkulturellt ochmångreligiöst samhälle på att växa fram. Allt detta bidrar lill alt göra religionsvetenskapligforskning och forskarutbildning angelägen. bedrivs av hävd etisk forskning både i humanistiskaoch religionsvetenskapliga sammanhang. Etiska värderingar och normer är oftaförankrade i religion och livsåskådning. Utvecklingen såväl nationellt sominternationellt aktualiserar behovet av grundforskning avseende etik. Det ärangelägel all de leologiska fakulteterna även fortsättningsvis uppmärksammaretiken och dess roll inom religionsforskningen. Den religionsvetenskapliga forskningen har många ochaktuella uppgifter i del moderna samhället inte minsl när del gäller studietav värderingsförskjutningar. Livsåskådnings- och etikfrågor behöver belysas.