prop · GG0348 · 1992-12-31 00:00:00 — Bakgmndentill EG:s direktiv om rättsligt skydd för kretskortsmönster förhalvledarprodukter var delvis densamma som till den svenska lagstifmingen, dvs.en önskan om att åtnjuta skydd i . EG hade dessutom funnit att skillnadema imedlemsstatemas lagstiftning när det gällde sådant skydd hade direkta ochnegativa effekter på den gemensamma marknadens funktion såvitt avsåghalvledarprodukter. EG:s direktiv antogs av Rådet den 16 december 1986.Avsikten med direktivet var inte att detaljreglera det skydd som skulle gälla imedlemsstateraa. I inledningen anges att gemenskapens rambestämmelser om skyddför kretsmönster för halvledarprodukter kan begränsas till vissa gmndläggandeprinciper, i form av bestämmelser som anger vem och vad som skall skyddas,vilka ensamrätter skyddade personer kan stödja sig på när det gäller atttillåta eller förbjuda vissa handlingar, undantag från dessa rättigheter samthur länge skyddet skall vara. Andra frågor skall tills vidare kunna avgöras ienlighet med nationella bestämmelser, t.ex. om och i så fall på vilka villkortvångslicenser får meddelas avseende skyddade kretsmönster samt rätten tillkretsmönster som utvecklas i anställningsförhållanden. EGhar därefter utfärdat beslut om utsträckning av skyddet till olika territoriermed anknytning till länder som är medlemmar i . 5.3 Lagändringar till följd av EG:s direktiv Arbetetmed utvecklingen av det rättsliga skyddet för kretsmönster har som framgår ovanbedrivits parallellt i och EG. Kretsmönsterlagen uppvisar följaktligenen hel del likheter med EG:s direktiv. Det finns emellertid vissa väsentiigaskillnader som är av så gmndläggande karaktär att mindre ändringar av dennuvarande kretsmönsterlagen inte är tillfyllest utan det blir aktuellt attinföra en ny kretsmönsterlag. EG:sdirektiv föranleder i huvudsak följande ändringar i förhållande till dennuvarande kretsmönsterlagen. - Ettuttryckligt krav på nyhet införs i lagtexten. - Rätttill kretsmönster som skapas av arbetstagare i anställnings förhållande tillkommer arbetsgivaren såvida inte annat avtalats. -Rätt till kretsmönster kantillkomma \iäde fysiska och juridiska personer som har anknytning till en statsom ingår i EES. -Rätt till kretsmönster skalläven innefatta rätt ait förbjuda impon. -Konsumtion av spridningsrättentill exemplar av skyddade kretsmönster blir regional och omfattar det områdesom består av EES. -Den som i god tro har förvärvatett exemplar av ett skyddat kretsmön- sterfår utnyttja kretsmönstret kommersiellt även efter det att förvärvaren intelängre är i god tto. För utnyttjandet skall skäUg ersättning kunna utgå. - Rätten till ettkretsmönster skall upphöra efter utgången av det år då kretsmönstretskapats om det då ännu inte har umyttjats kommersiellt. I den följandeframställningen redogörs för direktivets olika artiklar och de överväganden ochförslag avseende de ändringar som dessa medför. 1992/93:48 Skydd förkretsmönster 5.3.1Definitioner, originalitet och nyhet (artikel 1 och 2) Mittförslag: För att uppfylla kraven på originalitet och nyhet skall ettkretsmönster vara resultatet av egen intellektuell insats av den som har skapatdet och kretsmönstret får inte vara allmänt förekommande inomhalvledarindustrin. Idetta direktiv avses med a) "halvledarprodukt":slut- eller mellanledet av en produkt som i)består av en materialstmktur i vilken ingår ett lager halvledande material, och ii)har ett eller flera andra lager bestående av ledande, isolerande ellerhalvledande material och där lagren är placerade i enlighet med ett fömtbestämttredimensionellt mönster, samt iii)är avsedda att ensam eller tillsammans med andra funktioner utföra enelektronisk funktion. b) enhalvledarprodukts "kretsmönster": En rad sammanhörande bilder som, oavsett hur de är fixerade eller kodade, i)utgör det tredimensionella mönstret av de lager som en halvledarprodukt bestårav, och ii)där varje bild i raden representerar hela eller en del av mönstret i enhalvledarprodukts yta vid vilken tillverkningsfas som helst. c) "kommersielltutnyttjande": Försäljning, uthyming, leasing eller andra kommersiella distmbitionsmetoder eller erbjudande om dessa. I artiklaraa 3.4, 4.1, 7.1, 7.3 och 7.4 skall emellertid beteckningen "kommersiellt utnyttjande" inte omfatta utnyttjande i förtroliga sammanhang om det inte förekommer någon ytterligare distribution till tredje part, med undantag för de fall då utnyttjandet av ett kretsmönster äger mm i sådana förtroliga sammanhang som påkallats av en åtgärd som vidtagits i enlighet med artikel 223.1.b i fördraget. Påförslag av kommissionen kan rådet med kvalificerad majoritet ändra punktema l.a.i och l.a.ii för att anpassa dem mot bakgmnd av den tekniska utvecklingen. '4'''' 2 Prop. ,,,,,, _ , , Skydd förkretsmönstei Medlemsstatemaskall skydda kretsmonstten i halvledarprodukter genomlagstiftning som ger ensamrätter i enlighet med detta direktivs bestämmelser. Enhalvledarprodukts kretsmönster skall skyddas i den utstilckning den uppfyller villkoren att dels vara resultatet av sin upphovsmans egen intellektuella insats, dels inte vara allmänt förekommande inom halv ledarindustrin. I de fall då en halvledarprodukts kretsmönster består av delar som är allmänt förekommande inom halvledarindustrin skall den skyddas endast i den utsträckning kombinationen av delama, betraktad som helhet, uppfyller de ovannämnda villkoren. 1§ För rätt till kretsmönster enligt denna lag krävs att kretsmönstret ärresultatet av en egen intellektuell insats av den som har skapat det och attkretsmönstret inte är allmänt förekommande inom halvledarindustrin. Består ettkretsmönster av delar som är allmänt förekommande inom halvledarindustrin,skyddas det endast om kombinationen av delama uppfyller villkoren. Promemoriansförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt (se promemorian s. 62 och 64). Remissinstanserna:Nägra remissinstanser har haft invändningar mot viss terminologi såväl i denföreslagna lagtexten som i skälen för förslaget. Vad de närmare har anförtframgår av det följande. Skälenför mitt förslag: Artikel I innehåller legaldefinitioner av tre centrala termersom återkommer i direktivets text. Några uttryckliga motsvarigheter tilldefinitionema i artikel 1 finns inte i kretsmönstedagen. Ettinförlivande av direktivets legaldefinitioner skulle i och för sig kunna ha ettvisst upplysningsvärde för avgränsningen av de produkter och förfaranden somfaller under kretsmönsterlagens tillämpningsområde. De centtala begreppen ikretsmönsteriagen får emellertid anses vara så särskiljande att någraoklarheter om vad som avses i lagtexten inte torde förekomma. Förarbetena tillkretsmönsteriagen innehåller även beskrivningar av de produkter ochförfaranden som är av intresse vid en prövning av kretsmönsterlagenstillämplighet (prop. 1986/87:49 s. 10 och 17). Slutiigen är den teknik somomfattas av kretsmönsterlagen stadd i en snabb utveckling som är svår attöverblicka. Detaljerade legaldefinitioner skulle göra det svårt att anpassakretsmönsterlagens tillämpning till den snabba tekniska utvecklingen. Dettaskulle innebära ett behov av ofta återkommande ändringar i kretsmönstedagen.Med hänsyn till det ovan sagda anser jag att artikel 1 inte skall medföra någonändring i förhållande till den nuvarande kretsmönsterlagen. Artikel2 anger den närmare innebörden av den originalitet och nyhet som krävs för att ett kretsmönster skall skyddas. Något uttryckligt krav på originalitet finns inte i kretsmönstedagen. Det är emellertid en gmnd läggande princip att kretsmönster måste besitta originalitet för att komma 47 i åtnjutande avimmaterialrättsligt skydd. Ordet "skapa" i 1 §, som även Prop. 1992/93:48förekommer i upphovsrättslagen, anses innebära att det handlar om att Skyddför kretsmönster prestera något utöver det vanliga. Frågan är närmast vad sombör krävas för att ett kretsmönster skall anses uppnå originalitet. Vidtillkomsten av den nuvarande regleringen av skyddet för kretsmönster uttalades i special motiveringen bl.a. följande (se prop.1986/87:49 s. 17-18): "Användningenav ordet 'skapa' avser att ge uttryck för ett krav på en viss individuelltskapande insats. Mönstret måste ha en grad av originalitet. Helt banalaprodukter skall alltså inte åtnjuta skydd enligt denna lag. Kretsmönster somhar skapats genom en sammanställning av enskilda okomplicerade delar, t.ex.från ett s.k. cellbibliotek, kan emellertid bli skyddade. En fömtsättning äratt sammanställningen som sådan ger uttryck för en självständigt skapandeinsats. Här kan jämföras med vad som gäller i fråga om samlingsverk enligt 5 §upphovsrättslagen. I den allmänna motiveringen har vid behandlingen av fråganom 'reverse ' (avsnitt 3.3) berörts de problem som gäller i fråga omgränsdragningen mellan å ena sidan nyskapande och å andra sidan bearbetning avett befintligt kretsmönster. Bestämmelsenställer inte upp något nyhetskrav. En följd av detta är att det åtminstoneteoretiskt är möjligt för två personer att oberoende av varandra åstadkommanästan identiskt samma utformning av kretsmönstren. I så fall har var och en avdessa ett skydd för sin utformning av mönstret." Idirektivets artikel 2 ställs två krav i detta hänseende. För det första skalldet vara fråga om en egen intellektuell insats. Det kan förenklat sägasinnebära att det åtminstone inte får vara fråga om kopiering. För det andraställs det upp ett krav på att kretsmönstret inte skall vara"commonplace" inom halvledarindustrin. Består kretsmönstret av delarsom är sådana, skall det skyddas endast om kombinationen betraktad som helhetinte är "commonplace" inom halvledarindustrin. Vad som närmare avsesmed det andra kravet är inte helt klart. Det torde emellertid kunna tolkas somett krav på att det skall vara fråga om en nyhet i varje fall i förhållandetill sådana mönster som är banala. Det rör sig alltså inte om ett absolutnyhetskrav av det slag som finns i patentiagen. I stället handlar det omsituationer där det äldre kretsmönstret är så allmänt känt eller allmäntförekommande att det skulle vara orimligt att skaparen av ett "nytt"kretsmönster åtnjuter skydd. Annars skulle det i likhet med vad som anförs idet tidigare citerade förarbetsuttalandet vara möjligt att två kretsmönster medolika skapare båda åtnjuter skydd. En gmndläggande fömtsättning är dock att detinte är fråga om banala kretsmönster. Direktivetslydelse tillåter enligt min mening inte någon vidare tolkning änjag nu gjort. Några remissinstanser har velat intolka ett allmänt skillnadskrav.Naturiigtvis innebär direktivets utformning att det krävs en skillnadmellan de båda kretsmönstren om det när det gäller det äldre kretsmönstretär fråga om ett banalt kretsmönster. skillnadskravtill att bli generellt torde emellertid vara att gå för långt. somadvokatsamfundet har föreslagit kräva att det inte är identiskt med tidigarekänt kretsmönster och att det dessutom skall skilja sig i viss mån fråndetta kretsmönster kan inte gmndas på direktivets lydelse. betilffande andrarättsfrågor i EG-direktiven får den framtida rättsutveck- Prop. 1992/93:48 lingen vid följas. vid och Svenska föreningen förindustriellt rättsskydd (SFIR) har invänt mot användningen av begreppetverkshöjd när det gäller kretsmönster. De anser att detta begrepp hör hemma iden upphovsrättsliga terminologin. Enligt dessa remissinstanser ärkretsmönsterskydd inte ett upphovsrättsligt skydd utan ett industriellträttsskydd och bör behandlas i enlighet med de gmndläggande principer somgäller härför. Jagdelar remissinstansemas uppfattning att det är mindre lämpligt att använda begreppetverkshöjd i detta sammanhang. Min tolkning av direktivet lämnar vidare ingetutrymme för ett allmänt verkshöjdsbegrepp när det gäller kretsmönster. Avdet citerade förarbetsuttalandet framgår att kretsmönsterlagen i de avseendenjag nu talar om inte är i överensstämmelse med direktivet. I praktiken torde,som framgår vid en jämförelse mellan direktivet och uttalandet, skillnaden intevara så stor. De nu gällande reglema framgår emellertid inte direkt avlagtexten. Den lagtekniskt mest lämpliga metoden för införlivningen med svenskrätt av bestämmelsen i artikel 2 är därför att de i direktivet uppställdavillkoren för skydd såvitt avser originalitet och nyhet införs i 1 § i den nyakretsmönsteriagen. Jag vill i detta sammanhang påpeka att i den av mig föreslagnalydelsen av 1 § har det i promemorian föreslagna första stycket utgått. Den nuföreslagna lydelsen överenstämmer med lagrådets yttrande. På detta sätt nåsstörre samstämmighet med ordalydelsen i direktivet. vid , och anser att "commonplace" i artikel 2.2 intebör översättas med "allmänt förekommande". I stallet bör uttrycket"banalt" eller "trivialt" användas. Det valda uttrycket idirektivet avser ett krav på objektiv nyhet och möjligen även en viss skillnadi förhållande till tidigare alster. Uttrycket "vanligt förekommande"blir i sammanhanget missvisande eftersom det kan leda till att banala mönsterkan komma att skyddas parallellt med varandra bara de inte är allmäntförekommande. Detär svårt att göra en direkt översättning av begreppet "commonplace"som det används i direktivet. Någon ledning kan inte hämtas i direktivet.Uttrycket "allmänt förekommande" kan sett för sig kanske leda tillmissuppfattningar. Å andra sidan kan inte direktivets uttryck språkligtersättas med uttrycket "banalt" vid ett i stort sett ordagrantinförlivande av bestämmelsen. Det kan tilläggas att doktrinen inte är heltsäker i sin terminologi. Det förekommer att det sätts likhetsstecken mellan"banalt" och "allmänt förekommande" (se Koktvedgaard ochLevin, Lärobok i immaterialrätt, 1992, s. 265). För egen del tror jag att denbästa lösningen är att använda uttrycket "allmänt förekommande", somspråkligt passar bättre i den föreslagna lagtexten, i beaktande av att det inteär avsikten att det skall ha någon annan innebörd än det uttryck som används idirektivet. Den närmare innebörden av uttrycket "commonplace" ochdess motsvarighet på andra EG-språk är ytterst en fråga för . 5.3.2 Innehavare avrätt till kretsmönster (artikel 3) Prop.1992/93:48 Skydd för kretsmönster Mittförslag: Rätten till kretsmönster som har skapats av arbetstagare ianställningsförhållande tillkommer arbetsgivaren såvida inte annat avtalats. Rätttill kretsmönster kan tillkomma både fysiska och juridiska personer som haranknytning till en stat som ingår i EES. Medförbehåll för punktema 2 till 5 skall rätten till skydd gälla till förmån för personer som är skapare av halvledarprodukters kretsmönster. Enmedlemsstat kan bestämma att a)i de fall då en ettkretsmönster har skapats av en person i hans anställning skall rätten tillskydd gälla till förmån för arbetsgivaren, såvida inte anställningsvillkorensäger motsatsen, b)i de fall då ett kretsmönsterhar skapats under ett annat avtal än ett anställningsavtal skall rätten tillskydd gälla till förmån för den avtalspart som har beställt kretsmönstret,såvida inte avtalet säger motsatsen. 3.a)Beträffande de personer som nämns i punkt 1 skall rätten till skydd gälla tillförmån för fysiska personer som är medborgare i en medlemsstat eller som harsin vanliga vistelseort på en medlemsstats territorium. b)I de fall då en medlemsstat bestämmer i enlighet med punkt 2 skall rätten tillskydd gälla till förmån för: i)fysiska personer som är medborgare i en medlemsstat eller sorn har sin vanligavistelseort på en medlemsstats territorium, ii)bolag eller andra juridiska personer som bedriver verklig och stadigvarandeindustriell eller affärsmässig verksamhet på en medlemsstats territorium. fall då rätt till skydd inte föreligger enligt vad denna artikels övriga bestammelser säger skall rätten till skydd även gälla till förmån för sådana jjersoner som nämns i punkt 3.b.i och 3.b.ii vilka a)i en medlemsstat förstkommersiellt utnyttjar ett kretsmönster som ännu inte har utnyttjatskommersiellt i någon del av världen, och som b)av den person som förfogar överkretsmönstret har fått ensamrätt att utnyttja den kommersiellt i helagemenskapen. Rätten tillskydd skall också gälla den till vilken rättigheten övergått från sådana personer som nämns i punkt 1 - 4. Enligt det blivandeEES-avtalet skall punkteraa 6 inte återges här. 8 inte gälla varför de Förslag tilllagtext: av rätt till skydd 3 § Rätt till kretsmönstertillkommer den fysiska person som har skapat kretsmönstiet under fömtsättningatt han är medborgare eller har sin vanliga vistelseort i en stat som ingår iEuropeiska ekonomiska samarbetsområdet och att andra stycket inte ärtillämpligt. Rätttill kretsmönster som har skapats av arbetstagare i anställningsför- Prop.1992/93:48 hållande tillkommer arbetsgivaren under fömtsättning att inte annathar Skydd för kretsmönster avtalats och att arbetsgivaren är en fysiskperson som är medborgare eller har sin vanliga vistelseort i en stat som ingåri samarbetsområdet eller är en juridisk person som bedriver förvärvsverksamheti en sådan stat. fall då rätt till kretsmönster inte föreligger enligt första och andrastyckena skall sådan rätt tillkomma sådana fysiska och juridiska personer somuppfyller de i andra stycket angivna villkoren om anknyming tillsamarbetsområdet under fömtsättning att en sådan person har fått ensamrätt attutnyttja kretsmönstret kommersiellt i hela samarbetsområdet och först utnyttjarkretsmönstret kommersiellt i en stat som ingår i detta område. Rätttill kretsmönster skall också tillkomma den som övertagit rättigheten från depersoner som anges i första till tredje styckena. 15§ Regeringen får, under fömtsättning av ömsesidighet eller om det följer av ettsådant avtal med en främmande stat eller en mellanfolklig organisation somriksdagen godkänt, föreskriva om lagens tillämplighet i förhållande till andrastater än dem som ingår i Europeiska ekonomiska sam arbetsområdet. Promemoriansförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt (se promemorian s. 64). Remissinstanserna:Flera remissinstanser har ansett att den föreslagna lydelsen av 3 § inte klartavspeglar att den rätt till kretsmönster som bestämmelsen syftar till attreglera är den urspmngliga rätten. Flera remissinstanser har påpekat attartikel 3.5 inte införlivas med svensk rätt genom den föreslagna lydelsen av 3§. Slutiigen finns det synpunkter på den språkliga utformningen av denföreslagna lagtexten. Vad remissinstanseraa närmare anfört framgår av detföljande. Skälenför mitt förslag: Artikel 3 anger de fysiska och juridiska personer som kangöra gällande skydd för kretsmönster. Artikel3 innehåller även en fakultativ möjlighet att låta rätten till kretsmönster somutvecklats av arbetstagare i anställningsförhållanden tillkomma arbetsgivarensåvida inget annat avtalats. Utvecklingenav kretsmönster kännetecknas av att det är ett arbete med stora inslag av problemlösningar av innovativ karaktär. Det är vidare en kapitalintensiv verksamhet som sker under industriella former. Det är vanligt förekommande att arbetet med att utveckla kretsmönster bedrivs av ett flertal personer gemensamt. Utveckling av kretsmönster har också av naturliga skäl mycket gemensamt med utvecklingen av datorprogram bl.a. eftersom dessa läggs i kretsmönster. Som framgår av avsnitt 7.3.2 föreslås till följd av en tvingande bestämmelse i direktivet om skydd för dator program att rätten till datorprogram som utvecklas av anställda skall övergå till arbetsgivaren såvida inget annat avtalats. Det bör i detta sammanhang noteras att rätten till kretsmönster i halvledarprodukter är överlåtbar i sin helhet. Någon motsvarighet till uppdelningen i upphovsrättslagen mellan ideella och i princip oövedåtbara rättigheter, å ena sidan, och övedåtbara ekonomiska rättigheter, å andra sidan, finns inte. Med hänsyn till det sagda är det enligt min mening rimligt att rätten till kretsmönster utvecklade av 51 arbetstagare tillkommerarbetsgivaren såvida inte annat avtalats. Jag anser Prop. 1992/93:48 därföratt i den föreslagna kretsmönstedagen bör ingå en bestämmelse som Skydd förkretsmönster anger att rätten till kretsmönster som utvecklats av arbetstagarei anställningsförhållanden skall tillkomma arbetsgivaren såvida inte annatavtalats. Parteraaskall dock enligt förslaget även i fortsättningen ha frihet att avtala om vadsom skall gälla för kretsmönster som utvecklas i anställningsförhållanden. Artikel3.2 b innehåller en fakultativ möjlighet att vid uppdragsförhållanden låtarätten till kretsmöster tillkomma uppdragsgivaren om inte annat avtalats. Någonmotsvarande bestämmelse finns inte i direktivet om skydd för datorprogram. Detsaknas skäl att införa en sådan regel i svensk rätt. Artikel3 reglerar även vilka fysiska och juridiska personer som kan vara innehavare avrätt till kretsmönster. Krav på anknytning till medlemsstat uppställs för skapareav kretsmönstret, för arbetsgivare till vilken rätten övergår på gmnd avanställningförhåilande och för vissa första utnyttjare av kretsmönstret. Enligtartikel 3.5 kan rätten förvärvas från dessa personer utan att krav ställs påEG-anknytning för förvärvaren. Fördet första är det den fysiska person som har skapat ett kretsmönster och som ärmedborgare i en medlemsstat eller har sin vanliga vistelseort på enmedlemsstats territorium som kan göra gällande rätten till skydd. Rätt tillkretsmönster som har skapats av arbetstagare i anställningsförhållandetillkommer dock arbetsgivaren såvida inte något annat har avtalats. Fördet andra kan rätt till kretsmönster tillkomma juridiska personer som bedriververklig och stadigvarande industriell eller affärsmässig verksamhet i enmedlemsstat. Det fömtsätts härvid att medlemsstateraa meddelat bestämmelser omarbetstagar- respektive uppdragsförhållanden enligt artikel 3.2 a eller b. Fördet tredje kan, enligt artikel 3.4, om rätt till skydd inte föreligger enligtde andra bestämmelsema, rätt till kretsmönster tillkomma både fysiska ochjuridiska personer för sådana kretsmönster som utnyttjas kommersieUt för förstagången. Detta gäller dock bara under fömtsättning att den person som förfogaröver kretsmönstret har fått ensamrätt att utnyttja det kommersiellt i helagemenskapen, att det första kommersiella utnyttjandet sker i en medlemsstat ochatt personen i övrigt uppfyller de ovan angivna villkoren om anknytning tillnågon medlemsstat. Med kommersiellt utnyttjande förstås sådana förfaranden somanges i artikel 1.1c, dvs. försäljning, uthyming, leasing eller andrakommersiella distributionsmetoder eller erbjudande om dessa. Ett exempel på densituation som avses med artikel 3.4 är ett kretsmönster som innehas med ensamrättav ett företag i . Kretsmönstret har ännu inte utnyttjats kommersiellt.Om det indiska företaget till ett svenskt företag överlåter ensamrätten attutnyttja kretsmönstret kommersiellt i hela EES, det första kommersiellautnyttjandet sker i en stat som ingår i EES och det svenska företaget har sådananknytning till EES som anges i artikel 3.3.b.ii kan det svenska företaget göragällande rätt till skydd enligt den nya kretsmönsterlagen. Handelshögskolani m.fl. har ansett att den i promemorian föreslagna lydelsen av 3 §inte klart avspeglar att den rätt till kretsmönster Prop. som bestämmelsen syftartill att reglera är den urspmngliga rätten, dvs. samma rätt tillkretsmönster som tillkommer skaparen av detsamma. föreslagna lydelsen kan istället ge intryck av att det handlar om överlåtelse har vidare påpekat att denpersonkrets som omtalas i direktivets artikel 3.5 har tappats bort bland demöjliga innehavarna av rätt till kretsmönster i den föreslagna lydelsen av 3 §som följaktiigen måste kompletteras. Jaginstämmer i att de i promemorian föreslagna lydelsema av 3 och 1 §§ kan geintryck av att dessa bestämmelser avser olika slag av rätt till kretsmönster.Enligt min mening bör 3 § utformas så att den omfattar alla de katergorier avrättsinnehavare som anges i artikel 3. I den av mig föreslagna lydelsen avserde tre första styckena s.k. urspmnglig rätt till kretsmönster medan det sistastycket avser rätt till kretsmönster som överlåtits.