prop · GG03101 · 1992-12-31 00:00:00 — förslag gör 8 (gmpp 5) och anser bl.a. att fömtsättningar ochmöjligheter för delegering av stetistikansvar behöver genomlysas mera och attförsöksverksamhet med delegering beträffande skilda stetistikprodukter börutvidgas och utvärderas. Ytterligare 8 (grapp 6) avstyrker förslagen och anseratt SCB som central förvaltningsmyndighet bör ha ett samlat ansvar för framförallt basstetistiken. Tvåinstenser (gmpp 7) förordar det av utredningen förkastede altemativet med styraingoch finansiering av stetistiken genom en stetistikdelegation. Arbetsmi Ij ö fonden gmpp2 Riksförsäkringsvewrket Riks revisionsverket grupp3 i LundHögskolan i för stetistik och planering ST-SCB StockholmsUniversitet (, StetisUska 1992/93:101 Bilaga1.2 gmpp 6 Prop. 3 Delegering av statistikansvar till myndigheter Fleraav de myndigheter som är mer eller mindre posiUva till utredningens förslagförklarar sig beredda att te på sig stetistikansvaret inom sina områden elleranger var det armars bör läggas. Det gäller , ,, , , Stetens arbetsgivarverk.Skolverket, Verket för högskoleservice, Stetens jordbmksverk, , Arbeterskyddsstyrelsen, Stetens naturvårdsverk ochLivsmedelsekonomiska samarbetsnämnden. Även ett par myndigheter som ärnegativa till förslagen förklarar sig vara beredda att te på sig stetistikansvar.De är och Stetens väg- ochtrafikinstitut. Någraremissinstanser går längre än utredningen och ter också upp fördelama med attäven decentralisera stetistikproduktionen. Här kan nämnas Stockholmsuniversitets stetistiska institution, . Konjunkturinstitutetter inte direkt ställning till styrform, men framför synpunkter på hur en delegeringav ansvaret för ekonomisk stetistik bör utformas. Andraremissinstenser finner ingen anledning att ändra nuvarande former för användarinflytendeinom sina egna områden, t ex , ochSkogsstyrelsen. Direktavvisande till ändrade ansvarsförhållanden är bl.a. ,och Stetskontoret. Fråndem som närmare kommenterat sina ställningsteganden kan anföras följande Vifmner det lämpligt att uppdrags- eller beställaransvaret för stetistiken inom socialsektomläggs på . Inom ramen för sin roll som centralförvaltningsmyndighet för hälso- och sjukvården och och meduppgift att utöva fillsyn, uppföljning och utvärdering inom det socialpolitiskaområdet får därmed te ansvar för intressena avseende socialsektomsstetistikprodukter. Enligtregeringens proposition 1979/80:6 om uppgifter m.m. ankommerdet på "att i samråd med Lands- tings-och formulera socialsektoms behov av officiell Prop. 1992/93:101 stetistikrörande hälso- och sjukvård och socialtjänst". På socialsektoms Bilaga 1.2stetistikdelegation (SSD), som leds av SoS, ankommer enligt nämnda proposition"att samordna stetistiken inom socialsektom". Det gäller hälso- och sjukvårdsstetistik(inkl.dödsorsaksstetistik), socialtjänstsstetis-tik och sjukförsäkringsstetistik. Hitbör man också föra viss arbetsskadestetistik, eftersom Arbeterskyddsstyrelsennumera också är med i SSD. Detteinnebär att i vissa stycken redan har ett ansvar för samordningenav användarintressena inom socialsektom. har därför enberedskap att te på sig ett mer samlat beställaransvar. För derma samordning fömtsättssocialsektorns stetistikdelegation finnas kvar som socialsektoras intressenterbör återfinnas i det föreslagna stetistikrådet och i de användargmpper somSocialstyrelsen i så fell måste tillskapa. Socialstyrelsenhar successivt byggt upp beställarkompetens på flera områden, inte minst genomden pågående uppbyggnaden av kompetens på Epidemiologiskt centmm, Centmm förutvärdering av metoder i socialt arbete och generellt genom satsningen påutvärdering vid övriga enheter. bör därför kunna ges beställaransvarför stetistik inom socialsektom. Administrativa resurser för att bygga upp ettsystem där olika användargmppers intressen kan tes till vara måste dock byggas upp. Underen övergångsperiod kan det vara lämpligt att inom vissa områden låte SCBadministrera beställaransvaret, främst inom områden där myndigheter förtillfället saknar nödvändig kompetens. SAVär i egenskap av förhandlande arbetsgivarpart för steten en betydande avnämareav främst lönestetistik och besitter en hög kompetens att bearbete och tolkasådan stetistik. Lönestetistiken för det stetliga avtelsområdet ar närmast att betraktesom en "driftsstetistik" i SAV:s verksamhet. Underlaget för denna förhandlingsstetistiksköts av SCB. Härvidlag föreligger eller borde föreligga ett beställar/producent-förhållande mellan SAV och SCB. Någonrenodlad beställar/producent-relation enligt utredningens modell gäller eraellertidinte mellan SAV och SCB, trots att fömtsättningama för en sådan kan tyckassjälvklara. beror på att SAV:s anslag för produktion av förhandlingsstetistiken1969 överfördes till SCB mot att SCB åtog sig att utföra uppdraget efteranvisningar från SAV. Genom att SCB vidare utnyttjar samma underlag för sinproduktion av den officiella lönesteUstiken, bar denna för det stetliga områdetkommit att uppvisa en högre deteljeringsgrad än för arbetsmarknaden i övrigt.Den officiella steUstiken och förhandlingsstetistiken för det steUiga området blandasofte ihop och betraktes som en enda stetistik. SAVhar således ingående erfarenheter av de problem som uppstår, när uppdrag ochfinansiering beträffande stetistikförsörjning inte skiljer klart mellan rollensom avnämare och beställare å ena sidan och rollen som producent å den andra.Det framstår enligt SAV:s uppfettning som självklart att SAV skall uppträda sombeställare av förhandlingsstetistiken på det stetliga avtelsområdet. blirockså konsekvensen av ett genomförande av utredningens förslag. Verketför högskoleservice (VHS) Inomhögskolesektora har det nyinrättede VHS enligt sin instmktion "uppgiftenatt svara för information i samhället om verksaniheten vid universitet ochhögskolor". Verket ska även i saraarbete med universitet och högskolor svara för insamling, bearbetning och saramanställning av date ora universitetoch högskolor. Verket har således en saraordnanderoll både när det gäller inforraation om den nationella utvecklingen inom högskolesektoraoch när det gäller den mer "produktionsinriktade" uppföljningen avverksamheten vid universitet och högskolor. Verket har en renodlat uppföljanderoll skild från den planerande funktionen. De risker för påverkan av stetistikennär myndigheten ska fullgöra såväl den planerande eller producerande funktionensom den uppföljande är således undanröjda genom den nya myndighetskonstmktionen.Ett ökat inflytende för VHS över deteljut-formningen av den stetliga stetistikenligger således väl i linje med den roll sora den nya myndigheten på högskolesektomhar tilldelats. Jordbmksverketsnuvarande raöjligheter att påverka stetistikens omfattning och utformning ärvia de organ för samordning av och tillvarategande av användarsynpunkter påden stetliga statistikverksamheten som finns. I dette sammanhang bör nämnasLivsmedelsekonomiska samarbetsnämnden (LES). Dessutom finns ett antelsamrådsorgan direkt kopplade till Stetistiska centralbyrån (SCB). Även om detsamråd som ägt mm givit SJV goda möjligheter att påverka stetistikensinriktning anser verket det väsentligt att användama i fraratiden får ett ännustörre inflytende. Genora ett ökat beställaransvar kan i ännu störreutsträckning än nu statistiken kopplas till användamas behov. Enligt SJV:suppfattning bör huvudanvändaren av stetistiken, i likhet med vad somföreslagits av utredningen, också ha beställaransvaret för stetistiken samttilldelas resurser för att tillgodose behoven. 1992/93:101 Bilaga1.2 är en av defrämste användaraa av lantbmksregistret för administrativa ändaraål (t.ex. förutbetelning av arealstöd och djurbidrag). Redan nu har verket således ett stortbehov att kunna påverka stetistikens utformning och irmehåll. För SJV:s del finns enmängd fektorer som gör att behovet att kunna Prop. 1992/93:101 påverka jordbmksstetistiken kommer att bli allt större. Underde närmaste åren behöver stetistiken anpassas för att tillgodose behoven i denföränderliga situation som råder inom det livsmedelspolitiska området. En deli dette utgörs av ett ändrat behov av steUsUk och ekonomiska analyser inför EG-förhandlingamaoch ett ev. kommande medlemskap. En ökad anpassning av stetistiken till EG:skrav och med möjlighet till snabba förändringar utifrån nya behov orsakade avreformarbetet inom EG är att vänte. SJV:s rapportering till och kontekter med intemationella organ är redan nu mycketomfattende när det gäller jordbmksområdet. Jordbmksområdet är i hög gradreglerat inora EG och en fortsatt deteljerad styming kan föi"väntes inteminst med tenke på CCP-reformen (EG:s reform avseende den gemensamma jordbmkspolitiken).Exempelvis kommer det sannolikt att finnas ett behov av omfattende registemppgifterför administrativa ändamål eftersom de stödsystem som jordbmksverket nuadministrerar på gmndval av lantbmksregistret har motsvarigheten i den reformsom aktualiserats av EG:s jordbmkspolitik. Hämtöver kan det ske snabbaförändringar av stödutforraning och av stefistikens och registempp-giftemasinnehåll och omfattning. Bl.a. med tenke på dette är det angeläget att SJV gesdet direkte beställaransvaret för stetistik rörande dette område. 1livsmedelsstetistikutredningen framfördes som ett alteraativ att LES skullehandha beställaransvaret när det gäller huvudanvändaren, dvs. jordbmksverket,vilket också ligger i linje med utredningsförslaget. I dette sammanhang behöveravgränsningaraa mot närliggande stetistikområden övervägas ytterligare. Pådet livsmedelspolitiska området finns flera användare av stetistiken. Huvudanvändareav den rena jordbmksstetisUken som produceras av SCB är (),sora också själv producerar viss stetistik. Användningen av övrig statistik pålivsmedelsområdet är mer splittrad. (LSU) föreslog i betänkandet SOU 1991:99 två tänkbara altemativ sora bordekunna ge ett ökat inflytende över stetistikproduktionen för användaraa inomlivsmedelsområdet. Det ena alteraativet innebar att SJV som huvudanvändare av iförste hand jordbmksstetistiken också ges beställaransvaret för denna stetistik.Det andra altemativet innebar att LES som samordnande myndighet på områdetockså ges beställaransvaret för den stetliga stetistiken på det livsmedelspolitiskaområdet. Medel för stetistiken borde enligt LSU i det förste altemativetanvisas till SJV och i det andra fellet till LES under separate anslag. LESframhöll i sitt yttrande över LSU att nämnden, om så befanns lämpligt, varberedd att handha beställaransvaret för stetistiken inom livsmedelsområdet. I riksdagsbeslutet med anledning av LSU:s förslag gjordes inga Prop. 1992/93:101 förändringar anslagsteknisktav stetistiken på jordbmksområdet men Bilaga 1.2 framhölls att kommande förslag från regeringen om den steUiga stetistikens styming,finansiering m.m. kunde komma att ändra konstmktionen av anslagen förfinansieringen av stetistiken inom jordbmkets område (prop. 1991/92:96, JoU15, rskr.253). LESvill nu upprepa vad LES framhöll i sitt remissyttrande över LSU:s betänkande,nämligen att LES är beredd att handha beställaransvaret för stetistiken inomlivsmedelssektorn. Oberoende av vilken lösning som väljs betr. beställaransvaretpå livsmedelsområdet kan LES utgöra ett sådant samordningsorgan för stetistikenpå livsmedelsområdet som det föreslagna stetistikrådet skulle utgöra för all stetistik. Statistikproduktioneninom Uvsmedelssektora är omfettande. Den nya mer samlade livsmedelspolitiken innefatteralla led i livsmedelskedjan samt kvalitets- och kost- och hälsafrågor. Stetistikproduktionenmåste vara väl avvägd mellan de olika delområdena och förändras i riktning moten mer samlad stetistikproduktion för hela Uvsmedelssektora. Fömtsättningarmåste finnas för att stetistikproduktionen raed avseende på konsuraent-måletinom ramen för en ny livsmedelspolitik kan förbättras. skulle enligt kurma fylla rollen som beställarmyndighetoch samordningsorgan. Nämnden är ett styr- och samrådsorgan pålivsmedelsområdet. Verksamheten griper över alla led i livsmedelskedjan. Närings-och teknikutvecklingsverket () Skulleregeringen välja att följa utredningens förslag har emellertid fömtsättningaratt överte huvudansvaret för vissa steUsUkora-råden eller delar av dem. Verketär samhällets sektoransvariga myndighet för att främja näringslivets tillväxtoch utveckling, energifrågor, regionala frågor, teknisk forskning och utveckling(FoU). Verket har lång och bred erfarenhet av stetistiska analyser av näringsUvetsproduktivitets- och stmktumtveckling, utvecklingen av nädringslivets FOU,energimarknader ra.fl. Uppgifter från många stetistikgrenar används. Närings-stetistiken,fmansstetistiken, forskningsstetistiken, handelsstetistiken är några. harsåledes, fömtom ett mycket brett kontaktnät, den kompetens och den erfarenhetav stetistikansvar och stetistikupphandling som krävs för att varahuvudansvarig för delar av samhällets bassteUstik. Motbakgmnd av att VTI numera har ansvaret för nulägesbeskrivningar och stetistikrörande transporter och trafik, transport- och trafikprognoser samt att VTIstår neutralt raellan de olika transportslagen är det lämpligt att VTIkonsulteras när basstetistik och annan steUstik inom trafdc- och transportområdetskall beställas. VTI är berett att göratilläggsbeställningar av stetistik när det anses Prop. 1992/93:101 nödvändigt och ora ekonomiska resurser ges. Omutredarens förslag realiseras enligt altemativ 2, är VTI berett att äta sig beställaransvaretför trafik- och transportstetistiken under fömtsättning att erforderligaresurser erhålls. Det stämmer väl med VTI:s kompetens och med det utvidgadeansvaret enligt ovan, liksom med det i VTl:s anslagsframställning framfördaförslaget om samordning av beställning av en ny nationell resvaneundersökning. Transporiforskningsberedrdngen(TFB) Ävenmyndighetsalteraativet har nackdelar som man måste vara observant på. Inomtransportområdet finns som nämnts många stetistikanvändare. Det är enligt TFB:suppfattning inte raöjligt att låte något enskilt trafikverk få huvudansvaretför all transportstetistik. Risken skulle då bli stor att egna stetistikbehovskulle prioriteras på kostnad av annan viktig transportstatistik. Det finnsäven risk för att krav på opartiskhet och objektivitet kan bli åsidosatte.Principiellt måste det vara fel att samma myndighet producerar eller beställerden stetistik som skall användas för utvärdering av myndigheters verksamhet.Det finns risker med att sammanblanda operativt verksamhetsansvar ochutvärderingsans-var. TFBvill förorda att delegerar åt stetens väg- ochtrafikinstitut (VTI) att åte sig beställaransvaret för transportstetistiken. Verksarahetenbör organisatoriskt tydligt skiljas från övrig verksamhet vid VTI. VTIuppfyller enligt TFB:s uppfattning kravet på objektivitet och opartiskhet.Dessutom har VTI goda fömtsättningar att svara för forskningens stetistikbehovinom området. Härtill koraraer att VTI redan ålagts ett visst statistikansvar inoraområdet. Rikspolisstyrelsenanser sig endast i andra hand böra komma i fråga för stetistikansvar. förslag genomföras anser att om stetistikprogrammetKriminalpolitik och rättsväsen fraragent skall hållas samman under enbeställare bör dette beställaransvar läggas på Justitiedeparteraentet såsoravarande den instens som har överblick över hela rättsområdet. Rikspolisstyrelsenanser emellertid att stetistikprogrammet Kriminalpolitik och rättsväsen ocksåkan delas i ett antel olika ansvarsområden och att bör ha beställaransvaretför området kriminalpolitiken. Förslagetinnebär som sagt ett mellanting mellan ett centraliserat och ett decentraliseratsystem. Förhoppningen är att raan därmed skall uppnå alla båda systemensfördelar. konsteterar att man inte uppnår de fullafördelama hos vare sig ett centralt eller decentraliserat system. Dessutorabefarar institutionen att förslaget innehåller egna nackdelar. Desyneargieffekter sora en fiillt decentraliserad stetistikprodukUon ger Prop.1992/93:101 kommer inte att uppnås i förslaget. Vid provundersökningar ochBilaga 1.2 direktkontekter med uppgiftslämnare får man nämligen ofteinformation om stämningsläget, om opinionsförändringar och om utvecklingen istort. En blankettutformning kräver också överväganden och kunskaper, som annarsknappast skulle inhämtes. En egen statistisk verksamhet ger alltså kunskaper omutvecklingen utöver vad sora framgår i de stetistiska tebellema. Entänkbar fördel med förslaget är att konkurrensen mellan SCB och andra stetistikproducenterkoraraer att leda till en effektivare och mer ändamålsenlig statistik. Erfarenheteraafrån de många fält där SCB redan nu konkurrerar raed andra producenter är dockatt kvalitetsfrågorna spelar en underordnad roll. Beställningen går ofte tillden producent som har lägst anbud uten att man funderar på kvaUteten. I andrafall väljer uppdragsgivaren trots ett högre pris eftersora man har en vagtro att SCB:s siffror är säkrare än andras. Vår erfarenhet är att en myndighetinte får de stetistiska problemens betydelse klar för sig förrän man själv taröver den fysiska produktionen. Detär viktigt att stetUg stetistikverksamhet utvecklas och effektiviseras och att stetistiskkompetens tillförs förvaltningsmyndigheteraa. Redan i samband med den genoragripandecentraliseringen på 1960-telet kritiserades centraliseringen av många bedömare.Till de viktigaste negativa effekterna hörde att rayndigheter sora fick överlåtesin stetistikproduktion ofte tillsararaans raed personal till SCButarmades tämligen snabbt på sin stetistiska kompetens. Denna utveckling tordeinte ha varit avsiktlig, men den blev en naturlig konsekvens när stetistikens primämppgifter,dvs. allt utrednings- och analysunderlag som ingick sora en integrerad del imyndighetens verksamhet, togs över av SCB. Denoperativa funktionen som stetistiken svarat för i den decentraliseradeorganisationen med ett kvalificerat informationsstöd och med betydelse även förrayndighetens probleradefinitioner särat begrepps- och normutveckling kora att awecklasvid centraliseringen. Den ersattes i många fall av för myndigheten och förmyndighetens verksamhet näraliggande andra användare mindre relevant inforraation,dvs. av SCB:s raera allmäninforraativa date. När det egna stetistikmaterialet avhändesmyndigheten blev vidare den eventuellt kvarvarande stetistik-funktionen allt niindrenyttig i verksamheten. Stetisfikeraa blev överflödiga och i ett stort antelförvaltningsmyndigheter blev den stetistiska kompetensen helt avvecklad. Kravenpå stetistisk kompetens hos beställarmyndigheteraa telar därför sterkt för attockså statistikproduktionen i betydande utsträckning bör decentraliseras.Härvid bör dock beaktes att viss typ av komplex och poUtiskt viktig stetistikej bör splittras upp på flera producenter uten koncentreras till en producent. Bilaga1.2 Om utredningens förslag genomförs kommer att överväga att utvecklasin roll som stetistikproducent. Vi ser ett värde i att myndigheten, som haransvar för uppföljning och utvärdering av bostedsbyggande och bostedsstöd,också producerar det stetistiska underlaget om bostadsbyggande. Det ger ökadflexibilitet och ökade möjligheter till fördjupade studier. Denstatistik om boendekvalitet och boendekostnader som SCB nu producerar medunderlag från FoB, HINK och BHU utnyttjas av flera rayndigheter och kräver en omfattendeoch professionell apparat för dateinsamling och bearbetning. Vi anser därföratt det kan vara lämpligt att SCB även fortsättningsvis producerar den stetistiken.Boverket förordar att delar av denna stetistik kommer att ingå i den basstetistiksom SCB skall producera. Densvenska ekonomiska stetistiken, som huvudsakUgen produceras av SCB, har högkvalitet interaationellt sett. Från Kl:s synpunkt, och raer allmänt med hänsyn tillden ekonomiska forskningens och den ekonomiska politikens informationsbehov,är det ett huvudintresse att bevaka kraven på kvalitet, kontinuitet ochjämförbarhet i den ekonomiska stetistiken i vid raening. Det är viktigt attunderstryka att det då inte handlar enbart ora avdelningen för företegsstetistikeller programmet Ekonomisk poUtik. Den relevante avgränsningen är snarare den stetistiksom ligger till gmnd för nationalräkenskaperaa och är beslutsunderlag för ekonomiskpolitik. Det bör särskilt understrykas att stetistiken över sysselsättning (bl.a.AKU) och löner hör till denna kategori. Nationalräkenskaperaaär gmndstenen i det informationsunderlag som kan användas för att belysa denekonomiska utvecklingen, göra konjunktur- och tillväxtprognoser och geunderlag för finans- och penningpolitik. Behovet av primärstefistik för nationalräkenskapemabör därför i hög grad vara styrande vid sidan av de olika stetistikproduktemasegna informationsvärde och användbarhet för utformningen av hela denekonomiska stetistiken. Institutetanser att, oavsett vilken styrform som väljs i övrigt, ansvaret förprioriteringar inora området ekonomisk stetistik bör hållas samman. Om ansvaretligger kvar hos SCB får nationalräkenskaperaas behov och önskemål stor tyngd.Om beställaransvar delegeras enligt utredningens förslag bör för att dennastyrfunktion inte skall gå förlorad ansvaret för all statistik inom områdetläggas på en enda myndighet. Följandestefistikgrenar/produktgmpper har central betydelse som underlag för nafionalräkenskaperoch för analys av den ekonomiska utvecklingen i stort: prisindexar, såsora konsument-,producent-och iraportprisindex samt Prop. 1992/93:101 byggindex, Bilaga 1.2 månatlig industriproduktionsvolymindexsamt årsstetistik för industri, bergverk och skogsbmk, stetistik över tjänstenäringama, inrikes- och utrikeshandelsstetistik, investeringsenkäter och lagertypsstetistiksamt stetistik över bostadsbyggandet, finansstetistik för kommuneroch företeg, löne- och sysselsättningsstetistik. Flertaletav de nämnda produktområdena återfinns inom delprogrammet Ekonomisk politik,men också stetistik från flera andra delprogram berörs. Institutet har sedanlång tid ett omfettettande samarbete, inte bara med nationalräkenskaperaa utanockså med enheter inom avdelningen för företegsstetistik, som producerar primärstefistik(över utrikeshandel, investeringar, deteljhandel, industriproduktion, priser m.m.).Vi har också deltegit aktivt i utvecklingen av stetistik om bl.a.sysselsättning och löner, och KI är en stor användare även av denna stetistik. Kriminalvårdsstyrelsenlevererar underlag för stetistik om kriminalvård till SCB i form av råtebeller.Publicering sker i Rättsstetistisk årsbok. Kriminalvårdens årliga verksamhetsberättelseinnehåller kompletterande stetistisk information. Underlagen hämteshuvudsakligen från administrativa register som bearbetets i stetistikprogram.Dialog i stetistikfrågor sker därmed underhand med SCB. Kriminalvårdsstyrelsenhar även deltagit i samrådsgmpper i anslutning till SCB:s framtegning av stetistikprogramför området kriminalpolitik och rättsväsen. I stort kan därför sägas att användarinflytendetför kriminalvårdens del fungerar tillfredsställande. Den basstetistik, sora överförstill och publiceras av SCB sammanfaller i stort raed myndighetensanvändarbehov, varför SCB:s kostnader för bearbetning m.m. är ganska ringa. Enligtbestämmelser bl.a. i skatteregisterförordningen tillhandahåller RSV och skattemyndighetemaunderlag för bl.a. texeringsstetistik, inkomst-och förmögenhetsstetistik ochprognoser över stetens och kommunemas skatteinkomster. Denna stetistik tordevara sådan basstetistik som under alla omständigheter ska framställas och soraäven i fortsättningen kommer att regleras i förordning eller på annat sätt. RSVutgår ifrån att skatteförvaltningen inte kommer att tilldelas ett stetistikansvarutöver de områden där förvaltningen redan har ett ansvar RSV gör därförbedömningen att ett genomförande av utredningens förslag inte direkt kommer attpåverka skatteförvaltningen eller exekutionsväsendet. () ' Prop. Bilaga1.2 SKS har egen erfarenhet av "effektivare stetistikstyraing" och ökat användarinflytende på ettsätt som inte behandlas i utredningen. producerade SCB själva stetistik över bl.a. utförda åtgärder inom privatskogsbmket och SKSvar en viktig användare.