prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — det svenska inlösenprisetär nu större än vad kommissionen kunde fömtse. SlutUgen minskar nyavalutarelationer även kostnaden i budgeten för an lyfta ut eventuelltöverskott SLAanser vidare att referenspriset för brödsäd mäste höjas med nunst per kgjäinfört med föreslagen nivä. Det är en nödvändig stimulans for att produceravete och råg av erforderUg kvalitet. Animalieprcxiuktionen efterfrågarfodersäd och kommer mte att få nytta av att referenspriset på brödsäd sänks. 1992/93:100 Bilaga10 2.20 Föreningen : De av kommissio nen föreslagna sänkningama av referenspriser för spannmål till /kg är ett klart avsteg frän en anpassning till de inom EG beslutade motsvarande nivåerna. Baserat pä det föreslagna referenspriset och med nu varande teknik för beräkning av gränsskyddet för vete i , torde detla bli ca /kg . blir, med nuvarande grön ECU-kurs, /kg cKh ttöskelpriset /kg. Detkan konstateras att såväl det svenska referenspriset som gränsskyddet kommeratt ligga på orimligt låga nivåer, om kommissionens förslag genomförs. Kommissionens förslag att helt awecklainförselavgiftema för proteinfodermedel fr.o.m 1/7-93 är i sig en anpassningav de förhållanden som räder inom EG. Emellertid kräver även denna ätgärd en fullstäncUgEG-anpassning för växtodlingen, dä spannmålsanvändningen i kommer attminska krafiigt och överskottet på så sän permanentas. Register Sid. 1 Inledning 1992/93:100 Bilaga 10 28 1 , ramanslag 282 lasitbrvksriiå,förslagsanslag 293 Utredningar m.m., ramanslag29 4 Bidrag tiU vissa intemationeUa organls&tionerm.m., förslagsanslag 31 1 , ra/Tiaoj/a 33 2 Bidrag tUl jordbruketsrationalisering, m.m., förslagsanslag 35 3 Markförvärv för jordbrukets rationalisering, 36 4 Täckande av förluster pä gmnd av statUg laeditgdJdinn,förslagsanslag 21 5 Stöd tUl skuldsatta jordbmkare, förslagsanslag 386 Startstöd tUljordbrukare,/o>i/ag5ani/a 397 Stöd till avbytarverksamhetm.m., 39 8 Stöd tUl jordbruket CKh livsmedelsindustrin 40 9 Stöd tiU innehavare av fjäUägenheter m.m., reservationsanslag 40 10 OfflstäUningsåtgärder ijordbmket m.m., förslagsanslag 44 11 Rådgivning cKh utbUcUiing,reservationsanslag 46 12 Stöd till sockerbmket pä Gotiand m.m., 48 1 SkogsvliTdsorganisationei\,förslagsanslag 48 2 : MyncUghetsuppgifter, ramanslag 48 3 : Frö- och p\antwerksainl\ei, förslagsanslag 48 4 Bidrag till skogsvård m.m., förslagsanslag *955 000 000 3 836 830 000 * Beräknat belopp. 48 5 Stöd tUl byggande av skogsvägar, förslagsanslag 48 6 Främjande av skogsvärd m.m., *39 962 000 ♦14 868 000 507 404 000 Prop.1992/93:100 Bilaga 10 Främjande av fiskerinäringen, reservationsanslag Isbrytarhjälp åt fiskarbefoUcningen,/o>5/asart5/a Bidrag tiU fiskets rationaUsering m.m., Lån tiU fiskerinäringen, reservationsanslag Täckande av förluster vid statiig krecUt- garanti tUl fiske, förslagsanslag Prisreglerande åtgärder pä fiskets omräde, Ersättnmg för inttång i enskUd fiskerätt m.m., Bidrag tUl fiskevård m.m., reservationsanslag 561 Främjande av rennäringen, reservationsanslag 572 PrisstödriU rennäringen,/ör5/ag5a/w/ag 583 Ersättningar för vUtskador m.m.,/o>5/aianj/ag 594 Ersättningar pä gmnd av radioaktivt nedfall, ♦ 9 388 000 ♦40 000 000 F. Djurskydd och djurhälsovård Uppdragsverksamhet 64 2 BidragtiU Statens veterinärmecUcinska anstalt, förslagsanslag 64 3 : 66 4 Bidrag tiU cUsöiktsveterinärorganisationen, 67 5 Bidrag tUl avlägset boende djurägare för 67 6 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder, 68 7 , ramanslag * Beräknat belopp. 69 8 Bekämpande avsmittsamma husdjurssjukdomar, Prop. förslagsanslag 51766 000 Bilaga 10 G.Växtskydd och jordbrukets miljöfrågor 721 Statens utsädeskonttoll:Uppdragsverksamhet 1 000 732 Bidrag tiU Statensutsädeskonttoll, 74 3 , ramanslag 76 4 Statens masldnprovnUigar: Uppdragsverksamhet 78 5 Bidrag tiU Statens maskinprovnuigar, förslagsanslag 78 6 Miljöförbättrande ätgärderi jordbruket, reservationsanslag 80 7 Bekämpande avväxtsjukdomai, förslagsanslag 82 1 , ramanslag 85 2 Täckande av vissa kostaader för köttbesiktning m.m. 85 3 , 87 4 Inköp av Uvsmedel m.m. för beredskapslagring, 88 5 Kostaader för beredskapslagring av livsmedel 89 6 Industrins råvamkostnadsutjämning, m.m., 90 7 Livsmedelsstatistik,/ör5/a5anj/a 91 1 Sverigeslantbmksuniversitet, reservationsanslag *621 975 000 91 2 Lokalkostnader m.m. vid lantbraks- miversitei,förslagsanslag 295 336 000 91 3 Inredning CKh Uttustning av lokaler vid lantbruksuniversitetm.m., reservationsanslag *33 700 000 91 4 Skogs-CKhjordbmkets forskningsråd, reservationsanslag ♦ 169 680 000 ♦ Beräknat belopp. 91 5 Stöd tUl koUektiv forsknmg, reservationsanslag ♦ 101 200 000 Prop. 91 6 Bidrag tiU Skogs-och lantbruksakademien. förslagsanslag *112 000 1 228 663 000 92 1 Bioenergiforskning, reservationsanslag 48 930 000 92 2 Bidrag för ny energiteknUc, reigrvafjonianj/ag 200 000 000 248 930 000 Summa kr 6 966 627 000 Utredningenssammanfattning av delbetänkandet (SOU 1992:87) Åtgärder för att förberedaSveriges jordbnUc och Uvsmedelsindustri för EG - förslag om vegetabiliesektom,livsmedelsexporten och den ekologiska produktionen Utredningenssammanfattning av delbetänkandet (SOU 1992:125) Åtgärder för att förberedaSveriges jordbrak och Uvsmedelsindustri för EG - förslag om animaliesektom Sammanställningav remissyttranden över delbetänkandet (SOU 1992:87) Åtgärder för art förberedaSveriges jordbmk cKh livsmedelsindustri för EG - förslag om vegetabiliesektom,livsmedelsexporten och den ekologiska produktionen Sammanställningav remissyttranden över delbetänkandet (SOU 1992:125) Åtgärder för attförbereda jordbmk och livsmedelsindustri för EG - förslag omanimaUesektora ♦ Beräknat belopp. Regeringens proposition1992/93:100 Bilaga 11 (tionde huvudtiteln) 1 1992/93. Bilaga 11till budgetpropositionen 1993 (tionde huvudtiteln) 1992/93:100Bilaga 11 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 17december 1992 Föredragande: statsrådet Anmälan till budgetpropositionen 1993 Inledning Den svenska ekonomin befinner sig nu i en recession - densvåraste - med fallande bruttonationalprodukt och snabbtstigande arbetslöshet. har arbetsmarknadsläget försämrats isnabb takt. Den öppna arbetslösheten har begränsats av bl.a. en starkökning av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna, de ökade satsningarna inom utbildningsområdetoch infrastruktursatsningarna. De regionala skillnaderna på arbetsmarknaden ärbetydande och kan komma att skärpas ytterligare. Den svagaarbetskraftsefterfrågan tillsammans med de mycket höga varseltalen tyder på ettfortsatt mycket svagt arbetsmarknadsläge kommande år. Arbetslöshet är ett slöseri medmänskliga resurser och kan leda till tragedier för de arbetslösa.Långtidsarbetslöshet innebär ökad utslagning bland de arbetslösa. Störst ärrisken för ungdomarna. Regeringen är beredd att till del yttersta utnyttja sinamöjligheter att bekämpa arbetslösheten. Inom arbetsmarknadspolitiken kraftigt stigande arbetslösheten mötts med åtgärder somunderlättar anpassningen på arbetsmarknaden och påverkar de arbetslösasförutsättningar att klara de krav som den framtida arbetsmarknaden ställer,främst utbildning och praktik. Politiken kommer under /94 attinriktas på att hävda arbetslinjen, prioritera de utsatta grupperna, ökajämställdheten och förbättra effektiviteten i resursutnyttjandet. Inom arbetslivspolitiken behöverarbetsmiljöfrågoma bli föremål för fortsatt stor uppmärksamhet. Utslagningenfrån arbetslivet mäste bekämpas även i fortsättningen. Tidiga insatser för altförebygga arbetsskador och ohälsa i arbetslivet mäste ges hög prioritet liksomen aktiv rehabilitering som hjulper människor tillbaka lill arbetslivet. Sädanaåtgärder ökar ocksä pro- Prop. 1992/93:100 duktivilcten och främjartillväxten. Det är ocksä viktigt all incitamentsstruk- Bilaga 11 luren ursådan att en återgäng till arbetslivet stimuleras. Regionalpolitiska insatser bidrartill att utveckla näringslivet och stärka dess konkurrenskraft. De är också enförutsättning för att "hela skall levu". Del är säledes ettviktigt inslag i tillväxlpolitikcn att tillvarata utvecklingsmöjligheterna ialla delar av landet. Arbeten som skapas med regionalpoliliskt företagsstödoch glesbygdsstöd är varaktiga och billiga jobb. Sammanfattning av de viktigaste forslagen De förslug som läggs i denna budgetproposition innebär enfortsatt hög nivä på insatscina för alt vidmakthålla och stärka arbetskraftenskompetens, un-derlutla omställningen pä arbetsmarknaden, förebygga arbetsskadoroch utslagning samt motverka de regionala obalanserna. föreslåskraftfulla besparingar inom transfereringssystemen. Bl.a. föreslås följande: -Nivän på dekonjunkturberoende åtgärderna föreslås motsvara den volym som regeringensöverenskommelse med Socialdemokraterna innebur för . Detinnebär den högsta volymen . -Inomarbetslöshetsförsäkringen m.m. sparas genom ull femkarensdagar återinförs som kompensationsnivån sänks från 90 till 80 %och det högsta ersättningsbeloppet återställs till nivä. -Arbetslivsfondenawecklas till . -Nivän pä deregionalpolitiska insatserna blir i stort sett oförändrad trots det svärubudgetläget. Därmed markeras den betydelse regionalpolitiken tillmäts, bäde föratt den bidrar till ekonomisk tillväxt och till regional balans. -Norrlandsfondenbehålls som ett näringslivsuppbyggande regionalpoliliskt instrument. 1 awaktanpå kreditmarknadens utveckling minskas kraven på inbetalning från fonden med 80miljoner kronor. Till följd av den allt svagare ekonomiska utvecklingen,har arbetsmarknadsläget fortsatt att försämras i snabb takt. Efterfrågan påarbetskraft har allt minskat inom samtliga sektorer i ekonominoch ligger , historiskt sett, på en mycket låg nivå. Under lågkonjunkturåren1981 och 1982 nyanmäldcs i genomsnitt 49 000 respektive 41 000 nya platser tillarbetsförmedlingen . var den genomsnittliga inströmningenav nya platser endasl 26 000. Antalet varsel om uppsägning ochpermittering visar inga tecken på att minska i omfattning. Under periodenjanuari lill varslades 166 000 personer om uppsägning, vilketmotsvarar av arbetskraften. 1991 varslades 131 000 personerom uppsägning. Den svaga ekonomiska aktiviteten och den minskade efterfrågan päar- betskraft har resulterat i en kraftig minskning isysselsättningen sedan slutet Prop. 1992/93:100 av . Sedanårsskiftel /91 har antalet sysselsatta minskat med när- Bilaga II mare 300 000 personer. Av dessaavsåg ca hälften sysscisällningstillfällen inom industrin. Trots betydande insatser i form avarbetsmarknadspolitiska åtgärder har den öppna arbetslösheten nått niväerbetydligt högre än tidigare . I november 1992var ca 236 000 personer utan arbete enligt SCB:s arbetskraftsundersökning(), vilket motsvarar av arbetskraften. Under samma månad befann sig214 000 personer i någon form av konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiskätgärd. Det betyder att motsvarande av arbetskraften stod utanför denordinarie arbetsmarknaden. har män i högre grad än kvinnor drabbatsav arbetslöshet. var arbetslösheten för män mol förkvinnor. Detta beror på att sysselsättningsminskningar har skett imansdominerande sektorer som industrin och byggnadsbranschen. Det försämrade arbetsmarknadslägethar i hög grad drabbat grupper som i regel har en svag ställning päarbetsmarknaden, som ungdomar, arbetshandikappade samt invandrare ochflyktingar. Den relativa arbetslösheten bland ungdomar i åldern ärnära så hög som för övriga åldersgrupper. Framför allt hararbetslösheten stigit kraftigt för iingä män i denna åldersgrupp. Den kraftigasatsningen på ungdomspraktikplatser har bromsat upp ökningen avungdomsarbetslösheten, men den ligger kvar pä en mycket hög nivå.Arbetslösheten bland personer med utomnordiskt medborgarskap har likaså ökatkraftigt. av alla utomnordiska medborgare som ingick iarbetskraften var anmälda hos arbetsförmedlingen som arbetssökancle ellerdeltog i nägon arbetsmarknadspolitisk åtgärd . Antalet långtidsarbetslösa har ökatkraftigt. var ca 63 000 personer långtidsarbetslösa, en ökningmed 37 000 personer . Det är, förutom ungdomar, framför allt äldrepersoner, arbetshandikappade samt invandrare och flyktingar som riskerar attbli långtidsarbetslösa. framstår som ett årtionde då underhåll ochinfrastrukturinvesteringar hölls tillbaka och då inkomst- ochförmögenhetsskillnader ökade. Ränteläget, starka kostnadsstegringar ochosäkerheten om den ekonomiska politiken medförde att betydelsefullainvesteringar förlades utomlands. Överhettningen förhindrade enmöjlig och nödvändig sund industriell expansion. Finansiella transaktioner varmer vinstgivande än produktivt nä-ringsidkande. Incitamenten att arbeta ochinvestera i var för svaga. Sviterna av 1980-talets spekulationsekonomioch den internationella lågkonjunkturen har lett till sjunkande sysselsättningoch växande arbetslöshet. Det minskade värdet på den svenskakronan innebär ingen förändring som i sig löser några långsiktiga problem. Det skärper kraven på uthållighet och konsekvens i den ekonomiska politiken. 1980-talets misstag gav lärdomen alt valutakursförändringar kan leda till en tilltagande pris- och lönespiral, vilken i sin tur verkar negativt på sysselsättningen. Inflationstakten måste varaktigt hållas på samma nivå someller sannolikt Prop. 1992/93:100 lägre än i vår omvärld och de nödvändigastrukturella förändringarna i sam- Bilaga 11 hällsekonomin mästegenomföras. Då kan den produktivitets- och konkurrenskraftsutveckling som ärvillkor för en bestående balans pä arbetsmarknaden förverkligas. Möjligheterna att fä till stånd tillväxt och ökadsysselsättning begränsas av alt basen för välståndet har försvagats.Sysselsättningen inom industrin har minskal med . Det allvarliga med utvecklingen äratt den i hög utsträckning bottnar i nedläggning av produktionskapacitet.Näringslivets och industrins potential har krympt. För att betala för en viss importkrävs efter valutajusteringen en större export . Det är därmed, iännu högre grad än tidigare, en ödesfråga för sysselsättningen inom bädenäringslivet och offentlig sektor att skapa förutsättningar för tillväxt. Denmäste bygga på att det blir gynnsamt för svenska företag att producera iSverige och att utländska företag finner det intressant att investera i vårtland, men framför allt måste framtidstro skapas som ger ett omfattande smä- ochnyföretagande. Lönerörelsens betydelse i sammanhanget kan inte överskattas.Lönebildningssystemen och de slutliga förhandlingsresultaten måste bidra tillproduktivitets- och produktionsutveckling. Genom det minskade värdet på densvenska kronan, sänkta arbetsgivaravgifter m.m. har det relativa kostnadslägetförbättrats. Det gäller nu för de avtalsslutande parterna att nålångsiktigt ansvarsfulla avlal. Därmed kan återta positionensom ett framstående industriland med både hög sysselsättningsgrad och lågarbetslöshet. Arbetsgivare och arbetstagare måsteutgä från de sysselsättningseffekter förhandlingsresultaten ger och gemensamt,inför inhemska och utländska investerare, återställa förtroendet för Sverigesom industrination. För att fler arbetstillfällen skall skapas krävs flerarbetsgivare. Småföretagande, nyskapande och entreprenörskap måste utvecklas ihela landet. Inflationsdrivande regionala skillnader kan därmed undanröjas ochdolda resur- ■ ser tillvaratas. Nyföretagande, småföretagande ochentreprenörskap har stor betydelse för förnyelsen i ekonomin. Nyaföretagsaktörer kan både utmana, och bli resurser för, de dominerandestorföretagen inom näringsliv och förvaltning. Tillväxt i unga företagförutsätter emellertid omfattande sats- ningar på kompetensutveckling på olika nivåer säsomförclugsledning, pro- Prop. 1992/93:100 duktionslcknik och marknadsföring. En väl fungerande infrastruktur sombl.a. uppväger avståndet till marknaderna och som erbjuderutvecklingsmöjligheter inom utbildnings- och kulturområdet skupar detnäringsklimat som behövs för att ett konkurrcnskraf-ligl företagande skallutvecklas. Arbetsmarknadspolitiken och /94 Chefen för har lidigare i dagredogjort för de ekonomiska utsikterna och den ekonomiska politiken underbudgetperioden. Lågkonjunkturen kommer att dominera under år 1993.Totalproduktionen förutses fortsätta att falla och sysselsättningen sjunkaytterligare. finns det tecken somtyder pä all en vändning i utvecklingen kan komma till stånd. Kronans nya värdeoch en ansvarsfull lönerörelse kan göra all exporten ökar markant.Bytesbalansen förutses, efter ett stort underskott är 1992, vara i jämvikt år1993 och övergå i ett betydande överskott . Industriproduktionen väntasstiga redan nästa är och en snabb ökning beräknas ske . Kampen mot arbetslösheten följertre huvudlinjer. Enligt den första gäller det att angripa de strukturellaorsakerna och vårda kostnadslägel sä att på nytt blir attraktivt förnäringslivets investeringar. Den andra huvudlinjen är massiva satsningar påutbildning samt sysselsättningsskapande åtgärder bl.a. genom tidigareläggningav statliga investeringar. Den tredje linjen innebär komplettering ochutbyggnad av arbetsmarknadspolitiken. Huvudproblemet är avvägningenmellan insatser mol långtidsarbetslöshet och utslagning av arbetskraft ochföretag, och åtgärder mot budgetunderskottet, vilket bl.a. driver upp räntoroch inflation - i ett läge där handlingsfriheten är begränsad. Den förbättradekonkurrenskraften, minskad frånvaro, stigande produktivitet etc. geremellertid förutsättningar för förnyad tillväxt, men det lar lid innan de fårgenomslag på arbetsmarknaden. För en uthållig tillväxt och tryggaarbeten krävs att näringslivet växer. Det förutsätter att resurser styrs dit.Rationaliseringsmöjligheter måste tillvaratas inom den offentliga sektorn ochen effektivisering och prövning göras av verksamheter och ledningsfunktioner. Isaneringen av de offentliga finanserna är de rena besparingarna endast en del- effektiviseringar och investeringar är andra delar. Regeringen avvisar arbetslöshet somett medel i den ekonomiska politiken. De både kvantitativt och kvalitativtambitiösa målen för arbetsmarknadspolitiken kvarstår. Det produktiva arbetetär den grund på vilket samhället och välfärden utvecklas. 1 den processenbehövs allas medverkan. Internationella erfarenheter visaratt hög arbetslöshet kan skapa ett bestående motstånd mot strukturomvandling.En sådan utveckling skulle kunna få mycket negativa konsekvenser för en litenöppen ekonomi som . Förmågan till flexibilitet och omställning är enavvara främsta konkurrensfördelar. Den är en del av det kunskapskapital somligger bakom all tillväxt. Arbetslösheten skall bekämpas. Det framgick avregeringsförklaringen 5 och det befästes i överenskommelsen mellan regeringen ochsocialdemokra- Prop. 1992/93:100 terna. Därmed tillfördesarbetsmarknadspolitiken yllerligare resurser och Bilaga 11 en ny ätgärd.Sysselsättnings- och arbetslöshetsnivån beror emellertid inte huvudsakligen påarbetsmarknadspolitiken utan i första hand på den ekonomiska politiken.Parternas ansvar är därvid utomordentligt stort. Jag kommer att följa utvecklingenpå arbetsmarknaden med största uppmärksamhet. Det kan bli nödvändigt attåterkomma i kompletteringspropositionen om inriktning ochomfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna nästa budgetår. För att på ett bestående sätt stärka förutsättningarna förarbete och investeringar har gjorts stora satsningar påutbildning och infrastrukturinvesteringar. Via omfattande utbildningsinsatserstimuleras yrkeskunnande, kompetens och kvalitetsmedvetande. Jag kommer straxatt redogöra för dessa. Därutöver har genomförtsförändringar av de offentliga utgifterna, främst de storatransfereringssystemen. Regelverk har reformerats för att både minskautgifterna och öka motiven för arbete, sparande och investeringar. Vissaförändringar i arbetslöshetsförsäkringen föresläs för att motverkakostnadsutvecklingen och underfinansieringen av arbetslöshetsersättningen. Varje åtgärd, även de somkortsiktigt minskar arbetslösheten, måste prövas mot den långsiktiga effekten.Målet är att hitta den kombination av åtgärder som bäst leder till ökadtillväxt och sysselsättning och som utvecklar den konkurrensutsatta sektorn. Det är ett kvarstående viktigt mälatt via konkurrens och mångfald höja effektivitet och träffsäkerhet i arbetsmarknadspolitiken.När remissbehandling fullgjorts kommer förslag att lämnas om hur, och undervUka former, privat arbetsförmedling skall tillåtas som komplement till denoffentliga. Reglerna för starta-eget-bidraget ändrades i och med dettabudgetår. Ett samarbete pågår mellan Arbetsmarknads- och Näringsdepartementenför att utröna möjligheterna att ytterligare uppmuntra nyföretagande. Erfarenheternavisar att starta-eget-bidraget fungerat mycket bra. Ett delbetänkande frånarbetsrättskommittén kan föranleda vissa förslag om en merändamålsenlig och mindre byråkratisk arbetsrätt. Särskilt för de mindre ochmedelstora företagen finns det ett behov av att underlätta möjligheterna attanställa ny personal. Ett betänkande förväntas också frånarbetslöshetsförsäkringsutredningen . Förslag om bolagisering avAMU-gruppen läggs . Arbetsmarknadspolitiken har givits mycket stora uppgifterunder de senaste ett och halvt åren. De resurser som ställts tillArbetsmarknadsverkets (AMV) förfogande och de satsningar som gjorts päinfrastruktur och utbild- ning saknar motsvarighet. Antalet personer iarbetsmarknadspolitiska åtgär- Prop. 1992/93:100 der är betydligt fler än . Ökningen har åstadkommits bl.a.genom en stark expansion av utbildningen och genom att ungdomar upp till 25års ålder getts möjlighet att få erfarenhet och praktik viaungdomspraktikplatser - en internationellt sett unik satsning. Inom loppet avnågra få månader har dessa nu nått en volym av ca 80 000 platser. Alternativethade i de allra flesta fall varit arbetslöshet och uteblivet fotfäste påarbetsmarknaden och i vuxenvärlden. Målsättningen är att vi skall gä urlågkonjunkturen med ungdomar som är väl rustade för ett aktivt yrkesliv. Det snabba genomslaget förungdomspraktikplatserna har möjliggjorts av enklare regler och avarbetsförmedlingens engagerade insatser. Vissa justeringar för att förenklaytterligare genomförs . Försöksverksamheten medarbetslivsutveckling, om vilken beslutat, öppnarlikartade möjligheter. Arbetslivsutvecklingsplat-serna kommer inte att läggahinder i vägen för ett aktivt arbetssökande. Platserna ger ett betydandeutrymme för lokala initiativ. Obundenheten bör öppna vägar till meningsfullverksamhet och bevarade arbetslivskontakter för många människor, som annarslöper risken att fastna i långtidsarbetslöshet. Totalt har , efter riksdagensbeslut , anvisats för konjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska åtgärder under innevarande budgetår. Till detta skallläggas beslut under /93 om infrastrukturinvesteringar ochutbildningssatsningar på totalt . Utbildning, forskning och kompetens av hög internationellnivå är på förutsättningar inte bara för industrins utveckling utanför det svenska välståndet. Det är den viktigaste strategiska faktorn förytterligare arbetstillfällen och för att skall bibehålla ochvidareutveckla hög och allmän välfärd . Föreställningen att värutbildningsnivå utgör en konkurrensfördel i förhållande till andraindustriländer saknar belägg. får den svenska arbetskraftensutbildningsnivå beskrivas som genomsnittlig. Synen på lärandet mäste breddas.Livslångt lärande måste engagera alla oberoende av ålder och arbetsuppgifter.Vidareutbildningen måste i större utsträckning införlivas i arbetet.Investeringar i kunskap, kompetens och arbetsorganisation är en viktig del avvägen lill ökad produktivitet. I takt med att de internaarbetsmarknaderna blir allt viktigare blir också arbete och utbildning allt mersammanvävt ute på arbetsplatserna. Det behövs därför ett genombrott förvidareutbildning av yrkesverksamma. Parterna bör gemensamt verka för detta. Regeringen är beredd att till det yttersta utnyttja sinamöjligheter för att be- Buaga 11 kämpa arbetslösheten och dessskadeverkningar för den enskilde och för samhället.