prop · GG0355 · 1992-12-31 00:00:00 — 8 § Märken som lätt kan förväxlas med EG-märket får inte fästas påbygg- Bilaga 2 produkter eller deras förpackningar. 9 § Till böter döms den som uppsåtligen eller av oaktsamhet 1. sätter EG-märketpå en byggprodukt utan att förutsättningarna för detta är uppfyllda eller 2.bryter mot 8 §. 10 § Den eller de myndigheter som regeringen bestämmer skall utövatillsyn över efterlevnaden av denna lag och föreskrifter som har meddelats med stödav lagen. 11 § En tillsynsmyndighet har rätt att för tillsynen 1. på begäran få de upplysningar och handlingar som behövs för tillsynen, 2. få tillträde till områden, lokaler och andra utrymmen, dock inte bostäder, 3. hos den som tillverkar, importerar eller saluför produkter, somomfattas av tillsynen, få tillgång till produkter för kontroll. Polismyndighetenskall lämna det biträde som behövs för tillsynen. 12 § I den mån det är påkallat från skyddssynpunkt får en tillsynsmyndighet,utöver befogenheten enligt 7 §, meddela de förelägganden och förbud som behövsi enskilda fall för att lagen och föreskrifter som har meddelats med stöd avlagen skall efterlevas. 13 § Förelägganden och förbud enligt 7 eller 12 § får förenas med vite. 14 §Beslut som meddelats enligt denna lag eller med stöd av föreskrifter som meddelats med stöd av lagen skall gälla , om inte annat be stäms. 15 §Föreskrifter om överklagande av en myndighets beslut enligt 7, 11, 12 eller 13 § eller med stöd av ett bemyndigande enligt lagen meddelas av rege ringen. Dennalag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Förslag till Prop. Lag om ändring i (1987:10) Bilaga 2 Härigenomföreskrivs i fråga om (1987:10) deb att 8 kap. 29 § och 16kap. 3 § skall ha följande lydelse, deb att det i lagen skall införas en nyparagraf, 1 kap. 9§, av följande lydelse. 9§ Om byggprodukter finns särskilda bestämmelser i byggproduktlagen (1992:00). Bygglov, rivningslov och marklov 29§ får anpassa sin granskning av ritningar och övriga handlingartill den sökta åtgärdens art och omfattning och till byggherrens kvalifikationer. Nämnden skall i beslutet om Nämnden skall i beslutet om bygglov fastställa de ritningar och bygglov fastställa de ritningar och övriga handlingar som har legat till övriga handlingar som har legat till grund för lovet. Nämnden skall grund för lovet. Nämnden skall godta typgodkända eller tillverk- godta typgodkända eller tillverk ningskontrollerade material, kon- ningskontrollerade material, kon struktioner och anordningar i de av- struktioner och anordningar i de av seenden som typgodkännandet eller seenden som typgodkännandet eller tillverkningskontrollen gäller. denskall också godta byggprodukter som på föreskrivet sätt har vbats uppfyllakravet på lämplighet för avsedd användning enligt 3§ byggproduktlagen(1992:00). I beslutet om bygglov eller senare kan nämnden bestämma att konstruktionshandlingaroch andra handlingar skall ges in till nämnden innan arbetena påbörjas. Sådanahandlingar skall granskas av nämnden. Byggherren skall underrättas omresultatet av granskningen. Ibeslutet om bygglov kan nämnden även bestämma att handlingar som beskriverbyggnaden i färdigt skick skall ges in till nämnden, när arbetena haravslutats. 3§ Typgodkännande och beslut om tillverkningskontroll som avses i 2 § meddelas av den myndighetsom regeringen bestämmer. Ett typgodkännande får ändras eller återkallas om det strider mot en teknbkspecifikation som skall följas enligt avtalet om det europebka ekonombkasamarbetsområdet. Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela Prop. 1992/93:55 föreskrifter om avgifter för typgodkännande och beslut om tillverkningskon- Rjiaga ? Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Promemorian(Ds 1992:65) har remissbehandlats. Efterremiss har yttranden över promemorian avgetts av Vattenöverdomstolen,Kammarrätten i , , ,, , , ,, , , , ,Arbetarskyddsstyrelsen, Styrelsen för teknisk ackreditering. Statskontoret,, . Byggentreprenörerna, Byggstandardiseringen, FöreningensSveriges Byggnadsinspektörer, , , i och . Dessutomhar skrivelser inkommit från och utredningen (M1992:02) för en handlingsplan mot buller. Följandemyndigheter och organisationer har avstått från att yttra sig. ,, ,, i , ,, och . Följandesynpunkter har framförs på innehållet i promemorian. Desom yttrat sig har med undantag för Vattenöverdomstolen lämnat förslaget utanerinran eller tillstyrkt förslaget helt eller med vissa ändringsförslag ellerpåpekanden. Vattenöverdomstolen anser att oklarheterna kring byggproduktdirektivetsnärmare innehåll och tillämpning är så stora och den föreslagna byggproduktlagendärför så allmänt hållen att den inte kan tillstyrkas. Domstolen föreslårdärför att i första hand möjligheten provas att endast förklarar att byggproduktdirektivetskall gälla i och att ytterligare lagstiftning får anstå till dess merklarhet vunnits. Industrins Byggmaterialgrupp påpekar de omfattandebefogenheter för regeringen som föreslås i den nya byggproduktlagen. Om lageninförs, vill Industrins Byggmaterialgrupp att genomförandet av lagen sker inära samverkan med byggsektorn. , som inte harnågot att invända mot principerna i lagen, framhåller också rådande osäkerhetrörande byggproduktdirektivet men betonar därför vikten av att den nya lageninte binder mer än vad som är absolut nödvändigt för att uppfylla Sverigesförpliktelser enligt . Samma uppfattning framförs också av ,som inte heller har någon erinran mot huvuddelarna av lagförslaget, men anser attlagen bör ses som en temporär lösning i awaktan på bl.a. den översyn av PBL somaviserats i annat sammanhang. Fortifikationsförvaltningenkräver att byggproduktlagen och anpassningen till EG inte får innebära en inskränkning av fortifikationsförvaltningens möj ligheter att oberoende av det politiska läget föreskriva om visst material och utrustning i befästningar. Arbetarskyddsstyreben anser att det av byggproduktlagenbör framgå att Prop. 1992/93:55 den inte innebär någon inskränkning iarbetsmiljölagens krav på byggpro- Bilaga 3 dukternas lämplighet föranvändning under byggskedet. och påpekar attdjurskyddslagstiftningens respektive hälsoskyddslagens föreskrifter mästebeaktas vid utformningen av detaljföreskrifter till byggproduktlagen. Ordet "byggprodukt" bör enligt Kammarrätten iGöteborg och Industrins Byggmaterialgmpp genomgående bytas mot ordet"byggvara" såsom varande mer adekvat. Kammarrätten anser i övrigtatt lagtexten skulle vinna i klarhet om den närmare följde texten i byggproduktirektivet.Slutligen påpekar kammarrätten att det förfydligande beträffande relationenmellan byggproduktdirektivets krav och kraven i 3 kap. PBL, som förutskickatspå sid. 27 i promemorian, inte synes ha medtagits i den föreslagna lagtexten. Byggstandardiseringen anser att byggproduktlagen saknarbestämmelser om vad som kommer att gälla för sådana produkter som enligtartikel 4 byggproduktdirektivet skall få marknadsföras endast efter enförsäkran från tillverkaren om produkternas överensstämmelse med allmänterkänd och till-lämpad teknik. En liknande synpunkt framförs i . anser att det behöver utredas om inte särskildaövergångsbestämmelser krävs med hänsyn till det successiva genomförandet av byggproduktdirektivet.Vägverket och Industrins Byggmaterialgmpp framhåller att genomförandet av byggproduktlageninte brådskar utan bör samordnas med övriga EES-länder. Byggentreprenörerna åsin sida framhåller vikten av att de delar av byggproduktdirektivet som redannu kan tillämpas snabbt genoinförs ocksä i . anser att det bör övervägas om inte enmotsvarighet till den föreslagna 9 § i 1 kap. PBL bör införas också i andraberörda författningar. En liknande synpunkt framförs av Byggentreprenörernaoch Industrins Byggmaterialgrupp. KommerskoUegium påpekar särskilt att promemorianslagförslag enligt kollegiets mening inte behöver notifieras inom EFTA, EG ellerGått. Förslaget till en byggproduktiag Vattenöverdomstolen anser att det vore av värde om det ipropositionen kunde ges några vägledande uttalanden om vad som närmare avsesmed begreppen byggprodukt, byggnad och anläggning. Vattenöverdomstolen anser att det inte klart framgår omlagen avser att reglera kraven på den färdiga byggnaden respektive anläggningeneller kraven på de enskilda byggprodukter som ingår i den. En liknandesynpunkt framförs av som anser att texten i 2 § är olyckligtformulerad. Den talar om produkter som har befydelse för en respektiveanläggnings egenskaper. framhäller att byggproduktdirektivet handlarom produkter som påverkar förhållandena i byggnaden eller anläggningen och inteom byggnaden eller anläggningen som sådan. Enligt Vattenöverdomstolen bör byggproduktlagens teminologiansluta till terminologin i PBL och fastighetsbildningslagen, där begreppet byggnad in- 53 går i begreppet anläggning. Domstolen anser vidare attuttrycket "risker för" Prop. 1992/93:55 i 2§3 bör utbytas mot förslagsvis "med hänsyn till". Innebörden av uttrycket "stadigvarande ingå i enbyggnad" behöver preciseras enligt Föreningen . Det bör tolkas så vitt att det omfattar mattor, skåp m.m.som kan avge hälsovådliga emissioner. Det är också angeläget att mertillfälliga anordningar, som kan ha stor befydelse från säkerhetssynpunkt,inte lämnas åt sidan. En liknande synpunkt framförs av utredningen för enhandlingsplan mot buller, som anser att det är önskvärt att det av den kommandepropositionen framgår vilka byggprodukter som ur bullersynpunkt bör fallaunder lagen om märkning av hushållsapparater och vilka som skall hänföras tillbyggproduktlagen. Vattenöverdomstolen anser att punkterna 1 - 6 i 2 §sakligt sett hör hemma i3§. Kammarrätten i anser att ordet"byggnadsverk" i 3 § måste definieras. Lämpligen kan det ske i 2§. För undvikande av missförstånd bör enligt Vattenöverdomstolenorden "monteras, användas eller installeras" utgå ur 3 §, eftersom deinte återfinns i2§. För att få ökad fydlighet och bättre överensstämmelse med byggproduktdirektivetbör enligt och Industrins Byggmaterialgrupp föreskriften i 3 §alt en byggprodukt "skall anses lämplig", om den har vissaegenskaper, ändras till att produkten "är lämplig", om den har deangivna egenskaperna. Av samma skäl anser och Vägverketatt det i bestämmelsen bör framhållas att en byggprodukts lämplighet skall bedömasmot de krav som gäller för byggnadsverket som helhet respektive övervägas ominte kravet på ekonomisk livslängd i artikel 3 byggproduktdirektivet bör kommatill fydligare uttryck i 3§. Enligt bör 3 § ges ett annat innehåll. Det som nustår har enligt förbundit sig att iaktta redan i EES-avtalet.Vad som behöver föreskrivas i lagen är därför att myndigheter och enskildaskall förutsätta att en produkt är lämplig för avsedd användning om dentillverkats enligt byggproduktdirektivets regler. Det innebär att en del av deföreskrifter som regeringen bemyndigas att utfärda med stöd av 4 § 2 och 4 tasin i 3 § och att bemyndigandena i 4§ bör ändras i enlighet härmed. Vattenöverdomstolen anser att uttrycket "fårföreskriva" i 4 § bör bytas mot "får meddela föreskrifter",vilket bättre överensstämmer med terminologin i 8 kap. RF. Domstolen anservidare att innebörden av bemyndigandet i punkt 1 är omöjligt att förstå.Bemyndigandet bör enligt domstolen - om detta är avsikten med bemyndigandet -formuleras så att regeringen får meddela föreskrifter om väsentliga krav påbyggnadsverk enligt bilaga 1 till byggproduktdirektivet. Byggentreprenörerna anser att lagförslaget fydligare börbehandla den procedur som föreskrivs i artikel 16 byggproduktdirektivet för detfall tekniska specifikationer saknas. I 5 § sägs att byggrodukter som uppfyller vissa krav skallfå släppas ut på marknaden. Styreben för teknisk ackreditering föreslår att bestämmelsen förfydligas så att det klart framgår att det endast är sådan byggprodukter som skall få marknadsföras, eftersom detta är byggproduktdirektivets krav. Sammaåsikt framförs av Föreningen . Sam- Prop.1992/93:55 tidigt har påpekat att dennatolkning Bilaga 3 av byggproduktdirektivet, vilken i promemorian återges påsid. 23, inte överensstämmer med den tolkning av direktivet som Storbrittaniengjort. Enligt motsvarande engelska bestämmelser är kraven frivilliga. anser att hänvisningarna i 6 § gör denmycket svär att tolka och att den därför bör skrivas om. Den föreslagna lagtexten kan enligt Byggstandardiseringentolkas så att bestämmelserna om EG-märket i 6-9 §§ endast avser byggproduktersom framställts av inhemska tillverkare medan bestämmelserna om tillsyn i 10-13§§avser alla byggprodukter. Detta kan leda till oklarheter beträffandeimportörers och säljares ansvar. 7 § handlar om ingripanden mot byggprodukter som försettsmed EG-märket utan att de överensstämmer med de krav som gäller för åsättandet.Det förutsätts emellertid förekomma klass- och nivåindelningar med hänsyn tillklimat m.m. Det kommer därför att inträffa att produkter uppfyller kraven för EG-märkningutan att för den skull motsvara en klass eller nivä som krävs i . Detframgår enligt Byggstandardiseiingen inte av lagtexten hur sådana produkterskall behandlas. Vattenöverdomstolen noterar att det är ovanligt i svenskrätt att bäde straff och vite kan utdömas för samma gärning. Vattenöverdomstolen påpekar att det inte av promemorianframgår vad som menas med att förelägganden och förbud får meddelas om det ärpåkallat frän skyddssynpunkt. Även oavsett denna oklarhet anser domstolen attbemyndigandet är alltför generellt. Vattenöverdomstolen anser inte att det finns behov av attbemyndiga regeringen att meddela överklagandebestämmelser. Kammarrätten iGöteborg ifrägasätter för sin del om bemyndigandet står i god överensstämmelsemed 11 kap. 4§ regeringsformen. Statskontoret anser överklaganden bör prövas avde allmänna förvaltningsdomstolarna. Förslaget till ändringar i PBL Trots att promemorian inte tagit upp frågan föreslår ,Styrelsen för teknisk ackreditering, Byggstandardiseringen, Standardiseringskommissioneni och att ensamrätt att utfärda fypgodkännandenupphävs. Den sistnämnda remissinstansen föreslår att 8 kap. 29 § omformulerasså att byggnadsnämnderna skall godta material, produkter och kvalitetssystem,vilka har certifierats av ackrediterat eller anmält certifieringsorgan. föreslär att paragrafen ändras så att rätten att utfärda fypgodkännandenkan överföras till ett privat organ. 18 kap. 29 § föreslås i promemorian en skyldighet förbyggnadsnämnderna att godta byggprodukter som på föreskrivet sätt har visatsuppfylla kravet på lämplighet för avsedd användning enligt 3 § byggproduktlagen.Denna skyldighet måste enligt Standardiseringskommbsionen i utvidgastill att omfatta också produkter som inte faller under byggproduktlagen men som omfattas av och som skall åtnjuta fricirkulation enligt andra Prop. 1992/93:55 direktiv eller regler än byggproduktdirektivet. Byggstandardiseringen ifrågasätter om inte ordet "fypgodkännande"i 16 kap. 3§ för undvikande av missförstånd bör ändras till "nationellttekniskt godkännande". Byggstandardiseringen framhåller vidare att det p.g.agällande övergångregler m.m. i praktiken knappast torde behövas någon möjlighetatt återkalla ett fypgodkännande med hänvisning till EES-regler. Däremot harerfarenheten visat att det behövs en möjlighet att återkalla föråldrade ellerav annan anledning olämpliga fypgodkännanden. å sin sida harframhållit nödvändigheten av en möjlighet att återkalla fypgodkännanden enligtförslaget. Vattenöverdomstolen, , ,, för byggnadsforskning. Statskontoret, Byggstandardberingen och Slandardberingskommbsioneni framför också detaljsynpunkter på innehållet i olika textavsnitt ipromemorian och en del mer allmänna åsikter. Bl.a. framhålls vikten av att utvecklafunktionskrav på byggnader och metoder för att verifiera kraven. Industrins byggmaterialgmppföreslår att alla krav på byggnader i 3 kap. PBL, som inte motsvaras av deegenskaper som anges i 2 § byggproduktlagen, tas bort. Utöver synpunkter på promemorian och dess lagförslag framförBoverket, , , förbyggnadsforskning. Styreben för teknbk ackreditering. Byggentreprenörerna, Byggstandardiseringen,i och Industrins Byggmaterialgrupp olikasynpunkter på innehållet i den kommande förordningen och önskemål beträffandetillämpningen av den nya lagen. Bl.a. betonas vikten av en öppen konkurrens pålika villkor mellan kompetenta organ när det gäller godkännanden och certifieringoch vikten av goda konkurrensförutsättningar för svensk byggindustri och godamöjligheter till teknisk utveckling.