prop · GG0337 · 1992-12-31 00:00:00 — av försvarsfastighetema i aktiebolagsforra är av flera skälolämplig, inte minst beroende på den speciella verksamhet det här är fråga om.Det är för mig helt främmande att krigsorganisationens vapenbefästningar och radarstotionerm.ra. skulle ägas av ett aktiebolag. Vidare är innebörden av äganderätten tillflera kåsera- och övningsområden inte alltid helt klar, vilket påverkar värdetav marken och byggnaderaa samt möjligheten att fritt förfoga över dera. Föratsättningaraaför att to tillvara Försvarsmaktens intressen i mark- och byggsamraanhang. främjasockså om ägare och brakare utgör delar av stoten. Möjligheteraa är ocksåbättre att hantera realisationsvinster, resp. förluster, om förvaltningen skeri myndighetsform. Förvaltningen bör därför i stället handhas av en stotligmyndighet. Storlekenpå festighetsbeståndet medför att det är mindre lämpligt att inordnaförvaltningen av försvarsfestigheter i den nya fastighetsförvalt-ningsrayndigheten,vilken skall svara för bl.a. slott, utrikesfastigheter, kulturfastigheter ochmark. Försvarsfastigheteraa skulle helt dominera myndighetensfastighetsbestånd. Försvarsfastigheteraa utgörs vidare till stora delar av ettenhetligt bestånd anpassade till behoven för denna verksamhet. Förvaltorenkommer att få ägna särskilda resurser åt att utveckla och upprätthållarelationer med försvarsmaktsrayndigheten. Detto sker bäst genora att ensärskild myndighet inrättas för förvaltning av försvarsfastigheteraa. Fortifikationsförvaltningenföreträder stoten som ägare av de stotiiga fastigheter som Försvarsmaktendisponerar. ansvarar vidare för den juridiska ochdel av den ekonomiska och tekniska festighetsförvaltningen. Oklarhet iansvarsfördelningen har dock förekommit bl.a. på grand av brister i denformella regleringen och till följd av att flera myndigheter inora försvarethar vissa förvaltningsuppgifter. Jaghar i det föregående redovisat att stotens festighetsförvaltning bör saraordnasoch bedrivas i en ny effektiv orgamsation. I enlighet härmed bör vissa av deuppgifter som har överföras till och handhasav den nya festighetskonceraen, stobs- och servicemyndigheten samt festighetsförvaltningsmyndigheten.Härigenom kan också en klarare ansvarsfördelning när det gäller förvaltningenav förvarsfestighetema erhållas. Mittförslag är att läggs ned Prop.1992/93:37 1994 och att en ny myndighet inrättos med uppgiftatt Bilaga 2 förvalto försvarsfestigheteraa samt utöva byggherrefunktionen. Dennya myndigheten föreslås få ett renodlat ansvar som ägarföreträdare ochförvaltore av festigheteraa. Därmed avses ansvar såväl för den juridiska ochekonomiska som för den tekniska fastighetsförvaltningen. I den ekonomiskaförvaltningen komraer att ingå ansvar för upplåning och placering av kapitolsamt uppgift att beräkna, avisera och uppbära hyror från lokalbrakaraa.Uppgifter sora inte har . Myndigheten kommervidare att ansvara för byggprojektled-ning och på uppdrag, lämna underlag förinriktningen av och medverka i fortifikatoriska utvecklingsprojekt. Myndighetenskall vara avgiftsfinansierad och höra till Försvarsdepartementetsverksamhetsområde. Nuvarandeprojekteringsverksamhet och regionala byggadministration bör i fortsättningenhållas samman och utnyttjas. Den bör dock inte bedrivas inom den nyamyndigheten utan istället till huvuddelen bedrivas i aktiebolagsform i den nyastotiiga fastighetskonceraen. Därmed utsätts verksamheten för konkurrens påett annat sätt och får verka under rent marknadsmässiga förhållanden.Verksamheten måste också ges möjlighet att anpassa sig till de nya marknadsmässigaföratsättningaraa. Detto skall enligt min mening ske genom att Försvarsmaktenoch den nya fastighetsförvaltande myndigheten under de inledande åren görlångsiktiga bestälhiingsåtoganden så att verksamheten ges en inledandeekonomisk bärkraft. Denfortifikatoriska forskning samt vissa studier inom fortifikatoriskt skydd somnu bedrivs inom bör inte bli en uppgift förFortifikationsverket. Denna uppgift bör istället inordnas i Försvarets forskningsanstoltoch styras genom uppdrag enligt sararaa principer sora gäller för övrigförsvarsforskning. Byggnads-och reparationsberedskapen (BRB) är en beredskapsorganisation som har tilluppgift att utföra nybyggnads-, reparations- och röjningsarbeten för totolförsvaret.Fortifikationsförvaltningen svarar för huvudmannaskapet i fred, medanverksamheten i krig ingår i försvarsmaktens ledningsorgan på olika nivåer. Utredningenhar föreslagit att verksamheten överförs till den nya försvarsmaktsmyndigheten.Jag är dock inte beredd att avgöra vilken myndighet som bör få dettoansvar. Det far ankomma på regeringen att to slutlig ställning, när frågan harbelysts ytterligare. Detkommer att vara naturligt att den nya myndigheten till väsentlig del rekryterarpersonal från för att to tillvara och bibehållauppbyggd kompetens. Bl.a. av det skälet bör den nya myndigheten lokaliserastill . Jag föreslår vidare att myndigheten benämnsFortifikationsverket. Frågorrörande närmare organisation samt dimensionering och merpreciserade uppgifter och kompetens bör lämpligast beredas av en särskildorganisationskommitté. Föratsatt att godtor förslaget omFortifikationsverket avser jag att återkomma till regeringen med ett förslag omatt tillkalla en sådan kommitté. Ekonomiska målsättningar pp- 1992/93:37 Bilaga2 För att effektivisera fastighetsförvaltningen anser jag att det är nödvändigtatt målsättningar i olika ekonomiska avseenden anges för förvaltningen.Målsättningar behövs i försto hand i fråga om soliditet, räntobilitet ochutdelning. Av årsredovisning resultot-ochbalansräkningar skall framgå om stotsmakteraas målsättningar har uppnåtts.Det bör efter viss ytterligare utredning ankomma på regeringen att närmareprecisera dessa målsättningar. 1likhet med övriga myndigheter inom stotsförvaltningen, kommer försvarsmaktsmyndighetenatt vara lokalbrakare med eget ansvar för lokalförsörjningsplanering ochlokalhållning. Det är myndigheten själv som beslutor, beställer och betolar försin lokalförsörjning. Myndigheten måste därför ha kompetens att varaförhandlingspart och beställare av olika tjänster inom området. En funktion förledning i frågor om mark, anläggningar och lokaler bör därför finnas i den nyaförsvarsmaktsmyndighetens högkvarter. Påsamma sätt som övriga myndigheter föratsätts också Försvarsmakten kunna anlitostobs- och servicemyndigheten för sin lokalförsörjning. Detingår i LEMO:s fortsatte arbete att redovisa förslag till hur högkvarteretskall organiseras och dimensioneras. Försvarsmaktenbör efter avtol med kunna verkställa den tekniska fastighetsförvaltningen,dvs. drift och löpande underhåll av byggnader m.m. På den lokala nivån börsådan verksamhet inom försvarsmakten organiseras i separato resultotenheter. Deriktlinjer regeringen redovisat i prop. 1991/92:44 syftor till att delsklargöra myndighetens helhetsansvar för sin verksamhet, dels att uppnå eneffektivare fastighets- och förraögenhetsförvaltning. Regeringen har vidare i prop.1990/91:102 och prop. 1991/92:102 redovisat hur de allmänna riktlinjeraa för festighetsförvaltningenoch lokalförsörjningen bör tillämpas inom Försvarsdepartementets område samtföreslagit att kapitolkostnader införs. 1990/91:FöU8, rskr. 1990/91:285, och bet. 1991/92:FöU12, rskr. 1991/92:337)har ställt sig bakom regeringens förslag att införa kapitolkostnader. Riksdagenhar vidare (FÖU12) gett regeringen till känna att man vid övervägandena kring myndigheteraasansvar och roller i ett system där kapitolkostnader används bör sträva efterlösningar som är enkla och som inte står i strid med syftet att effektiviseraverksamheten. finansierarFörsvarsmakten investeringar i mark och Prop. 1992/93:37 byggnader medanslagsmedel under anskaffningsåret. I gengäld belastos Bilaga. 2 inteverksamheten med årliga kostnader för räntor och avskrivningar. Denna ordningavviker från vad som är gängse inom näringslivet, kommuneraa och övriga stotiigamyndigheter. Jagföreslår att ett system med kapitolkostnader tillämpas fr.o.m. budgetåret1994/95 för de stotiiga fastigheter som försvaret disponerar. Undantog bör dockgöras för fastigheter som är konstraktions- och byggnadsmässigt storktintegrerad med teknisk utrastning av olika slag, bl.a. befästningar ochflygbaser. Medkapitolkostnader möjliggörs enligt min mening ett system som främjar eneffektiv fastighetsförvaltning och ett effektivt lokalutnyttjande. Vidare kanen ny ordning för finansiering av försvarsfestigheter tillämpas. Genomatt investeringsutgifter avseende mark och byggnader sora skall disponeras avfrämst försvarsmaktens grandorganisation omvandlas till årliga kostnader iform av årlig avskrivning och ränto på det kapitol som investeringen binder,blir det möjligt att fördela kostnaderaa i förhållande till hur investeringenutnyttjas. I kombination med en fortsatt decentralisering och delegering avproduktionsresurser skall enligt vissa föratsättningar lokalbrakaren intebehöva betola hyror för lokaler m.m. som de väljer att inte utnyttja. Enligtmin mening skapas härigenom incitoment till att ompröva behovet av markoch lokaler. Kapitolkostnaderpå investeringar är således enligt min bedömning ett nödvändigt instrament föratt kunna delegera beslutsfettandet i frågor om disponering av mark,anläggningar och lokaler och uppnå en rationell användning. Systemetmed kapitolkostnader är också nödvändigt för att festighetsförvaltningen skallkunna styras av regler och värderingar som är etoblerade i samhället i övrigt. Detär mot bakrund av vad jag här har redovisat särskilt viktigt att interahyressystemeti Försvarsraakten utformas i enlighet med principerna för kapitolkostnader såatt syftet med reformen uppnås. 1samband med att kapitolkostnader införs bör en ny ordning för fmansiering av försvarsfestighetertillämpas. Genomatt årliga avskrivningar av festighetsinvesteringar räknas med bland kostnaderaaför verksamheten, behålls medel i någon form i den fastighetsägande orgamsationen,dvs. Avskriv-ningaraa blir därigenom enfinansieringskälla för ersättningsanskaffningar Andra finansieringskällor förinvesteringar är lånat kapitol och inkoraster från avyttring av kapitoltillgångar. Lånefinansieringen föratsättsske genom . 1992/93:37 ningskostnaden koraraeratt variera med hänsyn till det allmänna ränte- Bilaga 2 läget och lånenslöptider. Föratt tos in sora tillgångar i den särskilda förvaltningsmyndighetens balansräkningmåste en värdering ske av försvarsfastigheteraa. Värderingen kan av naturligaskäl inte avse ett marknadsvärde i meningen det mest sannolika priset vid enförsäljning utan syftet raed värderingen är att få en grand för beräkning av dehyror Försvarsraakten skall betola och för att ange avkastningskrav på förvaltorenav fastigheteraa. För att få lämpliga styreffekter är det enligt min meninglämpligt att hyroraa bör spegla aktuella produktionskostnader för raotsvarandebyggnader. Avkastningskravet på förvaltoren bör vara sådant att finansieringskost-naderaatäcks och att investeringen med avskrivningar återvinns under fastighetenslivslängd. Närdet gäller värdering av raark anser jag att det i regel fmns ett alteraativanvändningsvärdeoch en fungerande marknad fmns för de flesto slag av mark. Skäl finns därföratt värdera marken till ett upp-skattot marknadsvärde. Utöverdessa principiella grander för värdering av försvarsfastigheter måstesjälvfallet de praktiska fömtsättningaraa för värdering beaktos, bl.a. att antoletobjekt som skall värderas är raycket stort. Närkapitolkostnader införs för de stotiiga fastigheter som Försvarsmaktenanvänder tos investeringsanslagen bort. Nya kostnadselement tillkommer som inteingår i föratsättningama försvarsbeslut. Utgifter sora tillkomraerär räntor och avskrivningar på kapitol investerat i byggnader och raark samtett resultot i förvaltningen. Jaganser att införandet av kapitolkostnader skall vara neutralt såväl för stotsbudgetensora för den militära utgiftsraraen. De ekonomiska justeringarna av denmilitära utgiftsraraen sora blir aktuella påverkas av bl.a. den slutligavärderingen av förvarets fastigheter och de ekonomiska målsättningar somkommer att anges. Jag avser därför att återkomma till regeringen i denna fråga. Fömtsattatt godtor förslaget om att inrätto och därmedsammanhängande förslag avser jag att återkoraraa till regeringen med förslag oraatt tillsätto en organisationskommitté. Kommittén bör få till uppgift attförbereda och leda dels inrättandet av den nya myndighetenFortifikationsverket, dels överföringen av uppgifter till Prop. 1992/93:37andra myndigheter särat den föreslagna bolagiseringen av vissa verk- Bilaga2 samheter. Detär nödvändigt att arbetet bedrivs i nära samarbete med kommittén förByggnadsstyrelsens ombildning samt Fastighetskoncemen. Kommittén kommer attges olika uppdrag och befogenheter som berör vissa av de frågor sora jag nu harredovisat. fram till kommer en rad åtgärder attsuccessivt behöva vidtos som led i övergången till en ny organisation. För att underlättoövergången bör regeringen bemyndigas vidto nödvändiga åtgärder enligt de rikflinjersom angetts ovan. dels föreslår riksdagenatt godkänna vad jag har anfört om 1.klassificering av fastigheteroch deras organisationstillhörighet (avsnitt 2) 2.försvarets ändamålsfastigheter(avsnitt 3) 3.inrättandet av den nya fastighetsförvaltonderayndigheten och avveckling av m.m. (avsnitt 4) 4.kapitolkostnader (avsnitt 7) delsbereder tillfälle att to del av vad jag i det föregående i övrigtanfört. Propositionenshuvudsakliga innehåll , I Utdragur protokoll vid regeringssammanträde 1.1 Effektiviseringav stotens förmögenhetsförvaltning 4 1.2Nya riktlinjer för stotligfastighetsförvaltning 4 1.3Organisationskommittén förByggnadsstyrelsens ombildning 5 2Restriktioner vid tecknande av hyresavtol 6 3Fastighetsförvaltning föruniversitet och högskolor 8 5Förvaltningen av nationellakulturinstitutioner och kulturpolitiska aspekter på festighetsförvaltningen 13 9Stobs- och servicemyndighetenför lokalförsörjning 21 10Övergång och genomförande 22 Bilaga1.1 Deltogarförteckning vid hearing den Bilaga1.3 Sammanställning av objekt ur ochFortifikationsförvaltningens fastighetsbestond som av kulturpolitiska skäl m.ra.bör förvaltos i 2Klassificering av fastigheteroch deras organisationstillhörighet 36 gotab 42126, Stocknolm 1992