prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Jag vill erinra om att det inte fmnsnågra formella hinder för en sådan omprövning av nämndens resurser, utan attden ligger helt i linje med statsmakteraas tidigare angivna intentioner förverksamheten. Jag Ulgår alltså ifrån alt Konstnärsnämndenkontinueriigt utvärderar befintiiga bidragsformer och inom ramen för deallmänna bestämmelser som gäller för dessa gör de förändringar som motiveras avutvecklingen. B 5.Visningsersätming åt bild- och formkonstnärer . 1991/92 Utgift 54 6010001 '' 199293 /»mslag 56 785 000 1993/94 Förslag 56 785 000 lAnvisatimder ättonde huvudtiteln, anslaget G 4 Frånanslaget lämnas ersätming tUl bUd- och formkonsmärer för att deras verk ioffentliga institutioners ägo visas för allmänheten eller används på annatallmännyttigt sätt (visningsersättning). Visningsersätmingen anvisas i form av ett fastårligt belopp som tillförs , inrättad den 1 juli1982. Fondmedlen fär användas dels för ändamål som syftar till att geyrkesverksamraa konsmärer ekonomisk och arbetsmässig trygghet, dels för andraändamål som berör verksamhet mom bildkonstens område. Med fondmedel betalasockså viss del av konsmärsnämndens förvaltnings- och lokalkosmader. Frågor rörande fonden och fondmedlens användninghandläggs av ett organ inom konstnärsnämnden, kallat styrelsen för Sverigesbildkonsmärsfond. Styrelsens verksamhet regleras i förordningen (1988:831) medinstmktion för konstnärsnämnden och i förordningen (1982:600) om . Bildkonstnärsfondensstyrelse har inriktat sig mot högt kvalificerade konstnärersom ägnar sig åt sin konstnärliga verksamhet på heltid och som därmed kanbetraktas som professionella i alla bemärkelser. Hög konsmäriig kvalitet haröver huvud tagel givits en allt störte betydelse vid bedömningama. Samtidigthar bidragsbeloppen höjts för att ge mottagaren en reell ekonomisk tt7gghetunder . En markering har gjorts att de mindre bidragen i allmänhetskall ses som startbidrag till yngre konsmärer eller en hjälp till en ny starttiU konsmärer som varit inaktiva eller haft svårigheter attutveckla sitt konsmärsskap. Den individuella visningsersättningen som ulgårraed tiU den som har ett visst antal verk i offentUg miljö hardebatterats livligt i fondstyrelsen. Uppfåtmingen i styrelsen är alt den formdenna ersättning har inte är tiUfredsstäUande. Den sararaanlagda kostnaden äralltför stor i förhåUande tUI vad bidraget betyder för den enskilde konsmären.Därtill koraraer att kvalitetsaspekten inte är tillräckligt tillgodosedd.Styrelsen har därför beslutat att genomföra en översyn av bidragsformen underinnevarande budgetår. Inga nya mottagare skall föras in i systemet begärs en ärlig ökning med . Deundersökningar som gjoris av konstnäremas ekonomiska och sociala för-""- 1 hållanden visar att särskilt bildkonsmärer och konsthantverkarehar låga genomsnittsinkomster. Jag fmner det därför särskUt angeläget attstaten medverkar till att förbättra dessa gmppers arbetssituation. Jag hartidigare i samband med min behandling av Kulturtådets fördjupadeanslagsframställning under avsnittet Bildkonstområdet redogjort för min syn påde olUca insatser Slaten kan göra och dessutom angivit de ekonomiska ramama förden följande tteårsperioden. Visningsersätmingen utgör den resurs inom ramenför viUcen de mest konstmktiva insatsema kan göras för bildkonstnärer ochkonsthantverkare. Jag noterar därför med tillfredsställelse den översyn av denindividuella visningsersättningen som fondstyrelsen aviserat och konstateraratt dess inrUcming överensstämmer med de intentioner för anslagets utnyttjandesom statsmaktema tidigare betonat Det är följaktiigen min uppfattning artfondstyrelsen vid sin bidragsgivning framöver i högre grad än tidigare börbetona kvaUtetsaspektema och det konsmäriiga nyskapandet. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Visningsersätming åt bild- ochformkonsmärer för /94 anvisa ett anslag på . 1991/92 Utgift 29 7012891 Reservation 4 140 4801 1992/93 Anslag 31624 000 1993/94 Förslag 31624 000 lAnvisatunder åttonde huvudtiteln, anslaget G 5 Från anslaget lämnas bidrag enligt förordningen(1976:528) om bidrag till konsmärer. Bidragen kan ha formen av konstnärsbidrageller projektbidrag. Konstnärsbidrag kan beviljas för att ge aktiva konstnärerekonomisk ttygghet Konstnärsbidrag kan ocksä tUldelas konstnärer för andraändamål, t.ex. för resor och intemationell kontaktverksamhet Det kan ges tiUsamma konstnär för högst fem är i sänder utan omprövning. Bidrag av pensionskaraktäroch bidrag till efterlevande får bevUjas utan tidsgräns. Projektbidrag skall avse målinriktat konsmärligtutvecklingsarbete av mer kostnadskrävande natur. Bidrag kan ges för avgränsadeprojekt som kan antas få betydelse för utvecklingen inom det aktuella konstområdeteller som utgör försök att vidga användningen av konstnärlig verksamhet tUl nyaområden i samhället Konsmärsbidrag och projektbidrag utdelas avstyrelsen för tiU dramatiker, författare, översättare och kulmrjoumalister och av konsmärsnämnden till övriga konsmärer. Eftersomupphovsmän på musikområdet och fonogramartister inte ersätts Prop.1992/93:100 för den fria bibUoteksutiäningen av deras verk finns under dettaanslag medel gjj 12 för särskilda insatser till förmån för nämndakonstnärsgrupper. Medlen disponeras av konsmärsnämnden enligt förordningen(1989:500) om vissa särskilda insatser på kulturområdet. Enligt samma förordning kan bidrag lämnas tillprojekt på filmområdet Medel för detta ändamål anvisas tmder anslaget Filmstöd. leds av en styrelse. Inom nämndenfinns vidare fyra organ för handläggning av ärenden rörande bidrag ochersätmingar till konstnärer, nämligen styrelsen för ,arbetsgmppen för upphovsmän på musUcområdet, arbetsgmppen för rausUcer ochsångare särat arbetsgruppen för scen- och filmkonsmärer. BidragtiU författare, översättare och kulmrjoumalister 2 123 000 Bidragtill dramatiker 2 284 000 Bidragtill bUd- och fonnkonsmärer 5 186 000 BidragtUI upphovsmän pä musikområdet 3 579 000 BidragtiU scen- och fiUnkonsmärer samt musUceroch sångare 12 396 000 Särskildainsatser för upphovsmän på musikområdetsamt rausiker och sångare 3 628 000 SärskUdainsatser för enskilda konsmärers påbild-, form-, ton- och scenområdena 2 428 000 lAnslagetfår även användas for att betala förvalmingskosmader hos de medelsfördelandemyndighetema. Styrelsenbegär en höjning av bidragsmedlen till författare, översättare ochkultarjoumalister med . Vidare begärs att medlen till dramatikerräknas upp med . 1.Nämnden begär att bidraget tillbild-och formkonsmärer räknas upp "'1- ■ med 1, 2, resp. för de kommande tre budgetåren. 2.För bidrag till upphovsmän påmusikområdet begärs en uppräkning med för vart och ett av budgetårenunder tteårsperioden. 3.Nämnden begär en uppräkning avbidraget till scen- och filmkonsmärer med 2,3, 2,5 resp 2,4 rakr för resp.budgetår. 4.För särskilda insatser forupphovsmän på musikområdet samt musiker och sångare begärs för budgetåret1993/94 en höjning av anslaget med . 5.För särskilda insatser forenskilda konsmärers deltagande i internationellt kulturutbyte på bild-, form-,och scenområdena begärs en ökning raed totalt 1,5 rakr. 6.Näranden föreslår attsärskilda medel om sammanlagt för treårsperioden anvisas förundersökning av konsmärers sociala och ekonomiska förhållanderu Nämnden begär att få inrätta tjänster utan attförst inhämta regeringens godkännande samt att anslaget delas i två anslag, ettför bidrag till författare m.fl., som disponeras av ochett för bidrag pä bild-, form-, ton-, scen- och filmområdena, som disponeras avKonsmärsnämnden. Ersättningför utlåning av musik på folkbibliotek Motbakgrund av ett uttalande av (bet. 1990/91 :KrU21, rskr. 1990/91:230)uppdrog regeringen åt Statens kulturtåd att se överformema för ersätming till upphovsmännen på musikområdet för att deras verkanvänds på folkbiblioteken. Kulturtådet har inkommit med ettförslag. Förslaget har remissbehandlats. Kulturtådet föreslår att en kollektiv ersätmingutgår till upphovsmännen på musikområdet för att deras verk, dvs. musikalieroch musikfonogram används på biblioteken. Ersättningen bör utgå frän sammagmnder som författarersätmingen i så mening att den bör vara offentiigträttsligtgmndad och fmansieras genom ett årUgt anslag tiU , vilkenfördelar ersättningen efter ansökan. Anslaget bör fördelas på ett sådant sättatt såväl korapositörer som exekutörer får en skälig del av beloppet Anslaget bör beräknas med utgångspunkt frånbibUotekens användning av musik, dvs. utiåningen, vilken för fonogram angestill ca 1 500 000 enheter och för musikalier till ca 600 000 enheter. För attuppnå en skäUg ersättningsnivå föreslår att utiåningstalet multiplicerasmed två samt att gmndbeloppet sätts till . /slagsbehovet blir då 4,2 mkr.Slutiigen föreslås en kontroll av bibliotekens utiåning ochdärpä följande justering av anslaget. De fem remissinstansema är i stort sett positivatiU förslaget Både Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd ochKonsmärsnämnden föreslårdock att ersätmingen fastställs efter förhandling raed upphovsmännen samt att antalet lånmultipliceras med ett högre tal än vad Kulturtådet före- /93-100slagit. Statens musiksamlingar och gjj j2 pekar på rådande brister i biblioteksstatistiken medan Musikaliska akademienbetonar utiånmgen som beräkningsgmnd. Jaghar tidigare under inledningen till avsnittet Ersättningar och bidrag tillkonsmärer redogjort för min syn på de prioriteringar sora jag anser varaangelägna vid bidragsgivning. Det ankommer på nämnden attinom ramen för tUlgängliga resurser skapa uttymme för de successivaförändringar som en utveckling av projektbidrag och intemationeUt utbyte kankräva. Kulmrtådet har redovisat ett förslag till ersätmingför utiåning av musUc på folkbibUoteken. Mot bakgmnd av den ekonomiskasituationen är jag inte beredd att nu förändra beräkningsgmndema för desärskilda insatseraa för upphovsmännen på musikområdet Samtiiga myndigheter övergår tillde redovisningskrav enligt bokföringsförordningen (1991:1026) som utgör enfömtsätming för lån i RUcsgäldskontoret för finansiermg av investeringar ianläggningstillgångar. behov av låneram under budgetåret1993/94 uppgår till för investeringar i ADB. Anslaget har beräknats utan hänsyn till deriktUnjer sora chefen för redovisat tidigare denna dagnär det gäUer bl.a. finansieringsform för Statshälsan och övergång till lån iRiksgäldskontoret (jfr bil. 1 avsnittet Styraing av statsförvalttiingen och definansiella fömtsätmingama för myndighetema). Medlen under anslaget kommer attfastställas slutiigt enligt dessa rUctiinjer, och kan därför komma att avvUcafrån det här föreslagna beloppet. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till konsmärer för budgetåret1993/94 anvisa ett reservationsanslag på . Inkomstgarantier för konstnärer m.m. 1991/92 Utgift 15 108 9181 1992/93 /anslag 17 757 000 1993/94 Förslag 21467 000 lAnvisatunder åttonde huvudtiteln, anslaget G 6 Enligt förordningen (1976:504) om inkomstgarantierför konstnärer kan inkomstgaranti beviljas konsmärer som står för konstnärlig verksamhet av 64 hög kvalitet och storbetydelse för svenskt kulmriiv. Beslut om innehavare av /93: IOOinkomstgaranti fattas av regeringen efter gemensamt förslag av konstnärs- gjj j2 nämnden och styrelsen för eller efter ytttandeav dessa organ. Inkomstgaranti kan uppgä till högst femgånger det basbelopp som enUgt lagen (1962:381) om alhnän försäkring gällde vidkalenderårets ingång. Det för fastställda basbeloppet är . Garantins maximibelopp för uppgår således till 172 000 kr.Detta maximibelopp minskas raed innehavarens årsinkomst upp till ett basbeloppoch raed av årsinkomsten i övrigt Regeringen har för /93 fastställtantalet inkomstgarantier till 156. Härav avser tolv garantiram personer sominnehaft tidsbegränsade lärartjänster inora högre konsttiärlig utbildning. Långtidsstipendier för konstnärer utgår och motsvarar tte basbelopp . För /93 utgär 30längtidsstipendier, som fördelas av konsmärsnämnden och styrelsen för Sverigesförfattarfond. Nämndenhemställer att antalet längtidsstipendier att fördela bland konsmärs-gmpperinom omräde ökas med 15 budgetårel 1993/94, ytterUgare /95 samt ytteriigare 25 /96. Fondstyrelsenförslår en ökning av antalet långtidsstipendier med 15 för /94. Genombeslut av (bet 1990/91:KrU2I, rskr. 1990/91:230) /92 en ny typ av stipendier. De s.k. långtidsstipendiema är förnärvarande 30 tUl antalet och utgår med ett belopp motsvarandettB basbelopp . De står numera öppna för samtUga konsmärskate-gorier ochfördelas efter samråd meUan och styrelsen för Sverigesförfattarfond. Jag anser att denna stipendieform på ett gott sätt uppfyller deintentioner statsraaktema redovisat när det gäller insatser på konstnärsområdetoch har därför beräknat medel för en fortsatt ökning av antalet stipendier raed15 för /94. 5 1992/93. Jaghemställer att regeringen föreslår Bil. att till Inkomstgarantier för konstnärer irutn. /94 anvisa ett förslagsanslag på . Ersättning åt författare m.fl. för utlåning av derasverk genom bibliotek m.m. 1991/92 Utgift 78 393 0001 1992/93 Anslag 77 773 000 1993/94 Förslag 86 444 000 lAnvisatunder åttonde huvudtiteln, anslaget G 7 Gällande bestämmelser om biblioteksersättning finnsi förordningen (1962:652) om . Ersättning ges förutiåning genora folkbibUotek och skolbibliotek av litterärt verk i original avsvensk eller i bosatt upphovsman och litterärt verk i svensköversättning. Ersättning ges även för böcker som ingår i folk- och skolbibliotekensreferenssamlingar. Från detta anslag överförs årUgen tiU Sverigesförfattarfond medel sora beräknas på gmndval av vissa gmndbelopp förbiblioteksersätmingen. uppgår gmndbeloppen i fråga omoriginalverk till för hemlån och till för referensexemplar samti fråga om översatt verk ull för hemlån och till förreferensexemplar. Av fondens medel utbetalas individuell ersätming tUlförfattare och översättare (författarpenning och översättarpenning). Författarpenningenuppgår tiU för hemlån och 184 Öre för referensexemplar samtöversättarpenningen för hemlån och för referensexemplar. Förupphovsmän med höga utiåningssiffror gäller vissa begränsningar. Styrelsen förSveriges författarfond kan också bestämma att ersättning tiU viss upphovsmanskall utgå raed högre belopp än det statistiskt beräknade. Denna möjUghetanvänder styrelsen för att utse innehavare av s.k. garanteradförfattarpenning, vilken för har faststäUts ull 102 000 kr.För närvarande utgår garanterad författarpenning till 235 upphovsmän.Återstoden av fondens medel, den s.k. fria delen, används efter styrelsensbestämmande till pensioner, understöd, stipendier och andra för författare,översättare m.fl. gemensamma ändamål. Ersätttiing åt författare och översättare förumyttjande av deras verk i form av talböcker och taltidningar fördelas avSveriges författarförbund enligt regler som förbundet fastställer. Från anslaget utgår också medel till författarfondför resestipendier tiU svenska författare för vistelse i annat nordiskt landsamt medel till för nordiskt författarsamarbete. Mellan regeringen och de upphovsmannaorganisationersora berörs av biblioteksersätmingen ingicks en överenskommelse om förhandUngar angående biblioteksersätmingens grundbelopp. Enligt över- ,, enskommelsen åtar sigregeringen att som ert led i beredningen av sitt förslag p>rop 1992/93-100 till statsbudget förhandlamed organisationema ora storleken av gmndbelop- gjj 12 pet för heralån avoriginalverk. När avtal träffats skall regeringen lägga fram förslag tUl omanslagsberäkning på grundval av det avtalade Ersätmingåt författare m.fl. för utiåning av derasverk genom bibliotek 73 595 000 Ersätmingåt författare och översättare för umyttjande avderas verk i form av talböcker och taltidningar 4 086 000 Fondstyrelsenfömtser att den sammanlagda utiåningen vid folk- och skol-bibUoteken koraraeratt uppgå tiU 97 mUjoner . LUcsom har styrelsen i sinberäkning inbegripit en schablonmässig uppskatming av lån i folkbibliotekensuppsökande verksamhet. Lånen i den uppsökande verksamheten har på grundval avföreliggande statistik uppskattats tUl 11 miljoner utöver del antal somregistreras via lånekort. Beståndet av referensböcker i folk- ochskolbiblioteken uppskattar styrelsen till 7,1 miljoner volymer. Vid gmndbelopp i enlighet med senast ttäffadeöverenskoraraelse beräknar styrelsen medelsbehovet för biblioteksersätmingentill . Fondstyrelsen anhåUer om att bidraget tiU nordiskaförfattarstipendier skaU ökas med med hänsyn till kostnadsökningarna. Författarförbundeträknar med att talboksframställningen för /94 kommer att Ugga påsamraa nivå . Förbundet yrkar en uppräkning av talboks- ochtaltidningsersättningen som motsvarar höjningen av biblioteksersätmingen.Sararaanlagt begär förbundet för ändamålet vilket innebär enökning med . Biblioteksersärtningenutgör ett viktigt led i konsmärspolitiken och ger många i'- författare,översättare m.fl. ert väsentiigt tillskott till deras inkomster. Mot den bakgmnden är det tillfredsställande attnotera att betydande förstärkningar av gmndbeloppet under senare är har kunnatåstadkomraas. Utvecklingen /83 framgår av följanderedovisning. Jag har i tilläggsbudget I till statsbudgeten /93 redovisat den överenskommelse om gmndbelopp för innevarandebudgetår som ttäffats meUan regeringen och upphovsmannaorganisationeraa påområdet Vid min beräknuig av anslaget för /94 har jag utgåttfrån det nya gmndbeloppet för innevarande budgetår. Jag räknar vidare med att i enlighet med denöverenskommelse som ttäffades raeUan regeringen och vissaupphovsmannaorganisationer, en särskild förhandlingsman skaU tillkallas meduppgift att med dessa organisationer förhandla om fömtsättningama förbiblioteksersätmingen för nästa budgetår. Iavvaktan på resultatet av dessa förhandlingar beräknarjag medelsbehovet förbiblioteksersätmingen för nästa budgetår med utgångspunkt i gällandegmndbelopp. Jag har vid min beräkning av medelsbehovet utgått frän att utlåningenkoramer att vara störte än vad som angivits i den tidiga prognos, som styrelsenför har gjort . Preliminärt bör 82 266 000 krberäknas för ändamålet Jag avser att återkomma till regeringen i denna fråganär överenskommelse för /94 ttäffats raed upphovsmännensorganisationer. Jaghemställer art regeringen föreslår att tUl Ersätming åt författare m.fl. för utlåningav deras verk genom bibliotek rn.m. för /94 anvisa ettförslagsanslag på . B 9.Ersättning till rättighetshavare på musikområdet Prop. 1991/92 Utgift 3 245 0001 *' 199293 /anslag 3 375 000 1993/94 Förslag 3 375 000 lAnvisatunder åttonde huvudtiteln, anslaget G 8 Från anslaget utgär ekonomisk kompensation tillrättighetshavare på musikområdet för verkningama av privatkopiering avfonogram. Efter överläggningar med berörda organisationer har medlen /93 fördelats på följande särt. Svenskatonsättares intemationella musikbyrå () 1 350 000 ofProducers of the Phonographic Industty (IFPI) 957 500 Svenskaoberoende musikproducenter 55 000 inttesseorganisation() I 012 500 Jaghemställer att regeringen föreslår att till Ersätming till rättighetshavare påmusikområdet för /94 anvisa ett anslag på . Teater,dans och musik Prop. 1992/93: ioo Bidrag till Svenska riksteatem, Operan ochDramatiska teatem 1991/92 Utgift 523 329 0001 Reservation lOOOOOO 1992/93 Anslag ÖIOIIIOOO 1993/94 Förslag 609 185 000 1Anslagen Bidrag till Svenska riksteatem. Bidrag till Operan och Bidrag till Anvisade under åttonde huvudtiteln, anslagen G 9, G 10 och AnslagenBidrag tiU Svenslca riksteatem, Bidrag \\\\ Operan och Bidrag till Under detta anslag beräknas medel för Svenskariksteatem. Operan och Dramatiska teatem. Medlenär budgeterade inkl. mervärdeskatt. Svenska riksteatem är en riksorganisation förlokala teaterföreningar. Till RUcsteatem är även länsteaterföreningar knuma. Enligt de av Kungl. Maj:t den 28 juni 1974utfärdade bestämmelsema angående statsbidraget till Svenska riksteatemsverksamhet skall bidraget användas för -centtal produktion ochdistribution av teater till komplettering av regional och lokalteaterverksamhet, -regional produktion ochdistribution av teater, -förmedling avteaterföreställningar och gästspel av andra svenska och utländskateaterinstitutioner och ensembler, -allmän inforraation om teaterverksamhetsamt information och rådgivning uU yrkesmässigt arbetande teatrar ochamatörteatrar i tekniska och andra frågor. Svenska riksteatem har under /92frarafört 1 310 föreställningar, ysmtalet besök var 279 292. Riksteaternsutbud bestod av 45 tuméer, varav den egna produktionen omfattade 32. ekonomiska omslutning /92 till , varav utgjordes avstatsbidrag, av gager och av övriga intäkter. Operan bedriver sin verksamhet i aktiebolagsform.För verksamheten vid teatera gäUer de av regeringen utfärdadebestämmelseraa om statsbidraget till Operan (KRFS 1977:23). Under spelaret 1991/92 gav Operan 300föreställningar och konserter i , på Drottningholmsteatem och päandra scener, varav 14 föreställningar under tuméer. Dessutom har elt antalspecialevenemang getts. Antalet premiärer eUer andra nyuppsätmingar uppgicktill 13. GenomsnittUgt har av platserna varit belagda. Anlalel besök vidOperans förestäUningar och mraéer uppgick sammanlagt tiU 196 441. Operansekonomiska omslutning uppgick /92 till , varav utgjordes av statsbidrag, av recetter och 51 401 100kr av övriga intäkter. Dramatiskateatem bedriver sin verksamhet i aktiebolagsform. För verksamheten vid teateragäller de av regeringen utfärdade bestämmelserna omstatsbidrag till Dramatiska teatem (KRFS 1977:22). Dramatiskateatera hade under /92 17 premiärer och gav sammanlagt 1 005föreställningar, inkl. föreställningar på andra än teatems egna scener. Detsammanlagda antalet besök uppgick till 315 596. Beläggningen var utslagenpå samtiiga scener. Dramatiskateatems ekonomiska omsluming uppgick /92 till ,varav utgjordes av statsbidrag, av recetter och av övriga intäkter. Frånanslaget utgår bidrag enligt följande sammanstälhung. Prop.1992/93:100 Bil. 212 677 0001 - 12206 000 251644 0002 -\- 3692 000 145 790 0003 + 7sgg 000 610 111 000 - 926000 lyarav 8 500 000 kranvisats som engångsbelopp 2varav anvisats som engångsbelopp3varav anvisats som engångsbelopp Riksteateralägger fram en fördjupad anslagsframställning för budgetåren 1993/94 - 1995/96.Med utgängspunkt i det handlingsprogram för 90-talet, som fastställts avRiksteateras kongress , vill Riksteatem särskilt betona den lyriskaproduktionen, dansproduktionen, den finska teatem och Tyst teater undertteårsperioden. Andra områden som Riksteatem vUl prioritera är teaterfrämjandeverksamhet, mångkulturverksarahet och intemationella kontakter. /94 föreslär Riksteatem följande. RiksteatemvUl öka produktionen av musikteater och dansteater. Detta kan till viss del ske genom omprioriteringar men det krävs också vissa resurstillskott, sora Riksteatem beräknar till totalt , varav för musUcteater och för dansteater. Riksteatemföreslår en utbyggnad av verksamheten vid finsk teater (Finska Riks) så att det blir möjligt att producera ett vuxenprogram och ett bam- och familjeprogram per spelar. För detta begärs en ökning med . Denteaterfrämjande verksamheten bör stödjas genom en utökning av /93-100 bidragen till länsteaterkonsulenter samt vissa utbUdningskosmader med gjj 12 4.Riksteatem planerar attgenoraföra ett projekt med en mångkultureU ensemble, som en kulturinsats motfrämlingsfientiighet och som ett led i en konsuiärlig fömyelse. För dettabegärs ett bidrag med . 5.För att få möjlighet attmedverka i gästspelsprojekt tUl och från utiandet begär . Operanhar redovisat en fördjupad anslagsframställning för budgetåren 1993/94 -1995/96. Operan föreslår ökade bidrag inom alla sinaverksamhetsgrenar. Operan har vidare lämnat synpunkter pånatio-nalscensbegreppet. /94 föreslår Operan följande. 1.Inom operasektionen begärs enökning med för sångso-Uster, operakören och solistadministtationen. 2.Balettsektionen föreslåserhålla ökade bidrag med för anställning av tio nya dansare, enkoreograf och en balettmästare. Ökningen är bl.a. motiverad av åtaganden iDansens Hus.