prop · GG03127 · 1992-12-31 00:00:00 — Jag föreslår därför att sådanyrkesskadelivränte sora föranlett minskning av skattefri barapension inte skallbeskattas. Skattefriheten skall alltså avse belopp motsvarande minskningen avden skattefria barapensionen. De båda förslagen föranleder ändringar i 19 § KL. Besfåmmelseraaskall träda i kraft och tillämpas, såvitt avserbesfåmmelseraa om skattefrihet för viss del av efterlevandelivränto, vid 1993års toxering. Besfåmmelsen om beräkning av det skattefria garantibeloppet förviss del av år skall gälla fno.m. 6.2 Detsärskilda grundavdraget för pensionärer Prop,1992/93:127 Mittförslag: Det särskilda grandavdraget för pensionärer beräknas enligt detsärskilda basbeloppet i 1 kap, 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring isfållet för enligt det vanliga basbeloppet. Skälenför mitt förslag: I prop, 1992/93:116 om ersättningsnivåer för vissapensionsförmåner m.m, föreslås en förändring av basbeloppet vid beräkning avvissa sociala förmåner såsora folkpension. 11 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring, AFL, återfinns besfåmmelserom beräkningar inom den allmänna försäkringen med anknytning till basbeloppet,I propositionen föreslås att ett nytt s,k, särskilt basbelopp införs som skallanvändas vid beräkning av vissa i lagrammet angivna sociala förmåner t.ex,folkpension. Detsärskilda basbeloppet föreslås i propositionen bli lägre än detordinarie basbeloppet. Det innebär, avseende dessa sociala förmåner, att endast98 % av det belopp som tidigare beräknate med hjälp av det vanliga basbeloppetbetolas ut. Ipunkt 1 av anvisningaraa till 48 § KL stodgas att skattekyldiga som uppburitfolkpension kan erhålla ett s.k. särskilt grandavdrag vid toxeringen. Vidberäkningen av det särskilda grandavdraget relateras till basbeloppet. Medhänsyn till det särskilda grandavdragete konstraktion måste det anknytos tilldet nya särskilda basbeloppet. Detto föranleder en ändring i punkt 1 avanvisningaraa till 48 § KL. En konsekvensändring raåste även göras i 2 kap. 6 §lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgiften 6.3 Beskattning av sjömän Mittförslag: Den särskilda sexraånadersregeln för sjömän på utländska fartyg gesfortsätt giltighet t.o.m, toxering. Skälenför mitt förslag: Inkomster sora åtnjutite under vistelse utomlands och somuppburite vid ansfållning hos arbetegivare som bedriver näringsverksamhet fränfest driftsfålle i det land där arbetet utförs är, t.o.ra texering,skattefria ora ansfållningen och vistelsen utomlands varat minst sex raånaderoch inkomsten belastet driftsfållet som omkostaad. Sådan skattefrihet gällernormalt inte vid ansfållning ombord på utländskt fartyg. Fråndenna huvudregel infördes dock genora lagstiftning ett tidsbegränsatundantog (prop. 1984/85:175, SkU 59, rskr, 351, SFS 1985:362), Undantoget torsikte på ombordansfållda på utländska fartyg, vilka huvudsakligen gär i sådanoceanfart som avses i 1 kap, 7 § 8 fartygssäkerheteförordningen (1988:594), ochdär ansfållningen och vistelsen utomlands varat rainst hosarbetegivare, som är mländsk juridisk personeller en här i riket bosatt fysisk person. 1992/93:127 avsågsgälla enbart toxeringan Bakgranden till besfåmmelsen var dets.k. interaationaliseringsavtolet sora kom till för att sfårka svensk sjöfartekonkurrenskraft. Regelns giltighetetid har dock förlängte till att gälla även1989 t.o.m texeringar Inomregeringskansliet pågår arbete att se över sjöfartspolitiken, I awaktan på atten sädan översyn blir klar föreslär jag att giltighetetiden för den särskildasexraånadersregeln för sjömän förlängs till att avse också toxering. Mittförslag föranleder en ändring i punkt 3 av anvisningaraa till 54 § KL. Förslagetatt under vissa förateättningar frän inkomstbeskattning undanto dels fri kostpå transportraedel, dels fri frakost vid hotellöveraattningar kan antos ledatill ett visst skattebortfall. Storleken av dette är dock svårt att beräkna.Enligt vad utredningen redovisat angående antelet överaatt-ningar på hotellskulle skattebortfallet pä grund av att frakosten undantes frän beskattning sommest kunna uppgå till 90 - 100 milj. kn Därtill koramer de minskadeskatteintäkter sora blir följden av att fri kost på transportraedel undantesfrän beskattning. Sora utredningen frarahåller torde det dock vara så att mångaav dessa fall av fri kost inte redovisas . De minskade skatteintäkter somblir följden av förslaget i denna del torde därför vara marginella, Isammanhanget får ocksä vägas in de administrativa besparingar förslagen börleda till för såväl näringsliv som stot och konununen Storleken av dessabesparingar är dock svår att uppskatto beloppsmässigt. Beträffandeden uppjustering av schablonbeloppen för traktementen som föreslås börframhållas att även dagens regler förateätter att justeringar görs med jämnamellanrum. Förslaget bör därför, såsom utredningen framhållit, ansesstetefinansiellt neutralt. Förslagetrörande utbildningsstipendier torde kunna medföra en viss, om än raycketbegränsad, ökning av skatteintäkteraa. Övrigaförslag torde ha i stort sett försurabara stetefinansiella effekten Ienlighet med vad jag nu anfört har inom upprättete förslagtill 1. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 2. lag om ändring i lagen (1992:651) ora ändring ikoraraunalskattelagen (1928:370), 3. lag ora ändring i lagen (1992:841) ora ändring ikommunalskattelagen (1928:370), 4. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272), 5. lag ora ändring i lagen (1990:325) ora självdeklaration och kontrolluppgifter, 6. lag om upphävande av lagen (1980:865) motskatteflykt, Prop. 7. lag om avdrag för kostaader för bilresor till ochfrån arbeteplateen vid taxering. Lagrådeteyttrande har inhämtote beträffande förslagen under 1 (föratom punkt 1 avanvisningaraa till 48 § och punkt 3 av anvisningaraa till 54 §), förslagenunder 2 (beträffande beskattning av vissa utbildningsstipendier) samt förslagen3, 4 och 6. Deförslag som inte granskate av Lagrådet är av sådan beskaffenhet att Lagrådetehörande skulle sakna betydelse. Yttrande från Lagrådet behöver därför inteinhämtas över dessa lagförslag. 9.1 Kommunalskattelagen (1928:370) ////32 § Ipunkt 3 förste stycket anges att värdet av förmån av bl.a. fri kost och friförsäkring skall tas upp som skattepliktig intäkt. De nya regleraa innebärvissa undantog frän skatteplikten. Tvätyper av fri kost under tjänsteresa undantas, näraligen dels kost som åtajuteunder resa med allmänna transportmedel, dels frakost som åtnjute i samband medöveraattning på hotell eller liknande inrättning. En grandläggande fömtsättningför att sådan kostförmån skall undantos från beskattning är att den skallobligatoriskt ingå i priset för tjänsten i fråga. För att fri frukost skallundgå skatteplikt skall den skattekyldige dessutora ha överaattet på hotelleteller inrättningen. Medallmänna transportmedel avses flyg, fåg och andra kommunikationsmedel som motbetolning är tillgängliga för allmänheten. Vadsora avses med hotell och liknande inrättning bör inte vålla några problem. Medliknande inrättning förstås andra yrkesraässigt bedrivna ramsuthyrningar sorat.ex. pensionat, värdshus ra.m. Viss ledning kan här erhållas genom lagen(1966:742) om hotell- och pensionatrörelse. Gemensamtför kostundantogen är som nämnte att de skall obligatoriskt ingå i priset förtjänsten i fråga. Härmed avses att resan eller rammet inte kan erhållas tillett lägre pris om man inte önskar erhålla kosten. För den som reser förstoklass skall således en förstaklassbiljett inte kunna köpas till lägre pris utankost. Motsvarande skall gälla för logi. Kan ram av sarama standard erhållastill lägre pris om kost inte önskas inträder inte skattefrihet. Föratomundantogen för viss kost vid tjänsteresa införs undantog för fri kost somåtajute vid representotion. Som framgått av den allmänna motiveringen börbegreppet representotion ges den innebörd som det givite i RSV:srekommendationen Till s.k. exterarepresentotion bör således räknas bl.a. representotion Prop. 1992/93:127 isamband med affårsförhandlingar, jubileum, invigning av anläggningar,demonstrationer och visningar intera representotion sora inte bör föranleda förmånsbeskattning bör iförevarande sammanhang ses personalfester, informationsmöten med personalen,interaa kurser, planeringskonferenser (t.ex. diskussioner om budgetering,personalfrågor, inköps- och försäljningspolitik). En förateättning förskattefrihet bör vara att det är fräga om i huvudsak interaa raöten (förföretoget, koncemen eller dylikt), att saramankorasten har en varaktighet avhögst , att det är fråga ora möten som regelbundet hålls med kortmellanrara (varje eller ) samt att det är gemensammamåltidsarrangemang. Lagrådethar beträffande intera representetion anfört att det inte förefaller lärapligtatt en tidsbegränsning skall kunna utläsas enbart av själva begreppetrepresentotion. Lagrädet vänder sig frärast eraot att de avseddainskränkningaraa i skattefriheten vid representetion inte på något sätt antydsi författaingstexten. Lagrådet har därför föreslagit att i förhållande tilllagrädsremissens lagtextförslag ett förtydligande görs så att det klart framgårav lagtexten att skattefriheten gäller endast ora sammankomsten är tillfålligoch av kort varaktighet. Lagförslaget har därför kompletterate pä sätt Lagrådetföreslagit. Skattefrihetinförs för premie för av arbetegivaren togen försäkring avseende reseskyddunder ansfållds tjänsteresa. Med reseskydd avses skydd mot skador på personeller egendom som uppkommer vid resa. Reseskyddet kan omfatte bl.a. stöld avoch skador på resgods, ansvarsskada, rätteskydd, överfallsskydd, kostnader vidolycksfall eller akut sjukdom, invaliditete- och dödsfallsersättning på grandav olycksfallsskada, hemresa vid t.ex. sjukdom eller dödsfall herama, strejkoch andra förseningar Idenna punkt regleras värderingen av förmån av räntefria lån eller län därräntan understiger marknadsräntan, som lämnate av arbetegivare elleruppdragsgivare till arbetetegare eller uppdragstegare. Vid bedömningen av omett förmånligt län föreligger skall, som varit fallet, en Jämförelsegöras raed marknadsräntan vid länetillfållet. Enligt gällande regler skall ettsådant förmånligt lån i svensk valuto alltid värderas till skillnaden mellan åena sidan steteläneräntan vid utgängen av november året före beskattningsåretraed tillägg av en procentenhet och ä andra sidan den avtelade räntan. När detgäller värderingen införs delvis nya Itredje stycket anges hur län i svensk valute, beträffande vilka räntanbesfårate att utgå efter en fast räntesate eller i fast förhållande tillmarknadsräntan för lån av ifrägavarande slag, skall beräknas. Med lån för vilkaräntan besfåmts att utgå efter en fast räntesate avses till att börja med lånsom löper med en på förhand besfåmd ränte /lånetevillkorstid. Ett typiskt exempel är ett femårigt bundet bostedslån dar räntesatsenför hela femårsperioden anges vara t.ex. 12,50 Prop. Även räntefrialån hör hit. Till denna grapp skall också räknas län där räntan är besfåmdi en fast relation till marknadsräntan. t.ex. vara fallet om detavtolate att räntan under en viss besfåmd period skall utgå efter enräntesate som vid varje tillfålle ligger en procentenhet under marknadsräntan förden typ av lån som är i fråga. Fördessa lånetyper skall värderingen göras utifrån en Järaförelse som avserlänetillfållet. Den avtolade räntan vid länetillfållet skall jämföras raed dendå gällande stotelåneräntan, SLR. Förmånens värde besfåms således pä grundvalav skillnaden mellan ä ena sidan SLR vid länetillfållet raed tillägg av enprocentenhet och å andra sidan den avtelade räntesateen. Den räntemarginal somsålunda besfåms gäller under hela den tid som lånet löper med oförändradevillkon Detkan uppkomma situationer där det bedöras föreligga ett förmånligt lån, eftersomden avtolade räntan understiger marknadsräntan, men där något förmånsvärde inteuppkommer på grund av att jämförelseräntan understiger den avtolade räntan. Omså är fallet uppkommer inte heller senare nägot förmånsvärde såvida intelånevillkoren ändras så att ett nytt avtol får anses föreligga. Förlån som tillhör den grapp som skall värderas enligt tredje stycket mensom tecknate före det att SLR började fastefållas ( 1986)skall som jämförelseränte - i sfållet för SLR plus en procentenhet - gälladen vid länetillfållet gällande marknadsräntan för lån av samma typ somligger till grund för SLR med tillägg av en procentenhet. Iett nytt fiärde stycke regleras hur värderingen av övriga län i svensk valutoskall ske. Huvudregeln är att värderingen sker på samma sätt som ,nämligen genom en jämförelse mellan å ena sidan SLR vid utgången av novemberåret före beskattaingsäret med tillägg av en procentenhet och ä andra sidan denavtolade räntan. Huvudregeln korapletteras dock med en regel sora innebär att raanvid en avsfåranings-tidpunkt, utgången av maj, under beskattningsåretkontrollerar ora SLR sedan utgången av november året före beskattningsåret harförändrate -uppåt eller nedåt - med minst två procentenheten Om en sådanförändring av SLR har inträtt skall förmånen för beskattningsårete andra halvårvärderas till skillnaden mellan ä ena sidan SLR vid utgången av raaj underbeskattaingsäret raed tillägg av en procentenhet och å andra sidan den avtoladeräntan. Förförmånliga län i utländsk valute införs i femte stycket motsvarandevärderingsregler med det undanteget att Jämförelseräntan, i likhet raed vad somi dag är fallet, skall vara marknadsräntan för lån av likartat slag som liggertill grund för SLR i det länete valuto med tillägg av en procentenhet, Isjätte stycket görs en följdändring på grund av att regleraa i punkt 14hänvisar till punkt 10 tredjefemte styckena. Harfåraansföretog lämnat företogsledare eller företogsledare närsfående person ettförmånligt lån skall det värderas pä samma sätt som gäller för arbetetegareeller uppdragstegare enligt punkt 10 tredje - femte styckena Prop.1992/93:127 av anvisningaraa till 32 §. Dennabesfåmmelse föreslås också ändrad i proposition 1992/93:108, Skattelättnadervid utekiftning av aktier i riskkapitelbolag m.m. Ianvisningspunkten finns regler om avdrag för ökade levnadskostnader vidtjänstereson Ifiärde stycket anges maximibeloppet för dag till av basbeloppetför beskattningsåret avrandat till närmaste tiotel kr. belopp kallas heltmaximibelopp och motsvarar vad som tidigare kallate helt maxiraibelopp för dag. Övrigabelopp i anvisningspunkten anges i relation till det hela maximibeloppet. Ytterligareen ändring görs, nämligen i nionde stycket. Enligt gällande lydelse skallskattekyldig som har rätt till avdrag för ökade levnadskostaader enligt dennapunkt och som erhållit kostförmån reducera avdraget med hänsyn härtill. Sådanskyldighet skall i sfållet inträda så fort en kostförmån tillhandahållits.Härigenom tydliggörs att det för reduktion inte krävs att kostförmånen faktisktåtnjutite. Undanteg görs dock för sådana kostförmåner på transportmedel somenligt punkt 3 försto stycket av anvisningaraa till 32 § inte ärskattepliktiga. För sistaämnda kostförmåner behöver nägon reducering integöras. För övriga kostförmåner skall avdraget däremot reduceras även om kostförmånenär skattefri - som t.ex. viss hotellfriikost vid tjänsteresa eller kost vidrepresentotion. Detto gäller dock inte om den skattekyldige inte kunnat åtajutekostförmånen på grand av t.ex. fysiska hinder eller tidsmässiga skäl. I dessafall kan det inte anses att kostförmånen tillhandahållite den skattekyldige. Idenna punkt regleras avdragsrätten för ökade levnadskostnader vid tillfålligansfållning och dubbel bosättning. Ändringaraa i sjätte och sjunde styckena äri princip av sainma slag som ändringaraa i punkt 3. Idenna punkt regleras rätten till avdrag för kostaad för hemresor vid dubbelbosättning och har kommenterate i allmänmotiveringen (avsnitt 2.7). Ändringenav denna punkt är föranledd av att värdet av fri kost skall avrandas så attöretel inte uppkommen Om raan först räknar ut värdet av helt fri kost ochavrandar dette belopp till närmast tiotol kronor - Prop. 1992/93:127 beloppsom avslutas med 14 avrandas nedåt och belopp som avslutos med 59 avrundasuppåt och därefter bryter ut värdet av en måltid från detta belopp undviker manatt hanma på ören. Förmånsvärdetav fri frakost bör också framgå av lagtexten och vara lika avförmånsvärdet för helt fri kost. 9.2 Lag om ändring i lagen (1992:651) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) föreslagna lydelsen av det led i paragrafen som reglerar skattefriheten förutbildningsstipendier har som villkor för skattefrihet angette att stipendietinte får utgöra ersättaing för arbete eller annan prestation. Uttrycketprestetion måste anses ha en något vidare innebörd än begreppet arbete.Därigenom markeras att en viss inskränkning skett av det skattefria området. Lagrådethar beträffande denna fräga anfört följande. Besfåmmelsenom frihet från inkomstekatt i fråga om stipendium, som är avsett förmottogarens utbildning, föresläs i lagrådsremissen ändrad när det gäller undantogfrån skattebefrielsen. Till föreskriften att stipendiet inte får utgöraersättning för "arbete, som har utförts eller skall utföras för utgivarensräkning" skall nu fogas en undantogsregel beträffande "annanprestotion" under sarama föratsättaing. I motiveringen till ändringentolas i sfållet för om prestotioner "för utgivarens räkning" omprestetioner som är av "direkt intresse" för utgivaren. Eftersombegreppen "för utgivarens räkning" och "i utgivarens intresse"inte alltid torde sammanfalla har Lagrådet för att det senare alteraativetskall omfattas av besfåmmelsen, föreslagit en viss Justering av lagtexten. Författningsbesfåramelsenhar ändrate i enlighet raed Lagrådete förslag. Vidarevidtas några justeringar i regleraa om skattefrihet för bampension och omsärskilt grandavdrag för pensionären komraenteras närmare i denallraänna motiveringen, (avsnitten 6.1 och 6.2). 9.3 Lag om ändring i lagen (1992:841) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Besfåmmelseniimebär att det sker en tidsmässig utvidgning av avdrags-rätten för kostaader ihobbyverksamhet hänförliga före beskattningsåret med ytterligare lyraån Avdrag får göras för utgifter som är att anse som kostaader för intäkteraasförvärvande om de betelate under beskattningsåret, eller ora de betelate undernågot av de som föregår beskattningsåret, i den mån de överstiger resp.års intäkten Exempel.En travhäst vinner ett lopp och hästens ägare erhåller iprispengan De avdragsgilla kostnaderaa för travhästverksamheten har under åretuppgått fill varför det upp- kommeren skattepliktig mkomst av hobbyverksamhet vid toxe- Prop. 1992/93:127ring raed . uppgick eraellertid ägarens avdragsgilla utgifteri hobbyverksamheten till och inkomsteraa endast till , varfördet under detto är uppkom ett underskott på . Detto underskott kanemellertid utayttjas vid toxering. gick verksamheten Jämnt utoch redovisade ägaren ett underskott på . Även detteunderskott kan utayttjas vid toxering. Inkomsten av hobbyverksamhetenblir således för beskattaingsäret 1992 (60 000 - 25 000 - 10 000) = 25 000 kr.Enligt de äldre besfåraraelseraa skulle endast underskottet kunnatutayttjas. Eftersom de nya besfåmmelseraa skall träda i kraft den 1 januari1993 och tillämpas försto gången vid toxering kommer underskott somgär att utayttja enligt de nya regleraa att hänföra sig tidigast till är 1988. Premieför reseskyddsförsäkring för egenföretogare blir avdragsgill i inkomstelagetnäringsverksamhet. I inkomstelaget tjänst återflnns motsvarande besfåmmelse ipunkt 3 av anvisningaraa till 32 §. Vad sora avses med reseskydd har närmareutvecklate i specialraotiveringen till sistaämnda anvisningspunkt. 9.4 Uppbördslagen (1953:272) Iparagrafens andra stycke görs ett tillägg som anger att värdering av förmånligalån skall göras i enlighet med vad som gäller vid inkomsttoxeringen. 9.5 Lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter Ändringenkommenteras i den allraänna motiveringen, (avsmtt 6.2). 9.6 Lagen (1980:865) mot skatteflykt Lagenmot skatteflykt upphävs fno.m. Den upphävda lagen tillämpasdock alltjämt på rättehandlingar som företegite under fiden . Medhänsyn till de processuella besfåmmelseraa i lagen kan framsfållan om prövninggöras efter utgången av det ifrågavarande texeringsåret.Framsfållning om prövning avseende en rättehandling som företegite i december1992 kan således göras års utgång, eller vid bmtna räkenskapsår, 1999års utgång. 9.7 Lagom avdrag för kostnader för bilresor till och från Prop. 1992/93:127arbetsplatsen vid taxering Lagenkommenteras i den allmänna motiveringen (avsmtt 5). Jaghemsfåller att regeringen föreslår att anto förslagen till 1. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 2. lag om ändring i lagen (1992:651) om ändring ikommunalskattelagen (1928:370), 3. lag om ändring i lagen (1992:841) om ändring ikommunal skattelagen (1928:370), 4. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272), 5. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklarafion och kontrolluppgifter, 6. lag om upphävande om lagen (1980:865) motskatteflykt, 7. lag om avdrag för kostaader för bilresor till ochfrån arbeteplateen vid toxering. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och besluter att genomproposition föreslå att anto de förslag som föredraganden har lagtfram. Bilaga1 Förteckning över de remissinstanser som avgett yttrande över betänkandet (SOU1992:57) Beskattning av vissa nataraförmåner m.ra. Efterreraiss har yttranden över betänkandet avgette av ,, , , Kammarrätten i ,Kammarrätten i , Länsrätten i Stockholras län. Länsrätten i Kronobergslän. , , Stetens , ,, Centralorganisationen , Föreningen , Företogaraas , ,i , , , , ,, , Föreningsbank,, , ,Tjänsteraännens , , , , AB Trav och Galopp,Bankinstitalens , samtLunchfrärajandet. Reraissyttrandenhar dessutora inkorarait från , , Stockholras Handelskararaare,Hotell- och , Folkhälso-institatet samtÖverbefålhavaren. Riksbankenoch har avsfått från att yttra sig. haråberopat ett av , Samhällsvetere och Ekonomer ()upprättet yttrande. , , ,samt åberopar ett avNäringslivete Skattedelegation upprättot yttrande. och Bankinstitatens Arbetegi vareorganisation,(Organisationeraa), har avgett ett gemensamt yttrande. Föreningsbankhar åberopat yttrande. Lag omändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenomföreskrivs att punkteraa 3, 10 och 14 av anvisningaraa till 32 §, punktema 3,3a och 3 b av anvisningaraa till 33 § särat punkt 3 av anvisningaraa till 42 §koraraunalskattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse. Prop.1992/93:127 Bilaga 2 Anvisningar till 32 § Såsom intäkt av tjänstskall upptegas, bland annat, hyresvärdet av bostod, som kan vara åt denansfållde upplåten. För den, som är ansfålld och såsom löneförmån åtnjuterbostod, skall alltså värdet av derma bostodsförmån medräknas vidlöneförmåneraas uppskattning. Såsom intäkt skall även upptogas exerapelvisvärdet av fri kost och fria resor ävensom skatter, försäkringar o,d,, somarbetegivaren betelat för den ansfålldes räkning eller eljest tillhandahålUt.Arbetegivares kostnader för tryggande av arbetetogares pension genom avsättningeller pensionsförsäkring utgör dock icke skattepliktig intäkt för denansfållde. 'Senaste lydelse 1990:1140. Såsom intäkt avtjänst skall upptogas, bland annat, hyresvärdet av bostod, sora kan vara åt denansfållde upplåten. För den, som är ansfålld och såsom löneförmån åtnjuterbosted, skalt alltså värdet av denna bostedsförmån medräknas vidlöneförmåneraas uppskattning. Såsora intäkt skall även upptogas exerapelvisvärdet av fri kost och fria resor ävensora skatter, försäkringar o.d., som arbetegivarenbetelat för den ansfålldes räkning eller som den anställde annarstillhandahållits på grund av anställningen. Skatteplikt föreligger dock inteför värdet av fri kost som åtnjuts på allmänna transportmedel vid tjänsteresaeller för värdet av fri frukost som åtnjuts på hotell eller liknande inrättningi samband med övernattning där under tjänsteresa, allt under förutsättning ankosten obligatoriskt ingår i priset för tjänsten i fråga.