prop · GF03119 · 1992-01-01 00:00:00 — teutjämningsreserv, avdrag för årets avsättning till skat- teutjämningsreserv, avdrag enligt lagen (1967:94) om avdrag vid inkomsttaxeringen för viss aktieutdelning och avdrag enligt 2 § 8 mom. andra stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt för utdelning på andra inbetalda insatser än förlagsinsatser. I den beräknade inkomsten ingår inte heller intäkt enligt 12 § fjärde stycket och intäkt enligt punkt 4 av anvisningarna till 24 § kommunalskattelagen (1928:370). Som tillgång räknas inte 1. 1. aktier i svenska aktier i svenska aktiebolag och aktiebolag och andelar i andelar i svenska ekonomiska svenska ekonomiska föreningar föreningar om företagets som inte utgör lager om röstetal för aktierna eller företagets röstetal för andelarna är så stort som anges aktierna eller andelarna är så i 7 § 8 mom. tredje stycket a stort som anges i 7 § 8 mom. lagen om statlig inkomstskatt tredje eller om företaget är frikallat stycket a lagen om statlig in- från skattskyldighet för komstskatt eller om företaget utdelning på aktierna eller är frikallat från andelarna enligt tredje stycket skattskyldighet för utdelning b nämnda moment, på aktierna eller andelarna enligt tredje stycket b nämnda moment, 2. andra tillgångar som avses i 27 § 1 mom. nämnda lag än aktier eller andelar om den underliggande egendomen är aktie eller andel i svenskt företag och innehavet av tillgångarna betingas av näringsverksamhet som bedrivs av företaget eller av annan som med hänsyn till äganderättsförhållanden eller organisatoriska förhållanden kan anses stå företaget nära, 3. en fordran på ett företag i intressegemenskap i den mån det andra företagets kapitalunderlag inte har reducerats med motsvarande belopp vid samma års taxering. Som skuld räknas även 1. en skuldreservering i den mån avdrag för reserveringen medges vid inkomsttaxeringen, 2. insatskapital i en ekonomisk förening i form av förlagsinsatser, 3. belopp som har avsatts till ersättningsfond, 4. kapitalunderlag hos ett företag i intressegemenskap i den utsträckning som anges i 12 § tredje stycket. Som skuld räknas inte belopp som har avsatts till skat- teutjämningsreserv. Som skuld räknas inte heller i fråga om skadeförsäkringsföretag belopp som har avsatts till regleringsfond för trafikförsäkring eller utjämningsfond. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången i fråga om 3 § vid taxering och i övrigt vid taxering. 1Senaste lydelse 1990:1446. 2Senaste lydelse 1990:1446. Lag om ändring i lagen (1990:655) om återföring av obeskattade Härigenom föreskrivs att 6 och 8 §§ lagen (1990:655) om återföring av obeskattade reserver skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 §1 För För bankaktiebolag, sparbanker, bankaktiebolag, sparbanker, föreningsbanker, finansbolag, föreningsbanker, finansbolag, kreditaktiebolag och sådana kreditaktiebolag och sådana värdepappersbolag som skall up- värdepappersbolag som skall pfylla kapitalkrav enligt 5 uppfylla kapitalkrav enligt 5 kap. 1 § lagen (1991:981) om kap. 1 § lagen (1991:981) om värdepappersrörelse gäller - i värdepappersrörelse får - i stället för vad som anges i 4 stället för vad som anges i 4 och 5 §§ - följande. och 5 §§ - bestämmelserna i andra stycket tillämpas. Hela uppskovsbeloppet skall tas upp till beskattning vid taxering eller, om företaget på grund av förlängt räkenskapsår inte skall taxeras detta år, vid taxering. Vid tillämpning av uppbördslagens (1953:272) regler om debitering av preliminär och slutlig skatt skall dock anses som om skatten på uppskovsbeloppet hänför sig med lika delar till de beskattningsår för vilka taxering sker . Taxeras inte företaget skall anses som om skatten på uppskovsbeloppet hänför sig till det beskattningsår för vilket taxering sker och med vardera till de beskattningsår för vilka taxering sker . Vad nu sagts äger motsvarande tillämpning om taxering inte sker ett senare år under nämnda period. 8 §2 Vid fusion som avses i 2 § 4 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, vid ombildning enligt 8 kap. sparbankslagen (1987:619) och vid övertagande enligt 10 kap. 8 a § föreningsbankslagen (1987:620) skall överlåtande och övertagande företag anses som en skattskyldig. Har Har uppskovsbeloppet för det uppskovsbeloppet för det överlåtande företaget bestämts överlåtande företaget bestämts enligt 4 och 5 §§ och är det enligt 4 och 5 §§ och har övertagande företaget ett uppskovsbeloppet för det sådant företag som avses i 6 § övertagande företaget tagits skall återstående del av upp till beskattning enligt 6 § uppskovsbeloppet samt i andra stycket skall återstående förekommande fall tillägg del av det överlåtande enligt 5 § tredje stycket företagets uppskovsbelopp << Vänster Spalt På >> << Höger Spalt På >> =>tas upp till beskattning hos =>samt i förekommande fall det övertagande företaget. tillägg enligt 5 § tredje Bestämmelserna i 6 § skall stycket tas upp till därvid äga motsvarande beskattning hos det övertagande tillämpning. Bestämmelserna i 6 § << Vänster Spalt Av >> andra stycket skall därvid äga motsvarande tillämpning. << Höger Spalt Av >> Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 1Senaste lydelse 1991:1003. 2Senaste lydelse 1991:843. Lag om ändring i lagen (1976:225) om avdrag vid inkomsttaxering för bidrag till hypoteksförening m.m. Härigenom föreskrivs att lagen (1976:225) om avdrag vid inkomsttaxering för bidrag till hypoteksförening m.m.1 skall ha följande lydelse. Lag om avdrag vid inkomsttaxeringen för bidrag till hypoteksförening m.m. Vid Vid beräkning beräkning av nettointäkt av av inkomst av näringsverksamhet rörelse enligt enligt lagen (1947:576) om kommunalskattelagen (1928:370) statlig inkomstskatt får avdrag och lagen (1947:576) om statlig göras för bidrag som inkomstskatt får avdrag allmänna hypoteksbank lämnar åtnjutas av till landshypoteksförening. stadshypotekskassa för Mottagaren skall ta upp bidrag som lämnats till bidraget som intäkt av stadshypoteksförening och av näringsverksamhet. allmänna hypoteksbank för bidrag som lämnats till landshypoteksförening. Mot- tagaren skall ta upp sådant bidrag som skattepliktig intäkt av rörelse. Denna lag träder i kraft . års taxering gäller de nya bestämmelserna även i fråga om bidrag från stadshypotekskassa till stadshypoteksförening. 1Senaste lydelse av lagen och dess rubrik 1976:1033. Lag om upphävande av lagen (1974:809) om befrielse från skattskyldighet vid fusion inom stadshypoteksinstitutionen, m.m. Härigenom föreskrivs att lagen (1974:809) om befrielse från skattskyldighet vid fusion inom stadshypoteksinstitutionen, m.m. skall upphöra att gälla . Lag om upphävande av förordningen (1969:744) om befrielse från skattskyldighet vid fusion inom stadshypoteks- och bostadskreditinstitutionerna, m.m. Härigenom föreskrivs att förordningen (1969:744) om befrielse från skattskyldighet vid fusion inom stadshypoteks- och bostadskreditinstitutionerna, m.m. skall upphöra att gälla . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , Proposition om ombildning av , m.m. 1 Ärendet och dess beredning tillkallades med stöd av regeringens bemyndigande en särskild utredare (verkställande direktören ) för att göra en översyn av lagstiftningen om hypoteksinstituten. Översynen skulle ske med utgångspunkt i de radikalt ändrade förutsättningar som då inträtt på kreditmarknaden. Utredningsarbetet skulle vara inriktat på att främja förutsättningarna för en effektiv konkurrens på denna marknad. Målet var att åstadkomma en moderniserad organisationsform för hypoteksinstituten, som gör det möjligt för dem att verka och utvecklas efter sina egna förutsättningar på en avreglerad kreditmarknad. Utredaren överlämnade betänkandet (SOU 1989:103) Hypoteksinstituten . Betänkandet har remissbehandlats. Till protokollet i detta ärende bör fogas dels en sammanfattning av betänkandet som bilaga 1, dels en förteckning över remissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandena som bilaga 2. På grund av den splittrade remissopinionen uppdrogs åt lagmannen att efter kontakt med berörda intressenter lämna ett alternativt förslag till ombildning. redovisade sitt uppdrag. Även detta förslag har remissbehandlats. Till protokollet i detta ärende bör fogas förslag som bilaga 3 samt en förteckning över remissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandena som bilaga 4. Regeringen lämnade ett förslag till ombildning av (prop. 1990/91:190). Efter regeringsskiftet återkallades propositionen (Skr. 1991/92:27). I en skrivelse, som kom in till , har Stadshypotekskassan och samtliga 20 stadshypoteksföreningar lämnat ett gemensamt förslag till ombildning av organisationen. Förslaget överensstämmer i stora delar med den tidigare propositionens förslag men skiljer sig från det förslaget främst på följande punkter: - Någon revers från kassan till staten på skall inte utfärdas - Låntagarinflytandet stärks - Den lokala förankringen bevaras Ett antal myndigheter och organisationer har fått tillfälle att vid en hearing muntligen framföra synpunkter på innehållet i skrivelsen och på en inom upprättad promemoria som getts formen av ett utkast till lagrådsremiss. Till protokollet i detta ärende bör fogas stadshypoteksorganisationens skrivelse som bilaga 5 och en förteckning över deltagarna vid hearingen som bilaga 6. De synpunkter som lämnats vid hearingen och som inte framförts tidigare redovisas i respektive avsnitt. Det tidigare nämnda betänkandet (SOU 1989:103) behandlar samtliga tre hypoteksinstitut, dvs. , och Skeppshypotek. Frågan om ombildning av och Skeppshypotek kräver ytterligare överväganden. Jag tar därför i detta ärende bara upp frågan om en ombildning av . Ombildningen av föranleder ett ställningstagande till vissa skattefrågor. Förslaget till ombildning av föranleder också en del följdändringar i andra författningar, som bör tas upp . Mina förslag om överensstämmer i sina huvudrag med det av stadshypotekskassan och föreningarna senast framlagda förslaget. I lagstiftningsärendet tar jag även upp några skattefrågor som gäller ett par andra aktuella omstruktureringar inom den finansiella sektorn. Det gäller ombildning av utländska bankers svenska dotterbankaktiebolag till filialer samt möjligheten till ombildning av ömsesidiga livförsäkringsföretag till livförsäkringsaktiebolag. Vidare tar jag upp en fråga om justering av reglerna för avsättning till skatteutjämningsreserv. Även dessa skattefrågor har behandlats vid den nyssnämnda hearingen. Slutligen tar jag upp en fråga om avskattning av bankers och andra finansiella företags obeskattade reserver. och andra företrädare för banker har i framställningar till (dnr 4495/91 och dnr 3590/91) framhållit de negativa effekter som uppkommer när bankernas riskreserver skall återföras då förlustriskerna är ovanligt stora. Regeringen beslutade att inhämta lagrådets yttrande över inom upprättade förslag till 1. Lag om stadshypotekskassa, 2. Lag om inkomstskatteregler med anledning av vissa omstruktureringar inom den finansiella sektorn, m.m., 3. Lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 4. Lag om ändring i lagen (1990:654) om skatteutjämningsreserv, 5. Lag om ändring i lagen (1990:655) om återföring av obeskattade reserver, 6. Lag om ändring i lagen (1976:225) om avdrag vid inkomsttaxering för bidrag till hypoteksförening m.m., 7. Lag om upphävande av lagen (1974:809) om befrielse från skattskyldighet vid fusion inom stadshypoteksinstitutionen, m.m., Lag om upphävande av förordningen (1969:744) om befrielse från skattskyldighet vid fusion inom stadshypoteks- och bostadskreditinstitutionerna, m.m. De till lagrådet remitterade lagförslagen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 7. Lagrådet har i yttrande föreslagit att de i punkterna 3 och 4 av övergångsbestämmelserna till lagförslaget 1 skall brytas ut till en särskild lag om ombildning av stadshypoteksinstitutionen. Förslaget ger anledning till följdändringar i vissa av de övriga lagförslagen. Lagrådet har också föreslagit viss formell bearbetning av 2-4 och 8 §§ i lagförslaget 1. Lagrådet har lämnat övriga lagförslag utan erinran. Lagrådets yttrande bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 8. Jag godtar lagrådets förslag. Även i övrigt bör vissa redaktionella ändringar göras i de remitterade lagförslagen. Efter det att lagrådsremissen beslutats har Svenska Bankmannaförbundets Centrala Företagsklubb för i en skrivelse till lagt fram förslag om representation i stadshypotekskassans styrelse för de anställda i m.m. Jag behandlar skrivelse i avsnitt 3.4 och 3.6. 2 Hypoteksinstitutens organisation och verksamhet De tre hypoteksorganisationerna i - , och Skeppshypotek - har gamla anor och en tillkomsthistoria som återspeglar olika näringsverksamheters finansieringsproblem och behov av bl.a. långfristiga krediter. bildades i syfte att förse jordbruket med långfristigt kapital till fast ränta. och tillkom med uppgift att tillhandahålla långfristiga primärlån till fastigheter i städer för att tillgodose behovet av bostäder i de då snabbt växande tätorterna. är av något senare datum och bildades för att möta kravet på ett speciellt , med huvuduppgift att underlätta den svenska handelsflottans förnyelse och expansion. 2.1 Hypoteksinstitutens roll på kreditmarknaden Hypoteksinstitutens tillkomsthistoria visar att instituten bildades med statsmakternas stöd i syfte att tillförsäkra prioriterade sektorer i samhället förmånliga långfristiga krediter. Detta kunde andra kreditinstitut då inte tillgodose. är de tre hypoteksorganisationerna mycket stora aktörer på resp. del av kreditmarknaden och de får i vissa avseenden anses vara marknadsledande. Avregleringen av den svenska kreditmarknaden har radikalt ändrat verksamhetsförutsättningarna för hypoteksinstituten och deras roll på marknaden. förelåg en ransoneringssituation i fråga om långfristiga krediter där endast ett fåtal institut gavs möjlighet att vara hade ensamrätt inom sin sektor och marknaden för bottenlån till bostäder var kvoterad på ett sätt som automatiskt gav en mycket stark ställning. Systemet fungerade så, att bankerna i stor utsträckning förmedlade kunder till hypoteksinstituten. Sedan systemet med prioriterade obligationer för bl.a. hypoteksinstituten avskaffats måste all upplåning på den svenska kreditmarknaden ske till marknadsmässiga räntor. Kreditanskaffningen till t.ex. bostads- och lantbrukssektorerna konkurrerar nu på lika villkor med annan upplåning. Det finns då inte samma skäl för banker och vissa andra kreditinstitut att slussa fastighetskrediter vidare till hypoteksinstitut. Banker, kreditaktiebolag, finansbolag och andra institut kan själva utan särskilda begränsningar erbjuda kunderna konkurrenskraftiga villkor. På den tidigare starkt reglerade marknaden var kraven på hypoteksinstitutens organisation för kontakt med låntagare och för marknadsföring begränsade. Efter avregleringen och den ökade konkurrensen har tillgången på kontorsnät blivit av stor betydelse. Hypoteksinstituten har också lagt ned ett omfattande arbete på att utveckla organisationen, framförallt på ADB-sidan. Vidare har hypoteksinstituten i varierande grad avsatt resurser för marknadsföring och uppbyggnad av en organisation för detta ändamål. Dessa åtgärder har vidtagits som en följd av avregleringen och den tilltagande konkurrensen på marknaden. 2.2 Hypoteksinstitutens nuvarande organisation I fråga om organisation och uppbyggnad skiljer sig hypoteksinstituten i vissa avseenden från varandra. I och finns centrala organ som svarar för upplåningen medan lokala organ runt om i landet handhar kreditgivningen. Således är varken de centrala eller lokala organen i organisationen, sedda var för sig, kompletta kredit- företag. Skeppshypotek däremot består bara av ett organ - - som svarar för såväl upplåning som utlåning. Någon motsvarighet till hypoteksföreningarna finns alltså inte i den organisationen. 2.3.1 Organisationen regleras av lagen (1968:576) om stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar (stadshypotekslagen) samt av reglementet (1968:654) för stadshypotekskassa och för stadshypoteksföreningar. Organisationen består av stadshypotekskassan, som är det centrala organ vilket svarar för upplåningen, och 20 stadshypoteksföreningar, vilka sköter utlåningen. Kassans upplåning kommer huvudsakligen från stora institutionella placerare och sker främst mot obligationer och certifikat. Som säkerhet för kassans förbindelser har staten ställt en garanti, den s.k. grundfonden. Inrättandet av denna garanti i samband med att kassan bildades , skall ses mot bakgrund av den då rådande bristen på kapital inom landet. Den statliga garantin var en förutsättning för kassans upplåning på den europeiska kapitalmarknaden och utgjordes t.o.m. av statsobligationer som tillhandahölls av riksgäldsfullmäktige. Obligationerna var emellertid statens egendom och kassan erhöll ingen avkastning. utgörs den av en av utfärdad garantiförbindelse på . Kassan förvaltas av en styrelse som består av tio ledamöter. Regeringen utser tre av dessa - bland dem ordförande och vice ordförande - samt suppleanter . Sex ledamöter och sex suppleanter väljs av stadshypoteksföreningarnas ombud på ordinarie ombudsstämma. Dessutom är verkställande direktören ledamot av styrelsen och hans ställföreträdare är suppleant. De sistnämnda utses av övriga styrelseledamöter. För revision av styrelsens förvaltning och kassans räkenskaper utser regeringen och finansinspektionen var sin revisor och suppleant. Ombudsstämman utser två revisorer och suppleanter för dem. Stadshypoteksföreningarna lämnar lån till bostads-, affärs- och kontorshus samt till vissa s.k. bostadskomplement. Vidare lämnas bostadsrättslån. Av 21 § stadshypotekslagen framgår att fastighetsägare, tomträttshavare eller samfällighetsförening som erhåller lån från stadshypoteksförening automatiskt blir medlem i föreningen. Medlem som inte står i skuld till förening för förfallna avgifter har rösträtt på föreningsstämma, som skall hållas minst en gång . Varje medlem har en röst. En stadshypoteksförening förvaltas av en styrelse, som består av minst fem och högst sju ledamöter. Kassan utser en av ledamöterna jämte suppleant. Övriga ledamöter och suppleanter för dem väljs på ordinarie föreningsstämma. Styrelsen väljer inom sig ordförande och vice ordförande. Varje förening utser fem ombud att representera föreningen vid den årliga ombudsstämman, som skall utse ledamöter och suppleanter i kassans styrelse och avgöra frågor om bl.a. fastställande av balansräkning och om ansvarsfrihet för denna styrelse. Ansökan om tillstånd att bilda en förening görs hos regeringen, som - om tillstånd ges - bestämmer föreningens verksamhetsområde. Regeringen förordnar också om förfarandet vid likvidation av kassan och föreningarna. Vid kassans likvidation skall nettotillgångarna användas för ändamål som regeringen bestämmer efter hörande av föreningarna. Vid en förenings likvidation skall nettotillgångarna överlämnas till kassan. Stadshypotekslagen innehåller även bestämmelser om fusion av föreningar, innebärande att en förening kan uppgå i en annan på så sätt att den överlåtande föreningen upplöses utan likvidation och att dess tillgångar och skulder övertas av den övertagande föreningen. Tillstånd till fusion får lämnas av regeringen, om fusionsavtalet godkänts av den överlåtande föreningens stämma. Medlem som inte samtyckt till fusionen har rätt att utträda ur föreningen, varvid hans lån förfaller till betalning. Slutligen skall nämnas att kassan och föreningarna står under tillsyn av . 2.3.2 Den nuvarande verksamheten verksamhet är enligt lag i huvudsak begränsad till kreditgivning för finansiering av bostads-, kontors- och affärsfastigheter samt av bostadsrätter i sådan bebyggelse. verksamhet kan delas in i upplåning och utlåning. Hypoteksorganisationernas upplåning har av tradition skett främst genom utgivning av obligationer. Hypoteksinstituten uppträder själva som obligationer. Genom att det s.k. prioriteringssystemet upphörde fråntogs och samt de bostadsfinansierande kreditaktiebolag som kunnat ägna sig åt prioriterad kreditgivning möjligheten att anskaffa medel genom emission av prioriterade obligationer. Den administrativt bestämda obligationsränta som staten tidigare angav för vissa prioriterade ändamål inom bostadssektorn och jordbruket, upphörde och ersattes av en marknadsanpassad ränta. Detta innebar att utlåningsräntan påverkades i motsvarande omfattning. Konkurrensen ökade avsevärt bl.a. genom att hypoteksinstitutens och de nämnda kreditaktiebolagens marknad för bottenlån öppnades för andra kreditinstitut. För de tre hypoteksorganisationerna har staten i lag ställt garanti som särskild säkerhet för institutens förbindelser. Hypoteksinstitutens upplåningsmöjligheter står i direkt relation till storleken av denna garanti. För finns bestämmelserna om upplåning i 7 § stads- hypotekslagen. Härav framgår att stadshypotekskassans låneskuld inte får uppgå till mera än tio gånger summan av kassans fonder, den statliga garantin (grundfonden) på samt reserv- och kapitaltäckningfonderna, vilka per uppgick till 6 100 milj.kr. resp. 500 milj.kr. Utlåning I lånas medel upp av stadshypotekskassan, vilken i sin tur lånar ut dessa till föreningarna. För de lån stadshypotekskassan lämnar till stadshypoteksföreningarna fastställer kassan själv räntesats och återbetalningsvillkor men skall se till att förfallotiden för lånen är förenlig med villkoren för kassans förbindelser, dvs. att s.k. matchning föreligger mellan kassans upp- och utlånings- verksamhet. Den egentliga utlåningsverksamheten i bedrivs således av de lokala föreningarna. Stadshypoteksföreningarna lånar ut medel till låntagarna enligt amorteringsplaner med olika tidslängd, i regel , men även kortare tider förekommer. Lån får beviljas endast mot säkerhet i form av panträtt i fast egendom, om det inte är fråga om fall där staten, kommuner, banker, eller svarar som låntagare eller på grund av borgen. För lån i form av byggnadskreditiv krävs därutöver annan betryggande säkerhet. Pantbrev i fast egendom skall lyda på minst det belopp till vilket lån beviljas och ligga inom av objektets uppskattningsvärde, vilket fastställs av den långivande föreningen på grundval av särskild värdering. Under vissa förutsättningar kan pantbrev inom godtas. har också möjlighet att lämna lån mot säkerhet i bostadsrätt och, , mot säkerhet i andel i bostadsförening och aktie i bostadsaktiebolag under förutsättning att en icke tidsbegränsad nyttjanderätt till en lägenhet är oskiljaktigt förenad med andelen eller aktien. I övrigt gäller att föreningarna skall ha samma villkor för sin utlåning som gäller för deras motsvarande upplåning hos kassan. Det bakomliggande syftet med tillskapandet av hypoteksorganisationen finns alltjämt kvar och kommer till uttryck i den nu gällande lagstiftningen. Detta framgår av beskrivningen av ändamålet för de lokala föreningarna. En stadshypoteksförening har enligt 19 § stadshypotekslagen till ändamål att inom sitt verksamhetsområde utöva låneverksamhet avseende dels fast egendom eller med tomträtt upplåten fastighet som bebyggs för att användas huvudsakligen till bostäder eller affärslokaler, dels annan bebyggelse, om denna finansieras med stöd av statligt bostadslån eller statligt lån för anordnande av allmän samlingslokal, dels bostadsrätt i sådan bebyggelse. Med bostadsrätt likställs i huvudsak andel i bostadsförening och aktie i bostadsaktiebolag. Dessutom får förening driva annan verksamhet som har samband med långivningen. Hypoteksorganisationernas belåningsändamål angavs i då statsmakterna med olika instrument styrde kreditgivningen på ett helt annat sätt än vad som sker . Genom metoden att i lag ange för vilka ändamål olika institut får låna ut medel prioriteras dessa ändamål på ett för dagens kreditmarknad främmande sätt. har med jämna mellanrum diskussioner om hypotekinstitutens ändamålsbestämmelser aktualiserats.