prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Som jag tidigare anfört avserjag att föreslå regeringen att uppdra åt Stetskontoret att göra en uppföljningav organisations- och stmkturförändringar inom stetsförvaltningen som underlagför fortsatta effektiviseringsinsatsatser och stmkturomvandlingar. Verksamheteninom det informationsteknologiska området skall begrän- Prop. 1992/93:100sas och koncentreras till vissa för statsförvaltningen "konceragemen- Bil. 8 samma" uppgifter inom området standardisering, säkerhet ochinköpssamordning. Statskontoret har i sin anslagsframstallning begärtsärskilda medel för stödet till STATTEL-delegationen. Som jag tidigare anmältpågår bl.a. upphandling av en grandtjänst för datakommunikation. Statskontoretbör ha beredskap för fortsatt stöd till STATTEL-delegationen. Omfattningen avdessa insatser får bedömas med hänsyn till den fortsattautvecklingen av STATTEL-delegationens arbete och Statskontorets sara-laderesurser på det informationsteknologiska området. Jag anmälde också i förra årets budgetpropositionatt jag avsåg att återkomma i frågan om en ökad avgiftsfinansiering avStetskontorets verksamhet. Jag kan i stort sett anslute mig till de principersom Stetskontoret föreslår för den fortsatte finansieringen. Jag har emellertidfuimit det möjligt att ytterligare förenkla anslagssystemet genom att tillämpauppdragsmodellen fullt ut. För Stetskontorets verksamhet föreslår jag därföratt nuvarande ramanslag ersätts av ett nytt anslag för uppdragsverksamhet. Jagföreslår vidare att ett nytt ramanslag Uppdrag till Stetskontoret förs uppunder sjunde huvudtiteln. Anslaget skall användas för fmansiering av destebsuppgifter och särskilda uppdrag som regeringen lägger på Stetskontoret. Somjag tidigare redovisat har jag för budgetaret1993/94 beräknat det nya ramanslaget A 5. Uppdrag till Statskontoret till 55rakr, varav bör disponeras av Statskontoret för stebsuppgifter och 35mkr bör användas för att finansiera särskilda uppdrag till Statskontoret. Istebsuppgiftema ingår att tillhandahålla kansliresurser åt statens person- ochadressregistemämnd. I uppdragsdelen har jag beräknat för att organiserasvenskt deltagande i samarbete avseende informationstjänster inom ramen förEES-avtalet. Som jag under anslaget I 10. återkommer till avser jag attföreslå regeringen att ge Statskontoret i uppdrag att under budgetaret 1993/94ha ett sammanhållande ansvar för detta arbete. För fmansiering av ADB- och kommunikationsutmstninggenom lån i har jag beräknat en låneram på . Mitt förslag innebär en väsentlig minskning avverksamhetens omfattning. Somjag tidigare anfört bör verksamheten inom detinformationsteknologiska området begränsas till vissa för stetsförvaltningen"koncern-gemensamma" uppgifter inom området standardisering, säkerhetoch inköpssamordning. Även i övrigt räknar jag med att besparingar är möjligagenom att uppdragen från regeringen koncentreras till frågor av större vikt ienlighet med de riktlinjer för prioritering av uppdrag jag tidigare angivit. De avvecklingskostnader som uppstar till följd avminskad verksamhetsomfattning får i förste hand finansieras inom ramen förtillgängliga medel för budgetaret 1992/93 och sparade anslagsmedel. Utgåendeanslagssparande på Statskontorets ramanslag för innevarande budgetar bör därför disponeras av Statskontoret för avvecklingskostnader. Eftersom det är svårt attexakt beräkna hur stora kostnader som kommer Prop. 1992/93:100 att belastastatsbudgeten är jag inte nu beredd att föreslå några ytterligare Bil. 8medel för omstallnings- och avvecklingsåtgärder. Statskontoret får om det visarsig nödvändigt återkonmia till regeringen med en sådan framstallan. Jaghemstaller att regeringen föreslår att till Statskontoret: Uppdragsverksamhet förbudgetaret 1993/94 anvisa ett anslag på . 1991/92Utgift 386 183 718 1992/93 Anslag 420 437 000 1993/94Förslag 463 271 000 () är enligtsin instmktion (1988:1147, ändrad senast 1992:1001) ett gemensamt förvaltnings-och arbetsgivarorgan för frågor sora rör Statsrådsberedningen, departeraenten,utrikesrepresentationen eller kommittéema. Förvaltningskontoret skall faststalla riktlinjer igemensamma frågor om personal och personaladministration i regeringskansliet.FK skall också besluta i gemensamma frågor om service, administration,rationalisering samt ADB-frågor, dock ej för utrikesrepresentationen. Förvaltningskontoretföreslår i sin anslagsframstallning bl.a. följande: - Tillförvaltningskontoret överförs vissa resurser från avseende driften av och . - Investeringarbör göras i avseende telefonväxeln och ADB-utmstningen. Funktionsförbättringar genom ombyggnad bör genomföras i delar av lokaleraa. - Tilldepartementen och statsrådsberedningen överförs medel för samtalsavgifter. - Förviss interautbildning och för konferensservice föreslår FK att i det fall medel inte kan stallas till förfogande, detta finansieras genom uttagande av avgifter av departeraenten. Jagberäknar anslaget för nästa budgetar till . Jag har i tidigare sammanhang framfört attintemadministrationen i bör rationaliseras och göraseffektivare. En utredning har arbetat med dessa frågor och i sittbetänkande (SOU 1992:112) föreslagit förändringar bl.a. inomförvaltningskontoret. Betänkandet är under remissbehandling. Denfortsatta beredningen får visa vilka åtgärder som behöver vidtas. 6Riksdagen 1992/93. Förutrastning av nya lokaler i kvarteret /93:100 Bmnkhalsen har jag beräknat en engångsanvisning på 1 130 tkr. De föreslagna ombyggnadema av regeringskanslietslokaler föreslås fmansieras genom en höjning av hyran med 1 119 tkr per år.Medel har beräknats för detta. Genom omfördelning tillförs förvaltningskontoretmedel för servicefunktioner på och . Förvaltningskontoret har föreslagit att kostnadenför samtalsraarke-ringar fr.o.ra. den skall belasta departementen.FK har vidare föreslagit att konferensservicen och delar av intemutbildningenskall avgiftsbeläggas. Jag biträder dessa förslag och avser att återkomma tillregeringen i fråga om avgiftsbeläggningen. För en moderaisering av departementens telefonväxeloch intera-TV-nät och för övrig inredning och utrastning i regeringskanslietslokaler föreslårjag att förvaltningskontoret få ta upp lån i Riksgäldskontoretmed högst . Anslaget för förvaltningskontorhar budgeterats utan hänsyn till de tekniska justeringar som måste göras tillföljd av ändringen av nivån på lönekostnadspålägget, den ändradefinansieringsformen för Stetshälsan, övergången till lån i RGK samt de nyaprinciperaa för budgeteringen av anslagen. Jag har tidigare denna dag redovisatriktlinjema för dessa förändringar (bilaga 1, Stetsbudgeten och särskildafrågor, avsnitt 2.2). Det belopp som kommer att stallas till Regeringskanslietsförvaltningskontors disposition konuner slutligt att faststallas enligt de nuredovisade riktlinjema och kan därför avvika från det nu budgeterade beloppet. Jaghemställer att regeringen föreslår att till förbudgetaret 1993/94 anvisa ett ramanslag på . : Statistik, register ochprognoser Statistiskacentralbyrån (SCB) är central förvaltningsmyndighet för den statligastatistikproduktionen och ansvarar för huvuddelen av denna. Föratom underanslaget E 8. : Statistik, register och prognoseranvisas SCB också medel under anslaget E 8. har ett ramanslag på 435 033 000kr. anvisats för SCB. Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallades den 8november 1990 en särskild utredare med uppdrag att se över den stetligastetistikens styraing, finansiering och samordning. Utredningen har i maj 1992avlämnat sitt betänkande Effektivare stetistikstyraing (SOU 1992:48).Regeringen har därefter i en proposition om den stetliga statistikens finansiering ochsamordning (1992/93:101) lagt fram principer och Prop. 1992/93:100 förslagsom syftar till att göra styrningen av den stetliga statistikproduk- Bil. har beslutot (FiU7, rskr. 122) i enlighet medpropositionen. I avvaktan på den ytterligare beredning dette föranlederföreslår jag att anslaget förs upp med oförändrat belopp i förslaget tillstetsbudget för näste budgetar. Jaghemstaller att regeringen föreslår att, i avvaktan på en särskild proposition i ämnet,till för /94 beräkna ett ramanslag på435 . Underanslaget redovisas inkomster och utgifter for Stetistiska centralbyrånsuppdragsverksamhet. För innevarande budgetår har ett formellt belopp av1 . förts upp i stetsbudgeten. Med hänvisning till vad jag sagt under E7. Stetistiska centralbyrån: Statistik, register och prognoser föreslår jag attanslaget förs upp med oförändrat belopp. Jaghemstaller att regeringen föreslår att, i awaktan på en särskild proposition i änmet,till för /94 beräkna ett anslag på I000 kr. Nyttanslag (förslag) 1 000 Enligtpropositionen om åtgärder för att stärka det finansiella systemet (prop.1992/93:135) skall en särskild myndighet, , inrättas för atthantera frågor om statligt stöd till banker och vissa andra kreditinstitut. Dennya myndigheten skall enligt propositionen finansieras med avgifter.Näringsutskottet har hemställt att antar de i propositionen framlagdaförslagen (1992/93:NU 16). skall behandla ärendet den 18 deceraber1992. För iimevarande budgetar har i nämndaproposition ett reservationsanslag på beräknats förBankstödsnämnden. Det finns ännu inte något beslut om när nämndens verksamhetskall påbörjas. Regeringen har beslutet att ensärskild utredare skall lämna förslag till organisation av Bankstödsnämndensverksarahet. Utredaren skall också lämna förslag på budget for nämndens förvaltningskostnaderför /94. Enligt utredmngens direktiv bör utredaren utgå från attmyndigheten skall anvisas ett ramanslag. avvaktan på att stallningkan tas till utredningens förslag föreslårjag att Prop. 1992/93:100 anslaget förs upp med I . Jagherastaller att regeringen föreslår att till 1993/94 anvisa ett förslagsanslag på I . Nyttanslag (ram) 6 100 000 Nämnden skall förbereda den tillsyn som den skallbedriva med anledning av den nya lagen om offentlig upphandling när lagenträder ikraft. Nämnden skall vidare utöva tillsyn enligt upphandlingsförordningen(1986:366). Nämnden skall också bl.a. fullgöra uppgifter enligt förordningen(1988: lOI) om tillämpning av GATT-överenskommelsen om stetlig upphandling.Övriga uppgifter som ankommer på nämnden fraragår av vad jag anfört i prop.1992/93:88 om offentlig upphandling (s. 42 f). Lagen om offentlig upphandling konuner inte attträda ikraft /93 på grand av den situation som har uppkommitifråga om EES-avtelet. Nämnden har ändå en viktig uppgift att iylla genom detförberedelsarbete den kan bedriva till dess att lagen träder ikraft och därmedunderlätte en övergång till det nya systemet (jfr prop. 1992/93:88 s. 56). Resurser raotsvarande två helårsarbetskrafter haröverförts från till nämnden. Jag har beräknat medelsbehovet för budgetaret1993/94 till . Jag har då utgått ifrån att administrativt stödtillhandahålls av på uppdragsbasis. Jag kommer senare denna dag vid min anmälan tilltilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetaret 1992/93 att to upp frågan omanslag till bugetar. Jaghemställer att regeringen föreslär att till /94 anvisa ett ramanslag på 6 IOO . R Statliga arbetsgivarfrågor Prop. X., o ... I Bilaga 8 1991/92Utgift 46 899 918 1992/93Anslag 60 448 000 1993/94Förslag 47 848 000 () är enligt sininstmktion (1989:517, ändrad senast 1992:776) central förvaltningsnndighet fördels förhandlingar i och samordning av frågor som rör reglering avförhållandet mellan offentliga arbetsgivare och deras arbetstagare, när detgäller anställnings- och arbetsvillkor som fastställs under medverkan av regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer, dels arbetsgivarpolitiken ocharbetsmarknadsfrågor inom statsförvaltningen. SAV skall också inom sittverksamhetsområde följa upp och utvärdera effekteraa av kollektivavtal som verkethar slutit. SAV har för /94 länmat en förenkladanslagsframställning. SAV hänvisar till den tidigare inlämnade treärsplanenför perioden I99I/92-I993/94 och den redovisning som gjordes i anslagsframställningenför budgetaret 1992/93. -i första hand 79 531 000 kröverfors i enlighet med av SAV skisserad, till lönesumman relaterad,avgiftsmodell till niyndigheter och andra oi;gamsationer som SAV skallföreträda, för att bekosto deras avgifter till en avgiftsfinansierad arbetsgivarorganisation -regeringen i andra handbeviljar ett ramanslag på -om regeringen ävenfortsättningsvis beslutar sig för att endast delvis finansiera SAV:s verksamhetvia avgifter från vissa verk, niyndigheter eller andra organisationer, ävendessa avgifter beräknas enligt den skisserade modellen. SAVhar erhållit dispens av RRV att följa bokföringsförordningen i dess nya lydelseför /92. Motivet är att myndigheten ännu inte öveigått till enkostnadsmässig redovisning och att myndighetens tillgångar inte hellerredovisas. Den revisionsberättelse som RRV lämnat avser därför en granskning avårsbokslut upprättot efter den gamla ordningen. RRV imderstryker dock vikten avatt uppföljningssystemet för resultotredovisningen fullföljs under innevarandebudgetår. SAV har i sin årsredovisning hänvisat till de målsom i treårsplanen /92-1993/94 satts upp inom . Dessa mål är delmål på vägen mot att nå det övei;gripandemålet en god personalförsörjning för att möjliggöra en effektiv verksamhet istotsförvaltningen. I resultotredovisningen har uppföljningen koncentreratsmot dessa delmål och SAV menar att inriktningen på verksamheten bör ligga fasteftersom resultoten är sådana att korrigeringar inte ter sig nödvändiga. Årets resultot innebär ett överskott om 9 794 000kr. Detto tillsammans med ingående anslagssparande frän 1990/91 om 3 582 000 krhar ökat behållningen till . SAV disponerar en anslagskredit påhögst I . Denframtida utrormningen av deti statliga arbetsgivarorganisationen 1992/93:100 Bilaga 8 Mittförslag: SAV ombildas till en uppdragsmyndighet som från och med budgetaret1994/95 fmansieras av avgifter. Den nya statliga arbetsgivarorganisationen börfå en från regeringen mer fristaende ställning. De myndigheter som ansluts tillorganisationen bör bestamma dess finansiering och ledning. Den nyaorganisationen bör förberedas av SAV under /94. Genombeslut beniyndigade regeringen chefen för tillkalla en kommitté med uppdrag att lämna förslag till den framtidautformningen av stotens centrala arbetsgivarfunktion (dir. 1992:31). Kommittén, som antog namnet ,har lagt fram sitt betankande (SOU 1992:100) Stoten ocharbetsgivaroiganisa-tionema. En sammanfattning av betänkandet iiims i Bilaga8.4. Betänkandet har remissbehandlats i vanlig ordning.En förteckmng över remissinstanseraa fiims i Bilaga 8.5. En sammanställning avremissyttrandena fmns tillgänglig i ärendet (dnr 4734/92). Arbetsgivarkommitténföreslår bl.a. att den stotiiga arbetsgivarorgan nisationen utvecklas mot enmer fristaende ställning i förhållande till regeringen. Organisationen bör gesformen av en uppdragsmyndighet som finansieras av obligatoriska avgifter frånniyndigheter sora ålagts ett uttalat ekonomiskt ansvar för sin verksamhet.Organisationens styrelse föreslås bli tillsatt av ett årsmöte där nQndighetemaär representerade. Styrelsen skall i sin tur utse oiganisationens ledning. Enfömtsättning för den föreslagna verksamhetsformen är införande av s.kutgiftsramar, vilket innebär att nndighetema tilldelas anslagsmedlen i sinhelhet inför varje budgetår med ett ansvar för kostnadsutvecklingen bl.a. förlöner. Regeringen behöver enligt den föreslagna ordmngen normalt inte godkännade kollektivavtal som arbetsgivarorganisationen sluter - med undantog av des.k. huvudavtalen samt avtol ora raedbestämmande vid beredningen avregeringsärenden (MBA-R). Kommittén föreslår också att lagen (1965:576) omställföreträdare för koramun vid vissa avtalsförhandlingar m.m. skall ersättasav en ny lag, kallad ställföreträdarlagen, som omfattar endast deförsäkringskassie-anställda och prästerna i . Kommitténsförslag överenstämmer i huvudsak med mitt förslag. Denövervägande delen av remissinstanseraa bifaller i huvudsak kommitténs förslag.Några har invändningar raot vissa delar av förslagen och anser t.ex. attorganisationens ledning bör tillsättos av regeringen eller att ett bättresystera för beräkning av röstetol vid årsmötet måste tos fram för att väma omsmå och medelstora myndigheters inflytande. Flera anser att formen ideellförening i stallet för uppdragsrayndighet bör övervägas. Några remissinstanser, i huvudsak rättsliga,avstyrker ett genomförande nu av förslaget till ny arbetsgivarorganisation medhänvisning till att ytterligare utredning av de juridiska aspekteraa behövs.Det gäller framför allt i förhållande till vad som sägs i 9 kap. 11 §regeringsformen (RF) om finansutskottet och dess rätt att på vägnargodkänna avtol i frågor rörande anstallningsvillkor för statens arbetstagaremen också om den föreslagna organisationens stallning som myndighet underregeringen enligt II kap. 6 § första stycket RF. Detsamma gäller iförhållande till vad som sägs i 11 kap. 9 § RF försto stycket om tjänst somtillsätts av regeringen under hänvisning till den föreslagna ordningen attorganisationens ledning inte skall tillsättas av regeringen. En ändring av den nuvarande s.k.ställföreträdarlagen ifrågasätts av några remissinstanser bl.a. med hänvisningtill aviserade förändringar på socialförsäkringens område samt till att enkyrkoberedning behandlar prästeraas framtidatjänsteorganisation. Arbetsgivarkommitténhar satt in frågan om den statliga arbetsgivarorganisationens utformning i ettstörre sammanhang och framhållit vikten av ökad samverkan mellanarbetsgivarorganisationerna på hela arbetsmarknaden. Jag instammer i detta ochvill stryka under att arbetsgivaraa måste på ett aimat sätt än - inteininst raed tanke på det ekonomiska krisläget - ta ansvar för en lönebildningsom främjar samhällsekonomisk balans och ökad konkurrenskraft, det somkommittén kallar "första linjens ansvar". En föratsättning för dettaär att arbetsgivarsidan uppträder så enigt och kraftfullt som möjligt. har lämnat förslag om hurarbetsgivarfunktionen bör utformas för av staten ägda företeg, för statligastiftelser och för stotiiga nndigheter. Jag delar kommitténs uppfattning att riksdagensriktlinjer att stotsägda företog inte bör tillhöraSAF bör upphöra att gälla. Det bör inte vara ägarförhållandet som avgör vilkenarbetsgivarorganisation olika företog bör tillhöra, utan i stallet hur deraskoraraersiella intressen bäst tillgodoses. Stotiiga företog bör således kutmaanslutas till samma arbetsgivarorganisationer som det privato näringslivet ochdär saraverka inora olika branchförbund. I fråga ora stiftelser anser jag i likhet raedkoramittén att frågan ora arbetsgivartillhörighet får bestämmas från fell tillfell beroende på verksamhetens art. Jag övergår nu till att närmare behandla denframtida arbetsgivaror- Prop. 1992/93:100 ganisationen för stotiiga myndigheter. Den statliga arbetsgivarorganisationen förrnyndigheteraa bör ingå som en naturlig del i den saraverkan raellanarbetsgivarorganisationerna som jag inledningsvis betonade vikten av. Den börså långt möjligt ges likartade fömtsättningar att verka som övrigaarbetsgivarorganisationer. Enligt är införandet avtydliga s.k. utgiftsramar en viktig föratsättning för den förändring av denstatliga arbetsgivarorganisationen som man föreslår. Jag har tidigare underavsnittet Principer för beräkning av anslagen i bilaga I till Finansplanenföreslagit att ramar för myndigheteraas förvaltningskostnader införs från ochmed /94. Det är också enligt min mening lämpligt att samtidigtgöra förändringar i den statliga arbetsgivarorganisationen i linje raed vadjag har sagt. Jag anser att SAV bör omvandlas till en avgiftsfinansieradarbetsgivarorganisation som verkar för myndigheteraas och verkens räkning ienlighet med de gmndläggande utgångspunktema i kommitténs betänkande. En sådanförändring utgör en konsekvens av statsmaktemas strävan att utveckla enresultatorienterad styraing av myndigheteraas verksamhet. Myndighetema bör haen långt gående frihet att bestämma hur tillgängliga medel skall användas föratt uppnå de raål som statsmakterna har bestamt. Hit hör inte minst ansvaretför lönebildningen och personalkostnaderaa. Gränsen mellan regeringens och de statligamyndighetemas uppgifter bör göras klarare än vad fållet är . ochregeringen skall ange fömtsättningama och de ekonoiniska ramaraa. Regeringenskall också ha överblick och kunna följa verksamheten och utvecklingen på denstatliga arbetsmarknaden. Myndighetemas uppgift bör entydigt vara att bedrivasin verksamhet tmder utövande av en ändamålsenlig arbetsgivarpolitik. Denna gränsdragmng bör enligt min mening också geutslag i hur den statliga arbetsgivarorganisationen utformas. Myndigheteraa börha tillgång till en stark och sammanhållen statlig arbetsgivarorganisation somkan företräda deras intressen i centrala arbetsgivarpolitiska frågor särskilt iförhandlingar om kollektivavtal inom löne- och personalpolitikens område. Av förordningen (1976:1021) om statligakollektivavtal, m.ra. (ändrad senast 1990:1172) framgår att det i princip ärSAV som sluter kollektivavtal på statens vägnar. SAV kan dock delegera dennaavtalsrätt till andra stotiiga rayndigheter. Jag föreslår här i sak ingenändring . Däreraot föreslårjag att myndigheteraa ges ett mer direktinflytande över sin arbetsgivarorganisation genom att de får utseorganisationens styrelse. Styrelsen får i sin tur tillsätto arbetsgivarorganisationensledning. Styrelsen bör också ges raöjlighet att vid behov kunna skilja organisationenschef från sin tjänst. Detto bör gälla även i det fallet att denne är förordnadför en bestamd tid. Det senare föratsätter ändringar i 7 kap. 9 § och i 15 kap.1 § lagen (1976:600) ora offentlig anstälhiing (oratryckt 1991:600, ändradsenast 1992:346). Pådetta sätt skapas fömtsättningar för en självständig statlig arbets- Prop.1992/93:100 givarorganisation som på ett mer jämbördigt sätt kan samverkamed Bilaga 8 andra arbetsgivarorganisationer på arbetsmarknaden. Destotsanstalldas huvudorganisationer får då också en enda tydlig motpart. menar att de avtal somarbetsgivarorganisationen sluter inte längre skall behöva godkännas avriksdagen och regeringen, bortsett från att regeringen bör to ställning till des.k. huvudavtalen och MBA-R, vilka bl.a. rör frågor av betydelse för skyddetmot samhällsfarliga konflikter och skydd för den politiska demokratin. Jagansluter mig här till kommitténs uppfattning. Om systemet med tydliga ramar förmyndigheteraas förvaltningskostnader införs, behöver avtolen inte längreträffas med förbehåll om regeringens godkännande. Jag anser att detto bör gällaäven i fråga om avtol av mer långsiktig karaktar, som t.ex. pensionsavtol ochtrygghetsavtol. Det är enligt min mening viktigt att myndigheteraa ocharbetsgivarorganisationen tor på sig ett fullt ansvar för alla typer avkostnader som följer av kollektivavtol. Det kan ifrågasättos om ett sådant förfarande ärhelt förenligt raed 9 kap. 11 § RF sora reglerar den särskilda aspekt avriksdagens finansmakt som avser förhandlingar av här avsett slag. Finansmaktenkan raed den föreslagna ordmngen utövas på ett aimat och, enligt min mening,bättre sätt än , nämligen genom i förväg faststallda ramar förförvaltningskostnaderaa och ett direkt ställningstagande till myndigheternasanslag i stotsbudgeten, utan att dessa i efterhand räknas upp på gmndval avträffade avtal. bifaller raitt förslag bör nämndagmndlagsbestammelse tos bort. Jag avser i så fall att läinna förslag härom tillregeringen, som i sin tur lämnar förslag till senast i deceraber1993, så att ändringen kan träda i kraft . Mot bakgmnd av vad jag här har sagt föreslår jagatt SAV omvandlas till en uppdragsmyndighet sora fmansieras av avgifter frånmyndigheterna. Förändringenbör enligt min mening genomföras på följande sätt. För /94 tilldelas SAV ett anslagutifrån sedvanlig anslagsberäkning. Saratidigt utfärdar regeringen eninstraktion för den nya arbetsgivarorganisationen som bl.a. ger deobligatoriskt anslutna myndigheteraa rätt att genom årsmötesbeslut väljastyrelse och fastställa myndigheteraas avgifter till organisationen förnästkommande budgetår.