prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — För tillskapande av ett sydöstiigt landsarkiv talarenligt de särskilda behov sora soramtensivdataomräde kan korama art fä, vilket stäUer störte krav päarkivmyndigheten landsarkiv sora därför behöver avlastas. och tillstyrker en lokalisering avett nytt landsarkiv till sydöstta . anser att ett landsarkiv försydöstra ej bör tillskapas om detta innebär att vid Vadstenaslott ej byggs ut. i bedömer att det finnsakuta behov att bygga ut landsarkivet i säväl ur arkiv- som urkullurraUjösynpunkt. kommun och i delardenna uppfattning. Även bedömer behovet av en utbyggnad avlandsarkivet i vara raycket stort, detta oakttat en eventaelletablering av ett landsarkiv i sydöstta . är tveksarat tiU en att bryta utBlekinge län ur Lunds landsarkivdisttikt Universitets- och högskoleämbetet delar den uppfatt ningen. Länsstyrelseni , i , Högskolan /93-100I och kommun förordar ett nytt landsarkiv i sydöstra gjj 12 raed placering i : bedöras ha de bästa förutsärtningama isydöstta ; har den i regionen största högskolan raed krav förforskning och forskaratbildning. i län bedöraer raöjUghetemavara goda för en saraverkan raellan olika huvudraan om etablering av ettlandsarkiv i sydöstra med placering i Kalraar. kommun och SamhaUKalmarsund delar den uppfåtmingen. läns landsting instäraraer ikoraraitténs uppfattaing att en utbyggnad av landsarkivorganisationen gmndadpä länstanken inte är realistisk . anser vidare före ett slutiigt ställningstagande bör göra en kostaadsjämförelse raellanen utbyggnad i och en etablering i sydöstta . i och Jönköpingskommun förordar en etablering av ett nytt landsarkiv till raedanLänsstyrelsen i förordar en lokalisering till Karlskrona.Landstinget i förordar en lokalisering till , dettadock under fömtsätming av en statlig finansiering. kommun avstyrker en nedläggning avstadsarkivets i Malraö landsarkivfunkiion, koraraunen fömtsätter dock attersättning skall utgå från staten för koraraunens orafattande tjänster vadavser statiiga arkiv. Sädan ersätming bör utgå oaktat forraen för stadsarkivetsorganisation. tillstyrker alt statsbidrag skall utgåtill Malraö stadsarkiv för dess verksarahet pä det statiiga arkivområdet. Länsstyreben i instämmer iutredningens bedömnmgar vad gäller etablering av landsarkiv i Värraland isaraverkan med regionala och lokala huvudmän och stöder förslaget avseendeombildning av Värralands-arkiv tUl landsarkiv för . Länsstyrelsenpekar härvid särskUt på del breda regionala och koraraunala intresse somutvecklats i denna fråga. Även och kommuner, , , i , FöreningenVärmlandsarkiv och Folkrörelsernas arkiv för förordar att Värralandslän bryts ut ur landsarkivdistrikl och att ett nytt landsarkivetableras i . uttalar sig positivt till enutveckling av Värmlandsarkiv till ett landsarkiv för och pekarsärskilt på möjliga samordningsvinster och på redan befintiiga lokalresurser.Vidare konstaterar raan att raed det övergripande mälet i sUcte är formeraa församverkan kring ett kommande landsarkiv av underordnat inttesse samt att deregionala arkivintressenieraa i är öppna för diskussioner om olUcaraodeller för saraverkan och huvudraannaskap. bedöraerdel vara värdefullt an genora en samordning raed Värmlandsarkiv fä erfarenhetav möjUga samverkansvmster. tillstyrker bildandet av ettlandsarkiv i medan ser ett möjligt alternativ i enlokalisering av ett landsarkiv till omfattande och Värralandslän. Härigenom skulle en nödvändig avlastning av landsarkiv kunna ske.Länsstyrel- sen i län anser atten utbyggnad av landsarkiven bör bygga på läns- pj.Qp 1992/93-100 tankenoch finner det anmärkningsvärt att komraittén inte vidamtvecklat gjj 12tanken på en etablering av etl landsarkiv i . Även i Örebrolän förordar en landsarkivetablering i . i noterar attarkivdepåkommittén inte förordar etablering av ett nytt landsarkiv i Umeå.Länsstyrelsen bedömer att det i Häraösand finns föratsättningar för ett ökatsamarbete mellan olika arkivinttessenter. i och Dialekt-,ormamns- och folkminnesarkivet i förordar utvecklandet av ett landsarkivi , detta inte minst med hänsyn uU i serur användar-synpunkt det sora en allvarlig brist att uttedningen inte raeraingående diskuterat tiUskapande av en arkivdepå i . Universitets- ochhögskoleämbetet delar den uppfåtmingen. kommun och länslandsting är starkt kritiska till att kommittén inte förordar soralokaliseringsort för ett landsarkiv. föreslår inrättande av ettlandsarkiv eller en statiig arkivdepå i . framhållerolägenheten av att landsarkivdisttikt omfattar ett så vidsttäcktgeografiskt oraråde. Universitets- och högskoleämbetet noterar artytterUgare sararåd raåste genoraföras innan tillfredställande lösningar nättsbettäffande lokalisering av landsarkiv. Riksarkivetsgmndsyn i fråga ora depåansvar är art ett sådant bör hänga samman raed medansvaret för motsvarande tillsynsverksamhet. Med hänsyn till förvaltningensfortgående förändringar bör dessa frågor löpande samordnas inomarkivorganisationen. , ,länsstyrelserna i och län och kommun anser attlandsarkivens depåansvar bör utsträckas till att omfatta, fömtora ADB-, ljud-och videoupptagningar, även mikrofilm. Detta för att landsarkivens depåansvaroch tillsynsroll skall förtydUgas. tUlstyrkerförslaget om ett regionaUserat depåansvar för vissa dorastolar, universitet ochhögskolor. Bettäffande högskolans arkiv anser Stockholmsuniversitet att dess eget arkivmaterial, oavsett mediura, bör föras över och sararaa arkivmyndighet högskolan i (KTH) anser atthögskolor utanför bör kunna fä depåansvaret överflyttat uUlandsarkiv. KTH viU för egen del behåUa som depå frärast därför attleveranser redan skett dit och det knappast kan vara rationellt att dela beståndet. finner förslaget raotiveratmen anser det även vara logiskt att överföra hela arkivmyndighetsansvaret visavi högskolan till lands arkiven. Denna åsikt delas av Universitet i och av Universitets- och högskoleämbetet. Ämbetet instäraraer även i åsikten frän att saramanförandet av arkiv frän regionala dorastolar (hovrätter ra.fl.) universitet och högskolorraed övriga regionala arkiv (ex: länsstyrelsers och /93-100 dorakapitels) i landsarkiven är fördelaktigt ur forskningssynpunkt gjj 12 kommun tillstyrker förslaget ora regionaUseratdepåansvar men är mera tveksam till en fullständig regionalisering avdepäansvaret för ADB-upptagnmgar. Byggnadsstyrelsenefterlyser en precisering av vilken mängd enskilda arkiv som det allmänna pålång sUct ska anses kunna ta ansvar för. efterlyser åtgärder för attbevara företagsarkiv och anser att landsarkivens depåutbyggnad bör inrymma enreserv så att andelen enskilda arkiv i landsarkiven ej minskar. bedöraer de enskilda arkivens läge vara besvärUgt cx;h frarahålleratt det här inte endasl är fråga om pappershandlingar utan att stora delar avt.ex. näringslivsarkiven nu bUdas och lagras raed annan teknik vilket koraraeratt ställa ytterUgare krav på arkiven för art möjliggöra ett bevarande. Näringslivets arkivråd betonar de enskilda arkivensutsatta läge och konstaterar att uttedningen ej utsagt annat pä detta områdeannat än att dessa frägor måste lösas i särskild ordning. Folkrörelsernas arkivför anser att stödet till de enskilda arkiven via närandför ensldlda arkiv bör utökas. Fleraremissinstanser efterlyser en mera långsUctig strategi bettäffande arkivlokalförsörjning.Statskontoret förordar att ersätmingsförordningen tillämpas för tidigarelagdaarkivleveranser från affärsverk och statiiga rayndigheter. bedömer att en resursöverföring isamband raed leveranser tiU arkivrayndighetema är den rimliga vägen ut ur denresursobalans som uppstått En sådan resursutjäraning bör ske inora ramen förden årUga budgetprocessen i regeringskansUet. Man mäste härvid ta hänsyn tiUbehoven av säväl engängskostaader, i saraband med en leverans, drifts- ochpersonalkostaader, för den tid levererade arkivbestånd skall förvaras, samtkostnadema för arkivlokaler. förordar att leveranser sker,dels efter överenskoraraelse när arkivraaterialet förlorat sitt inttesse förmyndigheten och således bevaras för forskningen, dels när materialet behöverfackmässig vård för att kunna bevaras. delar detta synsätt ochbedöraer behoven av leverans vara ännu störte än koraraitténs uppskattningaranger. anser att frågan omresursöveföringar bör prövas noga raot bakgmnd av den ansvarsfördelning raellanarkivrayndigheter och rayndigheter sora klargjorts i prop. 1989/90:72 Arkivra.m. raenar att äldrearkivhandlingar bevaras frärast för forskningens skuU varför särskilda raedelbör bekosta sådant bevarande. i påpekar att det ärangeläget med en långsiktig lösning av tillgången tiU arkivdepåer. innebära att resurser lasfrån de arkivbildande myndighetema. Länsstyreben i /93-100Jämtlands län betonar att det är av stor vikt art arkivdepåema byggs ut ien gjj -2 sådan takt alt arkivmyndighetema har utrymrae att erbjuda närleveransbehov uppstår hos rayndighetema särat att arkivrayndighetema raåsteerhålla resurser i takt raed leveransema. De arkivbildande myndighetema raåstedock behålla oförändrade resurser för sina arkiv. betonar att en centtal förvaring avarkivhandlingar hos arkivmyndighet är såväl mest rationeUt som totalt settraest ekonomiskt inte rainst med hänsyn tUl snabbhet och säkerhet iåtersökning. konstaterar att dä endast ettfåtal myndigheter har egna arkivarietjänster är det angeläget attarkivmyndighetema även i fortsätmingen har resurser för att kunna gemyndighetema räd, stöd och undervisning i arkivfrågor. Bilaga 12.8 Prop. 1992/93:100 Bil. Sammanfatming av betänkandet (SOU 1992:107) Kulturstöd vidombyggnad Uttedningen har gjortföljande sararaanfattning av ovannäranda betänkande. Medanledning av de förändringar sora beslutats inora det statiiga bostadsfinansieringssystemethar regeringen funnit det nödvändigt att se över och orapröva formen förkultursiöd inom bostadsbyggandet. I dir. 1992:64 framhåller regeringen att etlfortsatt kulturstöd tiU bostäder sora komplement till det allmänna statiigaorabyggnadsstödet framgent kommer att vara av centtal kulturpolitisk betydelseoch att det är viktigt att bostadsstödet är utformat så att det frärajar ettlångsiktigt tillvaratagande av bebyggelsens kultur- och mUjövärden. Uttedningen har bland annal fått i uppdrag attutreda om formema för och hanteringen av stödet kan förenklas, ora stödetseffektivitet kan ökas och om stödet går att samordna med () ordinarie bidragsgivning tUl vård av kulturhistoriskt värdefullbebyggelse. Orafattningen av kulturstödet föratsätts raotsvara den ram sora förnärvarande finns avsatt för tiUstyrkan av förhöjt bidragsunderlag och tilläggslån,dvs. I uppdraget ingår även att se över det stöd som utgår i form avtilläggslän till undersökning av fasta fomläraningar vid bostadsbyggande. Uttedningenhar som gmnd för sina överväganden redovisat det nuvarande systemet för stöd tillkulturhistoriskt värdefull bebyggelse och arkeologiska undersökningar. Detgäller dels bostadsfinansieringen och dels bidragen för byggnadsvård. Tillbakgmnden hör också en genomgång av den föreslagna nya bostadsfinansieringenoch dess konsekvenser för de kulturhistoriskt värdefulla husen. En särskild genomgång har gjorts av vad som kanbetraktas sora kulturhistoriskt betingade överkostaader och av de krav pävarsarahet och särskild orasorg vid uppmstaings- och orabyggnadsarbeten sorakan ställas upp. De överväganden och förslag utredningen för frarabaseras bland annat på en analys av de fasughetsekonoraiska aspektema påkulturstöd vid ombyggnader och underhåU, 21 1992/93. Utredningens slutsatseroch förslag /93100 Huvudprinciperför stöd till kultarhistorbkt värdefull bostadsbebyggebe "'-- Utredningenföreslår att det befintUga räntebidrags- och uUäggslånestödet förkulturhistoriskt värdefull bebyggelse omvandlas till engångsbidrag. Stödet böri första hand utgå i samband med orabyggnader sora i övrigt delfinansierasgenom det allraänna bostadsstödet, raen det bör inte vara förbehållet denna typav orabyggnader. Stödet får benäraningen "Kulturstöd tillbostadshus". Stödet bör även i fortsättaingen vara förbehållet bostadshus,raen stöd bör även kunna utgå till komplementbebyggelse i vid mening, dvs. äventill ett bevarande av helhetsmiljöer med kompletteringslokaler av olika slag,såväl sora tiU parkylor, staket och dylikt I enlighet raed direktiven utgår utredningen frånatt stödets orafattning skaU uppgå tiU 170 rakr. Anslagskonstruktionen böroförändrat utgöras av ett rambegränsat förslagsanslag. Det bör hanteras ienlighet med det befintiiga bidragssystemet för vård av kultarhistorisktvärdefuU bebyggelse. Myndighetsansvaretför anslaget föreslås överfört från tUl . Visstkompletterande stöd inom ramen fiir bostadsfinansieringen Uttedningenhar funnit att en viss begränsad koppling raellan det generella bostadsstödetoch kulturstödet skulle kunna ge stora vinster i adrainistration ocheffektivitet till en begränsad kostaad. För de kulturhistoriskt värdefullabostadshusen skulle en förhöjning av det ordinarie bidragsunderlaget för orabyggnad,upp till sararaa nivå sora gäller för schablonen för nybyggnad, avlastakulturmiljövården många arbetskrävande småärenden. Förhöjningen avses täckapreciserade anpassnmgskostaader knutaa lill stödberättigade åtgärder, dvs.åtgärder som ingår i bidragsunderlaget. Differentieratstöd till byggnader med olika kulturhistariskt värde IenUghet med det byggnadsvårdsbidrag som RAÄ hanterar kan byggnadsminnesvärdbebyggelse och byggnader i riksinttesseområden fä bidrag raed avde kulturhistoriska raerkostnaderna. Byggnader av störte kulturhistoriskt värdei allraänhet kan fä bidrag av de ktdturhistoriskaöverkostaadema. Samma regel föreslås gälla för det nya bidraget. Kravoch villkor för stöd Debestämmelser och villkor för stöd som gäller enligt förordningen för detbefmtiiga byggnadsvärdsbidraget föreslås gälla även för det nya bidraget förvård och underhåU av bostadshus. Mot bakgrand av de stora belopp som det oftastär fråga om skärps kraven i fråga ora att byggnadsminnesförklaringar skallgenomföras. Förordnande ora anmälningsplikt enligt 3 kap 6 § lagen (1988:950)ora kulturrainnen ra.ra. (KML) bör användas i vissa faU. Endelegering av beslut ora kulturstöd frän RAÄ till länsstyrelserna bör "*'- genomföras fr.o.m. /94. bör få enegen ram med ett visst miniraibelopp för en period i taget En ansökan ora kulturstöd vid orabyggnad går i daggenom många instanser. Utredningens förslag innebär en reduktion med tte ellerfyra instanser vilket i sig medför en påtaglig förenkUng. Utredningen föreslår att länsbostadsnämndema ävenframdeles bistår länsstyrelsemas kulturmiljöenheter med att görarimlighetsbedömningar av kostaader vid ombyggnad och upprastaing.Handläggningen koraraer att bli en ren länsstyrelseangelägenhet om deninordning av länsbostadsnämndema i sora uttedskomraer till stånd. Uttedningen fömtsätter att en del av de resursersom finns i systemet för att administtera de nuvarande tiUäggslänen och förhöjningamaomfördelas tiU det nya kulturstödssystemet finns övergripandefastighetsekonomisk kompetens knuten tUl . I del nya systemet måste pämotsvarande sätt tillföras korapetens för rådgivning, uppföljning',utvärdering ra.m. Utformningoch hantering av stöd till arkeologbka undersökningar vid bostadsbyggande ÄventiUäggslånen för undersökning av fast fomlämning föreslås frikopplas frånbostadsfinansieringssystemet och omvandlas till bidrag. R/\Ä blir myndighetsansvarigför stödet. Nuvarande regler för stödet behålls i huvudsak, men bidrag bör intekunna utgå när särskilda antikvariska värden skadas av företaget Underarbetet med uttedningens huvudfrågor har nägra följdfrågor aktaaliserats somanlingen ligger något utanför uppdraget eller inle har behandlats vidare iuttedningen. -förhåUandet mellankulturbidragen och om ersättaing i samband medbyggnadsrainnesförklaringar, -kompetenskrav i samband raedorabyggnad samt -bedöraningar av dekulturpolitiska konsekvensema av förslagen ora fortsatt reforraering avbostadspolitUcen. Utredningen har slutiigen pekat på behovet artutfaUet av ert nytt kulmrstöd utvärderas . Bilaga 12.9 Prop. 1992/93:100 Bil. Förteckning över remissinstanser och sammanställning avremissyttranden över betänkandet (SOU 1992:107) Kulturstöd vid ombyggnad Efterreraiss har ytttanden över betänkandet (SOU 1992:107) Kulturstöd vid ombyggnadavgetts av , och (RAÄoch SHMM), Statens bostadskredimämnd. Statskontoret,länsstyrelserna i , och och Västemortlands län.Svenska komraunförbundet, , /(), Bygg-entteprenöreraa, ,, , Föreningen Föreningen . /Morgondagens Minnen ochTage har också lämnat synpunkter pä betänkandet Saratiigareraissinstanser tillstyrker i stort uttedningens förslag. Att stödet omvandlastUl bidrag tillstyrks generellt eftersora del uppfattas sora en förenkling avformema för hantering av stödet. Det anses dessutom eliminera osäkerheter oraviUkoren och vara att föredra ur likviditetssynpunkt. Statskontorettillstyrker att stödet skall uppgå till 170 rakr. Övriga instanser som harytttat sig i frågan anser att är en alltför låg nivä på det föreslagnastödet , , ochHyresgästemas befarar att, eftersora det genereUa stödet tillorabyggnadsverksarahet sänks kraftigt fr.o.m. , många fastighetsägarekomraer att få svårt att genoraföra upprastaing av kulturhistoriska byggnader.Byggentreprenörerna anser att det är angeläget att ett genoraförande avorabyggnadsåtgärder inte försenas pä grund av otillräcklig raedelstiUdelning. viU peka pä att om stödetinte utökas , torde det faktiska kulturstödet vid ombyggnad och underhäll minska i högre grad än det generella stödet anser alt kreditgivaraas bedöraningar också kommer att påverkas av om statligt stöd kan erhållas för antikvariska överkostaader. och i Stock holms län påpekar att anspråken på raraen ligger på det dubbla beloppet. Man befarar att den givna raraen blir för läg raed tanke pä det dolda kultarstöd sora finns i det hittillsvarande bostadsfinansieringssysteraetvilket kan leda tiU allvarliga skadeverkningar för den kulturhistoriskt värdefulla -a Mananser att det därför är vUctigt att det ges raöjUgheter Prop. 1992/93:100 attutvärdera stödet och vidta korrigeringar. i och gjj 12Bohus län påpekar art orabyggnad av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse ärraycket sysselsällningseffektivt och att det också raot denna bakgmnd är synnerligenangeläget att stödet behåUs på rainst nuvarande nivå. iVästemorrlands län framhåller att man inora länet inte har utnyttjatstödsysteraet i särskilt stor orafatraing beroende på an raindre husdorainerar, där de kulturhistoriska åtgärdema har ryrats inora den ordinariebostadsfinansieringen. När detta förändras komraer behovet av stöd att öka ilänet och belasta den planerade bidragsramen. delar därför utredningensuppfattarag att trycket på det nya kultarstödet komraer att öka. befarar att ombyggnadsverksamheten nu kraftigt kommeratt minska. En negativ konsekvens av detta komraer att bli att kåren avyrkeskunninga hantverkare som renoverar kulturhus kan koraraa att försvinna. hävdar att, raed de nya genereUafömtsättningar sora föreligger, kommer orabyggnadsinvesteringar i bostadshusatt försvåras eller oraöjUggöras. Den kulturhistoriskt intressanta bebyggelsenkoraraer att drabbas särskilt hårt på grand av de högre kostaaderaa. Enändring av det beslutade generella bostadssubventioneringssystemet behövs föratt korama tiU rätta raed saken. anser att den beslutade minskningen av statensstöd till ombyggnad pä ett radikalt sätt ändrar föratsättaingama för underhåUoch ombyggnad av det äldre bostadsbeståndet. En stor del av de planeradeorabyggnadema kommer inte all genomföras. Risken är stor att många äldrebyggnader i stället koramer att rivas. Detta innebär en allvarligt hot mot deoftast kostnadskrävande kulturhistoriskt inttessanta byggnaderaa. RAÄbetonar all kulturstödet vid underhåll enbart skall gälla kvalificeratunderhäll, där verkliga överkostaader kan dokumenteras. i Västernorrlcmds län anser det varaen betydelsefull markering att stöd skall kunna utgä vid renovering ochunderhåll. pekar pä attekonoraiska fömtsättningar för kontinuerligt underhåll i stor utsttäckningsaknas . Ett särskilt problera för många mindre fastighetsägare.är attkunna accuraulera kapital för störte planerade reparations- ochförbätttingsinsatser. Förbundet anser alt detta oftast inte är raöjligt raeddagens skatteregler, utan man har varit tvungen att skjuta på åtgärdema ochlåta utföra dem mom raraen för ert statUgt orabyggnadslån. Förbundet anserdärför att för art bevara den kulturhistoriska bebyggelsen krävs, dels ändradeskatteregler för privata fastighetsägare som underlättar kontinuerligtunderhåll, dels möjligheter att fondera till störte in- Prop. 1992/93: IOO grepp. EnUgt de beräkningar som Byggentreprenörerna haigjort kommer det nya bidragsunderlaget för ombyggnad, på gmnd av avdraget förbyggnadens värde före orabyggnad, inte ens art täcka kostaadema för utbyte avde huvudsakliga försörjningssystemen. och understryker attnär nu möjligheten till stöd för underhållsåtgärder tas bort koraraerorabyggnadsraöjlighetema generellt att rainska. anför att det finns ett stort behovav ökad kompetens avseende drift och underhåll av fastigheter. Innebördeni varsamhetskravet bör enligt klargöras i syfte alt få en enheUighet ikommunemas bedömning av vad som fastighetsägaren enUgl plan-och bygglagen(1987:10, PBL) får tåla och vad som skall bettaktas som överkosmad. R/Ä önskaratt, parallellt med att man utarbetar råd för kultur-stöd ochbyggnadsvärdsbidrag, få i uppdrag att i samråd raed utarbeta räd förtUlämpningen av PBL:s varsamhelskrav. SaratUgareraissinstanser sora ytttat sig i frägan tiUstyrker förslaget Kravoch villkor för stöd Bettäffandevillkoren för stöd anser RAÅ det självklart att en byggnad som får kultursiödav offentiiga medel också måste garanteras en skydd mol rivning ellerförvanskning. Uttedningens förslag ora tillämpning av de regler som gäller förbyggnadsvärdsbidragen tiUstyrks. Antikvariska vilUcor knutna tillbidragsbeslutei skall enligt RAÄ alltid upprättas i saraband med granskning avälgärdsförslag och bidragsansökan. För byggnadsrainnesvärda hus börbyggnadsminnesförklaring ställas sora villkor och genomföras. Övriga byggnaderbör enligt RAÄ tillförsäkras skydd genom bestämmelser enligt PBL. Länsstyrebema i , och ochVästemorrlands län StäUer sig tveksama tUl att byggnadsrainnesförklaring skallvara ett krav för stöd - även ora raan anser art byggnadsrainnesförklaring börvara en målsätming. Man befarar att ett sådant vUUcor kan motverkastödsystemets syfte. En byggnadsminnesförklaring är oftast adrainistrativtkompUcerad och länsstyrelsema har redan nu stora svårigheter att hantera redanväckta frägor om byggnadsminnesförklaring. Man föratsätter att det inom ramen för kulturstödetkommer art finnas ut ryrarae för erforderligt arbete med byggnadsminnesförklaringar, pä samraa 326 sätt sora exempelvisarbetet raed antikvarisk förprojektering och annan Prop. 1992/93-100 expertmedverkan som kan komma att aktaaliseras. Föreningen anser attsäkerställandeförslaget i praktiken innebär en oerhört tung hantering, somriskerar att lamslå hela bidragshanteringen. Detta särskilt med tanke på attuttedama förväntar att den ökade ärendebördan på länsstyrelsemaskulturmiljöenheter skall sväljas utan resursförstärkning. Föreningen anser attdet för säkerställandet i stället borde skapas en något enklare förra avtidsbegränsat instmraent, där bidraget helt eller delvis måste återbetalas ombyggnaden förvanskas. vill framhålla vikten av attden kompetensuppbyggnad inom byggnadsvården, sora skett på de flesta avlandets länsrauseer under del senaste årtiondet får raöjlighet att fortsättainom ramen för den föreslagna bidragsramen. Granden för denna verksarahet hari de flesta fall varit dagens tilläggslån, där länsrauseema på uppdragsbasissvarai för en kvalificerad konttollverksamhet. Föreningen anser attfrågan om skydd har största betydelse. I en förhandling med en fastighetsägareora stöd är det avgörande an den rättsliga situationen för stödet är entydig,och att ägarens åtagande för att få stödet kan överbUckas.