prop · GG0377 · 1992-12-31 00:00:00 — anstäUda i utlandsstyrkan inom styrka för FN-tjänst, när de tjänst-försvarsmakten, när de tjänstgör gör Utomlands. Dennalag träder i kraft . 'Senaste lydelse 1990:221. Lag omändring i lagen (1939:727) om förbud mot uppsägning eller avskedande avarbetstagare med anledning av värnpliktstjänstgöring m.m. Härigenomföreskrivs att 1 § lagen (1939:727) om förbud mot uppsägning eller avskedandeav arbetstagare med anledning av värnpliktstjänstgöring m.m. skaU ha följandelydelse. Ej må någon sägas upp eller avskedas på grund av tjänstgöring, som åligger honom enligt värnpliktslagen (1941:967) eller som han eljest jämlikt stadgande i lag är skyldig att utföra åt det allmänna. Ej heller må den som hörtill krigsmaktens reservpersonal eller antagits såsom frivillig vid krigsmakteneller eljest enligt frivilligt åtagande blivit tjänstgöringsskyldig inom dettotala försvarets krigsorga-nbation sägas upp eller avskedas med anledning avtjänstgöring som det på sådan grand åligger honom att fullgöra. Vad nu sagtsskall även gälla beträffande den som enligt frivilligt åtagande blivittjänstgöringsskyldig vid avdelning orgaruserad inom krigsmakten för attställas till Förenta nationemas förfogande och som ofördröjUgen underrättat arbetsgivarenom sitt åtagande. Ej heller må den som hörtill försvarsmaktens reservpersonal eller antagits såsom frivillig vidförsvarsmakten eller eljest enligt frivilligt åtagande blivittjänstgöringsskyldig inom totalförsvaret sägas upp eller avskedas med anledningav tjänstgöring som det på sådan grand åligger honom att fullgöra. Vad nusagts skall även gälla beträffande den som enligt frivilligt åtagande blivittjänstgöringsskyldig / utlandsstyrkan inom försvarsmakten och som ofördröjUgenunderrättat arbetsgivaren om sitt åtagande. Denna lag träder ikraft . 'Senastelydelse 1974:362. PM ang.lag om väpnad styrka för tjänstgöring Prop. utomlands "8 i Promemorianinnehåller förslag till en ny lag som skall ersätta lagen (1974:614) omberedskapsstyrka för FN-tjänst. Enligtförslaget skall möjligheterna för regeringen att utan hörande sändamilitär personal på internationella uppdrag utvidgas. Enligt10 kap. 9 § första stycket regeringsformen får regeringen sätta införsvarsmakten eller en del därav vid väpnade angrepp mot riket. I övrigt fårsvensk väpnad styrka sättas in i strid eller sändas till ett annat land endast omriksdagen medger det (första punkten), om det är medgivet i lag som anger föratsättningamaför åtgärden (andra punkten) eller om en skyldighet att delta i åtgärdenföljer av någon intemationell förpliktelse som har godkänt (tredjepunkten). Enligtlagen (1974:614) om beredskapsstyrka för FN-tjänst, som ersatt den tidigaregällande kungörelsen (1967:18) om svensk beredskapsstyrka för FN-tjänst, finnsmöjlighet för regeringen att efter framstäUning av (FN:s)generalsekreterare ställa personal ur den beredskapsstyrka, som enligt lagenskall finnas organiserad inom försvarsmakten, till FN:s förfogande för attdelta i fredsbevarande verksamhet. Regeringen får också besluta attberedskapsstyrkan skall biträda i humanitär verksamhet utomlands. Genom1974 års lag regleras således dels det enligt 10 kap. 9 § första stycketregeringsformen delegeringsbara området i fråga om insättande av väpnad styrkautomlands, dels annan användning av beredskapsstyrkan än sådan som kanbetecknas som väpnad insats. Närmarebestämmelser om hur beredskapsstyrkan skall organiseras och omanställningsvillkoren för dess personal finns i förordningen (1984:309) omberedskapsstyrkan för FN-tjänst. Avförordningen framgår bl.a. att överbefälhavaren eller på överbefälhavarensuppdrag chefen för armén rekryterar, organiserar och utbUdar beredskapsstyrkansamt att den som anställs i beredskapsstyrkan är skyldig att tjänstgörautomlands. Anställdai beredskapsstyrkan är under tid då de tjänstgör utomlands underkastade disciplinsystemetför krigsmän enligt 2 § lagen (1986:644) om disciplinförseelser av krigsmän, m.m. Bestämmelserom förmåner till beredskapsstyrkans personal finns i förordningen (FFS1984:31) om förmåner till anställd i beredskapsstyrkan för FN-tjänst och iövervakningskontingenten i . EnligtFN-stadgans artikel 42 kan säkerhetsrådet som en yttersta åtgärd i eninternationell konflikt inskrida med mUitära operationer. statsom efter ett sådant beslut av säkerhetsrådet anmodas att delta är skyl- Prop.1992/93:77 dig att ställa väpnade styrkor tUl förfogande. För svensktvidkommande Bilaga 1 är 10 kap. 9 § första stycket 3 regeringsformen tillämpligi ett sådant fall. Regeringen är alltså direkt behörig att utan hörande av rUcsdageneller tilllämpning av lag sätta in väpnad styrka utomlands. S.k.fredsbevarande operationer har förekonunit i FN:s regi i andra fallän sådana som regleras i artikel 42. Det saknas uttryckliga regler i FN-stadganom sådana insatser och de anses föratsätta samtycke av den stat inom varsterritorium de skall genomföras. Fredsbevarande operationer har genomförts påmånga håll i väriden i FN:s regi, exempelvis i Mellanöstem, på , iCentralamerika och i . Sverigehar deltagit flitigt i olika FN-operationer. ingår svenskpersonal i observatörsorganisationerna i Mellersta Östera och , iKashmir, i och , i och i samt i FN-styrkornapå och i . Regeringen beslutade om ett svensktengagemang i den insats som säkerhetsrådet beslutat genomföra i ochKroatien. Detfinns exempel också på svenskt deltagande i intemationella operationer utanförFN:s direkta regi. Under konflikten mellan och ställdesett svenskt fältsjukhus till den brittiska regeringens förfogande iSaudiarabien. Bakgranden var att FN i resolution 678 hade godkänt att de statersom samarbetade med använde våld för att åstadkonuna ett irakiskttillbakadragande från kuwaitiskt territorium samt uppmanat alla medlemsstateratt på lämpligt sätt stödja operationerna. Fältsjukhuset och dess personalorganiserades ur beredskapsstyrkan för FN-tjänst och tUlhörde därför densvenska försvarsmakten. Personalen var dock utrustad med vapen endast försjälvförsvar och ansågs därför inte utgöra väpnad styrka i regeringsformensmening. Regeringen var följaktligen oförhindrad att utan hörandebesluta om svenskt deltagande. Regeringens handläggning av ärendet hargranskats av som inte funnit anledning att göra något särskUtuttalande i frågan (1990/91 :KU 30 s. 60). Sverigehar vidare medverkat i en insats i som kom till stånd på initiativav de Europeiska Gemenskapema (EG) och som stöds av de stater som deltar ikonferensen om säkerhet och samarbete i (ESK). Insatsen består av enorganisation av obeväpnade övervakare. Merparten av den svenska personalen hari detta fall inte hämtats från beredskapsstyrkan utan har ställts tUlförfogande av den myndighet där var och en är anstäUd. IEuropa har förutsättningarna för ett utvecklat och fördjupat samarbete länderna emellan ändrats i flera hänseenden. Stora omvälv ningar har ägt rum sedan först det frigjort sig från det sov jetiska inflytandet och sedan själv upplösts. och i ökad takt pågår också den ekonomiska och politiska inte grationsprocessen i . Awecklingenav den tidigare bipolära situationen har gett ökade möjlig- Prop.1992/93:77 heter till internationellt samarbete men dessvärre också utrynuneför akti- Bilaga 1 vering av regionala och etniska motsättningar. På flerahåll har våldsamma konflikter blossat upp. Det framstår som angeläget att aUamöjligheter att få tUl stånd fredsbevarande och konfliktdämpande åtgärder isådana situationer tas till vara. Detfinns ingen formell motsättning mellan medlemskap i (x;h deltagande iregionala säkerhetsarrangemang. Sådana arrangemang är önskvärda och godtasenligt artikel 52 i FN:s stadga så länge de är förenliga med FN:s ändamål ochgrundsatser. ESKutgör en samarbets- och förhandlingsprocess där 51 stater -däribland - deltar. Inom ramen för konferensen äger bl.a. förhandlingarrum om förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder. Resultatet av dessaförhandlingar har kommit tUl uttiyck i det s.k. Wiendokumentet från år 1990.Wiendokumentet 90 ersatte det s.k Stockholmsdokumentet, en överenskommelse omförtroende- och säkerhetsskapande åtgärder som ingicks ochsom för svensk del föranledde regeringen att utfärda förordningen (1988:935)om föranmälan och observation av vissa militära övningar. Wiendokumentet90 om förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder innehåller bestämmelser omutbyte och kontroll av militär information, rapporteringsskyldighet i vissafall, observation och inspektion av övningar m.m. De föreskrifter som behövsför svenskt vidkommande med anledning av Wiendokumentet har tagits in iförordningen (1991:1256) om utbyte av militär information mellan stater m.m.som trätt i stället förordning. Förhandlingarom en vidareutveckling av Wiendokumentet 90 har resulterat iett nytt Wiendokument 92 som skall gäUa från . Vidtoppmötet i beslutades bl.a. att ett Conflict PreventionCenter (CPC) skulle inrättas. Dess roll har därefter livligt diskuteratsliksom möjligheterna att inom ramen för ESK skapa förutsättningar förfredsbevarande operationer med mUitära inslag. Ett första steg i denna riktningtogs genom att uttalade sitt stöd för den av EGorganiserade övervakningsinsatsen i . I övervakningsgrappen är ävenandra än EG:s medlemsstater representerade, däribland som nämnts . Imars började det fjärde uppföljningsmötet inom ESK i . En av destörre frågor som kommer att behandlas vid mötet är hur ESK:s roll i fråga omkrishantering skall kunna utvecklas och hur dess förmåga att medverka ikonfliktförebyggande verksamhet skall kunna stärkas. Detkan inte bedömas i vilka former internationella fredsbevarandeoperationer med militära inslag kan komma att organiseras . Sverigehar ett starkt intresse av att, oavsett vilken intemationell organisation somstår som huvudman för operationerna, delta i det samarbete som förekommer isyfte att hantera och dämpa kriser och konflikter i . Detär mot bakgrand av den tidsnöd som kan räda när ställning skall tas 17 till ett svensktdeltagande angeläget att de svenska beslutsformerna - inom Prop. 1992/93:77 ramen föi vad regeringsformen medger - görs så flexibla som möjligt. Sverigesvilja att delta i internationellt samarbete för hantering av kriser och konflUcterbör komma tUl uttiyck genom att de formella föratsättningama för ett mUitärtdeltagande görs så smidiga och lättUlämpade som möjligt. Det delegeringsbara utiymmetenligt 10 kap. 9 § första stycket 2 regeringsformen bör därför utnyttjas på säsätt att en ny lag införs som ger regeringen vidgade möjligheter att ställa enväpnad styrka till förfogande för interaationella uppdrag. Ett lagförslag harfogats som bilaga till denna promemoria. nya lagen bör inte särskilt anges vUka intemationella organisationer ellervilka av deras institutioner sora är behöriga att begära bistånd direkt av densvenska regeringen. Utvecklingen i är nu så dynamisk att det inte kan föratsägashur det intemationella samarbetet kommer att organiseras. Riksdagenskall enligt 10 kap. 2 § regeringsformen godkänna internationella överenskommelserav större vikt. Härigenom samt genom den behandling i utrikesnämnden somenligt 10 kap. 6 § regeringsformen föreskrivs i fråga om utrikesregeringsärenden av större vikt torde kravet på parlamentarisk kontroll överregeringens beslut om att sända väpnade styrkor utomlands vara tillräckligt tiUgodosett. 1lagens första paragraf anges föratsättningama för att regeringen skall få ställaen väpnad styrka tUl förfogande för tjänstgöring utomlands. Enligtparagrafen utvidgas regeringens bemyndigande att sätta in en väpnad styrka iförhållande tUl vad som gällt enligt lag. Regeringen är enligtparagrafen behörig att på framställning från vilken som helst internationellorganisation, i vUken är medlem, själv pröva om en väpnad styrka skallställas tUl förfogande, om syftet med framstäUningen är att styrkan skallanvändas för fredsbevarande eller konfliktdämpande verksamhet. Även om deformella föratsättningama för ett regeringsbeslut på detta sätt blir merflexibla kan svenskt deltagande i interaationell fredsbevarande verksamhetantas även komma i fråga framför allt i FN:s regi. Medhänsyn tUl att framstäUningar om svensk mUitär medverkan i fredsbevarandeeller konfliktdämpande operationer kan komma att göras även inom ramen för ESK,som inte har ställning av internationell organisation utan utgör ettorganiserat samarbete mellan stater, har paragrafen formulerats så att detblir möjligt för regeringen att bifalla även sådana framställningar utanriksdagens hörande. Det skall här framhållas att ett beslut inom ramen för ESK föratsätteratt de deltagande statema, alltså även , är eniga om beslutet. Detbehövs ingen lagreglering i fråga om vUket organ eller vilken befatt- 18 ningshavareinom en internationell organisation som är behörig att göra Prop.1992/93:77 framställning till regeringen. Behörigheten får prövas av regeringenmed Bilaga 1 utgångspunkt från organisationens stadga eller andra reglersom styr dess verksamhet. Detbehövs heller ingen reglering som motsvarar bestämmelsen lag omanvändning av beredskapsstyrkan för hjälpverksamhet utomlands i samband mednaturkatastrof eller liknande händelse. Det finns ingen grandlagsenligbegränsning i fråga om regeringens möjligheter att använda militär personal förhumanitär verksamhet utomlands. Lageninnehåller inget ställningstagande tUl hur personalen skall vara utrustad vidtjänstgöring i olika sammanhang. Endast för det fall att en styrka som skallsändas utomlands utrustats på sådant sätt att den kan betecknas som väpnadfaller frågan om dess användning inom lagens tUlämpningsområde. Iandra paragrafen anges att den personal som ingår i väpnad styrka som användsför utrikes tjänstgöring skall anställas särskilt för detta ändamål. Bestämmelsenmotsvarar 4 § lag och utgör i likhet med den bestämmelsen enmarkering av att styrkan skall rekryteras på frivillig grand. Varken försvarsmaktensfast anställda personal eUer vämpliktiga kan alltså beordras att ingå i styrkan(prop. 1974:50 s. 34). Däremot finns givetvis inget hinder mot att i andrasammanhang ålägga försvarsmaktens anställda personal att enligt vanligaarbetsrättsliga regler inom ramen för anställningsförhållandet ochförsvarsmaktens verksamhet tjänstgöra utomlands. Det ankommer på regeringen attpå motsvarande sätt som i fråga om beredskapsstyrkan enligt lagnärmare reglera anställningsförhållanden och förmåner för personalen. Bestämmelseni tredje paragrafen motsvarar 3 § lag. Beredskapsstyrkan har intevid något tillfälle uppgått till den högsta tUlåtna numerären och denna börinte sättas högre än . Vid tiUkomsten av lag angavs att en styrkaom tre bataljoner motsvarade ca 3 000 man. Det framstår som lämpligt att nuange detta antal personer som gräns för styrkans storlek utan närmareprecisering av styrkans organisatoriska uppbyggnad. Av konstitutionelltintresse är endast antalet personer som vid varje given tidpunkt satts in föratt tjänstgöra utonUands. Det saknas anledning att i lag begränsa möjligheternaatt därutöver anställa personal exempelvis för övningar eller föradministrativa göromål i . Lag omväpnad styrka för tjänstgöring utomlands Bilagatill 1§ Regeringen får på begäran av en internationell organisation, i vUken Sverigeär medlem, eUer efter beslut som fattats inom ramen för intemationelltsamarbete, i vilket med godkännande deltar, stäUa en väpnadstyrka tUl förfogande för fredsbevarande eller konfliktdämpande verksamhet utomlands. 2§ Styrkan skall bestå avpersonal som anställts vid försvarsmakten särskilt för denna uppgift. 3§ Högst tretusen personer urstyrkan får tjänstgöra utomlands. Dennalag träder i kraft den , då lagen (1974:614) om beredskapsstyrka för FN-tjänst skallupphöra att gälla. Förteckning över remissinstanser som avgett Prop. yttrandeöver promemorian Bilaga 2 Lag om väpnad styrka för tjänstgöring utomlands Härigenom föreskrivs följande. 1§ Regeringen får på begäran av eller efter beslut som fattatsinom ramen för Konferensen om säkerhet och samarbete i ställa en väpnadstyrka tUl förfogande för fredsbevarande verksamhet utomlands. 2§ Personal som skall ingå i enväpnad styrka för fredsbevarande verksamhet utomlands skall anställas särskiltför denna uppgift i en utlands-styrka inom försvarsmakten. 3§ Högst tretusen personer urutlandsstyrkan får tjänstgöra utomlands i väpnad tjänst. Dennalag träder i kraft , då lagen (1974:614) om beredskapsstyrkaför FN-tjänst skall upphöra att gälla. 2 Förslag till Prop. Lag om ändring i Bilaga 3 Härigenom föreskrivs att 2 kap. 3 och 5 §§ brottsbalkenskall ha följande lyddse. Nuvarande lydelse Förestagen lydebe 2 kap. 3§> För brott som begåtts utom riket dömes äveni annat fall än som avses i 2 § efter svensk lag och vid svensk domstol, 1.om brottetförövats å svenskt fartyg eller luftfartyg, så ock eljest om det begåtts itjänsten av befälhavaren eller någon som tillhörde besättningen å sådantfartyg, 2.om brottetbegåtts av någon som tillhör försvarsmakten på ett område där en avdelning avförsvarsmakten befann sig eller om det begåtts av någon annan på ett sådantområde och avdelningen befann sig där för annat ändamål än övning, 3.ombrottet begåtts vid tjänstgö- 3. om brottet begåtts vid tjänstgöring utomriket av någon som är an- ring utom riket av någon som är anställd i svenskberedskapsstyrka för ställd i utlandsstyrkan inomförsvars-FN-tjänst, makten, 4.om brottetförövats mot , svensk kommun eller annan menighet eller svensk allmäninrättning, 5.om brottetbegåtts inom ett område som ej tiUhör nägon stat och förövats mot svenskmedborgare, svensk sammanslutning eller enskild inrättning eller mot utlänningmed hemvist i , 6.om brottet är kapning,sjö- eller luftfartssabotage, flygplatssabotage, försök till sådana brott ellerfolkrättsbrott, eller 7.om detlindrigaste straff som i svensk lag är stadgat för brottet är fängelse i fyraår eller däröver. Åtal för brott, som inom riket begåtts å utländskt fartygeller luftfartyg av utlänning som var befälhavare eller tillhörde besättningen åfartyget eller eljest medförde detsamma mot sådan utlänning eller mot utländsktintresse, må ej väckas utan att förordnande därom meddelas av regeringen ellerden regeringen bemyndigat därtill. Åtal för brott, som förövats utom riket, må väckasallenast efter förordnande som i första stycket sägs. Utan dylikt förordnandemå dock åtal väckas, om brottet förövats 1.å svensktfartyg eller luftfartyg eller i tjänsten av befälhavaren eller någon somtillhörde besättningen å sädant fartyg, 2.av någon somtillhör försvarsmakten på ett område där en avdelning av försvarsmakten befannsig, 3.vid tjänstgöringutom riket av 3. vid tjänstgöring utom riket av någon som är anstalld i svenskbered- nägon som är anställd i uttandsstyr-skapsstyrka för FN-tjänst, kan inom försvarsmakten, 4.i ,, eller eUer pä fartyg eller luftfartyg i reguljär trafikmellan orter belägna i eller nägon av nämnda stater, eller 'Senaste lydelse 1990:416. Nuvarande lydebe Föreslagen lydebe Prop. 5.av svensk, dansk, finsk, isländsk eller norsk medborgare mot svenskt Bilaga3 Denna lag träder i kraftden . 3 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1986:644) om disciplinförseelserav Bilaga 3 krigsmän, m.m. Härigenomföreskrivs att 2 § lagen (1986:644) om disciplinförseelser av krigsmän, m.m.skall ha följande lydelse. 2§'Följande personal är krigsmän: 1.värnpliktiga dåde är tjänstgöringsskyldiga enligt vämpUktslagen (1941:967), 2.kvinnor som genomgår utbildningenligt lagen (1980:1021) om militär grandutbildning för kvinnor, 3.de som genomgår utbUdning vidförberedande officersskola eller annan utbildning för att få militäranställning vid försvarsmakten, 4.hemvärnsmän då deär tjänstgöringsskyldiga, 5.de som genom krigsfrivilligavtaleller annat avtal åtagit sig att tjänstgöra frivilligt i befattningar iförsvarsmaktens krigsorganisation, då de ärtjänstgöringsskyldiga, 6.de som omfattas av tjänstepliktenligt lagen (1981:292) om tjänsteplUct för hälso- och sjukvårdspersonal samt veterinärpersonalm.m. och genomgår UtbUdning eller övning vid försvarsmakten, 7.anställda i svensk beredskaps-7. anställda i utlandsstyrkan inom styrka för FN-tjänst, när de tjänst-försvarsmakten, när de tjänstgör gör utomlands. Dennalag träder i kraft . 'Senaste lydelse 1990:221. Lag omändring i lagen (1939:727) om förbud mot uppsägning eller avskedande avarbetstagare med anledmng av värnpliktstjänstgöring m.m. Härigenomföreskrivs att 1 § lagen (1939:727) om förbud mot uppsägning eller avskedandeav arbetstagare med anledning av värnpliktstjänstgöring m.m. skall ha följandelydelse. 1992/93:77 Bilaga 3 Ej må någon sägas uppeller avskedas på grand av tjänstgöring, som åligger honom enligtvärnpliktslagen (1941:967) eller som han eljest jämlikt stadgande i lag ärskyldig att utföra åt det allmänna. Ej heller må den som hör tUl försvarsmaktens reservpersonal eller antagits såsom frivillig vid försvarsmakten eller eljest enligt frivilligt åtagande blivit tjänstgöringsskyldig inom totalförsvaret sägas upp eller avskedas med anledning av tjänstgöring som det på sådan grund åligger honom att fullgöra. Vad nu sagts skall även gäUa beträffande den som enligt frivilligt åtagande blivit tjänstgöringsskyldig i utlandsstyrkan inom försvarsmakten och som ofördröjUgen underrättat arbetsgivaren om sitt åtagande. Ejheller må den som hör tUl krigsmaktens reservpersonal eller antagits såsomfrivillig vid krigsmakten eller eljest enligt friviUigt åtagande blivittjänstgöringsskyldig inom det totala försvarets krigsorganisation sägas uppeller avskedas med anledning av tjänstgöring som det på sådan grand åliggerhonom att fullgöra. Vad nu sagts skall även gälla beträffande den som enligt friviUigtåtagande blivit tjänstgöringsskyldig vid avdelning organberad inom krigsmaktenför att ställas till Förenta nationemas förfogande och som ofördröjUgenunderrättat arbetsgivaren om sitt åtagande. Denna lag träder ikraft . 'Senaste lydelse 1974:362. Bilaga4 Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande:f.d. regeringsrådet , justitierådet ,regeringsrådet . Enligtprotokollet vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande överförslag till lag om väpnad styrka för tjänstgöring utomlands, m.m. Förslagenhar inför lagrådet föredragits av hovrättsassessom . Lagrådetföreslår att 1 och 2 §§ förslaget till lag om väpnad styrka för tjänstgöringutomlands redigeras om och får den lydelse som framgår av bilaga till lagrådetsprotokoU. Övrigalagförslag lämnas utan erinran. Lag omväpnad styrka för tjänstgöring utomlands Prop. Regeringenfår på begäran av Förenta nationema eUer enligt beslut som fattats avKonferensen om säkerhet och samarbete i ställa en väpnad styrka tillförfogande för fredsbevarande verksamhet utomlands. Personalsom skall tjänstgöra i väpnad tjänst för fredsbevarande verksamhet utomlandsskall anställas särskilt för denna uppgift. Personalen skall ingå i enutlandsstyrka inom försvarmakten. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , , , StatsrådetBjörck anmäler fråga om väpnad styrka för tjänstgöring utomlands. Regeringenbeslutar att genom proposition lämna förslag tUl om väpnad styrka förtjänstgöring utomlands i enlighet med bilagan tUl detta protokoll. Propositionom väpnad styrka för tjänstgöring Prop. Propositionenshuvudsakliga innehåll..................... 1 1.Ärendet och dess beredning.......................... 2 2.Formella föratsättningar............................... 2 3.Fredsbevarande operationer.......................... ....... 3 4.Utvecklingen i ................................... 4 6.Upprättade lagförslag................................... 6 7.Specialmotivering........................................ ....... 7 7.1Förslaget till lag om väpnadstyrka för tjänstgöring utomlands 7 7.2Förslaget till lag om ändring ibrottsbalken... 8 7.3Förslaget tiU lag om ändring ilagen (1986:644) om disciplinförseelser av krigsmän, m.m..................................................... 9