prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Detto program innebär att ungdomarfrän och tredje världen deltar i projektarbete dels i , dels iutvecklingsländerna. Syftet är förutom en aktiv biståndsmsats att stärkaförsfeelsen för förhållandena i U-ländema och därmed höja biståndsvUjan inomungdomsgmppen. Modellen för programmet hämtas firän . Ungdomsorganisationemas egna intemationeUakontakter och utbyten bör stimuleras. I detto sammanhang spelar förSveriges Ungdomsorganisationer (LSU) en viktig roU. Det gäUer inte minst deraskontakter med Öst- och . Det nordiska samarbetet på ungdomsområdet kommeratt få en ökad betydelse genom den utveckling som sker inom . Barnkulturen och ungdomssamarbetet har särskUt framhålUts idetto sammanhang. Det är vidare väsentUgt att säkerstälfe en nordiskkoordinering inför det ökade europeiska samarbetet. Arbetet i ungdomsorgan ges fortsatthög prioritet. inrättas ett särskUt ungdomsdirektorat. AvsärskUt intresse är insatsema i Öst- och , bl.a. för att utbUdaungdomsledare. Vidare fortsätter arbetet med att underfetfe for ungdomar attresa iEuropa samt att delto i ungdomsutbyte. Genom har Sveri- Prop.1992/93: IOO ge också understrukit vikten av att behålfe Interrailkortet. 7 Folkrörelse- och föreningsfrågor ISverige finns ett omfattande folkrörelsearfoete. I en mängdföreningar och andra sammanslutningar engagerar sig hundratusentals människorkring en gemensam idé (Kh verksamhet. Föreningsengagemanget spänner över mångaområden. Det kan gälfe mUjöfrågor, nykterhet, fred och nedmstning, intemationeUsoUdaritet, scouting eUer idrottsverksamhet, men också en angefegen lokalfråga. Det kan även gäUa engagemang kring en trosuppfattning eUer en gemensampoUtisk idé. Det rika förerungsUvet fyUer en vUctig funktion imånga människors Uv. Fritiden fyUs med en meningsfiiU verksamhet (Kh samtidigtges möjUgheter för enskUda och gmpper att påverka samhäUsutvecklingen. Arbeteti folkrörelser och andra frivilUga organisationer innebär också en skola idemokrati, där man lär sig att i samverkan fatto beslut och att to ansvar. Det traditionelfe föreningsarbetet är dcKk inteutan bekymmer. Många organisationer brottos i (feg med vikande medlemstal ochhar svårt att attrahera nya gmpper. SamhäUsutvecklingen, inte minst den nyamedfe-situationen och förändrade konsumtionsvanor, har bidragit tiU detto. För foUaörelsema är det angefeget att anpassa sigtiU cfegens situation och morgoncfegens behov. Omfattande förändringar sker förnärvarande inom det svenska orgaiusationsUvet. Nya typer av ideelfe organisationer,kooperativ, gmpper och nätverk av oUka sfeg häUer på att växa fram. Pålandsbygden utvecklar man med gemensamma krafter byns angelägenheter. Ifetortema sker samma sak i människors närområden. pågår det enomfattande fömyelse i de traditionelfe organisationema. Fömyelsen i föreningsUvet utmärks bl.a. av attmänniskor är mer självständiga än tidigare och har högre utbUdningsnivå.Härigenom är de också mer benägna och kompetento att to ett större ansvar. Detgår även att skönja en utveckling där dels den lokafe, dels den internationellanivån aUt mer står i centmm för föreningsUvets fömyelse. Folkrörelser, föreningar, kooperativ och enskUcfe -det vi i aUt oftare bmkar kalfe den ideeUa sektom - deltar i aUt högregrad i fömyelsen av samhäUsUvet. För att fömyelsearbetet skaU fungera brabehöver samspelet mellan den ofientUga och den ideelfe sektom förbättras. Ett utvecklingsarbete kommer därför att inledas omden ideelfe sektoms roU i samhäUet. Det sker bl.a. mot bakgmnd av attgränszonen meUan ofiFentUg, privat och ideeU verksamhet hittUls bUvit aUtförUte uppmärksammad. Kunskapen om de områden där de ideeUa rörelsema kankomplettera sfetens och kommunemas arbete behöver förbättras. Dettidigare ansfeg som utgått tUl foUcrörelsemas bam- och ungdoms- 22 verksamhet för ökadekostiiader i samband med skattereformen av- veckfes.De medel som därmed firigjorts har möjUggjort en satsning på Prop.1992/93:100 utvecklingsarbete för och stöd tiU den ideeUa sektom samt stödtiU Bil. 14 bam- och ungdomsverksamhet. Vid beräkning av ansfegen tiUfoUcrörelsemas bam- och ungdomsverksamhet har hänsyn togits tiU skattereformensefiFekter. Detär även nödvändigt att öka kunskapen om hefe den ideeUa sektom där individeroch föreningar är viktiga aktörer. Den intemationelfe forskningen inriktos aUtmer på frågan om vad den ideelfe sektom betyder bl.a. för samhäUsekonomin. Forskningen om den ofiFentUga sektom har intetiUräckUgt uppmärksammat gränszonen mellan offentUg, privat (Kh ideeUverksamhet. Detta framhåUs också i finansutskottets betänkande 199I/92:FiU4 medanledning av prop. 1991/92:16 Forskning om den ofFentiiga sektom. Det finns därför skäl att starto ett forsknings-och utvecklingsarbete kring ideeUa föreningar och kooperation som bl.a. motsvararden intemationeUa forskningen om den ideelfe sektom. Någon direkt motsvarighettiU denna forskning finns inte i . Forsknings- och utvecklingsarbete som rör denideelfe sektom är av mångvetenskapUg karaktär. Ett handlingsprogram omforskning om den ideeUa sektom kommer att utarbetas. AvsUcten är att fråganskaU tas upp i en proposition om forskningspoUtiken . Lokalt utvecklingsarbete kan utveckfe CKh stärkaindividemas och famUjens roU i närmUjön. Det gäUer också att förtydUga myndigheters,organisationers och föreningars samt privato företogs roU ochsamar-betsmöjUgheter. Initfetiv som syftar tiU att finna en dialog och samarbetsformermellan aktörer inom den offentUga sektom, den privato sektom och den ideeUasektom är därför angefeget att stödja. Projekt som rör ett vidgatansvarstogande bland medborgare och föreningar särskUt inom områden som i dagsköts av stotUga och kommunafe organ bör också stödjas. I utvecklingsarbetetbör intemationelfe erfarenheter tos tiU vara. Översynav stotiigt stöd tiU föreningslivet Stotenoch kommunema stöder föreningsUvets verksamhet med ekonomiska bidrag men ocksåpå annat sätt, t.ex. genom att uppfeto lokaler. Det StotUga stödet finns underflera huvudtitlar i sfetsbudgeten. Exempel är stöd tiU idrott, ungdom,handikappade, humanitära ändamål och fria trossamfund. En särskUd utredare (1992:05) har tUlkaUats meduppgift att se över och lämna försfeg tiU de framtida principer som bör gälfe för stetens bidrag tUI foUaörelser och andra ideeUa organisationer (dk. Utredaren skaU börja med att kartfegga föreningsUvets eko nomiska situation. En vUctig utgångspunkt för arbetet är att bidragen 23 skaU förenklas och att tyngdpunkten feggs på uppföljning och utvär- dering.Ett vUctigt mål är att åstedkomma en större grad av självfi- Prop.1992/93:100 nansiering för föreningsUvet. Utredningens arbete skaU varaslutfört den BU. En utvärdering har gjorts av stödet tiU kvinnoorganisationemascentrafe verksamhet (Ds 1992:114). Utvärderingen har överlämnats förövervägande tiU utredningen om bidrag tiU ideelfe organisationer. Vidsidan av friviUiga insatser och stetsbidrag är folkrörelsema beroende avinkomster från lotterier och spel av oUka sfeg för sin verksamhet. Lotterifegen (1982:1011) reglerarföreningslotteriema. Lagen har setts över av en parlamentariskt sammansattkommitté. (C 1991:01). Kommittén har bl.a. haft i uppgiftatt undersöka om föreningama i högre grad än hittiUs skaU kunna finansiera sinverksamhet genom inkomster från lotterier. Översynen skaU också lecfe tiU attfegen blir fettare att försfe, överbUcka (Kh tillämpa. har överlämnatsitt slutbetänkande (SOU 1992:130) Vinna eUer försvinna - Folkrörelsernaslotterier och spel . I betänkandet föreslås bl.a. att nya spelformertiUåts inom ramen för ett folkrörelsedominerat spelförefeg, att foUaörelsemages möjUghet att anordna lotterier med en större andel penningvinster, attbmgoskatten tes bort, att vissa onödiga regler tes bort för att göra befintUgalotterier attraktivare och minska kosmadema samt att får enstarkare kontroU- och tiUsynsfunktion och byter namn tiU Lotteriinspektionen.Betänkandet kommer att remissbehandlas . Enfömtsättning för de flesfe föreningsaktiviteter är att man har en lokal attvara i. De allmänna samlingslokalema spelar en central roU i dette sammanhang.Det gäUer inte minst i fråga om aktiviteter som sker både i föreningsregi och iofiFentUg regi, t.ex. äldrevård, bibUotek och bamomsorg. Det StetUga stödet tiU allmänna samlingslokaler harfunnits . EflFektema av stödet har kartlagts av (Rapport1992-08-31). Flera faktorer som påverkar stödet har ändrats. Det gäUer t.ex.både stetens och kommunernas ekonomi samt kraven på bättre samutnyttjande avoch mindre storlek på lokaler. En särskUd utredare bör därför tillkallas föratt göra en översyn av principema för den stetUga stödgivningen tiU allmännasamlingslokaler. Utredningsarbetet bör bedrivas skyndsamt. Inriktmngen skaUvara att de nya reglema skaU gälfe fr.o.m. den 1 juU 1994. EnskUcfesmåförefeg och konsumenter bör genom samverkan i ekonomiska föreningar (Khandra typer av kooperativa företeg kunna bedriva ekonomisk verksainhet pålikvärdiga villkor med andra aktörer på marknaden. Nya kooperativa företeg harkommit att spefe en stor roU i samband med omstmktureringen i kommuner (Khlandsting samt i det regionafe utvecklingsarbetet. Sfeten främjar genom särskUtstöd utvecklingen av kooperationen i landet bl.a. för att det skaU finnas enmångfald av konkurrerande företegsformer. Arbetet bygger i hög grad påutvecklingen av kooperationen inom EG. Stödet tiU kooperativ utveckling kommer attutvärderas. Under innevarande budgetår har fördjupande kontakter inlettsmellan Kooperativa rådet och andra myndigheter CKh organisationer som på olikasätt har kontakter med småföretegamtbUdning (Kh arbetsmarknad. Samfinansieradeprojekt har kommit tiiU stånd med t.ex. . Lokafe kooperativa utvecklingscentmm fungerar imånga faU som spjutspetsar för kooperativt utvecklingsarbete på det regionafeoch lokafe planet. Stotens stöd ges i huvudsak som ett kontraktsbundet stöd förgratis information och rådgivning tUl dem som viU starto nya kooperativ. Delokafe utvecklingscentmmens verksamhet finansieras förutom av det StotUgastödet genom medlemsavgifter från de etoblerade kooperativa företogen och oftoockså från kommuner, landsting, länsstyrelser, enskUda människor och genomolika typer av uppdragsersätt-nuig. Förtroendevalda(Kh anstäUda i både stot (Kh kommun måste i större utsträckning än tidigare totiU vara forskningsresultot som underfeg för beslut i olika samhäUsfirågor. DetgäUer således att genom ökad forskning få fram ny kunskap om den offentUgaverksaniheten. Detto är särskUt betydelsefuUt i tider med kärv ekonomi. Genomrikscfegens beslut har arbetet mietts med ett nytt forskningsprogramom förändringsprocessen i den ofiFentUga sektom (prop. 1991/92:16, bet.199I/92:FiU4, rskr. 1991/92:14). För att få tiU stånd en samverkan omforskningsfrågor inom hefe den ofiFentUga sektom har en arbetsgmpp (C 1991:A)för samverkan meUan sfet och kommun om forskningsfirågor mrättots iCivUdepartementet. I arbetsgmppens uppdrag mgår bl.a. att följa upp deforskningsprojekt som fått ekonomiskt stöd från den tidigare delegationen (CI984:A) för forskning om den ofiFentUga sektom. En firåga som skaU ägnassärskUd uppmärksamhet är hur forskningsresultoten skaU göras mer tiUgängUga fördem som är verksamma inom olika samhäUsområden. I detto syfte har arbetsgmppenpubUcerat antologm "Forskning om den offentUga sektom". En särskUdforskningskonferens har också arrangerats med forskareoch praktiker som deltogare. En referensgmpp med forskare . 1992/93:100 från olika ämnesområden har knutits tiU CivUdepartementet. Deintemationelfe frågorna har fått ökad betydelse. Vid EES-avtaletsUcraftträdande kommer långtgående krav att ställas inte bara på stotUgamyndigheter utan också på kommuner och landsting. Det gäUer tiU-lämpningen avEES-avtalet på en rad områden t.ex. i fråga om offentUg upphandling. Även närdet gäUer konsumentskydd och ungdomsfrågor StäUer avtalet nya krav på Sverige.Dessa krav kommer att gå ännu längre om blir medlem i EG. En fråga somi detfe sammanhang bör uppmärksammas gäUer tjänstemännens kompetens iEuropafirågor. En arbetsgmpp har övervägt detto och avlämnat rapporten (Ds1992:96) Europakompetens. närmande tiU EG innebär också att analyserbehöver göras av EG-lagstiftningens effekter för den kommunafe sektom. Isamband med utarbetandet av kommunaUagen (1991:900) gjordes den allmännabedömningen att en EG-integration inte påverkar de inre arbetsformema ikommunema och landstingen (prop. 1991/92:117 s. 141). EG:s betydelse lör denkommunafe självstyrelsen och demokratin kommer dock att behöva belysasytterUgare. Detto ingår i uppdrag. På det kommunala området deltar i samarbeteinom och mellan de nordiska ländema. En europeisk konvention finns om de gmndfeggandeprincipema för självstyrelse. Konventionen bör utgöra en vUctig gmndför diskussionen om den kommunafe självstyrelsens roU i ett intemationeUtperspektiv. MeUan , , och finns en särskUdöverenskommelse om kommunalt samarbete över nordiska riksgränser. harockså godkänt en europeisk ramkonvention för att främja samarbetet överriksgränsema meUan lokafe och regionafe samhäUsorgan. En arbetsgmpp (C 1991 :D) har tiUsatts inomCivUdepartementet om länsstyrelsers, kommuners och landstings samarbete överriksgränser. Gmppen skaU bl.a. göra en kartfeggning av pågående och planeratsamarbete. Arbetsgmppen skaU vidare överväga om det finns behov av förändringari olika regler eUer om andra åtgärder bör vidtas för att underfetto detgränskommunafe samarbetet. Avsikten är att en avrapportering i dessa defer skaUgöras . Inom har en konvention utarbetots ominvandramas deltogande i ofiFentUg verksamhet på lokal nivå. Den berör bl.a.frågan om den kommunafe rösträtten. Rikscfegen har beslufet godkänna konventionen(prop. 1992/93:104, bet. 1992/93:KU13, rskr. 1992/93:64). I länsstyrelsemas verksamhet ägnas de intemationeUafrågoma ökad uppmärksamhet. Länsstyrelsema förbereder sig på olika sätt fÖr det vidgade europeiska samarbetet. För att underfetto detto arbete har 26 momCivUdepartementet en rapport utarbetots som ÖversUctUgt belyser Prop.1992/93:100 konsekvensema av europasamarbetet för länsstyrelsema. MöjUgheten att to tiU vara länsstyrelsemaskompetens för bistånd tiU har övervägts inom regeringskansUet.Regeringen har nyUgen beslutet att avsatte medel för en försöksverksamhet omregionalt samarbete genom länsstyrelsema med regionafe organ i . arbete med att efiFektivisera den offentUgastymuigen i medlemsstotema drivs vicfere. CivUdepartementet medverkar framst ifiråga om regional och lokal administration. På uppdrag av EG-kommissionenverkstäUer en plan för rationaUsering av de offentUga förvalt-ningama ifem länder i Central- (kU . På gmndval främst av överenskommelser med Sverigeges de tre baltiska republikema i regi praktiskt biståndmed att bygga upp en adekvat fegstiftning och ett fungerande rättsväsende.CivUdepartementet medverkar i detto arbete. InomCivUdepartementets verksamhetsområden ägnas jämstäUdhetsftå-goma uppmärksamhetpå olika sätt. Utvecklingen av andelen kvinnUga ledamöter i beslutande församlingarvisar att kvinnors kunskaper och erfarenheter tos tiU vara på ett bättre sätt isamhäUet . Detto framgår av nedansfeende sammanställning somredovisar andelen kvinnor i procent av antalet ledamöter i landstings-respektive kommunfullmäktige. Andelen kvinnor i landstings- kommun- fuUmäktige fullmäktige har andelen kvinnor ilandstingsfuUmäktige ökat med , dvs. från 24 tiU 43 procent.När det gäUer sammansättningen av landets kommunfullmäktige uppgår ökningentill för den nämnda tidsperioden. Som jag tidigare framhåUitföljer förändringar av antalet förtroendevalda ochderas representotivitet i fråga om bl.a. kön. Enökning av kvinnorepresentotionen i styrelsema för CivUdeparte- Prop.1992/93:100 mentets myndigheter kan också noteras. Under det senste året haran- BU. 14 delen kviimor i centrafe (Kh regionafe styrelser ökat med femprocent. StotUgt stöd utgår tiU kvinnoorganisationemascentrafe verksamhet. ges sfetsbidrag tiU sjuttonkvinnoorganisationer. En utvärdering (Ds 1992:14) har gjorts av stödetsbetydelse. Av denna firamgår att stödet leder tiU "trygghet (Khstotus" och ett erkännande av att kvinnoorganisationerna utför ett viktigtarbete. Utvärderingen visar också att stetens stöd är en avgörande fömtsättningför att mindre organisationer ska kunna bedriva verksamhet på riksnivå. DetstetUga stödet tiU kvinnoorganisationemas centrafe verksamhet kommer attföljas upp av den tidigare nämncfe utredningen om bidrag tiU ideeUa organisationer. Det är vUctigt att engagera fler flickor iförerungsUvet. Aktiviteter som syfter tiU att motivera flickor att te ettstörre ansvar i organisationema kommer därför att stödjas. Frågan om flickorsoch unga kvinnors situation kommer att uppmärksammas även på andra områden,bl.a. i den tidigare nämnda utredningen om ungdomars levnadsvillkor och framtidsutsUcter. En ökad kunskap behövs om frågor som rörjämstäUdhet mellan kvinnor och män. Av intresse i detto sammanhang är därfördet forskningsprogram om demokrati i förändring som nyUgen inletts vid landetsstotsvetenskapUga institutioner. Kvinnors makt och inflytande i lokalsamhäUetär såluncfe en av de frågeställningar som särskUt skaU belysas. I samarbete medHumanistisk-samhäUsvetenskapUga forskningsrådet () kommer arbetsgmppen förforsknmgsfiågor i CivUdepartementet att följa forskningsprogrammet ochmedverka tiU att resultoten förs ut tiU dem som är praktiskt verksamma inomolika samhäUsområden. 11 Sammanfattning av huvudtiteln . 14 Förändringarna inom CivUdepartementets område iförhållande tiU /93 framgår av följande sammanställning(beloppen i mUjoner kronor). Anvisat Försfeg Förändring 1992/93 1993/94 A. CivUdepartementet m.m. -1- 7,3 ' B. Länsstyrelsema m.m. -(- 9,3 F. FoUaörelsefirågor, koope- ' Genom omfördelning av medel inom XUI ht har littera Atillförts dels for utvecklingsarbete ora den ideella sektorn, dels 2,5mkr för integrering av vissa länsstyrelsefrågor i ordinarieverksamhet. Därav bortfall av engångsanvisning till lokalerfor trossamfund och bortfall av engångsanvisning till återuppbyggnad avKatarma kyrka. ' Minskningen föranleds av, förutom det allmänna besparingskravet,transfereringar inom huvudtiteln. Bl.a. har till littera A förts förutvecklingsarbete om den ideella sektorn och till littera E ca somverksamhetsbidrag till ungdomsorganisationer. avser bortfall avengångsanvisning till bidrag till allmänna samlingslokaler. A.Civildepartementet m.m. Prop. 14 A 1. 1991/92 Utgift 46 145 241 1992/93 Ansfeg 36 243 000 1993/94 Försfeg 39 910 000 Jagberäknar ansfeget för nästo budgetår tiU . Medelsbehovet baiberäknats med utgångspunkt i en real minskning av utgiftema om ienUghet med den princip som tiUämpas genereUt i årets budgetförslag. Chefen för har tidigare i cfegredovisat ett försfeg om en genereU räntebefeggning av stotUga medelsflödensamt presenterat den mtxIeU som bör tiUämpas. CivUdepartementet kommer /94 att tUlämpa denna m(xieU. Departementet kommer därför atttiUdefes ett räntekonto med kredU i . Medlen under anslaget A1. förs tiU detto konto. TUl anslaget har förts från anslaget BI. Länsstyrelsema m.m. för Utvecklingsgmppens för länsstyrelse fiågoruitegrering i CivUdepartementets ordinarie verksamhet. Under anslaget har beräknats försärkostnader vid revisionskontoret. Ansfeget för CivUdepartementet har budgeterats utanhänsyn tiU de tekruska justeringar som måste göras tiU följd av ändringen avnivån på lönekostnadspåfegget, den ändrade finansieringsformen för Stotshälsan,övergången tiU lån i samt de nya principema för budgeteringenav anslagen. Riktlinjema för dessa förändringar har tidigare denna dagredovisats av chefen för (bifega 1, Stetsbudgeten ochsärskUda firågor, avsnitt 2.2). Det belopp som kommer att StäUas tiUCivUdepartementets disposition kommer slutUgt faststäUas enUgt de redovisaderiktlinjema (Kh kan därför awUca från det nu budgeterade beloppet. JaghemstäUer att regeringen föreslår att tUI för /94anvisa ett ramanslag på . Utredningar m.m. Prop. 1991/92 Utgift 20 314 155 Reservation 10 145 229 - " 1992/93 Ansfeg 18 950 000 1993/94 Försfeg 22 600 000 Medhänsyn tiU den beräknade omfattningen av utredningsverksamheten bör ansfegetuppgå tiU 22 600 (X)under näste budgetår. För utvecklingsarbete CKh framtegande av ett handlingsprogramom forskning om den ideelfe sektom har beräknats . JaghemstäUer att regeringen föreslår att tiU Utredningar m.m. för /94anvisa ett ramanslag på . B. Länsstyrelsema m.m. Prop. 14 B 1. 1991/92Utgift 1 632 906 716 1992/93 Ansfeg 1 680 320 000 1993/94 Försfeg I 693 900000 Länsstyrelsemahar tiU uppgift att 1. nogafölja länets tiUstånd och behov, 2.främja länets utveckUng ochbefoUcmngens bäste, 3.verka för att de faststäUdanationeUa målen mom oUka samhäUssektorer får genomsfeg i länet, 4.svara för den stetUgaförvaltmngen i länet, i den mån inte någon annan myndighet har ansvaret fÖrsärskUcfe förvalttiingsuppgifter. I frågor som har betydelse också förangränsande län skaU främja länens gemensamma intressen. -med beaktande av faststäUdanationeUa mål verka fÖr att steUig, och landstingskommunal verksamheti länet samordnas och anpassas efter de övergripande mUjö- ochregionalpoUtiska målen samt kravet på en långsUctig, god hushållning mednaturresursema, -samordna de oUka sektorema momlänsstyrelsens ansvarsområde och därvid beakte de aspekter som är av betydelseför den regionafe utveckUngen, -följa upp och utvärdera msatserinom oUka samhäUssektorer med såväl ett nationeUt som ett samfet regionaltperspektiv, -genomföra eUer hos regeringeneUer dess myndigheter föreslå sådana åtgärder som är nödvändiga eUer lämpUgafÖr länets utveckling, -underrätte regeringen om vadsom är särskUt vUctigt för regeringen att få vete om länet och händelser sommträffat där. Länsstyrelsensvarar fÖr bland annat firågor om -den civUa försvarsberedskapen, -räddningstjänsten ochsaneringen efter utsfepp av radioaktiva ämnen från en kämteknisk anläggning, -den sociafe omvårdnaden, -samordningen avtrafiksäkerhetsarbetet, -uti)Udningen, -rennäringen i förekommande faU, -plan- och byggnadsväsendet, -den kommunafebostedsförsöijningsplaneruigen, -regionafe utvecklingsmsatser, - näringsUvsutveckUngen, Prop. 1992/93:100 ~ firämjandet av konkurrensen, Bil. - glesbygdsutvecklingen, ~ de allmänna valen, ~hushållningen med naturresurser. AnsvaretvUar dock inte på om det finns särskUt föreskrivet att någonannan sfetUg myndighet skaU svara för sådana uppgifter. SärskUdarapporter (Kh fördjupade anslagsframställningar Länsstyrelsemahar varit föremål för fördjupad verksamhetsprövning ienUghet med den nya budgetprtKCSsen. För länsstyrelsemas del har förslagen tiUverksamhetsinriktning avsett endast två budgetår - budgetåren 1993/94 och1994/95. Länsstyrelsema har lämnat ensärskUd rapport och en fördjupad ansfegsframstäUning. Länsstyrelsema har i sina fördjupadeansfegsframställningar belyst verksamheten ur tre synvinklar, nämUgen - uppföljningav de gemensamma nationelfe målen, - främjandeav länets utveckling, - effektiviseringav den egna verksamheten. Länsstyrelsema har enUgt direktiven tUI denfördjupade prövningen gjort vissa generelfe beskrivningar samt även beskrivitverksamheten i tre tvärsektorieUa ansvarsområden. -näringsUv och infrastmktur, -en god UvsmUjö, -civU beredskap ochfredsräddningstjänst. Länsstyrelsemalämnar förslag på ett antal områden rörande bl.a. ansvarsfördelning inom olikasektorsområden med centrafe verk och kommunema. SärskUt framhåUs attsamordningen av den stetUga verksamheten på länsnivå bör ftiUföljas ochfortsatt decentraUsering från stet tiU kommun bör prövas. Flera länsstyrelserframför, beträffande rationaUsering av den egna verksaniheten, att nya formerför finansiering av verksamheten bör prövas och att länsstyrelsema därvid börfå större möjUghet att fritt disponera medel som stäUs tiU myndighetensförfogande. Det gäUer bl.a. att reglerna för medelstiUdelning bör ändrasbeträffande minimibeloppet fÖr lantbmksverksamheten. Det bör också göras möjUgtatt länsstyrelsema själva i större utsträckning får tiUgodogöra sig avgifterför utförd verksamhet.