prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Följande fyper av pro jekt bör prioriteras: projekt som är valutainfjänande eller -besparande, pro jekt som är samfinansierade med internationella finansinsfifufioner eller projekt som bidrar till att utveckla ländernas näringsliv. Även olika former av motköp bör kunna garanteras inom den särskilda ramen. Ramen bör även kunna omfatta affärer med kortare risktider och begränsade belopp. dana affärer bör nämnda villkor kunna fillämpasmindre strikt. 1992/93:100 desvis bör ramen utnyttjas föraffärer på högst . Garantier Bilaga 4 bör dock kunnaifrågakomma även pä större belopp. 1 huvudsak bör samma villkor gällasom för EKN:s ordinarie garantier. Under förutsättning aft godkännerförslaget om en särskild garantiram kommer regeringen atf i en särskildskrivelse fill EKN närmare fastställa rikflinjer för garantigivningen baseratpå de principer jag nämnt. Regeringen avser bemyndiga EKN att börja lämnagarantier sä snart har godkänt förslaget. För täckning av eventuellaförluster i samband med aff sfaten ikläder sig betalningsansvar i form avstatsgaranti för finansiellt sföd och för exportkreditgivning till länder iCentral- och finns under anslaget G 3. avsatt 230 miljoner kronorför /94. Eventuella skadefall, i anledning av de statligagarantierna, som översfiger def belopp som avsatts inom anslaget G 3., skallfinansieras genom omfördelning inom sfatsbudgeten. Jag föreslår aff anslaget bör föras upp med ett formelltbelopp pä . Jag hemställer atf regeringen föreslär att 1.medge affstaten under /94 ikläder sig betalningsansvar i form avstafsgarantier för finansiellt sföd till länder i Central-och fillett belopp om högst , 2.medge attstaten ikläder sig betalningsansvar i form av stafsgarantier förexportkreditgivning för vissa länder i Cenfral- och till ett beloppom högst 1 , 3.till Täckandeav eventuella förluster i anledning av statliga garantier till länder iCentral- och för /94 anvisa ett förslagsanslag på . Avsättning för förlustrisker vad avser garantierför finansiellt stöd och exportkreditgarantier 1993/94 Nyttanslag (förslag) 230 000 000 För /94 föreslås under anslaget G 2. attstaten ikläder sig betalningsansvaret i form av ytterligare stafsgarantiertill ett belopp om högst samt att en särskildexportkreditgarantiram knuten till () om en miljardkronor inrättas. För att täcka eventuella förlustersom kan uppstå med anledning av dessa garantier måste riskavsättningar göras.Härigenom fonderas medel för att täcka de förluster som kan komma att uppstå iframtiden. Ett riktmärke för hur stora riskavsättningama avseendestafsgarantier för finansiellt stöd bör vara i framfiden är de av totalautestående krediter som beslutats av EG för liknande åtaganden. Dettabetyder atf tidigare gjorda avsättningar kan komma atf justeras i efterhand.Beträffande exporfkreditgaranti- ramen bedöms förlustrisken vara större och substantiellaavsättningar bör Prop. 1992/93:100 även fortsättningsvis göras. Jag föreslår atf 230 miljonerkronor avsätts för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd ochexportkredifgarantier för /94 varav avsergarantier för finansiellt stöd. Jag förordar att de medel som /93 avsatts under anslaget G 1. för riskavsäftning och inteutnyttjats överförs som reservationsmedel fill det nya anslaget G 3. Jag hemställer aff regeringen föreslår att till Avsättning förförlustrisker vad avser garantier för finansieUt stöd och exportkreditgarantierför /94 anvisa ett reservafionsanslag på 230 000 OOO kr. Förteckning över samtackrediteringar för de Stockholmsbaserade ambassadörerna per den 1 januari1993. Prop.1992/93:100 Bilaga 4 (sidoackrediteringar inom parentes) (,öuagadougo, ) *,*** () ** (, ) ** (Asunciön, ) (, , ) (, ) * (, ) HavannaHeliga Stolen (, , Manarna) (Säo Tomé) *,*** (, , , Bisjkek. , , , ) (, , ) () * RigaRiyadh (, Såna) p 1992/93-100 () rrop. (, Nuku'alofa, ) * beskickningen förestås av en t.f. charge d'affaires ** beskickningen är eller kommer tills vidare att varaobemannad *** beskickningen kommer att stängas /94 ständiga representation vid iNew ständiga delegation vid de internationellaorganisationerna i * delegation vid Organisationen för ekonomisktsamarbete och utveckling () i delegation vid Europeiska gemenskaperna (EG) iBryssel delegation vid i delegation vid de militära förhandlingarna inomramen för konferensen om säkerhet och samarbete i (ESK) i * slås per samman till en delegation a) Generalkonsulat b) Konsulat ** ** * Omvandlas till honorärkonsulat /93 ** Omvandlas till honorärkonsulat /94 1992/93:100 rV. Stockholmsbaserade ambassadörer Bilaga 4 De fem sändebuden har följande ackrediteringar: 1.Bangui(Cenfralafrikanska Republiken), Brazzaville (Republiken ), (), (), (Ekvaforialguinea), (). 2.Banjul(), (), (). 3.Bamako (),(Republiken ), (), (), (). 4.Anfananarivo(), (), (Comorema), (),(), (). 5.Basseterre (StChristopher och ), (), (), Georgefown(), (), (och Grenadinema),(), (), (), (), 's (), 's (ochBarbuda). , ramanslag A 2. Kursdifferenser, förslagsanslagA 3. Hor\orärkons\i\er, förslagsanslag A 4. Särskilda förhandlingar medannan stat eller inom internationell organisation, förslagsanslag A 5. Nordiskt samarbete, förslagsanslag A 6. Utredningar m.m., reservationsanslagA 7. Officiella besök m.m., förslagsanslag A 8. Ekonomiskt bistånd tillsvenska medborgare i utlandet m.m., förslagsanslag 1 495 441 000 I 597 784 000 Bidrag till vissa internationella organisationer Förenta nationett\a, förslagsanslag utveckling (), förslagsanslag Europeiska frihandelssammanslutningen(EFTA), förslagsanslag Organisationer för internationell handeloch råvarusamarbete m.m., förslagsanslag Övriga internationella organisationerm.m., förslagsanslag Fredsbevarande verksamhet, reservationsanslag Konferensen om säkerhet och samarbete i (ESK)förslagsanslag Bidrag till internationella bistånds program, reservationsanslag 3 148 404 000 Utvecklingssamarbete genom SIDA, reser vationsanslag 6 702 000 000 Andrabiståndsprogram, reservationsanslag 1 804 500 000 Styrelsen för internationell utveckling Prop.1992/93:100 (SIDA),ramanslag 303 219 000 Bilaga 4 Sfyrelsen för u-landsutbildning i (SandöU-centrum), ramanslag 24 963 000 Styrelsen för u-landsforskning (SAREC), ramanslag 26 936 000 Nordiska afrikainsfifufet, ramanslag 5 470 000 Beredningen för internationellt tekniskt- ekonomiskt samarbete (BITS), ramanslag 20 991 000 Bidrag fillStyrelsen för u-landsutbildning i (),/öri/flgjflw/ag 7 076 000 ständ (),/örs/agsaw/a 36 441 000 Information om i utlandet m.m. , reservationsanslag 63 083 000 Radioprogramverksamhet för utlandet, reservationsanslag 51 363 000 Övrig informationom i utlandet, reservationsanslag 14 254 000 E. Utrikeshandel och exportfrämjande , ramarw/flg Exportfrämjande verksamhet, reservationsanslag , täckande av vissa utgifterför skadeersättningar,/öw/agianj/ag Krigsmaterielinspektionen m.m., ramanslag Bidrag till Stiftelsen ,anslag Medel för översättning av ,reservationsanslag Medel för informationsinsatser om europeiskintegration, reservationsanslag 48 471 000 , 2 250 000* 1992/93:100 Bilaga 4 F. Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor m.m. Utredningar och andra insatser på det utri kespolitiska omrädet, reservationsanslag 2 511 000 Informafion och studier om säkerhetspoli tik och fredsfrämjande utveckling, reserva tionsanslag 20 000 000 fredsforskningsinstitut(), reserva tionsanslag 21 310 000* Forskningsverksamhet för rustningsbe gränsning och nedrustning, förslagsanslag 15 840 000* ,reservationsan slag 10 028 000* Samarbete med länderna i Central- och ,reservationsanslag 640 999 000 Täckande av eventuella förluster i anled ning av statliga garantier till länder i , förslagsanslag 1 000 Avsättning för förlustrisker vad avser ga rantier för finansiellt stöd och exportkredit- garantier, reservationsanslag 230 000 000 871 000 000 SUMMA kr 16 103 498 000 *utbrutna anslag ingär i forskningspropositionen Prop.1992/93:100 Bilaga 4 Utrikespolitik.................................................... ....... 1 Samarbetet med Cenfral-och ............... 22 ........................... ,.............. 26 Sverige-informationoch kulturutbyte.................... 27 Särskilda förhandlingar med annan stat ellerinom internatio nell organisation........................................ 45 Nordiskt samarbete..................................... 45 Utredningar m.m........................................ ..... 46 Officiella besök m.m.................................... ..... 46 Ekonomiskt biständtill svenska medborgare i utlandet m.m. 47 Bidrag till vissa internationella organisationer ().................................................... 50 Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA) ..... 51 Organisationer för internationell handel ochråvarusamar bete m.m................................................. ..... 53 Internationell råvarulagring......................... ..... 54 Övriga internationella organisationer m.m...... ..... 55 Fredsbevarande verksamhet....................... ..... 56 Konferensen omsäkerhet och samarbete i (ESK).. 58 -Världsekonomioch handel................................... ....... 59 -Resursflödenoch skuldlättnadsåtgärder.............. 60 -Detinternationella biståndet................................ 64 EG/EES och biständ........................................ 66 - inledning............................................................... 70 Bidrag fill internationella biståndsprogram........... 78 - inledning.............................................................. ..... 104 Utvecklingssamarbete genom SIDA.................... 149 Andra biståndsprogram........................................ 157 Administrationav biståndet.......................................... ..... 176 Styrelsen för internationell utveckling (SIDA)........ 177 Sfyrelsen för u-landsutbildning i () 179 Sfyrelsen för u-landsforskning (SAREC)................. 182 Nordiska afrikainsfifufet........................................ 183 Beredningen förinfernatiohellf tekniskt-ekonomiskt samar bete (BITS)........................................................... 187 Bidrag till Styrelsen för u-landsutbildning i ( U-centrum)........................................................... 189 Sfyrelsen för internationellt näringslivsbiständ ()...................................................... ..... 189 Information om i utlandet m.m; D 2.Radioprogramverksamhef för utlandet................. ..... 196 Övrig information om i utlandet................. 199 Prop.1992/93:100 Bilaga 4 E. Utrikeshandel och exportfrämjande E 1............................................................................... 201 Exportfrämjande verksamhet................................ 206 , täckande av vissa utgifter för skade ersättningar ........................................................ ...... 209 Krigsmaterielinspektionen m.m.............................. ...... 214 Bidrag till Sfiftelsen ....... 215 Medel för översättning av .............. 215 Medel för informationsinsatser om europeiskintegration . . 216 F. Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor m.m. Utredningar och andra insatser på detutrikespolitiska områ det........................................................................ Information och studier om säkerhetspolitik ochfredsfräm- Prop. jande utveckling.................................................... 219 Bilaga 4 () ................................................................. 222 Forskningsverksamhet förrustningsbegränsning oeh nedrust ning .................................................................. ......... 223 Samarbete med länderna i 223 Täckande av eventuellaförluster i anledning av stafliga ga rantier fill länder i Cenfral- och ............ 230 Avsättning för föriustrisker vad avser garantier förfinansiellt stöd och exportkredifgarantier............................. 232 Bilaga 4.1 Forteckning överSveriges utlandsmyndigheter samt ack rediteringar för de Stockholmsbaserade ambassadörerna per ..................................... ...... 234 Bilaga 4.2 Svenskt bistånd 1991/92 (separat).............. gotab 42603, 1992 Svenskt bistånd 1991/92 Svenskt Bistånd 1991/92ersätter "Fakta om bistånd", som tidigare ingått som bilagatill regeringpropositionen om svenskt intemationellt utvecklingssamarbete. Statistiskauppgifter om ekonomi och utvecklingsnivå i länder som mottar svenskt biståndhärrör från och World Development Report.Publiceringstillstånd har välvilligt lämnats av United Nations DevelopmentProgramme, och , . Omslagsfotot: En kvinnlig egen företagare i svetsar ljuddämpare. Hon representerar en del av vad det svenskabiståndet vill stä för - stöd åt kvinnor,småföretagsamhet och marknadsekonomi. gotab 96728, 1992 Respektert för de mänskliga fri- och rättigheterna ochutvecklingen mot demokrati är bärande element i den svenska biståndspolitiken.Sverige skall aktivt främja en effektiv och rättvis fördelning av resurser somgynnar ekonomisk och social utveciding i utvecklingsländema. Det svenska biståndet skall också medverka till att maktmissbrukoch korruption förhindras. Det skall också bidra till sänkning avmilitärutgifter, verka för en marknadsekonomisk utveckling samt söka undanröjaorsaker till att människor tvingas fly. Som synes är målen för det svenska biståndet mycketambitiösa. Men som all mänsklig verksamhet har utvecklingssamarbetet sinabrister. Därför är utvärdering av verksamheten mycket viktig. Den här årsberättelsen, "Svenskt bistånd1991/92" är en del av utvärderingen. Den ersätter en tidigare årUg bilagaom biståndet till budgetpropositionen. Beskrivningama av bistånds-insatsernahar i möjligaste mån gjorts så att man kan jämföra resultaten med deövergripande målen för biståndet. Följande år kommer vi att ytterligare skärpaderma inriktning av årsberättelsen. Jag hoppas att "Svenskt bistånd 1991 /92" blirtill nytta inte bara bland beslutsfattare och förtroendevalda som sysslar medbiståndsfrågor. Publikationen borde också finna sin plats i skolor ochimdervisning på aUa nivåer samt hos en intresserad allmänhet. Frånriksdagsbeslut till beslut om bistånd 9 Riksdag,regering och budget 10 Statligamyndigheter och organ för bistånd 12 Biståndgenom det multilaterala systemet 18 FN:sfackorgan , , , , UNIDO 25 FN;sfrjvilliga fonder 27 Världsbankenoch de regionala utvecklingsbankerna i och 30 Internationellafinansieringsbolaget (IFC) 39 () 40 () 40 Internationelltlivsmedelsbistånd och jordbruksutveckling 41 FN:slivsmedelsprogram (WFP) 41 1986årslivsmedelshjälpkonvention (FAC) 43 Internationellajordbruksutvecklingsfonden () 44 FN:sflyktingkommissarie () 46 förpalestinaflyktingar (UNRWA) 47 FN:sprogram för kontroll av beroendeframkallande medel (UNDCP) 49 /GATTisinternationella handelscentrum (ITC) 51 Globalamiljöfonden (GEF) 52 Montrealprotokolletsinterimsfond för u-land 52 57 58 62 66 70 74 78 82 Regionaltsamarbete i 88 Allmän inledning 91 92 96 102 Allmän inledning 107 108 113 114 114 Central-, Väst- och 115 Allmän inledning 115 118 124 Allmän inledning 128 130 134 138 Sri Länka 142 146 Bistånd till andra länderi 151 151 152 152 153Afghanistan 154 154 154 155 och 156 Utvecklingssamarbete med 157Nicaragua 162 163 163 Utvecklingssamarbete med 164 165 166 167 Demokrati,mänskliga rättigheter och humanitärt bistånd 175 Stöd tillekonomiska reformprogram och skuldlättnadsåtgärder 177 Teknisktsamarbete och u-krediter 184 Projektbistånd tillvissa länder 188 Biståndet fördelat på enskilda länder 193 Förkortningar 204 FRÄN RIKSDAGSBESLUT -■UT OM BISTÅND FRÄN RIKSDAGSBESLUT TILL BESLUT OMBISTÄND Riksdag,regering och budget "All offentlig makt iSverige utgår från folket." Så inleds regeringsformen (RF), Sverigesgrundlag. De grundläggande regler som RF anger för den offentliga verksamheteni stort gäller även inom biståndet. Det är således som beslutar ombiståndets inriktning och till regeringen anvisar en budget förbiståndsverksamheten. Regeringen svarar för landets ledning och för stymingenav de statliga myndigheterna. I det senare hgger att tilldela olikaverksamheter anslag, att fastställa de närmare villkoren för anslagensanvändning och att ange kraven på hurredovisningen av de använda medlen skaU ske. Detstatliga budgetåret löper från till . Regeringens förslagtUl budget, budgetpropositionen, utarbetas och läggs fram förriksdagen omkring . TUl grund för budgetpropositionen ligger iförsta hand myndighetemas anslagsframställningar, vilka inkommer tiU regeringenunder september månad. beslut om statens budget för det kommandebudgetåret fattas löpande och i takt med att oUkautskott utarbetar och Schematvisar det svenska biståndets administration från rilåndsmyndighetema. Myndigheterna beskrivs i följande avsnitt. UD Avdelningen för internatinellt utvecklingssamarbete Beredningenför intemationellt tekniskt/ekonom*iskt samarbete Styrelsenför internationellt näringslivsbistånd I Kontor i mottagarländer, sk biståndskontor FRÄN RIKSDAGSBESLUT TILL BESLUT OM BISTÄND läggerfram sina yttranden över regeringens förslag. Biståndsfrågoma behandlas avriksdagens utrikesutskott. beslut om biståndets inriktning i stortoch biståndsbudgeten för det kommande budgetåret fattas i samband med denbiståndspoUtiska debatten, som vanligen hålls . Under junifattar regeringen beslut om regleringsbreven, vilka närmare anger vilka anslagsbeloppoch övriga viUkor som skaU gälla för myndighetemas verksamheter. Regeringen styr även de statliga myndighetema iandra avseenden. Varje myndighet har en av regeringen beslutad instruktionför sin verksamhet. 1 denna anges målen för myndighetens verksamhet, hurmjmdigheten leds, vilken övergripande organisation som gäUer och vilkatjänster inom myndigheten som regeringen har att tillsätta. Instruktionernasnärmare innehåU varierar från myndighet till myndighet och är självfalletberoende av den aktueUa verksamhetens art och omfattning. UD:s avdelning för utvecklingssamarbete Utrikesdepartementetsavdelning för internationellt utvecklingssamarbete, i dagUgt tal"u-avdelningen", är en av UD:s fem avdelningar och ansvarar inomregeringskansUet för det svenska utvecklingssamarbetet. Avdelningen är orgaiiserad i tre enheter. Förstaenheten ansvarar för det multilaterala biståndet, andra enheten för detbUaterala biståndet och den tredje enheten för budgetfrågor, allmännau-landsekono-iruska frågor och andra biståndsprogram. U-avdelningen leds av ett statsråd och enstatssekreterare och har totalt ett 60-tal tjänstemän. Så kommer budgeten till Biståndsmyndigfieterna lämnar sina anslags framställningar. Regeringen utarbetar budgetpropositionen. (utrikes utskottet) behandlar förslaget.Bistånds- debatt och beslut i . Regeringen beslutar om regleringsbrev. Myndigheterna fårregleringsbrev med anslagsbelopp och övr-igavillkor för verksamheten under budgetåret. FRÄN RIKSDAGSBESLUT TILL BESLUT OMBISTÅND Statligamyndigheter och organ för bistånd Styrelsen förinternationell utveckling, SIDA, som inrättades , har till uppgift attplanera, genomföra och administrera det bilaterala utvecklingssamarbetet medu-länderna. Detta bistånd omfattar dels samarbetet med 19 programländer, delsandra typer av bistånd, t.ex. katastrofinsatser, bidrag till utvecklingsprojektvia enskilda svenska organisationer, bistånd till flyktingar ochbefrielserörelser, miljöinsatser, insatser för demokrati och mänskliga rättigheter.SIDA leds av en styrelse, som utses av regeringen. Den består av SlDA:sgeneraldirektör, som är ordförande, och elva andra ledamöter, varav sexrepresenterar riksdagspartier. SIDAär organiserat på fyra avdelningar med regionalt ansvar, en avdelning försektorbyråerna och en administrativ avdelning. Därutöver finns ettplaneringssekretariat och ett informationssekretariat som är direktunderställda verksledningen. Styrelsen föru-landsforskning som inrättades ombildades tUl en självständigmyndighet - Styrelsen för u-landsforskning (for ResearchCooperation with Developing Countries -SAREC). SARECleds av en av regeringen utsedd styrelse med 12 ledamöter. 1 styrelsen ingårbl.a. SAREChar tiU uppgift att stärka kapacitet för forskning och att främjasådan forskning som kan bidra till en utveckling i enlighet med de biståndspolitiskamålen. Verksamheten bedrivs inom fyra programområden. genom avtal med 15 stater i , och . Internationella program, bl.a.genom bidrag till och samt tiU jordbruksforskningsorganisationenCGIAR. Denuvarande biståndsmyndigheternas startår: FRÄN RIKSDAGSBESLUT TILL BESLUT OM BISTÅND Regionala och särskildaprogram, i form av f.n. 13 program bl.a. med inriktning på AIDS, kvinnor samtskog och miljö. Svensk u-landsforskning, genomhögre forskartjänster, långsiktigt stöd till forskningsmiljöer och oUkaprojektstöd. Vid arbetarca 40 personer. U-krediternaanvänds tiU finansiering av svenska varor och tjänster i projekt, som harutvecklingsfrämjande effekt i . BITSleds av en styrelse som utses av regeringen. Bland dess 11 ledamöter ingårbl.a. två företrädare för riksdagspartier. VidBITS finns ca 25 anstäUda. Beredningenför internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) inrättades år 1975under namnet utbUdningsberedningen och fick stäUning som självständigmyndighet under . Beredningen har som uppgift att inom ramen för densvenska biståndsverksamheten främja ekonomisk och social utveckling ienskilda utvecklingsländer samt utvidga och stärka relationer meddessa länder genom insatser i samarbete med svenska institutioner och företag.BITS medverkar i planering och finansiering av olika projekt. Verksamhetenomfattar tekniskt samarbete genom bl.a. konsultinsatser och internationellakurser i samt u-krediter. Dettekniska samarbetet skaU huvudsakligen ske med utanför kretsen avprogramländer för det bilaterala biståndet. Det syftar i första hand tiUteknologiöverföring inom områden där har särskilda förutsättningar ifråga om kunnande och kapacitet. /90 har BITS etthuvudansvar för genomförandet av det svenska biståndsfinansierade samarbetetmed . U-krediterkan beviljas kreditvärdiga länder bland programländerna för svenskt bilateraltbistånd, med vilka bedriver tekniskt samarbete eller andraländer vilkas utveckUngspoUtik ligger i linje med de svenska biståndspolitiskamålen. Styrelsenför internationellt näringslivsbistånd bildades som importkontoretför u-landsprodukter (IMPOD), fonden för industriellt samarbete med () och SlDA:s industribyrå upphörde i sina dåvarande former. SWEDECORPskall, inom ramen för de generella målen för det svenska biståndet, bidra tiUen utveckling av näringslivet i . Genom kunskapsöverföring tillnäringsliv och näringslivsorganisationer skall verka för att gynnsammaförutsättningar skapas för investeringar och företagande i mottagarländernasamt främja dessa länders handel bl.a. genom att svara för information ochrådgivning ifråga om avsättningsmöjligheter på den svenska marknaden. Genomsamverkan med skaU bidra tiU utvecklingenav bärkraftiga företag i mottagarländerna. SWEDECORPhar tiU uppgift att vara svensk kontaktpunkt för / intemationeUahandelscentrum (ITC) i konkreta frågor som bl.a. rör avsättning av u-landsprodukterpå den svenska marknaden. SWEDECORPleds av en styrelse, som utses av regeringen. Kontoret har ca 50 anställda. FRÄN RIKSDAGSBESLUT TILL BESLUT OMBISTÄND tillkom genom en ombildning av stiftelsen (Fonden för industriellt samarbete med ). Bolagets huvuduppgifter äratt på industriområdet förmedla kontakter meUan svenska företag ochintressenter i och , bidra till förinvesteringsstudiersamt medverka i etablering av samägda företag, s.k. joint , genominsatser i form av aktiekapital, lån- och garantigivning. Bolagetär ett helägt statUgt aktiebolag utan egen personal. Handläggningen av bolagetsprojektportfölj sköts, i enUghet med ett uppdragsavtal, av styrelsen förinternationellt näringsUvsbistånd (). Styrelsenför u-landsutbildning i fick sin nuvarande inriktning i juU 1987. SandöU-centrum har tiU huvuduppgift att vid i bedriva utbUdningi språk och u-landsutbildning som förberedelse för uppdrag i u-land. Styrelsenskall bl.a. samarbeta med myndigheter, organisationer och företag när det gällerförberedelseutbUdning för u-landsuppdrag.