prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — 10.Nyttjandet av fömybaranaturresurser -jord- och skogsbmksmark, vatten - samt utarmning av naturtyper,biotoper och arter 11.Nyttjandet av ändliganaturresurser - berg, gms, torv och mineraler 12.Exploatering av mark och vattenför bebyggelse, anläggningar och infrastmktur Naturvårdsverketredovisar i resultatredovisningen dels läget beträffande uppfyllelsen av de målsom verket satt upp för att avvärja dessa hot, dels en sammanfattande bedömningav verkets bidrag till måluppfyllelsen. Under resp. mål anger verket att man ivarierande utsträckning är på väg mot måluppfyUelse. Verket menar vidare det ärmycket svårt att göra en sammanvägd bedömning av uppnådda resultat ochgenomförda insatser för samtliga miljöhot. framhåller att detockså är svårt att utläsa i vilken utsträckning verkets eget aibete bidragittill det samlade resultatet. redovisar inga invändningar isin revisionsberättelse. Vad avser resultatredovisningen har verket i åravstått från att bedöma humvida redovisningen är rättvisande. bedömning är, under ovanangivna fömtsättningar, att årsredovisningen är rättvisande. Isin förenklade anslagsframställning redovisar att verketarbetar med utgångspunkt från de nationella mål som är festiagda formiljövården och som verket i sin verksamhetsplanering har fördelat under detretton olika miljöhot som angetts tidigare. Arbetet avses prioriteras medavseende på den miljönytta aktiviteten beräknas ge. planerar att i samarbete medsektorsmyndigheter, län och kommuner m.fl. utveckla resultatmått som på ettadekvat sätt beskriver genomförda insatser och vad verket och andra aktörer påcentral, regional och lokal nivå uppnår i form av miljöförbättringar. menar att inriktningen påverksamheten bör ligga fest under /94. redovisar ett visst utökatresursbehov vad gäller medel Prop. 1992/93:100 för kalkning, vård ochförvalttiing av naturreservat samt projektet för Bu- 15 Homborgasjönsrestaurering. För att ge en helhetsbild av Naturvårdsverketsanslag redovisas närmast verkets hemstäUan för samtUga anslag under MUjö- ochnaturresursdepartementets huvudtitel. Behandlingen av dessa anslag sker sedanunder resp. anslagsmbrik. hemstäUer i sin förenkladeanslagsframställning för /94 att följande medel anvisas fördelatpå olika anslag. , ramanslag Bidrag till mUjöarbete, reservationsanslag Investeringar inom miljöområdet, reservations anslag Sanering och återstälhiing av mUjöskadade områden, reservationsanslag Förgenomförande av kalkning av sjöar, vattendrag och mark yrkar verket på utökaderesurser med 34 mUjoner kronor. När det gäller vård och förvaltning avnaturreservat bedömer att det krävs en ökning med 25 mUjonerkronor bl.a. till följd av den överföring av mark tiU naturvårdsfonden frånDomänverket som planetas ske. Verket redovisar vidare ett utökat medelsbehov påsammanlagt 6,5 mUjoner kronor för restaurering. Bakgmnden tiUanslagsbehovet är bl.a. fordyrande kostnader på gmnd av säkerhets- och underhållskravi samband med beslut i ärendet. Verket har lzmtia.t fördjupad anslagsframställningför landskapsvårdande åtgärder samt för miljöforskning enUgt följande. 1993/94 1994/95 1995/96 Landskapsvårdande åtgärder, reservations anslag 350 000 000 425 000 000 500 000 000 Miljöforskning,reserva tionsanslag 152 000 000 152 000 000 152 000 000 1992/93:100 BU. Det övergripande målet gäUande två årsperioden /93-1993/94 bör ligga fast. Resurser m.m. för /94 Bidrag tiU mUjöarbete, Investeringar inom mUjöområdet, 151 783 000* kronor av miljöskadade områden. Regeringen bemyndigas att under /94 Udäda staten ekonomisk förpliktelse i samband med förvärv ning i värdefuUa naturområden som innebär för /95. Naturvårdsverketsårsredovisning visar enUgt min mening att verksamheten bedrivs med en sådaninriktning att de uppsatta målen i de flesfe feU kan nås. Det är emeUertid ännuinte möjUgt att göra en bedömning av effektiviteten av verksamheten, eftersomunderlag för sådan prövning saknas. Jagkonstoterar i detta sammanhang att inte anfört någrainvändningar i revisionsberättelsen avseende . Sammantagetinnebär min bedömning att de riktlinjer som lades fiast i 1992 årsbudgetproposition bör gäUa även för /94. Under /93 har Nattirvårdsverkettogit ett nytt redovisningssystem i bmk. Detta ger fömtsättningar för verketatt i årsredovisningen /verksamhet redovisa effektiviteten isitt intema arbete genom att relatera prestotioner tUl kostnader, som t.ex. kananges i form av nyckeltal som produktivitetsmått och styckkostnader. Jag anser att resultotuppfölj ningen bör utvecklasså att åtgärder och insatser på olika områden så långt möjligt kan kopplas tiUde olika mål som har angivits. Endast härigenom kan man erhåUa eneffektiv och korrekt prioriterad miljöinsats. 1991/92Utgift 380 894 297 Reservation 46 591 508 1992/93Anslag 416 301 000 1993/94Förslag 424 305 000 Underanslaget anvisas medel för nationeU miljöövervakning, mUjö-utvecklingar ochvård av naturreservat. Anslaget används också tiU informationsinsatser, löneroch lokalkosttiader. Fr.o.m. /94 bör anslaget tiUinredning och utmstiiing av lokaler vid vissa myndigheter upphöra.Naturvårdsverkets låneram i för finansiering av investeringari ADB- och kommunikationsutmstning samt anläggningstillgångar föreslås istäUet höjas med tiU för /94.Naturvårdsverkets ramanslag bör höjas med 500 OCX) kronor, vilketmotsvarar den tillkommande kapitalkostnaden för lån i . I enlighet med vad som anförts ikompletteringspropositionen 1990/91:150 (bU. n:13) och budgetpropositionen 1992(prop. 1991/92:100 bU. 15) skaU redovisarationaliseringseffekter på . RationaUseringen skaU varagenomförd vid utgången av /94. Verket har i skrivelser den 11mars 1992 och redovisat hur man bedriver sittrationaUseringsarbete. Besparingen sker genom en fördelad minskning avavdelningsbudgetama. Minskningen görs i förhållande tiU avdelningamas storlekoch särskUd hänsyn tes tiU undantogna områden såsom mUjöövervakning, naturvårdsåtgärderi odlingslandskapet, vård av naturreservat samt gemensamma kostnader.Naturvårdsverket redovisar att besparingen kommer att vara genomförd vidutgången av /94. Med hänvisning tiU bl.a. den föreståendeöverföringen av domänreservat tiU naturvårdsfonden i samband med bolagiseringenav har Naturvårdsverketbegärt en förstärkning av resursema för vård och Prop. förvaltningav naturreservat med 25 mUjoner kronor. Då skötseln av "- domänreservatenskett med resurser som genererats ur jiflflrsdrivandeverksamhet och inte bekostots över stotsbudgeten finns emeUertidinga stotsbudgetära medel att tiUgå. Med hänsyn tiU detto och tiUatt domänreservaten utgörs av skogsmark, vUken huvudsakUgen skaU lämnas för utveckling, anser jag att de eventueUa kostnader som överföringen medför får inom ramen för verkets tUlgängUga Chefen för har tidigare i dagredovisat ett förslag om genereU räntebeläggning av stotUga medelsflöden samtpresenterat den modeU som bör tiUämpas. kommer /94 att tillämpa denna modeU och tilldelas ett räntekonto medkredit i . 1 anslag har budgeterats utanhänsyn tiU de tekniska justeringar som måste göras tiU följd av ändringen avnivån på lönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen för Stotshälsan,övergången till lån i samt de nya principema för budgeteringenav anslagen. Riktlinjema för dessa förändringar har tidigare denna dagredovisats av chefen för (bU. 1 Stotsbudgeten och särskildafrågor, avsnitt 2.2). Det belopp som kommer att ställas till verketsdisposition kommer att faststäUas enligt de redovisade riktlinjema kan därförawika från det nu budgeterade beloppet. Jaghemställer att regeringen föreslår att till för budgetåret1993/94 anvisa ett ramanslag på 424 305 OCX) kronor. 1991/92Utgift 192 203 831 Reservation 148 281 050 1992/93Anslag 205 684 000 1993/94Förslag 143 584 000 Underdetto anslag anvisas medel för miljöåtgärder som bedrivs av andra myndigheterän Stotens naturvårdsverk samt tiU organisationer för arbete inom verketsansvarsområde. Det gäller i stor utsträckning medel tiU länsstyrelsema föråterställning av skador förorsakade av försurande luftföroreningar. Det gällerockså medel tiU länsstyrelsema för regional miljöövervakning. Över detto anslaganvisas vidare medel tiU Stotistiska centralbyrån för viss miljöstotistik ochutveckling av mUjöräkenskaper samt bidrag tiU ideeUa organisationer inommUjövårdens område. Stotens nattirvårdsverk Prop. Naturvårdsverketföreslår att 210 mUjoner kronor anslås för kalkning av sjöar och vattendrag ochbiologiskt återställningsarbete för /94. Det innebär en ökningmed 34 mUjoner kronor jämfört med innevarande budgetår. För att inte behövalägga ned redan påbörjade kalk-ningsprojekt krävs enUgt verket minst 180mUjoner kronor. I beräknas ca 14 000 sjöar och 120 000 kmrinnande vatten ha biologiska skador orsakade av luftföroreningar. Utankalkning skuUe ytterligare ca 3 600 sjöar vara skadade. KaUming i stor skala avsjöar och vattendrag har pågått . Resultoten ärpositiva och visar att det går att reparera försumingsskador med kalkning. fattede med anledning av propositionen omen god UvsmUjö beslut (prop. 1990/91:90, bet. 1990/9l:JoU30, rskr.1990/91:338) att införa ett nytt program for övervakning av tiUståndet avmiljön. Resurser motsvarande 75 mUjoner kronor utöver tiUgängUga medel avsattesför en treårsperiod. har det övergripande ansvaret förmiljöövervakningen. Verket har utarbetot ett förslag till nationelltmiljöövervakningsprogram som har remissbehandlats . Medel för det nationeUamiljöövervakningsprogrammet har jag beräknat under anslaget B 1. Enligtriksdagsbeslutet skaU fortsätto utbyggnaden avmiljöövervakningen med att utarbeto riktlinjer för regional miljöövervakningsom ett stöd för länsstyrelsema i deras arbete med miljöövervakning.Naturvårdsverket beräknar den totala kostnaden för utbyggnaden av den regionalamUjöövervakningen tiU 75 mUjoner kronor. Försumingenav mark och vatten är ett av våra aUvarUgaste mUjöproblem. NedfaUet av försurande ämnen är alltjämt avbetydande omfettning. av nedfaUet kommer från utiandet. Att fortsätto kalkningsverksamheten är nödvändigför att minska försurningens effekter. Omkalkningar bör ha fortsatt högprioritet, bl.a. för att inte onyttiggöra tidigare insatser. Jag förordar ocksåen viss uppbyggnad av kalkningsinsatsema i inland och QäUtrakter.Tidigare i denna proposition har jag togit upp frågan om att fr.o.m. 1 januari1994 finansiera kalkningen genom omföring ftån den aUmänna energiskatten tiUden särskUda skatten mot försurning eUer genom införande av en särskUdskatt/avgift mängden utsläppto kväveoxider. För kalkningsverksamheten fram tilldess den nämnda finansieringen från kväveoxidutsläppen planeras träda i kraftden bör 1(X) nuljoner kronor anvisas under detto anslag. StödettiU det intemationeUa försumingssekretariatet finansieras inom ramen förkalkningsverksamheten. Mot bakgmnd av de bedömningar som 1990 årsskogspoUtiska kommitté har gjort kommer behovet av medel for skogsmarkskalkningatt vara jämförelsevis begränsat . Om kommitténs förslag skaUföljas fulltut kan det bU aktueUt med större omfettning på Prop.1992/93:100 verksamheten. Jag har erfarit att chefen för för "" 1* avsikt att i annat sammanhang återkomma tiUregeringen i denna fråga. För /94 kan dock vissa begränsademedel under dette anslag användas även för skogsmarkskalkning. Arbetet med utbyggnaden avmUjöövervakningsprogrammet bör enUgt min mening fortsätto enUgt tidigareriktUnjer. Miljöövervakningen är ett gmndläggande insttiiment för ettframgångsrikt nuljövårdsarbete i landet. Programmet skaU beskriva tiUståndet imUjön, bedöma hotbUder, läinna underlag för åtgärder och formulering av mUjömålsamt följa upp beslutode åtgärder och lämna underlag för analys av olikaverksamheters och utsläppskäUors nationeUa och intemationeUa påverkan på mUjön. Resursema för miljöövervakningen bör i enlighet medden nämnda miljöpropositionen för näste budgetår ökas med 3,9mUjoner kronor. Hämtöver beräknar jag ytterUgare 10 mUjoner kronor för utbyggnadenav det regionala mUjöövervakningsprogrammet. Mot bakgmnd av det nationeUamUjöövervakningsprogram som arbetets fram är det nu angeläget att på regionalnivå fä fram operativa program med mätdate från det nationella programmet itiUämpUga delar. Dessa program bör motsvara det stetiiga intresset på denregionala nivån och länsstyrelsema har ansvar för denna miljöövervakning. DenmUjöövervakning som hittiUs bedrivits på regional nivå genom t.ex. densamordnade recipientkontroUen och vatten-och luftvårdsförbunden bör samordnasmed uppbyggnaden av det nya programmet. Chefen för har förordatatt överförs från tiU meteorologiskaoch hydrologiska institut () för havsmätningar m.m. Dessa medel bör fördelasmellan , som utför mätningama för egen och annans räkning, ochNaturvårdsverket, som är bestäUare av vissa av dessa mätningar. Regeringen börge myndighetema i uppdrag att redovisa förslag tiU hur fördelningen av medlenskaU ske. Fördelningen bör sedan anges i myndighetemas regleringsbrev /94. Jag har i derma fråga samrått med chefen förKommunikationsdepartementet. tUlförs ytterUgare500 för informationsinsatser genom en omfördelning inom anslaget. JaghemstäUer att regeringen föreslår att tiU Bidrag till miljöarbete för budgetåret1993/94 anvisa ett reservationsanslag på . 1991/92Utgift 108 503 796 Reservation 10 040 742 1992/93Anslag 135 445 000 1993/94Förslag 135 445 000 Från anslaget betalasstetens förvärv av värdefuUa naturområden. 1992/93:100naturvårdsobjekt i stetens ägo som förvärvas med medel frän anslaget "" redovisas på naturvårdsfonden. Naturvårdsfonden förvaltas avStetens naturvårdsverk. Från anslaget betalas vidare ersättningar enUgtnaturvårdslagen (1964:822) samt 86 och 122 §§ byggnadslagen (1947:385) ilydelse intiU . Från anslaget kan lämnas bidrag tiU kommunereUer kommunala stiftelser för skydd av mark för naturvårdsändamål. Dessutom fåranslaget användas för utrednings-, förhandlings- och värderingskostnader isamband med säkerstäUande av mark för nattjrvårdsändamål. Myndighetenhar inte funnit anledning att ompröva resursbehoven inom ramen för denplaneringsram som faststäUdes i samband med förra årets budget. Behovet angestiU för /94. Verket har i särskUd ordning redovisat ett ökatresursbehov för att slutföra projektet resteurering. Behovetbedöms uppgå tiU och orsakas bl.a. av fördyrade kostnader pågmnd av säkerhetskrav. Jagdelar bedömning att arbetet med att säkerstäUa mark förnaturvård även fortsätttiingsvis behöver bedrivas med en hög ambitionsnivå. Såär t.ex. omfettningen av den skyddade skogsarealen i form av naturreservat ochnationalparker m.m. endast 0,3-0,av den produktiva skogen nedanförfjäUområdet. Det är enUgt min bedömning en aUt för liten areal för att klaraskyddet av de arter och naturtyper som kräver en lång skoglig kontinuitet ochinte klarar mänskUg påverkan i form av intensivt skogsbmk. Frågan om behovet av en ökad areal skyddadskogsmark har behandlats av den skogspolitiska komnuttén i dess betänkande (SOU1992:76) SkogspoUtiken inför 2000-talet. Kommitténs förslag kommer attbehandlas i en proposition om skogspoUtiken som regeringen avser föreläggariksdagen . De enligt uppkomna ofömtseddakostnadema för resteurering anser jag bör inom ramen förtiiUgängUga resurser. Jag anser vidare att det är vUrtigt attNaturvårdsverket fär goda möjligheter att teckna avtal om markförvärv. VidsärskUda behov bör därför verket kunna hemställa hos regeringen att utöveranslaget för /94 få ikläda steten ekonomiska förpliktelser påhögst 60 mUjoner kronor för /95. JaghemstäUer att regeringen föreslår att * " 1.bemyndiga regeringen att /94 Udäda steten ekonomiska förpliktelser i samband med förvärvav eUer intrångsersättning i värdefiiUa naturområden som innebär åteganden omhögst för /95, 2.till Investeringar inommiljöområdet för /94 anvisa ett reservationsanslag på . Istotsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsmbrik anvisatsett reservationsanslag på . /Vnslaget bör behandlas i denforskningspoUtiska propositionen som kommer att föreläggas i febmari1993. I awaktan på denna proposition om forskning föreslår jag att anslagetförs upp med oförändrat belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår att, i awaktan på särskUd proposition i ämnet, tiUMiljöforskning för /94 beräkna ett reservationsanslag på 151 783(XX) kronor. 1991/92Utgift 78 682 301 Reservation 210 599 876 1992/93Anslag 247 250 000 1993/94Förslag 250 000 000 Anslagetanvänds för bevarande av jordbmksmark av riksinttesse för natur- ochkulturmiljövården. Anslaget har sin bakgmnd i beslut om en nyUvsmedelspoUtik (prop. 1989/90:146, bet. 1989/90:JoU25, rskr. 1989/90:327) därmiljömål faststäUdes för jordbmket som bl.a. innebär att slå vakt om ett riktoch varierat odlingslandskap, att bevara odlingslandskapets natur- ochkulttirvärden och den biologiska mångfelden. Som en central del i reformeninfördes en särskUd landskapsvårdsersättning. Den centrala administrationen avmedlen sköts av , och Riksantikvarieämbetet.Medlen fördelas som ersättning genom civilrättsliga avtal meUan stoten (länsstyrelsema)och enskilda jordbmkare för upprätthåUen hävd av aktueUa marker. Syftet är delsatt bevara natiu"- och kulturvärden, dels att upprätthålla ett öppetlandskap om detto är nedläggningshotot. beslut omlivsmedelspolitiken innebar att ersättningen tiU landskapsvård skulle avsättasinom ramen för de 13,6 mUjarder kronor som beräknades 6 1992/93. Bilaga 15 "9 för hela reformen. Beslutom anslagsnivåer har fattots av (prop. 1990/91:90,bet. 1990/9l:JoU30, rskr. 1990/91:338) för perioden /91 'l- - 1992/93 om totalt 550mUjoner kronor fördelat på de tte åren med 100, 200, resp. 250 mUjonerkronor inkl. mervärdesskatt. anförde att stödet tillviss del skuUe betraktas som försöksverksamhet vilken skulle utvärderas.Storleken på anslaget fick bedömas när närmareerfarenhet vunnits. Innevarande budgetår utgör det siste året av de tteförste åren av systemet. gav regeringen uppdrag att i samråd med och fortiöpandefölja eflfektema på miljön av den nya UvsmedelspoUtiken. I uppdraget ingick attutvärdera formema för och omfettningen av systemet medlandskapsvårdsersättning. Naturvårdsverkethar inkommit med en fördjupad anslagsframställning för anslaget B 5.Landskapsvårdande åtgärder. Myndighetema har också inkommit med den försterapporten med anledning av regeringsuppdraget om utvärdering av den nyalivsmedelspolitikens miljöeffekter. Länsvisabevarandeprogram för odlingslandskapets natur- och kulturvärden har upprättetsför att identifiera värdefulla områden, hur värdefulla dessa är och motivenbakom värderingen. Programmens primära syfte är att utgöra underlag för denfysiska planeringen, för samordning och styming av stetens olika former aversättning och stöd för information tiU lantbmkare och allmänhet samt för atttjäna som underlag vid prövning av omställningsärenden (omställningsstöd,anläggningsstöd, anmälan om att te jordbmksmark ur produktion etc). På basis avdessa program utarbetas ett kortsiktigt (tte år) åtgärdsprogram för direktoinsatser, främst med landskapsvårdsersättning och s.k. NOLA-stöd, dvs. stödtiU områden med särskilt höga naturvärden. Arbetet med dessa program ärslutfört på de flesto länsstyrelser. Iregeringens proposition om den nya livsmedelspoUtiken bedömdes att, närlantbmksnämndema från den 1 juU 1991 skuUe komma att ingå i länsstyrelsema,lantbmksnämndemas kompetens skulle komma att utnyttjas i verksamheten medlandskapsvård. De resurser som länssty-relsema kan använda för administrationm.m. inom ramen för anslaget blev av den anledningen små. Naturvårdsverketkonstoterar att lantbmksenhetemas personal inte kunnat frigöras för att arbetomed landskapsvård på det sätt som fömtsattes. kan i sin tur tiU stor delbero på den stora arbetsbelast- ningsom administrationen av omställnings- och anläggningsstöden har Prop.1992/93:100 inneburit. menar att erfarenhetema avverksamheten hittiUs visar att länsstyrelsema i ett uppbyggnadsskede behöverfil använda av tilldelade medel för administration, information ochutbUdning, dvs. under de tre närmaste budgetåren. Därefter blir behovet avadministrativa medel mindre. Detuppföljningsuppdrag som de centrala myndighetema fått när det gäUer att följamiljöeffekterna av den UvsmedelspoUtiska reformen har finansierats dels genomett engångsanslag i samband med uppdraget, dels genom resurser som tillställtsde centrala myndighetema från anslaget för landskapsvård. NaturvårdsverkethemstäUer att resurser för den centrala uppföljningen tilldelas i sammaomfettning som tidigare, dvs. 2,65 mUjoner kronor till , 1,75mUjoner kronor tiU och tiUJordbmksverket ur anslaget till landskapsvårdande åtgärder. Dämtöverkommer att krävas ca 1,5 mUjoner kronor ur anslaget B 1 för /94. Den30 hade ca 5 4(X) avtal med årliga åteganden om 97 miljoner kronorför landskapsvård ingåtts. Om man antar att majoriteten av dessa avtal har enlöptid skulle dette motsvara ca under enfemårsperiod. Avtalen omfettar en total areal på ca 147 000 ha med enungefärligt jämn fördelning meUan åker och naturUg betesmark. De lantbmkare som tecknat avtal är vanUgenheltidsjordbmkare med lämplig driftsinriktning (betesdjur) i sin verksamhet.Ersättningama i avtalen varierar med markslag och del av landet. För åker Uggernivåema på per hektar och för naturbetesmark 900-1 500 kronorper hektar. Genomsnittskosttiaden är ca per hektar. I de fleste fallhar gården besökts vid avtalstecknandet och villkoren förhandlats meUan köpareoch säljare, dvs. Ettökat samarbete med kommunema förespråkas för större eflfektivitet i arbetet medlandskapsvård och NOLA-stöd. Information om bevarandevärden ges direkt tiUbmkaren för att hänsyn skaU tos tiU natur- och kulturvärden. hartiUdelats resurser för detto och inlett arbetet. Myndighetema bedömer att det samladeersättningsbehovet för landskapsvård omfettar i storleksordningen 500 betesmark och åker. TiU gmnd för bedömningen Ugger en mycket kraftigprioritering mot de mest värdefullaområdena av nationeUt inttesse. För att skydda Prop. 1992/93:100 värden avregional och lokal karaktär krävs enUgt verket ett engagemang ""1 från kommunemas sida. äskar en höjning av anslaget tUl 350miljoner kronor för /94, för budgetåret1994/95 och för /96. Landskapsvårdenär en integrerad del av den UvsmedelspoUtiska reformen. Ersättningen förlandskapsvård syftar till att bevara nationeUa natur- och kulturvärden somomställningen kan ge. Systemet med landskapsvårdsersätttiing är ett välfungerande sätt att med en relativt begränsad ekonomisk insats från stotengenom ersättning tiU aktiva bmkare bevara de för samhäUet betydande natur- ochkulturvärden som det svenska odlingslandskapet hyser. Det svenskaodlingslandskapet är ett exempel på kollektiva värden som stoten bör sökabevara genom inköp av tjänster. Systemet är så utformat och riktas mot sådanavärden att jag bedömer det vara förenligt med genom att detuppvisar betydande likheter med det obligatoriska system som för närvarandebyggs upp inom EG. De direkto avtalen ger fömtsättningar för enpositiv atmosfär mellan myndighet och bmkare. De ger därmed en direkt möjlighettiU en dialog om de natur- och kulturvärden som de inttesserade bmkama kanvidmakthålla. Störrelandskapselement med hela byar eller sammanhängande områden är föremål förersättning genom ett samlat informations- och avtalsarbete. Därmed kan deadministrativa kostnadema håUas nere. Under uppbyggnadsskedet krävs dock enviss administrativ insats. Uppbyggnadsskedet har varit mer arbetskrävande änsom först kunde bedömas. Det har visat sig att de av beslutodeanslagsnivåema inte kunde följas upp tillräckligt kraftfullt beroende på att deresursbehov som fömtsattes för administration av systemets uppbyggnadunderskattodes. Behovet av att te fram samlade regionala underlag för attlångsiktigt prioritera insatsema försenade det konkrete avtalstecknandet underde förste ett till två åren. Länsstyrelsema kunde inledningsvis endast teckna avtalinom områden där kunskaper om betydande natur- och kulturvärden redan fannstillgängliga.