prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — måste detnoteras, att den allmänt försämrade ekonomiska situationen har inneburit attett antal kommuner och landsting nu har genomfört eller planerar att genomförabesparingar också på kulturområdet Det är åtgärder som givetvis faller in under denkompetens som följer av den kommunala självbestämmanderätten. Som jag ser detfinns det emellertid en risk att kulturens allt tydligare positiva effekt förregional och lokal utveckling, sysselsättning ocb ekonomi Inte tas lill varapå eu effektivt säu. Denna uppfattning har jag givit uttryck för i en radoffenlliga sammanhang. Regeringen har också fattatsådana beslut som klart markerar statens ambition att för sin del upprätthållainsatsema pä kulturområdet. Jag vill i derta avseende erinra om mitt förstabudgetförslag under mandat perioden, som utgick från en reformram på och därutöver 6 innehöll bl.a.väsentliga förstärkningar av basresursema för de stora teater- p>rop.1992/93:100 ochoperainstitutionema. Uppföljningen av den kommunalekonomiskautredningens förslag innebär för kulturens del att bl.a. stödet till deregionala kulturinstitutionema, som omfattar nästan , tillsvidare hålls utanför systemet med schabloniserade statsbidrag och fortfarandefördelas utifrån strikt kulturpolitiska utgångspunkter. I detta sammanhang kan också nämnas det beslut somregeringen har fattat om att sätta igång projekteringen avett nytt modemt museum. Det nya filmavtalet, som har godkänts av regeringoch riksdag , innebär väsentligt ökade åtaganden inomkultursektom. Jag återkommer till denna fråga vid min redovisning avutvecklingen inom medieområdet. Även årets budgetförslag på kulturområdet präglasav ambitionen att förstärka och vidareutveckla det kulturpolitiska arbetet.Jag återkommer senare med en sammanfatming av innehållet i förslaget som budgetförslaget syftar till atttillgodose väsentliga behov inom kultursektom är det givetvis min förhoppningatt detta budgetförslag och övriga insatser inom det statliga kulturområdetskall visa att det är angeläget och nödvändigt att bedriva en aktiv politik påkulturområdet Budgetberedningen på kulturområdet bygger på defördjupade anslagsframställningar som kulturinstitutionema har redovisat.Enligt de allmänna riktlinjer, som har gällt för institutionemas arbete medsina anslagsframställningar, har siktet varit inställt på art analysera ochbedöma resultatet av verksamheten och ange vad som fömtsätts kunna uppnåsunder den kommande treårsperioden. För ett område, nämligen kulturmiljövården, harredovisningen från sida skett mot bakgmnd av desärskilda direktiv som regeringen har meddelat Kvaliteten på kultursektoms förstatreårsbudgetredovisning är skiftande. I några fall har det sålunda funnits anledningatt till departementet begära in komplerterande underlag. Det är angeläget attambitionen bakom den resultat-orienterade stymingen får ökat genomslag också påkulturområdet. I min följande anmälan kommer jag att översiktligtmen likväl tämligen utförligt redovisa de bedömningar, analyser och slutsatsersom kulturinstitutionema har fört fram. På det sättet blir det möjligt attteckna en allmän bild av kultursektoms ambitioner vad gäller målsättning ochfärdrikming. blir mina egna överväganden med anledningav denna redovisning i många fall mer begränsade med hänsyn till den kompetenssom bör följa av det kulturpolitiska mandatet. Till gmnd för de överväganden om merresultatorienterad verksamhet som jag tar upp ligger således de kulturpolitiskariktlinjema enligt beslut som enligt min uppfattning bör ligga fastunder den' närmaste treårsperioden. Den av begärda parlamentariskautredningen (bet. 1991/92:KrUI8, rskr. 1991/92:204) med huvuduppgift attutvärdera års kulturpolitiska mål(prop. 1974:28, bet I974:KrUI5, rskr. 1974:28) pop. 1992/93:100 avsestillsättas . Utredningsuppdraget beräknas vara slutfört under gjjj2 och därmed kunna utgöra ett viktigt underlag vid fastställandet avinriktningen av det kulturpolitiska arbetet inför nästa treårsperiod. ' Förslagen om vissa översyner rörande museiområdetresp. statsbidraget till Riksteatem kommer också att föreläggas regeringen. Jagfår anlediiing att återkomma till dessa frågor i samband med min anmälan senareav vissa anslag i statsbudgeten. Jag övergår nu till att ge en översiktligredovisning av huvudmomenten i budgetförslaget Ramen för insatser på kulturområdet för nästabudgetår är ungefär lika stor som för innevarande budgetår. Den har åstadkommitsgenom omprioriteringar inom olika verksamhetsområden.Bland annat har sålunda med anledning av Konstfrämjandets konkurs bidraget på7,kunnat användas för andra ändamål. Vissa bespariiigar föreslåsockså i fråga om bidraget till Riksteatems verksamhet. Även beaktat dessa omprioriteringar inomkultursektom innebär budgetförslaget för kulturområdet att reformverksamhetenkan fortsätta. Vid en jämförelse mellan totalomslutningen förkulturbudgeten för inneva- ■rande budgetår och den föreslagna omslumingen för nästa budgetår bör detnoteras att budgeten för /93 påfördes ett särskilt engångsbeloppom IOO för sysselsätmingsskapande investeringar inomkulturområdet Det beloppet har avräknats i budgetförslaget för nästa budgetår.Jag återkommer till denna fråga vid min anmälan av anslaget Bidrag,tillutvecklingsverksamhet inom kulmrområdet m.m. Vissa större engångsbelopp på drygt 27 miljonerkronor, som innevarande budgetår har anvisats till Riksteatem, Operan ochDramaten har vidare i föreliggande budgetförslag avräknats. Enligt den nya kapitalförsöjningsförordningen skallanläggningstillgångar fr.o.m. nästa budgetår finansieras genom att myndighetemasjälva tar upp lån i . Det anslag för inredning och utmsmingsom för innevarande budgetår under detta littera finns upptaget med 47miljoner kronor kommer således successivt att upphöra. För nästa budgetår finnsendast behov av ett mindre anslag för betalningar av återståendebeställningar. För nästa budgetår räknar jag med att låneramar skall avsättasför inredning och utrusming av guldmmmet vid , för inredningav lokaler för spritlagda samlingar vid och förutmsming av Myntkabinettets nya lokaler samt för telefonväxlar vid bl.a.Nordiska museet och landsarkiven i och Hämösand. Jag återkommer tilldenna fråga vid min redovisning av anslaget Inredning och utmsming av lokalerför kulturändamål. Förslagentill ökningar innebär bl.a. följande. Några regionala kulturinstitutioner är fortfarandeunder uppbyggnad. För att fullfölja denna uppbyggnad föreslås att bidraget tilllänsteatrama i och ökar med tio gmndbelopp ochkammarorkestrama i och ökar med tre gmndbelopp. Medelhar beräknats för att öka möjligheten att ge ytterligare stöd åt kulmr- /93-100 /e5ttva/er av skilda slag. För att bredda intresset för dans och ökamöjlighetema att marknadsföra dansgmppemas och koreografemas produktionerföreslås Danscentmm få för sin förmedlingsverksamhet. För att ökamöjlighetema för frilansande dansare och koreografer att arbeta inom sinayrken och till daglig träning föreslås en ökning av bidraget till friadansgrupper med . föreslås få ett anslag på 10 784 000kr. Inom konsmärsområdet föreslås vidare att antaletlångtidsstipendier för konsmärer ökar med 15. Förslagen i tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /92 innebär att gmndbeloppet förbiblioteksersätmingen nu uppgår till . Fömtsätmingama förbiblioteksersättningen för /94 kommer att beredas genomsedvanlig förhandling. För etablering av ett författar- ochöversättarcentrum på föreslås ett bidrag på 1,5 miljoner kronor.Syftet med detta centmm är att skapa en gemensam samlings- och kontaktpunkt förförfattare och översättare från ländema i För att öka möjligheter att stödja enpositiv utveckling av kultur för bam och ungdomar föreslås en ökning med 3miljoner kronor. I enlighet med förslagen i prop. 1992/93:32 omsamema och samisk kultur m.m. bör anvisas till samiskakulturändamål, bl.a. samisk slöjd och viss biblioteksservice. Inom kulturmiljövården presenteras förslag sombl.a. syftar till att effektivisera verksamheten genom att förtydligaansvarsfördelningen mellan och länsstyrelsema.Riksantikvarieämbetet skall utveckla de uppgifter som hör samman med dencenu-ala ledningen och målstymingen av kulturmiljövården. En viktig punkt ärhär att leda arbetet med att bygga upp kulturmiljövårdens kunskapsunderlag.Myndigheten föreslås få förstärkta resurser med för insatser inomdetta område. Frågor om beslut om enskilda kulturminnen ochkulturmiljöer föreslås på ett tydligare sätt bli samlade hos länsstyrelsema.Riksantikvarieämbetet bör därför ges bemyndigande att till länsstyrelsemaöveriåta beslutanderätten och dispositionen av medlen för bidrag till vård avkulturhistoriskt värdefull bebyggelse m.m. Förslagen i betänkandet Kulturstöd vid ombyggnad(SOU 1992:107) behandlas under avsnittet Kulturmiljövård. Del nuvaranderäntebidrags- och tilläggslånesystemet vid ombyggnader föreslås bli ersatt avelt system med bidrag. Länsstyrelsema bör fatta beslut också om dessa bidrag. börjar installationen av ettnytt scenmaskineri på . För att täcka viss del av det inkomstbortfallsom beräknas uppstå föreslås att kompenseras för detta med 3 miljonerkronor. Under arkivverksamheten redogörs förställningstagandena till arkivde-påutredningens förslag i betänkandet Statensarkivdepåer (SOU 1991:31). Därvid föreslås bl.a. att stadsarkiv gestill uppgifi att verka som landsarkiv för samt attlandsarkivfunktionen vid stadsarkiv avvecklas. Landsarkiveti föreslås få för ökade kosmader i sam- prop 1992/93-100 band med inflytming i nya lokaler. Vissa frågor om kultur- och arbetsmarknadspolitik Riksdagenhar tidigare (bet. I991/92:AU16, rskr. 1991/92:249) behandlat effektema påvissa kulturinstitutioner av införandet av s.k. flexibla lönebidrag. Somanmäldes budgetproposition (prop. 1991/92:100 bil. 12 s. 11) har eninterdepartemental arbetsgmpp med representanter för Kultur-ochArbetsmarknadsdepartementen bildats för att följa frågor som är av gemensamtintresse. har arbetsgmppen koncentrerat sig på att preciseranuvarande omfattning m.m. av systemet med lönebidrag, bl.a. andel och antalanställda med lönebidrag vid vissa kulturinstitudoner samt även på attundersöka omfatmingen av de till dessa institutioner utbetalda lönebidragenfrån länsarbetsnämnderna. Arbetsgruppen har sökt klariägga effektema avinförandet av flexibla lönebidrag för dessa institutioner. Gruppens materialfinns tillgängligt på Arbetsmarknadsdepartementei (dnr A 4856/90). Bakgmnden i lönebidragsfrågan är i korthet attreglema för anställning med lönebidrag ändrades den . Bidraget varlidigare knutet till arbetsgivarkategori men har gjoris flexibelt i denmeningen att bidraget anpassats till den handikappade personensfömtsättningar, graden av nedsatt arbetsförmåga m.m. Bidragsandelen i detenskilda fallet fastställs i förhandlingar mellan arbetsförmedling ocharbetsgivare. Ett antal kulturinstitutioner, där slaten har ettuttalat ansvar för verksamheten, har av historiska skäl kommit att få enmycket hög andel lönebidragsanställd personal. I vissa fall uppgår dennapersonal till av de verksamma vid insiiiuiionen. Här kan särskiltnämnas landsarkiv och vissa museer. Arbetsmarknadsministem har tidigare denna dag,efter samråd med mig, redovisat sitt förslag i denna fråga. Förslaget innebär att, som en engångsåt gärd - i syfle att få en budgetering som ger en mer rättvisande bild av statens kostnader för kulturinstitutionema - en omfördelning sker av medel från tionde huvudtitelns anslag Särskilda åtgärder för handikappade lill bl.a. anslag under elfte huvudtiteln. Medlen skall användas sä au de särskilt utsatta kulturinstitutionema behåller ett incitament till art anställaarbetshandikappade som arbetsförmedlingen anvisar resp. behålla nu anställda med lönebidrag. Omfördelningen föreslås därtor inte gälla hela lönesumman utan endast så mycket att institutionen kan svara för en rimlig andel av lönen, i genomsnitt halva kostnaden. Kretsen av institutioner, som kan omfattas av denna omför delning, bör enligt förslaget begränsas till sådana kulturinsdtutioner därstaten har ett särskilt ansvar för verksamhelen och där de anställda med lönebidrag utgör en så stor andel av de anställda att verksamheten är i väsentlig omfatt ning beroende av deras arbete. Kulturinsiiiuiioner som berörs av denna omfördelning återfinns under anslagen för och landsarkiven. Centrala museer: Myndigheter och Centrala museer: Stiftelser, Bidrag till 10 vissa museer m.m. samtBidrag till regionala museer. Inom denna krets bör /93-100omfördelningen vidare begränsas till institutioner där minsl av de gjj2 anställda omfattas av lönebidrag. De till elfte huvudtiteln omfördelademedlen uppgår till och skall kunna användas endast ulllönekostnader för anställda med lönebidrag som arbetsförmedlingen har anvisatSlutligen måste effektema av detta förslag noga följas och utvärderas. Förslagetöverensstämmer väl med de behov jag bedömer finns på detta område. Jag återkommer senare under min anmälan av anslagetför och landsarkiven med beräkningar avseende det belopp som skalltillföras arkivinstitutionerna för detta ändamål. För museemas vidkommandegörs motsvarande anmälan under anslaget Bidrag till vissa museer m.m. Dettabelopp bör därvid ställas tiU regeringens disposition för fördelning mellanmuseema. Jag vill även, efter fortsatt samråd riiedarbetsmarknadsministem, för kännedom meddela att deninterdepartementala arbetsgmppen kommer att fortsätta sitt arbete i enlighetmed de riktlinjer som redovisades budgetproposution. I första handskall gmppen arbeta med att fortsatt studera möjligheter att fmna nya formerför alt driva så kallade kulturvårdsföretag -dvs. de institutioner i Norrlandsinland som bl.a. med stöd av länsarbeis-nämndema producerar tjänster åt museeroch andra kulturmyndigheler. Därutöver kommer gmppen att studera frågor kringberedskapsarbete inom kulturmiljövård och för konsmäriiga yrkesutövare. Jagövergår nu att i korthet redovisa några aktuella frågor inom det internationellakultursamarbetet på regeringsnivå. Det nordiska kultursamarbetet påverkas alltmer avden europeiska integrationsprocessen som utvecklingen i Östeuropahar skapat nya fömtsättningar för ett breddat regionalt kultursamarbete,omfattande samtliga länder kring . Nordiska ministerrådets satsning på kulturprojektriktade mot har inneburit bl.a. medverkan iEuroparådets stora i , och samt i ennordisk kulturfestival i . De nordiska ländema har även i Europarådetgemensamt tagit initiativ lill att få vissa s.k. europeiska kulturleder(Vikingaleden, Hansaleden) förlagda till . Den nya europeiska situationen har vidare medförtatt kulturområdet har fått ökad tyngd inom det nordiska samarbetet i stort.Inom ramen för den omprövning av samarbetet som de nordiska statsministramahar tagit initiativ till har allmänkulturen gjorts till ett högprioriteratsamarbetsområde. Det kan sålunda förväntas att allmänkulturen under de följandeåren kommer att få väsentligt förstärkta resurser och att detta kommer att göradet möjligt att ytteriigare profilera det nordiska kulmrsamarbetet I informellt samråd med harSverige tillsammans med tagit initiativ till ett kontaktskapande möte mellan de nordiska kulturministrama och kulturministrama i övriga länder kring . Ministermötei, som harförberetts genom elt statssekreterarmöie i PYoD 1992/93-100 , kommer att hållas i i . gjj J2 När det gäller Europasamarbetet utgör självfalletEES-avtalet och de förestående förhandlingama om EG-medlemskap samt öppningenmot de dominerande inslagen i debatten. Att utveckla ett samarbete på kulturområdet inomramen för är ett svenskt intresse, som följs upp genom aktivmedverkan i en av EFTA:s Brysselkontor nybildad informell arbetsgmpp förkulturfrågor. Gmppens första uppgift blir att med utgångspunkt i EES-avtaletstvå kulmrdeklarationer utreda de formella möjlighetema till ett ökatkulmrsamarbete med EG. Inom pågår alltjämt arbetet medatt analysera konsekvenserna av ett EG-medlemskap för svensk kulturpolitik ochsvenskt kulmriiv. och harfått i uppdrag att göra en detaljerad konsekvensbeskrivning inom sina resp.ansvarsområden. Myndighetemas redovisningar beräknas föreligga . Ensärskild studie görs angående in- och utförsel av kulturföremål med anledningav slopandet av gränskontroller inom EG:s inre marknad. Inom diskuteras kulturverksamhetensinnehåll och formella ramar mot bakgmnd av det ökande antal östeuropeiskaländer som ansluter sig till den europeiska kulturkonventionen. Jag noterar attEuroparådets ministerkommitté tillmäter kultursamarbetet stor betydelse somplattform för rådets strävan att fungera som en sammanhållande politisk kraft iett breddat . Vad gäller det löpande kommittéarbetet i kultur- ochkultorarvsfrågor hänvisar jag till den allmänna redogörelse för verksamheteninom ministerkommittén, som chefen för kommer att lämnasenare i vår. Jag vill dock nämna att arbetet inom kulturkommittén förnärvarande bedrivs under svenskt ordförandeskap. I den svenska samordningskommittén för FN:skulturårtionde ingår företrädare för , , . ochSvenska unescorådet Kommittén har lämnat en redogörelse för verksamheten underår 1992. Mot bakgmnd av de mål och rikUinjer för årtiondetsom fastställts av FN och arbetar kommittén med såväl nationelltbaserade projekt som intemationella samverkansprojekt inom ramen för ett antalövergripande teman. Den största nationella satsningen har hittillsgjorts under mbriken Del mångkulturella samhällets möjligheter och problem.Kommittén disponerar för perioden /91-1992/93 sammanlagt 4,5 miljonerkronor av invandrarpolitiska medel för aktiviteter inom kulmrområdet somfrämjar goda etniska relationer i det svenska samhället. Kommittén har /92 lämnat bidrag till ett 20-tal kulmrprojekt mnt om i landet.Ytterligare ett 15-tal mångkulturella projekt har fått stöd från medel som SIDAdisponerar. Även de andra i kommittén ingående myndigheterna har på olika sättarbetat med mångkulturella frågor. Kommittén har fått ett särskilt anslag frånDiskrimineringsombudsmannen för att i samverkan med starta ettfilmprojekt om svenska boenderegler. Genom sin sammansätming har kom- mitten vidare en starkanknytning till det allmänna åtgärdsprogram mol fram- Prop. 1992/93:100 lingsfiendighet och rasism som regeringen beslutat om . gjj 12 Kommittén och de myndigheter som ingår i kommitténdeltar vidare på skilda sätt i ett antal samarbetsprojekt med inriktning påEuropa och på Tredje Världen. Bland annal planerar kommittén särskilda insatserför samarbetet med de baltiska statema inom ramen för temat som länkmellan länder och kulturer. På initiativ bl.a. från nordiskt håll har år1992 tillsatt en för kultur och utveckling underordförandeskap av FN:s förre generalsekreterare . Dessuppgift är att utarbeta en rapport om hur samhällsutveckling ochkultumtveckling påverkar varandra. Kommissionens första arbetsmöte kommer atthållas i . /92 har ur behållningen av de särskilda lotterier som anordnastill förmån för konst, teater och andra kulturändamål anvisats medel medsammanlagt . Medlen har fördelats enligt följande: till för fördelning till investeringar m.m., till investeringar m.m. inom teater-,dans- och musikområdet, I till investeringar m.m. inom konst-,musei- och utställningsområdet till investeringar inom kulmrmiljövården, till andra ändamål. Vidgat deltagande i kulturlivet Ettav målen för den statiiga kulturpolitiken är att kulturen skall vara tillgängligför alla och att ett aktivt deltagande i kulturlivet skall främjas. Detta målhar varit levande för många kulturinstitutioner, skolor,kulturskapare, studieförbund och organisationer i deras dagliga arbete.Fortfarande är emellertid skillnadema i människors kulturvanor stora.Kulturvanoma är beroende av ålder, utbildning, social bakgmnd och bostadsort.Det visar del stora arbete som genomförts med som sammanhållandemyndighet och som har mynnat ut i en plan för det fortsatta arbetet med attvidga deltagandel i kulturlivet En sammanfattning av medanledning av regeringsuppdrag och kartläggning om dels deltagandet i kulturlivetoch dels kulturinstitutionernas bam- och ungdomsverksamhet samt Kulturtådetsplan för det fortsatta arbetet bör fogas till protokollet i detta ärende sombilagoma 12.1, 12.2 och 12.3. Här redovisas också de bedömningar, somRiksarkivet, och gjort inom sinaresp. Staten har formulerat de övergripande ambitionemaför kulturpolitiken. 1992/93-ICX) Sedan gäller det för dem som arbetarinom kulturområdet att omsätta dessa i gil 12 praktisk handling. Sålunda liggeransvaret för att nå fler människor i hög grad på varje kulmrinstitution ochkulturorganisation. De bestämmer själva inriktningen på och uppläggningen avsitt arbete. Det är därför glädjande att kunna konstatera att raångakulturinstitutioner i sina fördjupade anslagsframställningar har uppmärksammatvikten av att nå en ny publik och att ett aktivt arbete pågår på många håll. Det arbete som har gjort tillsammansmed , och ärbetydelsefullt som underlag för fortsatta ansträngningar för att nå etl vidgatdeltagandet i kulturlivet. Den plan för det framtida arbetet som presenteraspekar på behovet av forskning, kunskapsspridning och erfarenhetsutbyte samtutveckling av metoder för att stimulera till vidgat deltagande i kulturlivet.Kulturrådet har en naturlig roll som initiativtagare och pådrivare i dettaarbete liksom övriga kulturmyndigheter har det inom sina områden. En viktig del av planen behandlar kulturlivetsrelationer till barn och ungdom - hur ett främjande av samverkan mellankulturliv och skola eller förskola kan ske och hur kulturlivet skall kunna nåungdomar som slutat skolan. Enligt min uppfatming är samhällets insatser föratt främja bam- och ungdomskultur viktiga. De centrala och regionalakulturinstitutionernas verksamhet för bam och ungdom är av stor betydelse -inte minst som förebilder och inspirationskällor. Men särskilt viktigt är detatt kulturverksamheten finns på lokal nivå. Den måste finnas i bamens ochungdomamas vardagsmiljö. Därför är kommunemas intresse och engagemang av storbetydelse. Staten kan bl.a. bistå genom att hjälpa till med kunskapsspridningoch erfarenhetsutbyte samt genom att stödja och stimulera utvecklingsarbete. Vad jag här har anfört om värdet av att fokuserabams och ungdomars situation i det fortsatta kulturpolitiska utvecklingsarbetetbör utgöra en väsentiig gmnd i kulturmyndighetemas och kulturinstitutionemasbasarbete . Jag återkommer till detta i samband medatt jag redovisar mina synpunkter med anledning av de fördjupadeanslagsfram-stälhiingama. För att ytterligare förstärka angelägenheten avdenna inrikming har jag i föreliggande budgetförslag också redovisat behovet avytterligare stimulansinsatser. bör ges utökade möjligheter att bedrivaarbetet inom detta område i enlighet med sin utarbetade plan. För egen delvill jag särskilt framhålla betydelsen av insatser som främjar bams ochungdomars eget skapande. Jag fömtsätter att i detta viktiga arbeteknyter till sig personer som är aktiva inom olika konstområden och medengagemang för bam- och ungdomskultur. Arbetet bör i första hand bedrivasunder en treårsperiod och jag har för det första budgetåret beräknat attKulturrådets anslag Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m.skall förstärkas med . Erfarenhetema av arbetet bör eftertreårsperiodens slut redovisas för regeringen. Allmänkulturverksamhet m.m. Prop. Statenskulturråd är en central förvalmingsmyndighet inom kulturområdet. Enligt förordningen (1988:676) med instruktion förStatens kulturråd skall rådet följa utvecklingen inom kulturområdet och ge ettsamlat underlag för den statliga kulturpolitiken samt bistå regeringen vidgenomförandet av denna. Rådet handlägger ärenden om statiiga bidrag förkulturell verksamhet och om andra statiiga åtgärder som rör teater, dans,musik, konst, museer, utställningar, litteratur, folkbibliotek, folkbildningoch folkrörelser i den mån sådana ärenden inte ankommer på någon annanmyndighet. Rådet skall i anslutning till sin anslagsframställning göraen sammanfattande bedömning av utvecklingen inom dessa delar av kulturområdetcxh lämna förslag till de åtgärder som kan föranledas av bedömningen.