prop · GG0317 · 1992-12-31 00:00:00 — En sådan lösning somskulle kräva en lagändring, skulle dock medföra betydande merarbete och besvärför alla berörda, inte minst för de försäkrade. Med anledning härav har partemaenats om att den nuvarande ordningen i princip skall bibehållas. Detta byggerpå att sjukvårdshuvudmännen följer en rekommendation från Landstingsförbundetom att tillämpa ett egenkostnadstak på 1 6(X) kr. Jagförordar att de i överenskommelsen angivna åtgärdema genomförs på det sätt somjag redovisar i det följande. Denföreslagna anpassningen av £ivgiftsreglema vid sjukhusvård mellan pensionäreroch övriga försäkrade gör det nödvändigt att göra vissa ändringar i lagen(1962:381) om allmän försäkring (AFL). Förslaget om höjning av taket inomhögkostnadsskyddet fömtsätter ändring i lagen (1981:49) om begränsning av lälcemedelskostnaderm.m. 1 övrigt ankommer det på regeringen att fattii nödvändiga beslut. Riksdagenbör beredas tillfälle att ta del av överenskommelsen genom att den fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 1. Jag kommer senare att föreslåregeringen de förordningsändringar som krävs för genomförandet. Jagfömtsätter att sjukvårdshuvudmännen ger berörd personal inom hälso- ochsjukvården information om innehållet i den träffade överenskommelsen. 2 Gällande ersättningsregler m.m. 2.1 Ersättningssystemet fr.o.m.år 1985 Sjukvårdsersättningfrån den allmänna sjukförsäkringen utges enligt 2 kap. AFL i form av ersättningför bl.a. öppen hälso- och sjukvård, läkarvård, sjukvårdande behandling somutförs av annan än läkare, sjukhusvård, tandvård samt för resekostnader isamband med vården eller behandlingen. Vidare utges viss ersättning försjukvårdshuvudmännens kostnader för handikapphjälpmedel samt ersättning för avmstitutio-naliseringoch förebyggande hälsovård. Ersättningama utbetalas enligt gmnder somregeringen fastställer. Somen följd av att nya regler uifördes för ersättning frånsjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen ändrades även reglema för anslutningav privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster till sjukförsäkringensersättningssystem. Den då införda ordningen för försäkringsanslutning gälleralltjämt med vissa inindre ändringar. Jag återkommer senare med en meringående beskrivning av villkoren för anslutning till försäkringen (avsnitt2.4). 2.2Ersättningar och ersättningsbelopp för Prop. Det totala ersättningsbelopp som lämnas frånsjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen uppgår till för år 1992.Av detta belopp utgörs 11 av en allmän sjukvårdsersättning somfördelas mellan sjukvårdshuvudmännen efter en behovsbaserad modell. Dennaersättning avser inte bara primärvård och övrig öppen vård, sjukhusvård samtsjuktransporter utan även avinstitutionalisering, förebyggandeåtgärder samt tillhandahållande av hjälpmedel åt handikappade. I beloppetingår även summan av de beräknade avgifter som tas ut av pensionärer vidsjukhusvård. Den allmänna sjukvårdsersättningen fördelas sedan år 1988mellan sjukvårdshuvudmännen enligt en behovsbaserad modell med tre behovsklasser.Differensen i ersättning per invånare mellan klassema är . Det innebärsåledes att ersättningen per invånare i klass 3 är ICX) kr högre än i klass 1.Den allmänna ersättningen finansieras till genom att av statsbidraget till allmän sjukvård m.m. utges tillsjukvårdshuvudmännen. Den införda särskilda ersättningen till sjukvårdshuvudmärmenför att förbättra kapaciteten inom hälso- och sjukvården för medicinskarehabiliterings- och behandlingsinsatser uppgår till högst . De särskilda ersättningama för handledning av kiropraktorer,för vissa patientöverföringar till samt för anordnande av rikssjukvårdför HIV-smittade utgör för högst I, 1,25 resp. . I likhet finansieras, enligt en särskildöverenskommelse mellan staten och , Handikappinstitutetsverksamhet inom ramen för den allmänna sjukförsäkringen. Bidraget, som tidigareingick i ersättningen för tillhandahållande av hjälpmedel åt handikappade,utges som ett direkt bidrag från sjukförsäkringen och uppgår till . Vidare lämnas särskild ersättning medsammanlagt högst till sjukvårdshuvudmännen för att göra det möjligt fördessa att öka tillgången på psykoterapeutiska behandlingsresurser. För åtgärder hos sjukvårdshuvudmännen som syftar till enförbättrad informationsförsörjning och till de sjukvårdshuvudmän som åtar sigatt svara för nationella register för produktkontroll lämnas under år 1992ersättning med sammanlagt högst . lämnas även ersättning med högst somdelfinansiering för inrättandet av ett epidemiologiskt centmm vidSocialstyrelsen. Dessutom utges enligt en särskild överenskommelseersättning till sjukvårdshuvudmännen för sjukresor samt för akutalufttransporter med för , Härutöver utges som enengångsersättning för initiala administrationskostnader. redovisade ersättningsbelopp och gmndema för dem har -med undantag för statsbidraget till allmän sjukvård m.m. - fastställts av regeringeni förordningen (1984:908) om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmärmen frånsjukförsäkringen enligt lagen (1962:381) om allmän försäkrino. 2.3.1 Öppen hälso- och sjukvård Den avskaffades den statliga regleringen avavgifterna inom den öppna offentliga och den till försäkringssystemet anslutnaöppna privata hälso- och sjukvården. Det fömtsattes därvid att avgifterna förden sjukvård som lämnas inom både företags- och studerandehälsovård anpassadestill sjukvårdshuvudmännens avgiftssystem. Motivet för en avreglering av systemet medöppenvårdsavgifter var att skapa fömtsättningar för sjukvårdshuvudmännen atteffektivare utnyttja hälso- och sjukvårdens organisation och resurser genom attt.ex. differentiera avgiftssättningen mellan olika typer av mottagningar. Avregleringenkrävde ändringar i det s.k. högkostnadsskyddet för öppen sjukvård ochläkemedel. Dessa innebar en övergång från ett egenkostnadstak baserat på antalvårdbesök eller liikemedelsinköp till ett beloppsbaserattai: för de försäkrade på lägst medmöjlighet för sjukvårdshuvudmännen att avvika nedåt. En sådan ändring har ocksåbeslutats av . Det nya avgiftssystemet medförde att mångasjukvårdshuvudmän differentierade sina avgifter mellan olika typer avmottagningar. har - i enlighet med den träffadeöverenskommelsen för - följt hur sjukvårdshuvudmännen utnyttjat avregleringenav avgiftema inom öppenvården fr.o.m. den . Uppföljningen visaratt det - efter de betydande avgiftshöjningar som flertalet huvudmängenomförde - inte skett några mer genomgripande förändringar iavgiftsnivåerna . Det innebär att avgiften för läkarvård inom primärvårdenäven i allmänhet är . Vid sjukhusanslutna öppnamottagningar (länssjukvård) är motsvarande avgift hos en del huvudmän någothögre, dock högst . För annan sjukvårdande behandling än läkarvård äravgiften i regel . Egenkostnadstaket, dvs. det belopp vid vilkethögkostnadsskyddet skall inträda, är enligt beslut lägst 1 500 krmed möjlighet för huvudmännen att tillämpa ett lägre belopp. redovisning framgår att nästan samtliga huvudmän 1991 alltjämt tillämpar ett egenkostnadstak på 1 000 - I även omnågra huvudmän under detta år höjt sina tak. har vid sin sammanställning av dengjorda uppföljningen konstaterat att någon egentlig reaktion från patienteraapå i vissa fall kraftigt höjda avgifter inte har märkts hos sjukvårdshuvudmännen.Detta förklaras med att gränsen för högkostnadsskydd genomgående har sattsrelativt lågt hos huvudmäimen. Sammantaget har detta irmeburit att gränsen förfrikort uppnåtts både snabbare och av fler personer med ett inte obetydligtinkomstbortfall för sjukvårdshuvudmännen som följd. 2.3.2Sluten vård Prop. Genom och Riksförsäkringsverketsförsorg tas avgift ut vid sjukhusvård genom avdrag på utgående pensionsbeloppför pensionärer med hel ålders- eller förtidspension. Avgiften uppgår per dagräknat till en tredjedel av utgående pensioner från den allmänna försäkringenföre skatt, dock högst för varje vårddag. Fr.o.m. gäller för försäkrade somuppbär sjuklön, sjukpenning, föräldrapenning, rehabiliteringsperming eller smittbärarersättningatt debitering och uppbörd av sjukhusvårdsavgifter sker genomsjukvårdshuvudmännen. Den högsta avgift som får tas ut är per vårddag.Varje sjukvårdshuvudman beslutar om regler för nedsättning av avgiftensstorlek. gällde ett system för sjukhusvårdsavdrag på utbetaldsocial försäkringsersättning som i princip motsvarade det som fortfarandegäller för pensionärer. Den genomförda administrativa förändringen vad gällerförsäkrade som uppbär sjuklön, sjukpenning etc. har på flera håll i landetinneburit att skillnader uppstått vid uttag av avgifter mellan pensionärer ochövriga försäkrade med likvärdiga inkomster. Sjukvårdshuvudmäimens avgiftsreglerhar i vissa fall inneburit både en lägre avgift per vårddag och uttag av endasten avgift sammanlagt för in- och utskrivningsdag för den senare kategorin. Motden bakgmnden har krav framförts på en anpassning av reglema för pensionäremasavgifter vid sjukhusvård till sjukvårdshuvudmannens avgiftsregler. Jagåterkommer senare till denna fråga. 2.4 Villkoren för privatpraktiserande läkares och sjukgymnastersanslutning till försäkringen m.m. Vid införandet av det nya ersättningssystemet tillsjukvårdshuvudmännen , ändrades regleraa för privatpraktiserandeläkares och sjukgymnasters anslutning till försäkringskassansersättningssystem. Enligt huvudregeln gäller alt en privatpraktiserandeläkare eller sjukgymnast blir ansluten till försäkringssystemet endast omsjukvårdshuvudmannen tillstyrker detta. En sådan tillstyrkan sker i regelgenom att ett samverkansavtal träffas. Vid omläggningen infördes påförsök även rätt till fri försäkringsanslutning inom stödområdena A, B och Cför privatpraktiker med heltidsverksamhet samt försök med fri s.k. er-sättningsetableringöver hela landet. Dessa försöksverksamheter permanentades . Därefter har vissa smärre justeringar och kompletteringargjorts i villkoren för försäkringsanslutning. Av dessa kan nämnas ändringarnai den fria ersättningsetableringen fr.o.m. den . Då begränsades demiatill att gälla endast i de fall tillträdande privatläkare avser att drivaverksamheten vidare med i huvudsak oförändrad inriktning. Vidare infördesmöjlighet för privatläkare att vid överlåtelse av befintlig praktik i sambandmed pensionering arbeta parallellt med den tillträdandeläkaren. Den1 slopades den nämnda stödområdesindelningen A, B Prop.1992/93:17 ochC och ersattes av en indelning i två stödområden, benämnda I och 2. Andringeninnebar att vissa kommuner eller delar av kommuner som tillhört stödområde Cinte längre ingår i ett permanent stödområde. Denna ändring var av betydelseför bestämmelsema om fri försäkringsanslutning för privatpraktiserande läkareoch sjukgymnaster. Enligt beslut av regeringen har den nyastödområdesindelningen , med några tillägg, lagts till gmnd för reglemaom nyanslutning till . Fr.o.m.år 1991 gäller också - till skillnad från vad som gäller för försäkringsanslutnaläkare i övrigt - att läkarpsykoanalytiker kan kombinera en tjänstgöring påhalvtid hos offentlig sjukvårdshuvudman med verksamhet som privatpraktiker. 3 Ersättningar till sjukvårdshuvudmännen för lden kompletteringsproposition för /93 (prop. 1991/92:150) somförelades föreslogs bl.a. vissa ändringar i statensbidragssystem för landstingen. Ändringarna byggde på betänkande ekonomi i samhällsekonomisk balans - statsbidragför ökat handlingsutrymme och nya samarbetsformer (SOU 1991:98). Förlandstingens vidkommande innebar regeringens förslag i princip följande. Sex specialdestineradebidrag avvecklas, liksom skatteutjämningsavgift och avräkningsskatt. År 1993skall den tillfälliga indragning från landstingen som sker under år 1992återbetalas. Effekten av dessa förändringar skall kvittas mot en utgiftsram somfastställs för bidraget för vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen. Underår 1993 kvarstår dock en reducerad skatteutjämningsavgift. För att denna skallkunna slopas måste en översyn företas av hittillsvarande systemför ersättningar till sjukvårdshuvudmännen. InomSocialdepartementets orru-åde föreslogs mot denna bakgmnd att en utgiftsram på6 avseende bidraget för vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännenför . I propositionen angavs vidare att utgiftsramen borde avse bl.a. deändamål som omfattades av överenskommelsen för samt att överläggningarsnarast skulle inledas med företrädare för sjukvårdshuvudmännen om fördelningav ramen och att regeringen senare skulle redovisa resultatet av överläggningamaför . Riksdagenfastställde anslagen Bidrag till allmän sjukvård m.m. och Bidrag tillsjukförsäkringen med utgångspunkt i den föreslagna utgiftsramen för vissaersättningar till sjukvårdshuvudmännen. Partemahar med utgångspunkt i beslut fört överläggningar om hurutgiftsramen bör fördelas på åtgärder vilka i olika avseenden bygger påmedverkan från stat och försäkring. vid varit att fastställastorleken på den allmänna sjukvårdsersättningen Prop. förår 1993 med beaktande av dels den behovsbaserade fördelningsmodellen, dels avräkningenav ersättningama till försäkringsanslutna privatpraktiserande läkare ochsjukgymnaster. Enligt gällande regler skall summan av de försäkringsersättningarsom utbetalats av tillförsäkringsanslutna privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster inom resp.sjukvårdshuvudmans geografiska område frånräknas vid utbetalning av denallmänna sjukvårdsersättningen till huvudmannen. Den1 övertog sjukvårdshuvudmännen det ekonomiska och administrativahuvudmannaskapet för sjukresoma, inkl. de luftbuma akuta sjuktransportema.Detta fömtsätter, enligt en tidigare träffad särskild överenskommelse, att parteraaårligen, dock , kan komma överens om ett ersättningsbeloppför sjukreseersättning avseende . Med hänsyn till den samladeutvecklingen på området har partema enats om att ett oförändratersättningsbelopp för detta ändamål bör lämnas . Arbetetmed en utvärdering av den införda särskilda ersättningen på 400 mkrför att förbättra kapaciteten inom hälso- och sjukvården för rehabiliterings-och behandlingsinsatser pågår hos ochresultatet härav kommer att redovisas för regeringen . Dessa medeluppgår för till . Partema har i avvaktan på resultatet avutvärderingen ansett det angeläget att ersättningen kan utges även under år1993 med oförändrat belopp. Jag instämmer i denna bedömning och vill framhållaatt erfarenhetema av denna ersättningsform är positiva. Iöverenskommelsen har partema framhållit att uppföljning och utvärdering avutvecklingen inom hälso- och sjukvården måste förbättras i olika avseenden.Inte minst behöver åtgärder vidtas hos sjukvårdshuvudmännen för en bättre informationsåterföringinom hälso- och sjukvården och därmed bättre möjligheter att kunna följa uppoch utvärdera vårdutnyttjande, utförda prestationer, kostnader och kvalitet.Ett intensivt sådant utvecklingsarbete har också inletts på olika nivåer. Fördetta arbete har partema enats om att även avsätta medel somsyftar till en förbättrad informationsförsörjning med högst . Beloppetinkluderar även den under föregående år i särskild ordning beslutadeersättningen till de sjukvårdshuvudmän som åtagit sig att svara för nationellaregister för produktkontroll. lämnar efter samråd medSocialstyrelsen förslag till fördelning av dessa medel tillRiksförsäkringsverket för beslut. Partemahar som ett viktigt led i en förbättrad informationsförsörjning, i syfte att bl.a.förbättra folkhälsan, enats om att även avsätta högst somdelfinansiering av ett centmm för epidemiologi och social analys vidSocialstyrelsen. Centmmets uppgift skall i huvudsak vara att på nationell nivåfölja och analysera orsaker till ohälsa och förekomst av olika sjukdomar.Socialstyrelsen och skall lämna en gemensamt upprättad planöver verksamheten vad avser hälso- och sjukvård vid detta centmm tillRiksförsäkringsverket för beslut om ersättning. 2Riksdagen 1992/93. 1likhet med vad som gällt sedtm har partema enats om att en Prop.1992/93:17 särskildersättning för psykoterapeutisk verksamhet bör lämnas till sjukvårdshuvudmännenäven . Syftet med detta ekonomiska stöd är att möjliggöra förhuvudmännen att genom vårdavtal med legitimerade privata vårdgivare ökatillgången på psykoterapeutisk behandling till rimliga kostnader för deförsäkrade. Praktiskt taget alla huvudmän har också utnyttjat dennamöjlighet till resursförstärkning. Det är angeläget att denna ersättningsformkvarstår även och att beloppet med hänsyn till den allmännakostnadsutvecklingen höjs till högst 24,5 inkr. Vidare har partema - på gmndval av en särskild överenskommelse -enatsom att ersättning även skall lämnas direkt från sjukförsäkringenför finansiering av verksamhet. Ersättningsbeloppet börmed beaktand(; av den allmänna kostnadsutvecklingen höjas till . Dennasärskilda överenskommelse bör fogas till protokollet som bilaga 2. 1övrigt har partema enats om att de införda särskildaersättningarna till sjukvårdshuvudmännen för handledd praktiktjänstgöring av kiropraktorer,för överföring av vissa patienter från till samt för anordnandeav rikssjukvård för HIV-smittade skall utges även . De totalaersättningsbeloppen som för var högst I, 1,25 resp. skall förår 1993 vara högst 1, 1 resp. . Ersättningen för överföring av vissapatienter från till har således reducerats nåigot mot bakgmndav det hittillsvarande begränsade utnyttjandet av medlen. För samtliga dessatre ersättningsformer gäller att svarar för handläggningen avförekommande ärenden och lämnar ett underlag till förbeslut. Ersättningamatill sjukvårdshuvudmännen för skall i enlighet med vad jag nu redovisatsammimfattningsvis vara följande. a) Allmänsjukvårdsersättning avseende såväl öppen som sluten vård m.m. med fördelning enligt den behovsmodell som gällt och som jag tidigare beskrivit. Sammanlagt utges med utgångspunkt i den fastställda utgiftsramen för ersättningaraa till sjukvårdshuvudmännen en allmän sjukvårdsersättning med . Fördelningen av ersätt ningen mellan sjukvårdshuvudmännen framgår av bilaga 1:2. Vidjjtbetalning av den allmänna ersättningen till resp. sjukvårdshuvudman skallförsäkringskassan som tidigare frånräkna det belopp som motsvarar under närmastföregående år utbetalade försäkringsersättningar till de försäkringsanslutnaprivatpraktiserande läkare och sjukgymnaster som var verksamma inom resp.sjukvårdshuvudmans geografiska område. b)För sjukresor inkl. akuta luftburnasjuktransporter lämnas ersättning med I . Medlen fördelas i särskildordning mellan huvudmännen och framgår av bilaga 1:3. c)För att förstärka hälso- ochsjukvårdens resurser för rehabiliterings-och behandlingsinsatser nigs undervissa fömtsättningar ersättning med sammanlagt . Fördelningen av dessamedel mellan sjukvårdshuvudmännen sker enligt en särskild fördelningsmodell,som är baserad pådet s.k. ohälsotalet och invånarantalet. Medlen utbetalas av försäk- Prop.1992/93:17 ringskassanefter det kassan och huvudmannen träffat en lokal överenskommelse om medlensanvändning. Någon utbetalning bör dock inte företas beträffande ett projektförrän detta har påbörjats. Fördelningen av ersättningen mellan huvudmännenframgår av bilaga 1:4. d) Förfinansiering av verksamhet lämnas ersätt ning med enligt en särskild överenskommelse mellan staten och . Ersättningen utbetalas av . e) Föratt möjliggöra för sjukvårdshuvudmännen att öka tillgången på psykoterapeutiska behandlingsresurser utges ersättning med sammanlagt högst . Ersättningen fördelas mellan huvudmännen och utges dels med per huvudman, dels med per invånare. Den lämnas efter särskild rekvisition av under fömtsätt ning att sjukvårdshuvudmannen träffat av godkända vård avtal med legitimerade privata vårdgivare. f) Föråtgärder hos sjukvårdshuvudmännen som syftar till en förbättrad informationsförsörjning och till de sjukvårdshuvudmän som åtar sig att svara för nationella register för produkt- och kvalitetskontroll utges er sättning med sammanlagt högst . lämnar efter samråd med förslag till fördelning av medlen till , som därefter beslutar om fördelning och utbetal ning av ersättningen. g) Förverksamheten vid och social analys vid lämnas ersättning med högst . och lämnar - för den del som omfattar hälso- och sjukvården - en gemensamt upprättad plan över denna verksamhet vid centmmet till för utbetalning av ersättningen. h)För de sjukvårdshuvudmän som svarar för handledd praktiktjänstgöring av kiropraktorerenligt anvisningar utges ersättning med sammanlagt högst 1 mkr.Ersättning lämnas med högst 95 OCX) kr per praktikant. svararför handläggningen av dessa ärenden och tillställer Riksförsäkringsverketunderlag för utbetalning av ersättningen. i)För överföring av vissa patienter från till utges ersättningmed sammanlagt högst . 1 varje enskilt fall lämnas ersättning för hälftenav den vårdkostnad som uppkonmier sedan sjukvårdshuvudmannens ansvar förkostnaden upphört . svarar förhandläggningen av dessa ärenden och tillställer underlagför den årsvisa utbetalningen av ersättningen. j)För anordnande av institutioner för HIV-smittade som omhändertas för isoleringenligt smittskyddslagen lämnas ersättning med sammanlagt högst 5,5 mkr.Ersättning utges därvid med högst per plats och år. Socialstyrelsensvarar för handläggningen av dessa ärenden och tillställerRiksförsäkringsverket underlag för utbetalning av ersättningen. Fördelningenav den för fastställda utgiftsramen, vilken även utgör mitt förslag omhur denna ram skall fördelas, framgår av följande sammanställning. 1.Allmän sjukvårdsersättning 5 006 2.Särskild ersättning försjukresor inkl. akuta lufttransporter 1 396 3.Särskild ersättning för rehabiiliterings-och behandlingsinsatser 485 5.Särskild ersättning förpsykoterapeutisk verksainhet 24,5 6.Särskild ersättning för informationsförsörjningoch produktkontroll 20 7.Särskild ersättning till Centmmför epidemiologi 8.Särskild ersättning för handledningav kiropraktorer 1 9.Särskild ersättning för vissapatientöverföringar I 10.Särskild ersättning för rikssjukvårdför HIV-smittade 5,5 Överenskommelseninnebär i förhållande att det totala ersättningsbeloppet frånsjukförsäkringen (inkl. sjukresor) till sjukvårdshuvudmännen minskar med 6 717mkr. Ersättningama skall i likhet till större delen utges frjinden allmänna sjukförsäkringen. För sjukförsäkringens finansiering liimnas ocksåett särskilt statsbidrag. 1 enlighet med årets kompletteringsproposition (prop.1991/92:150) har för /93 under punkt E 13. Bidrag till allmänsjukvård m.m. fastställts ett förslagsanslag på 2 . Av detta särskildastatsbidrag får disponera 2 425 000 OCX) kr som bidragtill den allmänna sjukvårdsersättningen för /93. Utbetalningfrån nämnda anslag följer de allmänna utbetalningsregler som gäller för denallmänna sjukvårdsersättningen, vilket iimebär att sjukvårdshuvudmännen fårersättningen i efterskott. 4 Uppföljning och utvärdering 1föregående års överenskommelse framhöll partema den stora vikten av uppföljningoch utvärdering av hälso- och sjukvården, bl.a. mot bakgmnd av det pågåendeintensiva utvecklingsarbetet på området. Partema redovisade därvid ett antalpågående eller avslutade aktiviteter. Detta visar på att många olikaaktörer är engagerade i detta arbete. Partema var eniga om nödvändigheten avatt stödja sådana åtgärder hos sjukvårdshuvudmännen som syftar till en bättreinformationsförsörjning på alla nivåer inom hälso- och sjukvården. För detändamålet avsattes därför högst . till de sjukvårdshuvudmänsom åtar sig att svara för nafionella register Prop. förprodukt- och kvalitetskontroll. Dessutom avsattes ytterligare under år1992 för att effektivisera informationsförsörjningen bl.a. med inriktning påatt förbättra folkhälsan, som delfmansiering för inrättade av ett epidemiologisktcentmm vid . nu träffade överenskommelsen för konstaterar partema att ettintensivt arbete i syfte att förbättra informationsåterföringen pågår, men attmycket återstår innan systemen kan ge den information som efterfrågas. Motdenna bakgmnd har partema enats om att även för avsätta medel somsyftar till att förbättra informationsförsörjningen. Det fömtsätts attLandstingsförbundet i dessa frågor har ett nära samarbete med . 5 Avgiftssystemet för sjukhusvård för 5.1Avgiftsadministrationen