prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Villkoren i paketet har därför förbättrats och medger sedandecember 1991 en skuldlättnad om av det omförhandlade beloppet, samfidigtsom återbefalningsfiden är utsträckt till . har Parisklubbenträffat tre överenskommelser där EKN-ford-ringar omfattas av de nya villkoren -nämligen med , och . De beräknade fordringseftergifterna ikommande bilaterala avtal med dessa länder kommer att uppgå fill ca 14 miljonerkronor /93. EKN hade per den 30 juni 1992fordringar på länder i gruppen fattigaste och mest skuldtyngda länder uppgåendetill ca . En tilllämpning av de nya omförhandlingsvillkoreninnebär framfida fordringseftergifter för länderna i storleksordningen 350-400miljoner kronor. Genomförda och kommandeskuldlättnader innebär atf def nominella värdet pä EKN:s utestående fordringaravsevärt minskas. Prognoser och bedömningar för verksamhetens resultat EKN redovisar i sin skrivelse prognoser för EKN:skassamässiga resultat under verksamhetsåren 1992/93-1994/95 och bedömningar avdef ackumulerade riskvärderade resultatet. För den gamla verksamheten, dvs.garantier utfärdade före , pekar prognoserna enligt normalaltemativetmot kassamässiga underskott på i genomsnitt ca för vartoch eff av . I ett pessimistiskt alternativ visasunderskott pä 1,5-1,för vart och ett av åren. Dettaförklaras av aff en ogynnsam utveckling för något eller några av de länder därEKN har stora garantiengagemang eller utestående fordringar avsevärt skulleförsämra utfallet. I bedömningarna av det ackumuleraderiskvärderade resultatet innebär EKN:s normalalternativ att den gamlaverksamheten beräknas ge en sluflig förlust om . Detpessimistiska alternativet pekar mot en slufförlusf . För att erhålla en rättvisande bildav statens totala kostnader för EKN:s verksamhet bör även uppkomna kostnader för räntekompensation för delar av EKN:s upplåning, skadekostnader för vissa av regeringen beslu tade garantier, ersättning för skuldavskrivning och betalningsbalanssföd fill vissa gäldenärsländer redovisas. Per uppgick dessa totalt till . Prognoserna för den nya verksamheten, dvs. garantierutfärdade efter den Prop. 1992/93:100 , pekar enligt EKN:snormalaltemativ mot fortsatta om än Bilaga 4 krympande kassamässiga överskottom sammanlagt ca för treårsperioden /95. Detpessimistiska alternativet innebär kassamässiga underskott pä totalt ca 600miljoner kronor . Bedömningen av det riskvärderaderesultatet av den nya verksamheten indikerar att förlustriskerna ungefärmotsvarar det ackumulerade kassamässiga överskottet pä drygt 100miljoner kronor. EKN föreslår att nämndens rörliga kredit iRiksgäidskontoret för de gamla garanfisystemen minskas från 3 700 miljonerkronor fill . föreslär EKN att länerätfen iutländsk valuta avseende de gamla garantisystemen höjs från 800 miljoner kronortill . För de nya garanfisystemen föreslås oförändrat 200miljoner kronor i rörlig kredit i och iupplåningsrätt i ufländsk valuta. Nämnden föreslår vidare, atf omupplåningsrätten enligf föregående stycke inte skulle vara till fyllest förtäckande av eventuellt ytterligare uppkommande finansieringsbehov, dessa täcksvia anslaget E 3. , täckande av vissa utgifter förskadeersättningar. EKN föreslår slutligen aft nämnden,i likhet med de två föregående budgetåren, får räntekompensation för hela sin upplåningunder de gamla garantisystemen. Kostnaden för detta /94 beräknasuppgå fill (ränta). Beloppet kan komma atf reducerasom EKN får kompensation för skuldavskrivningar och använder den för amorteringav den rörliga krediten. Jag delar EKN:s bedömning att de av ochregeringen fastställda ramarna för exportkreditgaranti- ochinvesteringsgarantiverksamheten bör vara oförändrade. Det är angeläget att EKN fortsattnoga följer utvecklingen inom EG vad beträffar exportkredifgarantier. har föreslagit eventuella ändringar av sin verksamhet med anledning avutvecklingen inom EG avser jag återkomma till härom. 1989/90:44 om stadigmedverkan vid finansiering av export m.m. föreslog regeringen att EKN:sgarantiverksamhet skulle vara självbärande, för LT-systemet , och attpremier som bedömdes motsvara riskerna skulle uttas. (bet.1989/90:NU19) tillstyrkte regeringens förslag. Utskottet underströk samtidigtvikten av att samfliga villkor i samband med en garanti - inom ramen för debegränsningar som uppställts för garantigivningen - utformades med beaktande avvad som erbjöds i exportföretagens viktigaste konkurrentländer. Riksdagenbiföll utskottets hemställan (rskr. 1989/90:153). Näringsufskottet underströk också vikten av aft iinternationella 212 sammanhang verkade för aff skillnader ikonkurrensförutsättningar för Prop. svenska exportföretag jämfört med företag i andra länderundanröjdes. jag harnämnt i det föregående har detta skett framför allt inom ramen för och vissa framsteg har gjorts.Min ambition är att fortsatt inom skall verka för konkurrensneutralitetmellan Som nämnts pågår eftharmoniseringsarbete också inom Jag anser aff det ankommer pä EKNatt avgöra när svenska företag skall erbjudas samma villkor somkonkurrenfförefagens garanfiinsfitut erbjuder. Detta skall ske inom ramen förde begränsningar som har uppställts för garantigivningen, dvs. aftverksamheten skall gä ihop . Matchning bör enligf min mening endast bliaktuell i enstaka fall när särskilda skäl och ett svenskt samhällsintressebedöms föreligga. Jag tillstyrker EKN:s förslagbeträffande garantier till udändska företag. Följaktligen anser jag attförordningen om exporfkreditgaranti bör ändras så aft EKN generellt får beviljautländska näringsidkare exportkredifgarantier i samband med export från Sverigeunder förutsättning att inköpspriset för svenska varor och tjänster utgör merän av konfraktsbeloppet. Jag delar EKN:s uppfattning attskuldlättnader beslutade inom ramen för kan medföra atf nämndenfär vidkännas avsevärda minskningar av def nominella värdet på uteståendefordringar. EKN bör på lämpligt sätt erhålla kompensation för detta. Anslaget bör liksom hiftills kunnaanvändas för kompensation till EKN för vissa skuldnedskrivningar, förräntekompensation för upplåning i och för att nämnden skallkunna fullgöra de förpliktelser den iklätt sig på statens vägnar. Jag villerinra om atf jag i budgetpropositionen för /93 anförde att EKNunder /94 borde beviljas medel för de återstående stegen avskuldnedskrivningen avseende och . Jag anser att EKN bör fåräntekompensation för hela sin upplåning under de gamla garantisystemen. Chefen för i det följande vid sin anmälan av anslaget G 2. Täckande av eventuellaförluster i anledning av stafliga garantier till länder i Central-ochÖsteuropa att föreslå att en särskild exportkreditgarantiram inrättas för debaltiska staterna och . EKN bör få i uppdrag att administreraverksamheten under denna ram. Jag hemställer att regeringen föreslär att 1.medge att detav medgivna högsta betalningsansvaret för exportkreditgarantierfastställs till 25 för n-garantier och till 45 000 000 000 krför LT-garantier, 2.medge attsfaten åtar sig betalningsansvar i form av sfatsgaranti för investeringar iutlandet till ett belopp av högst 2 , 3.godkänna affden rörliga kredit som ställs fill EKN:s förfogande hos Riksgäidskontoret fåruppgå till 3 för de gamla garantisystemen och till 200 000 000kr för de nya systemen, 4.bemyndigaregeringen att medge att EKN från budgetåret 213 1993/94 och tills vidare får uppta lån i utländsk valutafill eft motvärde Prop. 1992/93:100 av högst 1 , varav för de nya systemen. 5.godkänna attEKN får bevilja utländska näringsidkare export-kreditgarantier i samband medexport från enligt de rikflinjer jag förordat, 6.godkänna vadjag anfört om matchning i enstaka fall, 7.ti]], täckande av vissa utgifter för skadeersättningar /94 anvisa eff förslagsanslag på . 1991/92 Utgift 61384 1992/93 Anslag 100 000 1993/94 Förslag 4 465 000 Krigsmaterielinspektionen (KMI) utövar kontroll övertillverkningen av krigsmateriel och handlägger ärenden rörande fillstånd tillexport och viss import av sådan materiel. Inspekfionen handlägger också ärendenrörande tillstånd till utförsel enligt lagen (1991:341) om förbud mot utförselav vissa produkter som kan användas i massförstörelsesyfte m.m. KMI har två nämnder till sittförfogande. Det tekniskf-vetenskapliga rädet, som bisfårkrigsmaterielinspektören vid bedömningen av frägor om avgränsning mellan civiloch militär materiel, tillsattes av regeringen . Den parlamentarisktsammansatta rådgivande inrättades är1984 för atf öka insynen och samrådet i frågor som rör krigsmaterielexport. har ca 1 400 ansökningarom utförsel behandlats fill ett uf-förselvärde av (). /1992 hade 142 enskildatillverkare regeringens tillstånd att fillverka krigsmateriel. Kostnaderna för verksamheten, exkl.nämnderna, täcks av dels avgifter frän tillverkare av krigsmateriel, delsavgifter för tillstånd att utföra krigsmateriel från riket. Vissa förenklingari dessa avgiftssystem har fastställts av regeringen. I fortsättningen bör avgifternaenligt min mening redovisas under statsbudgetens inkomstsida och kostnadernaunder detta anslag, som omvandlas fill eft ramanslag. Jag beräknar kostnadernatill totalt /94, varav ca utgörkostnaden för nämnderna. Chefen för hartidigare redovisat eft förslag om generell räntebeläggning av statligamedelsflöden samt presenterat den modell som bör fillämpas.Krigsmaterielinspektionen kommer fr.o.m. /94 att tillämpa dennamodell. Krigsmaterielinspektionen kommer därför att tilldelas ett räntekontomed kredit i . Medlen under anslaget kommer aft föras filldetta konto. Jag hemställer att regeringen föreslår tJilaga 4 att till Krigsmaterielinspektionenm.m. för /94 anvisa eff ramanslag på . I statsbudgeten för innevarande budgetär har under dennaanslagsrubrik anvisats eff anslag pä . I beredsför närvarande vissa frågor om inriktningen av den framfidaforskningspolitiken. Arbetet bedrivs med sikte på aft en proposition i ämnetskall föreläggas vären 1993. I awaktan pä aft beredningen slutförsföreslårjag att anslagen inom området förs upp med oförändrat belopp. Jag hemställer aff regeringen föreslär att, i avvaktan på särskildproposition, för /94 till Bidrag till beräkna ett anslag på . Medel för översättning av Nytt anslag (förslag) 16 500 000 beslutade regeringen att tillsätta endelegation - med ställningen av myndighet - för att svara för översättning avbl.a. det regelverk, som ingår i . Arbetet har bedrivits i närasamråd med de arbetsgrupper som har upprättats för förhandlingarna omEES-avtalet, berörda myndigheter och departement samt med EG-kommissionen.Delegationens uppdrag har efter hand preciserats och utvidgats frånregeringens sida, innebärande bl.a. atf arbetet skall fortgå till dessEES-avtalet träder i kraft. Delegationens verksamhet harfinansierats genom omprioriteringar under anslaget III E 2. ansökte ommedlemskap i eff svenskt medlemskap aktualiseras ytterligareöversättningsarbete vid sidan av den del av EG:s nuvarande sekundärrätt somomfattas av och som uppgår till ca 10 000 sidor. Regeringen hardärför uppdragit ät Översätfningsdelegationen att också svaraför översättning av de EG-rättsakter som aktualiseras vid ett svensktmedlemskap. Det är infe möjligt att i nuvarandeskede exakt ange kostnaden för genomförandet av det nya uppdraget.Översätfningsdelegationen beräknar aff ca 40 000 sidor, utöver ,återstår för aff översätta. Jag anser def vara av största viktatf def under innevarande budgetår på började arbetet med översättning av de rättsakter som aktualiseras vid eft medlemskap kan föras vidare under /94 med sikte pä aff hela 215 översättningsarbetet skall kunna avslutas vid årsskiftet1994/95 inför ett Prop. 1992/93:100 svenskt medlemskap . Förinnevarande budgetär har regeringen i till- Bilaga 4 läggsbudgef begärt atf22 ställs till förfogande. Ytterligare medel kommer att behövasunder budgetåren 1993/94 och 1994/95. Ett belopp om börställas till förfogande för /94. Jag hemställer atf regeringen föreslär aft till Medel för översättning avEG:s regelverk för /94 anvisa ett reservationsanslag på . Medel för informationsinsatser om europeiskintegration 1992/93 Anslag 50 000 000 1993/94 Förslag 50 000 000 Den svenska medverkan i def europeiska infegrafionsarbefethar kommif aff engagera en bred opinion i värt samhälle. Såväl somden förestående folkomröstningen om ett svenskt medlemskap i de europeiska gemenskaperna,EG, och de frågor som dessa väcker kräver dels omfattande och allsidiginformation fill allmänheten, dels en genomlysande debatt kring konsekvensernaav de förändringar som vänfar. biföll i juni 1992regeringens proposition 1991/92:150 att för /93 avsätta 50miljoner kronor för informationsinsatser om europeisk integration, vilkaåterfinns under eft nyinrättat reservafionsanslag E 7. Medel förinformationsinsatser om europeisk integration. fördelasunder budgetåret fill enskilda organisationer och studieförbund avDelegationen för informationsinsatser om europeisk integration. Resterande 25miljoner kronor disponeras av UD.s Sekretariat för Europainformation, somsamordnar regeringskansliefs information om EES, EG och EU, tillhandahållerallmän informafion och, i enlighet med riktlinjer, genomför riktadeinsatser mot speciella målgrupper. välkomnade i sittyttrande till konsfitutionsutskottet (1991/92:UU3y) "regeringens ipropositionen redovisade avsikt atf i budgetpropositionen /94återkomma med förslag dels om ytterligare för fortsatfainsatser av den nu föreslagna karaktären, dels om former förinformationsspridning inför den aviserade folkomröstningen. Det är enligt utskottetsuppfattning naturligt att en större del av medlen under /94ägnas ät aff belysa effekterna av ett svenskt medlemskap i . Utskottet delarockså regeringens uppfattning att medel då bör kunna ställas fill förfogandeför de organisationer som önskar bedriva kampanj för eller emot ett svensktEG-medlemskap. Även i detfa sammanhang bör kvinnornas situationuppmärksammas." Konstitufionsutskoftet instämde i sitt betänkande(1991/92:KU35) i utrikesutskottets bedömning. Def är angeläget atf frågor rörandeEES, EG och EU blir belysfa utifrån Prop. 1992/93:100 mänga olika perspektiv.Organisationer och studieförbund bör därför även Bilaga 4 under nästa budgetårberedas möjlighet aft informera om den europeiska integrationen. De kampanjorganisafionersom önskar bedriva kampanj för eller emot eft svenskt EG-medlemskap skall ocksåges ekonomiskt stöd, så atf kunskap, infresse och engagemang förEuropa-frågorna får en bred spridning. Utgångspunkten bör vara att en likastor medelstilldelning sker till de organisationer som pläderar för ett svensktEG-medlemskap ä den ena sidan och de organisationer som pläderar emot effsådant å den andra sidan. Medel till organisafionslivef bör fördelas avDelegafionen för informationsinsatser om europeisk integration. Regeringen har ansvar för atf bredoch saklig informafion om den svenska integrationen verkligen när ut tillsvenska folket inför folkomröstningen. Ingen enskild organisation kan ta ansvarför att systematiskt överblicka och organisera tillgängen på bred och sakliginformafion till olika grupper. Sekretariat förEuropainformation, organisatoriskt förlagt till UD, och kommeratf i samarbete med folkbibliotek, länssfyrelser, organisationsliv och enskildaarbeta för aft medborgarna vid folkomröstningen skall ha god kännedom inte baraom omröstningsalferna-tiven, utan också om sakfrågor och fakta om ,EG och EU. Sekretariatet skall särskilt tillhandahålla, i enlighet medriksdagens rikdinjer, information fill hushällen, gymnasieskolan och de storainvandrargrupperna i deras helhet. Information skall anpassas även för dem somhar särskilda svårigheter aff tillgodogöra sig sedvanligt informationsmaterial.Vidare skall sekretariatet belysa effekterna av den europeiska integrationen påkvinnornas situation i . Mot bakgrund av riksdagensställningstagande och det jag anfört, vill jag betona betydelsen av aff def /94 anvisas medel om till dels information ienskilda organisationers och studieförbunds regi, dels kampanjorganisationerför och emot ett svenskt EG-medlemskap, dels regeringskansliefsEuropainformation. Medlen bör fördelas med tillsekretariatets verksamhet oeh till delegationen. Jag hemställer aff regeringen föreslår aff fill Medel förinformationsinsatser om europeisk integration för /94 anvisa eftreservationsanslag på . F. Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor PP-1992/93:100 Utredningar och andra insatser på detutrikespolitiska området' 1991/92 Utgift 4 505 903 Reservation 1 251 372 1992/93 Anslag 5 529 000 1993/94 Förslag 2 511000 ' redovisat under anslaget . Utredningar inomdet nedrustnings- och säkerhetspolitiska omrädet. Till anslaget bör föras den del av anslaget B 1. Förentanationerna, om fotalt , som används för utredningar m.m. Åtgärden motiverar en ny benämningpå anslaget, som i fortsättningen bör kallas Utredningar och andra insatser pådet utrikespolitiska området. Under /92 användesanslaget Utredningar inom det nedrustnings- och säkerhetspolitiska områdetbl.a. för bidrag fill för tre forskningsprojektoch till internationella fredsforskningsinstitut () för inköpav datorer m.m. Dessutom anslogs bl.a. medel för studier om marin nedrustninggenom för nedrustningsforskning (Unidir), liksom för tidskriftenDisarmament Times samt för kostnader vid besök av FN:snedrusfningssfipendiafer. Därutöver erhöll ochkonfliktforskning vid bidrag för ett forskningsprojekt ompågående väpnade konflikter samt för en kunskapsbank rörande omställning frånmilitär fill civil produkfion. Utredningsdelen av anslaget Förentanationerna användes /92 för insatser inom det internationellamiljösamarbetet, mänskliga rättighetsfrågor m.m. samt för stipendieverksamhet. Jag anser att flexibilitet är av stor vikt för anslaget,som kan användas för varierande projekt och studier för aft främja svenskutrikespolitik. Jag beräknar det sammanlagda medelsbehovet till . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Utredningar och andrainsatser på det utrikespolitiska området för /94 anvisa effreservationsanslag på . Information och studier om säkerhetspolitik och Prop. fredsfrämjande utveckling' Bilaga 4 1991/92 Utgift 22 160 931 Reservation 4 388 626 1992/93 Anslag 23 982 000 1993/94 Förslag 20 000 000 ' redovisat under anslaget . Information,studier och forskning om freds-och nedrustningssträvanden m.m. har från anslaget beviljat bidrag förfreds- och nedrustningssträvanden dels i form av grundbidrag till enskildasvenska organisationer som bedriver informationsverksamhet ochopinionsbildning om freds- och nedrustningssfrävanden, dels projektbidrag förinformationsverksamhet, studier och forskning. Under är 1992 har en utredningsmanundersökt hur anslagna medel utnyttjats. Översynen omfattade bl.a.rekommendationer om den framfida användningen av medel för information,studier och forskning om freds- och nedrustningssträvanden m.m.Utredningsmannen hade också aff bedöma effekterna av de bidrag som beviljatsvia anslaget och atf analysera bidragens spridningseffekter. Utredarenuppmanades att kommentera gällande riktlinjer för bidragen samt redovisa hurgränsdragningar gjorts beträffande vilka organisationer, föreningar ochstiftelser som ansetts behöriga aff erhålla medel från anslaget. Utredaren hade ocksä i uppdrag attanalysera handläggningsordningen befräffande anslaget, bl.a. vad avser sammansättningoch funktion av den beredningsgrupp som till utrikesministern lämnar förslag omfördelning av bidragen. Utredningsmannen uppmanades slufligen atf presenteraalternativa förslag rörande var inom förvaltningen beredningen av anslagetskall föriäggas. Utredningsmannen framhöll bl.a. att"Förutsättningarna för det statliga stödet till fredsfrämjande verksamhethar väsentligt förändrats pä grund av de ändrade förhållandena i omvärlden. Den'bipolära' NATO-östblocks-världen är borta. Vikten av atf de mänskligarättigheterna respekteras överallt vinner alltmera utbrett erkännande, och deninternationella rätten tycks vara under utveckling, mellan denna princip ochprinciperna om staternas suveränitet. Framsteg mot demokrati befraktas infebara som eft värde i sig, ufan ocksä som en viktig förutsättning för materiellutveckling. FN, vars roll i dessa sammanhang framsfår som cenfral, har fått nyamöjligheter att fylla sin uppgift i och med def kalla krigefsutslocknande." "Säkerhet för Sverigessjälvständighet och territoriella integritet mäste sökas i de nyainternationella, särskilt de europeiska, sammanhangen." Han menade även att "Många avde ämnen för informationsprojekt som tidigare fick och sannolikt förtjänadestöd med de dåtida internationella förutsättningarna, förefaller nu vara avsekundärt infresse." Utredningsmannen har bl.a.föreslagit aff anslaget Information, studier och forskning om freds- ochnedrustningssfrävanden m.m. skall få en ny be- feckning:Informafion och studier om svensk och internationell säkerhefspo- Prop.1992/93:100 litik inklusive nedrustning. Utredningsmannen föreslår aff sfödfill säker- Bilaga 4 hetspolifisk forskning skall belasfa annat anslag.Utredningsmannen har vidare föreslagit: -aff precisakriterier efableras på mottagares ekonomiska självständighet och egeninsats iprojekt -aff politiskapartier, fackliga sammanslutningar samt organ beroende av nägon av dessa inteskall kvalificera för organisationsstöd -aff eller organ beroende av denna inte skall kvalificera för projektbidrag -att enmottagare skall kunna fä antingen organisationsstöd eller projektbidrag, intebådadera -attriksorganisationer får ansvaret för sina regionala eller lokala föreningar;organisafionsstödet skall avse såväl den egna som dessa föreningarsverksamhet, varvid regionala och lokala organisationer i fortsättningen börvända sig till sin riksorganisation, inte till -att nya ochmera precisa anvisningar och rikflinjer för bidragsbeviljande och redovisningbör fastställas av departementschefen och ha karaktär av åtagande förbidragsmoffagarens del -att beslut omprojektbidrag såväl som organisationsstöd fattas av regeringen,inte av enskilt statsråd att eft enkelt system upprätfas för samordning och samrådmellan bidragsbeviljande enheter inom departementet och mellan dessa och olikakunskapskällor - att beredningsgruppen förstärksmed en tjänsteman pä chefsnivå såsom ordförande eller medlem, att gruppens medlemmar utses , och att gruppen betros även med ansökningar om organisationsstöd. Utredningsmannens förslag har varit föremål fördiskussioner såväl i den nuvarande beredningsgruppen som vid effinformationsmöte på med ett anfal avde berörda organisationerna. De senaste årens utveckling i har förändratförutsättningarna för säkerhets- och nedrustningspolitiska bedömningar ochgivit anledning till nya överväganden beträffande de anslag som rörnedrustnings- och säkerhetspolitiska frägor, däribland insatser somfinansierats över anslaget Informafion, studier och forskning om freds- oehnedrustningssfrävanden m.m. En översyn av anslaget har ocksåbedömts angelägen av andra skäl. Någon samlad analys eller revision harhitfills infe genomförts trots att inklusive medelfrån särskilda fredslofferier fördelats /84. Vidare är enöversyn motiverad av de ytterst kraftiga sparkrav som ålagts såvälUtrikesdepartementet som övriga departement. Alltsedan anslaget Informafion, studier och forskning omfreds- och ned- Prop. 1992/93:100 rustningssträvanden m.m. tillkom harsyftet varit aft främja intresset för fred Bilaga 4 och nedrustning.Anslaget har däremot infe haft som primärt syfte att utgöra eft generellt stödfill enskilda organisationer. Jag delar uppfattningen somframförts vid översynen att anslaget i flera fall lett till att mänga fredsorganisafionerråkat in i ett mycket stort beroende av statliga bidrag. Jag anser ocksä attdet är angeläget aft närmare precisera anslagefs användningsområden medanledning av att översynen visat aft bidrag i flera fall beviljats förverksamhet som inte har haft tillräckligt klart samband med fred ochnedrustning. Utredningen har också visat att rutiner förkontroll och uppföljning av beviljade anslag har varit bristfälliga.