prop · GF0391 · 1992-01-01 00:00:00 — 5 Upprättade lagförslag I enlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättats förslag till 1. lag om upphävande av lagen (1979: 47) om regionala stiftelser för skyddat arbete, 2. lag om tystnadsplikt i verksamhet i Samhallgruppen, 3. lag om ändring i lagen (1987: 519) om granskning av statliga aktiebolag och stiftelser. Lagförslaget under 3 har upprättats i samråd med chefen för . Lagförslaget under 2 avser ett ämne som faller inom lagrådets granskningsområde. Förslaget motsvarar nu gällande reglering. Det får sägas vara av sådan beskaffenhet att lagrådets hörande kan undvaras. 6 Hemställan Jag hemställer att regeringen föreslår att dels 1. anta lagförslagen, dels 2. godkänna att Samhallgruppens verksamhet bedrivs i aktiebolagsform (avsnitt 4.2), 3. godkänna vad jag anfört om ägarförhållandena inom (avsnitt 4.2), 4. godkänna att de tillgångar som tillfaller staten vid upplösningen av stiftelserna genom apportförfarande tillskjuts de nybildade aktiebolagen (avsnitt 4.3), 5. bemyndiga regeringen att besluta om de åtgärder som är nödvändiga för att genomföra bolagsbildningen (avsnitt 4.3), 6. godkänna vad jag anfört om Samhallgruppens uppgift (avsnitt 4.5), 7. godkänna vad jag har anfört om krav på Samhallgruppens resultat och sysselsättningsvolym (avsnitt 4.6), 8. till Bidrag till för /93 anvisa ett reservationsanslag på 5 . (avsnitt 4.9), 9. till Bidrag till för vissa skatter m.m. för /93 anvisa ett förslagsanslag på . (avsnitt 4.10), dels 10. ta del av vad jag i övrigt anfört. Beslut Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärder och ändamål som föredraganden har hemställt om. Bilaga 1 SOU 1991: 67 i går Betänkande av utredningen för översyn av Sammanfattning Samhallgruppen -- tidigare Samhällsföretag -- är en stiftelseorganisation som skall ge meningsfullt och utvecklande arbete åt handikappade. Detta skall ske genom produktion av varor och tjänster. Lokalisering och dimensionering av arbetsplatserna sker i samråd med arbetsmarknadsverket. Verksamheten skall bedrivas effektivt och med iakttagande av affärsmässiga principer. Mot bakgrund av att förflutit och med hänsyn till det förnyelsearbete som pågår inom den statliga sektorn i syfte att stabilisera ekonomin och begränsa tillväxten i de offentliga utgifterna beslutade regeringen om direktiv till en särskild utredare för en översyn av . Översynen skall beskriva hur de ursprungliga målsättningarna som lades fast för företagsgruppen har kunnat uppfyllas. I mitt uppdrag ingår också att bedöma om ändrade omvärldsförhållanden kommer att ställa andra krav på och om det finns behov av att ändra organisationsformen för . Den framtida ansvars- och rollfördelningen mellan AMS och är ytterligare en fråga som omfattas av mitt uppdrag. Betänkandets uppläggning har flera övergripande mål, som delvis förstärker varandra, delvis kan komma i konflikt med varandra. Min översyn i kapitel 2 av verksamhet under de gruppen har funnits utgår från hur de ursprungliga sociala, arbetsmarknadspolitiska och ekonomiska målsättningarna har kunnat uppfyllas. Kapitel 3 innehåller analyser och bedömningar av hur olika omvärldsfaktorer kan komma att påverka möjligheter att genomföra sin verksamhetsidé och vad en närmare svensk anknytning till EG kan få för konsekvenser för handikappades rätt till arbete. I kapitel 4 redogör jag för mina ställningstaganden om framtida roll liksom frågan om ansvars- och rollfördelningen mellan AMS och och den nödvändiga omstruktureringen av nuvarande produktionsinriktning. Kapitel 5 innehåller förslag till att de i Samhallgruppen ingående stiftelserna skall ombildas till aktiebolag och därmed sammanhängande organisations- och ledningsfrågor. Slutligen behandlar jag de formella förutsättningarna för en övergång till aktiebolag och lämnar förslag till en ny bidragskonstruktion m.m. samt redogör för EG-aspekten på det statliga bidraget till i kapitel 6. De sociala och arbetsmarknadspolitiska målen Arbetet är av grundläggande betydelse för såväl den enskilde som för samhället som helhet oavsett om man är handikappad eller ej. Arbetslinjen är ett begrepp i den svenska arbetsmarknadspolitiken. Verksamheten vid skall därför ses som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd för att värna om arbetshandikappades rätt till arbete och ge de anställda en möjlighet att utvecklas i arbetet och förbättra När startade sin verksamhet var antalet anställda arbetshandikappade 20 900. Vid utgången av /90 var de 30 434, en ökning i runda tal med 9 500. Andelen övergångar har också haft en positiv utveckling och har i genomsnitt legat på 1 300 personer . --1989 nåddes den högsta nivån då knappt 1 600 personer lämnade för annat arbete. En regional utjämning av det skyddade arbetet över landet har också kunnat genomföras. fanns det ca 590 samhallarbetsplatser inkl. inbyggd verksamhet och entreprenader i 243 kommuner att jämföra med 375 arbetsplatser i 210 kommuner . Även om andelen anställda från de s.k. prioriterade grupperna, dvs. psykiskt sjuka, psykiskt utvecklingsstörda och personer med grava funktionshinder inte nått upp till den höga ambitionsnivå som sattes har i stort sett uppfyllt de sociala och arbetsmarknadspolitiska målsättningar som lades fast när företagsgruppen bildades. De affärsmässiga och ekonomiska målen har det inom resp. regionalt företag pågått en systematisk översyn av affärsidéer och indelning i affärsområden och affärssegment. Antalet branscher som varje regionalt företag arbetar i har begränsats. Förutom den traditionella industriproduktionen har satsningen på service- och tjänsteområdena lett till större valmöjligheter mellan olika typer av arbete för den enskilde. Denna utveckling har emellertid inte haft enbart positiva konsekvenser för de arbetshandikappade. Under utredningsarbetet har bl.a. i en av genomförd enkät till landets omsorgshuvudmän framkommit att de enklare arbetsuppgifter som lämpar sig väl för psykiskt utvecklingsstörda har försvunnit och ersatts med modern teknik. Liknande synpunkter har också framförts till psykiatriutredningen när det gäller de psykiskt stördas möjligheter till en anställning i . reducerades bidragsbehovet till relativt snabbt och resultatutvecklingen var positiv för att stagnera. Resultatet exkl. kostnaderna för fastigheter har emellertid förbättrats från av de arbetshandikappades lönekostnader till /90. Oaktat samhällets ökade kostnader för utbyggnaden av har den statliga ersättningen penningsvärde per arbetstillfälle kunnat nedbringas från . Den successiva tillväxten i sysselsättningsvolym -- ca 10 000 helårsarbeten -- har även påverkat resultatprocenten i positiv riktning. Genom timökningen har fått ett bättre kapacitetsutnyttjande av sina anläggningstillgångar och direktanställda och därmed kunnat sprida de fasta kostnaderna på fler antal enheter. har således genom effektivisering och expansion reducerat behovet av statligt bidrag i en omfattning som i allt väsentligt motsvarar de en gång uppställda målen. En del av det svenska näringslivet I början av verksamhet riktades kritik mot för otillbörlig konkurrens. utvecklade därför bl.a. ett priskalkyleringssystem för sina produkter. träffades också en överenskommelse mellan och näringslivsorganisationerna om att upprätta ett gemensamt kontakt- och samrådsorgan i marknadsfrågor, det s.k. -- näringslivet. --1990 har 71 ärenden avgjorts i . Huvuddelen av dessa hänför sig till de inledande åren av verksamhet. Det finns numera uppenbarligen en positiv syn på och dess verksamhet från näringslivsorganisationer och enskilda företag. Diskussionen om osund konkurrens och otillbörlig prissättning har inte heller samma framskjutna plats. ur ett samhällsekonomiskt perspektiv Flera utredningar och studier har försökt att belysa de samhällsekonomiska konsekvenserna av olika åtgärder för handikappade. Arbetstillfällena vid ur ett samhällsekonomiskt perspektiv har bl.a. utretts av , Handikapputredning och expertgruppen för forskning om regional utveckling (ERU). De har kommit till olika resultat till följd av valet av infallsvinkel. Svårigheten är naturligtvis också att presentera samhällsekonomiska kalkyler som tar fasta på hela det komplexa ekonomiska fält som arbetsmarknadspolitiken är en del av. För att kunna bedöma de övergripande målsättningarna bakom ur ett samhällsekonomiskt perspektiv är det nödvändigt med en allsidig belysning som tar hänsyn till samtliga aspekter av samhällsekonomin. Dessvärre har tidsramen för mitt uppdrag varit för kort för en sådan studie. Utvecklingen i vår omvärld hot mot eller möjlighet för ? ekonomi är alltmer sammanflätad med omvärldens. Den internationella ekonomiska utvecklingen men också det internationella politiska skeendet påverkar i hög grad också den svenska arbetsmarknaden. I vår nära omvärld sker flera förändringar . EGs inre marknad står snart inför sin fullbordan och en ansökan om svenskt medlemskap i har lämnats in. De stora omvälvningarna i Öst- och kan innebära såväl ökade exportmöjligheter av svenska varor som ökad konkurrens från nya s.k. lågprisländer. På flera andra håll i världen byggs regionala handelscentrum upp. Detta innebär en ökad konkurrens på både den inhemska och internationella marknaden. Det svenska näringslivet står därför inför en omfattande strukturomvandling för att möta 1990- talets allt hårdare internationella konkurrens. Likaså pågår ett förnyelsearbete inom den offentliga sektorn med ökade inslag av konkurrens. Dessa faktorer påverkar i såväl positiv som negativ riktning möjligheter att kunna skapa meningsfulla och utvecklande arbeten åt sina arbetstagare. Inom social- och arbetsmarknadspolitiken har en systematisk tillämpning av arbetslinjen introducerats genom en rad olika åtgärder som syftar till att motverka en ökad utslagning i arbetslivet. Människor med funktionshinder har emellertid en högre arbetslöshet än genomsnittet av befolkningen. Detta förstärks av den pågående strukturomvandlingen i det svenska samhället. Även om utgångspunkten måste vara att handikappade skall ha sin utkomst på den reguljära arbetsmarknaden kommer behovet av särskilda arbetsmarknadsåtgärder för arbetshandikappade att vara fortsatt stort framöver. EG och de handikappade En närmare anknytning till EG skulle kunna få konsekvenser för den svenska arbetsmarknaden och därmed även för arbetshandikappade. Men med hänsyn tagen till den sociala dimensionen av EGs inre marknad och att arbetsmarknadspolitiken inom EG är en nationell angelägenhet -- bl.a. bedrivs skyddad verksamhet liknande i flera -- kan erfarenheter snarare komma att bidra till ett ökat samarbete på detta område. behövs även kommer att behövas även som en av flera åtgärder för att upprätthålla den vägledande principen för svensk sysselsättningspolitik -- arbete åt alla. verksamhetsidé skall också framöver vara att skapa meningsfulla och utvecklande arbeten åt arbetshandikappade där behoven finns. Platserna i skall vara förbehållna dem som för sin försörjning inte kan få ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden och som därför riskerar att ställas vid sidan av arbetsmarknaden. Behovet av en framtida utbyggnad av är till stor del avhängigt situationen på arbetsmarknaden samt utformningen av och tillgången till olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Arbetsvolymen fastställs lämpligen vid prövning av den sammanhållna arbetsmarknadspolitiken. kunskaper inom rehabiliteringsområde bör tas till vara kan också komma att spela en viktig roll i ett större rehabiliteringssammanhang genom att på kommersiell basis erbjuda tillfälliga rehabiliteringsplatser åt , andra arbetsgivare, arbetsförmedlingar/m.fl. till följd av den omdaning som sker i arbetslivet. Som ett led i denna utveckling bör även arbetsmarknadsverket ges möjlighet att utnyttja anslaget C 7. Särskilda åtgärder för arbetshandikappade under statsbudgetens tionde huvudtitel att också upphandla tillfälliga rehabiliteringsplatser hos . Platserna som ställs till förfogande på kommersiell basis får dock inte inkräkta på grundläggande verksamhet. Oförändrad ansvars- och rollfördelning mellan AMS och AMS har föreslagit att regeringen låter utreda om arbetsmarknadsverket delvis eller fullt ut skall få köpa arbetsplatser/rehabiliteringsresurser från . Det statliga bidraget som går till skulle enligt förslaget övergå till AMS budget för lönebidrag. har avvisat AMS förslag. Nuvarande rollfördelning mellan AMS och bör bestå, dels därför att försöksverksamheten med flexibla lönebidrag pågått en förhållandevis och under en högkonjunktur, dels därför att om anslaget fördes över till AMS budget skulle berövas den ekonomiska basen för ett nödvändigt omstruktureringsarbete. Ansvars- och befogenhetsfördelningen mellan AMS och behöver dock förtydligas och förbättras främst på regional och lokal nivå. Det gemensamma planeringsarbete bör utvecklas, i första hand i samrådsgrupperna vid de enskilda Samhallarbetsplatserna. På regional nivå kan det ske bl.a. genom att bereds tillfälle att delta i DYR. Arbetsförmedlingarna bör även i fortsättningen svara för rekryteringen till och övergången från till ett arbete på den öppna arbetsmarknaden. och arbetsförmedlingen skall gemensamt upprätta individuella rehabiliteringsplaner för att öka den enskildes möjligheter till ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Fortsatt metodutveckling kan ge mer anpassade arbetsuppgifter åt arbetshandikappade Fortsatt metodutveckling genom att förbättra arbetsuppgifterna, arbetsinnehåll, arbetsorganisation, mottagnings- och introduktionsrutiner kan öka de prioriterade gruppernas möjligheter att få en anställning i . Utvecklingen av nya verksamheter inom tjänsteområdet som alternativ till den tillverkningsindustri som traditionellt dominerat koncernens verksamhet och ett ökat utnyttjande av den moderna tekniken bör kunna skapa mer anpassade arbetsuppgifter åt arbetshandikappade. Samhallgruppen ombildas till aktiebolag Den centrala stiftelsen och de 24 regionala stiftelserna ombildas till aktiebolag fr.o.m. för att i större utsträckning ta till vara den koncernpotential som finns i den nuvarande organisationen. Förutom en fördel i beskattningshänseende innebär aktiebolagsformen en tydligare ansvars- och befogenhetsfördelning mellan regering och riksdag å ena sidan och Samhallkoncernen å den andra. Den centrala stiftelsen ombildas till och blir moderbolag i den nya organisationen och de regionala stiftelserna helägda dotterbolag i syfte att stärka koncernstrukturen i Samhallgruppen. Den nuvarande regionala indelningen bör vara basen för verksamheten även . bör emellertid ha friheten att fastställa den inre organisationen och anpassa den till förändrade förutsättningar för att kunna bli effektiv och framgångsrik. Sådana förändringar skall lämpligen ingå i de planer koncernledningen upprättar för framtida strategier och fortlöpande redovisas till regeringen. Ledningsfunktionen i En vägledande princip för styrelser i statligt ägda aktiebolag är att styrelserna skall vara små för att vara effektiva, vanligen högst tio personer. Personliga suppleanter utses inte men kan i vissa fall vara nödvändigt. Samma förhållande bör gälla för framtida koncernstyrelse. Koncernstyrelsen bör förutom arbetstagarrepresentanterna enligt lag bestå av nio ledamöter och tre suppleanter med närvarorätt. Regeringen utser styrelsen och styrelseordföranden bland dem i särskild ordning. Regeringen bör vara fri att avgöra styrelsens sammansättning. Det är viktigt att styrelsen får en bred kompetens. I styrelsen bör ingå personer med erfarenhet från personal-/organisationsutveckling, affärsstrategiska frågor, arbetsmarknadspolitiken och andra berörda samhällsområden som t.ex. landstingsvärlden och handikapporganisationerna. I övrigt skall aktiebolagslagens bestämmelser följas. Normalfallet i en koncernstruktur är att moderföretaget fastställer företagsorganisation och dotterbolagsstyrelser. Koncernstyrelsen skall enligt mitt förslag ha en frihet att fastställa den inre företagsorganisationen. Följdaktligen borde ägaren, dvs. utse styrelserna i de regionala dotterbolagen. Men med hänsyn till det historiska sambandet med landstingen och det stora samhällsintresse som finns i , bl.a. genom att en betydande del av verksamheten finansieras via statsbudgeten bör avsteg göras från denna princip. De regionala dotterbolagens styrelser skall förutom arbetstagarrepresentanter enligt lag bestå av sju ledamöter och tre suppleanter med närvarorätt. Regeringen utser efter nominering av resp. landsting tre ledamöter inkl. styrelsens ordförande jämte en suppleant. Aktieägaren i de regionala bolagen, dvs. utser övriga fyra ledamöter jämte två suppleanter. Ett nomineringsförfarande av nuvarande modell bör kunna garantera dels att inte såväl regering som utser samma ledamöter, dels att den framtida sammansättningen av dotterbolagens styrelser i allt väsentligt motsvarar fördelningen av platserna i styrelserna i de nuvarande regionala stiftelserna. För styrelser i dotterbolag som bildas för andra ändamål än att bereda arbetshandikappade arbete bör aktiebolagslagens bestämmelser gälla. Antalet revisorer bör i likhet med nuvarande förhållande vara tre, jämte suppleanter och utses av bolagsstämman. I dotterbolagen bör likaledes tre revisorer jämte suppleanter utses av bolagsstämman. Till revisor i dotterbolag bör i likhet med nuvarande förhållanden en av moderbolagets revisorer utses. Konsekvenser av övergången till aktiebolag ombildning av den centrala stiftelsen och de 24 regionala stiftelserna till aktiebolag och en koncern med ett moderbolag och 24 helägda dotterbolag medför en rad formella åtgärder liksom skattemässiga och redovisningsmässiga konsekvenser. Till de formella åtgärderna hör upplösning av stiftelserna, förslag till bolagsordning som skall bifogas stiftelseurkunderna för vart och ett av de nya aktiebolagen. Någon myndighetsutövning enligt 11 kap. 6 § regeringsformen (RF) ansågs inte kopplad till den förvaltningsuppgift som anförtroddes . Detta förhållande kan inte anses ändrat genom att nu ombildas till aktiebolag. Den nuvarande lagstiftningen grundar sig dessutom på 8 kap. 5 § RF genom att landstingen och staten gemensamt stod som bildare av de regionala stiftelserna. Aktiebolagslagens bestämmelser om bl.a. formkrav för bolagsordningen m.m. kan väl tillgodose behovet att utöver de obligatoriska bestämmelserna som skall finnas angivna i bolagsordningen, införa särskilda bestämmelser vad gäller verksamhet. En särskild lagstiftning för Samhallgruppen kan därför inte anses påkallad. För att garantera och regeringens insyn i och inflytande över verksamhetens inriktning kan ett flerårsavtal träffas med som komplement till de villkor som anges i regleringsbrevet för det statliga bidraget. Vid en ombildning till aktiebolag skall stämpelskatt tas ut för såväl aktier som fastigheter. Stämpelskatten för aktierna i moderbolag och regionala dotterbolag i Samhallgruppen kan uppskattas till mellan 23--27 milj.kr. och för fastigheterna till 60 milj.kr. resp. kammarkollegiet och i sista hand regeringen kan efter ansökan medge nedsättning eller befrielse av sådana skatter. En ny bidragskonstruktion har i allt för liten utsträckning använt sig av etablerade företagsekonomiska mått. Dåliga affärer och svag affärsutveckling kan t.ex. döljas genom en ökning av antalet arbetade timmar. Den nuvarande resultatprocenten "avslöjar" inte detta. Eftersom ekonomiska resultat bedöms enbart utifrån resultatprocenten uteblir regeringens och möjligheter att göra en samlad bild av resultatutvecklingen. Fastigheterna och arbetsmiljön har den standarden att posterna för drift och lokaler läggs samman till ett belopp för hela verksamheten. En ny bidragskonstruktion skall också bättre svara mot den nyorientering som gäller för och regeringens styrning av den statliga verksamheten och underlätta den framtida styrningen och ledningen av Samhallgruppen. skall därför prestera en lägsta nivå på antalet arbetade timmar, för vilka ett statligt bidrag utgår. Överskott får användas för att skapa fler arbeten för arbetshandikappade eller för att minska det statliga bidragsbehovet. Ett resultatkrav på ett lägsta antal övergångar kopplas också till bidraget. Bilaga 2 Samhallgruppen balansräkning tillgångar Mkr Omsättningstillgångar Kassa och bank 839,5 Kortfristiga placeringar 265,0 Växelfordringar 0,3 Kundfordringar 463,3 Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter 128,1 Andra fordringar 258,5 Varulager 577,4 Förskott till leverantör 1,5 2 533,6 Anläggningstillgångar Aktier och andelar 3,1 Långfristiga fordringar 3,8 Produkträttigheter 2,9 Förskott till leverantörer 1,3 Pågående nyanläggningar 47,1 Maskiner och inventarier 702,5 Byggnader 935,3 Markanläggningar 76,3 61,8 1 834,1 SUMMA TILLGÅNGAR 4 367,7 Samhallgruppen balansräkning skulder och eget kapital Mkr Kortfristiga skulder Leverantörsskulder 290,4 Skatteskulder 51,4 Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter Skulder till personal 715,0 Sociala kostnader 443,6 Övrigt 77,5 Personalens källskatt 112,1 Övriga kortfristiga skulder 93,6 Förskott från kunder 0,7 1 784,3 Långfristiga skulder Långfristiga lån 179,3 Avsatt till pensioner PRI-pensioner 608,6 Övriga pensioner 12,9 800,8 Obeskattade reserver Lagerreserv -- Resultatutjämningsfond -- Skatteutjämningsreserv 0,6 Uppskovsbelopp för lagerreserv m. m. 455,0 Ackumulerade nedskrivningar mot statliga ersättningar 639,2 Ackumulerade avskrivningar utöver plan 207,9 1 302,7 Eget kapital Tillskjutna medel 296,6 Balanserade resultat 80,4 Årets resultat 102,9 479,9 SUMMA SKULDER OCH EGET KAPITAL 4,367,7 Innehållsförteckning Propositionen.........................1 Propositionens huvudsakliga innehåll..1 Propositionens lagförslag.............2 1 Inledning...........................6 1.1 Översyn av ...............6 1.2 översyn "mot ".................7 1.3 Stiftelsen anslagsframställning för /93..............7 2 Bakgrund............................9 2.1 Bildandet av Samhällsföretag/..9 2.2 Verksamhetens syfte och mål......9 3 utveckling................11 3.1 Sysselsättningsvolym............11 3.2 Regional fördelning av verksamhet......................12 3.3 Övergångar till arbete utanför .........................12 3.4 Handikappfördelning.............12 3.5 Personalpolitiska mål...........13 3.6 Affärsmässig utveckling.........14 3.7 tillgångar.............15 4 Överväganden och förslag...........16 4.1 behövs även ......................16 4.2 verksamhet skall bedrivas i aktiebolagsform......18 4.3 Genomförande av bolagsbildningen m.m.............................20 4.4 Tystnadsplikt...................24 4.5 uppgift................25 4.6 Resultatkrav....................29 4.7 Ansvarsfördelningen mellan arbetsmarknadsverket och ............................33 4.8 förslag...34 4.9 Medel för /93 till ..............36 4.10 Kompensation för ökad skattebelastning...............39 4.11 verksamhetsår.........40 5 Upprättade lagförslag..............41 6 Hemställan.........................41 7 Beslut.............................42 Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet (SOU 1991: 67) i går ...................43 Bilaga 2 Samhallgruppen balansräkning.........51