prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — Det bör ankomma på resp. länsstyrelse att göra nödvändiga prioriteringar och bedömningar av det framticfe trafikunderfeget. Jaggör bedömningen att satsningama på att snabbt utveckfe och förbättralänsjämvägama och länsvägama kräver flera olika insatser. Regeringenhar i propositionen om investeringar i trafikens infira-stmkmr föreslagit attfördelningen av medel tiU byggande av länstrafikanläggningar görs så attsärskflt omfattande insatser kan genomföras under de två kommande budgetåren. Förbudgetåren 1993/94 och 1994/95 har därför föreslagits att den del avskuldsättningsramen för investeringar i vägar och jämvägar som är avsedd förbyggande av länstrafikanläggningar höjs för att möjUggöra en tidigareläggningav investeringar i länstrafikanläggningar. För /94 harföreslagits att ramen höjs från 400 tiU totalt 870 nuljoner kronor. /95 har en motsvarande höjning föreslagits från 800 tiU 1 330mUjoner kronor. Fömtomden föreslagna tidigareläggningen inom ramen för den totala planeringsramen förlänstrafikanläggningar bör särskUda insatser göras för utvecklingen avinfirastmkturen under budgetåren 1993/94 och 1994/95. IDessa särskUda msatserbör riktos mot uppmstning och underhåU av länsvägar och länsjämvägar. Medlenbör fördelas med hänsyn tfll uppmstningsbehovet och tiU arbetsmarknadsläget ilänen. Vid fördelning av medlen bör också hänsyn tos tiU i vilka län övriga investeringari det regionala transpormätet är av jämförelsevis mindre omfattning. Det börankomma på regeringen att fördela medlen meUan länen. Hur medlen skaU användasbeslutos sedan av länsstyrelsema. Motivetför dessa särskUda insatser är det svåra arbetsmarknadsläget och det är därförviktigt att dessa investeringar inriktos mot projekt som kan påbörjas snabbtoch där sysselsättningseffekten är hög. Motbakgmnd av vad jag nu anfört föreslår jag därför att tiU anslagetUnderhåUsåtgärder för sysselsättning och tiUväxt anvisas 1 200 mUjoner Icronorför /94. Med anledning av de bedömningar som kan göras avutvecklingen på arbetsmarknaden är det rimUgt att räknamed att det även under /95 kommer att vara nödvändigt medinsatser av denna art. Deökade kapitalkosmadema för den tidigare aviserade tidigareläggningen avinvesteringar i länstrafikanläggningar bör betalas inom ramen för anslaget. Ävenom de närmare bedömningaraa nu inte kan göras av omfattningen längre fram, kan insatsemaunder nämnda tvåårspericxl komma att uppgå tiU ca 2,5 mUjarderIcronor. Sammanlagt innebär det attregeringen bedömer att länsstyrelsema Prop. 1992/93:150 /94 kommer att kunna disponera ca 2,4 Bilaga 5 mUjarderkronor för investeringar i länsvägar, länsjämvägar och andralänstrafikaifläggningar. Jag bedömer att motsvarande volym kommer att kunnaupprätthållas även under /95. Dettoinnebär att investeringsvolymen under dessa budgetår förstärks med ca 1,5nuljarder kronor jämfört med en linjär fördehiing över tioårspericxlen. Idenna fråga har jag samrått med chefen för . JaghemstäUer att regeringen föreslår atttiU Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt för /94anvisa ett reservationsanslag på 1 . Lagom ' ** " 1 § En kommun skaU på de villkor som anges i dennalag lämna ersätttung för reskosmader för personer som tUl följd av ett stortoch varaktigt fiinktionshinder måste resa på ett särskUt kostsamt sätt. 2 i Riksfärdtjänst får anUtas av den som efteransökan har fått tiUstånd tiU det. Frågor om tiUstånd prövas av kommunen eUer,efter överenskommelse mellan en kommun cx;h ett landsting, landstuiget i detlän där den sökande är folkbokförd (tiUståndsmyndigheten). 3 S TiUstånd skaU meddefes under fömtsättning att 1. resan tiU följd av den sökandes funktionshinder mtetiU normala reskosmader kan göras med aUmänna kommunikationer eUer mte kangöras utan ledsagare, 2. ändamålet med resan är rekreation eUerfritidsverksamhet eUer någon annan enskUd angelägenhet, 3. resangörs inom och från en kommun tiU en annan kommun eUer, om samtUga kommuner i ett län överlåtit rätten att meddefe tiUstånd tiU , resan görs tfll eUer från ett annat län, 4. resangörs med allmänna kommunikationer, taxi eUer ett för ändamålet särskflt anpassat fordon, 5. resaninte av någon annan anledning bekostos av stoten, en kommun eUer ett landsting. 4 § Om den som söker tiflstånd till riksfärdtjänstbehöver ledsagare under resan, skaU tUlståndet gäUa även ledsagaren. 5 § TiUstånd tiU riksfärdtjänst får förenas medvillkor om färdsätt. 6 § Vid resa med riksfärdtjänsten skaUtiUståndshavaren betafe en avgift (egenavgift) som motsvarar normalareskosmader med allmänna färdmedel. Regeringen meddelar närmare föreskrifter omdessa avgifter. Ersättningför en riksfärdtjänstresa lämnas med ett belopp som motsvarar skillnaden meUanreskosmaden och avgiften. Ersättning för ledsagares resa skaU dock motsvarareskostnaden för denne. Ersättningen betalas ut tiU den som har utförttransporten eUer tiU den som har betalat transporten. Beslut om ersättningmeddelas av tiUståndsmyndigheten. 7 §En tiUståndsmyndighet får återkaUa ett tiUstånd att anUto riks färdtjänst om fömtsättningama för tiUståndet mte längre finns eUer om ändrade förhåUanden medför att tiUståndets vUlkor bör ändras. Ett tUl stånd får också återkaUas om tiUståndshavaren gjort sig skyldig tiU aUvar Uga eUer upprepade överträdelser av de föreskrifter som gäUer för riks färdtjänsten. 8 § TUlståndsmyndighetensbeslut enUgt denna lag får överklagas hos Prop. 1992/93:150 länsrätten. Denna lag träder i kraft ochtUlämpas i fråga om resor som görs fir.o.m. Förordningen (1989:340) om riksfardtjänst och medstöd därav meddefede tiUstånd upphör att gälfe . Förordningentillämpas dock fortferande i fråga om resor för vilka tiUstånd har meddelatsföre den tidpunkten (x:h som görs före utgången av . C. Jämvägar...................................................... .... 1 Förlängningav Stotens jämvägars bemyndiganden. E. Luftfert......................................................... 6 ochUmeå ................................................... .... 6 F. KoUektivö-afik m.m......................................... 9 KommunaUseringav riksfardtjänsten................... 9 1 Inledning.................................................. .... 9 1.1 Syftetmed riksfärdtjänsten, nuvarande 1.2 UtveckUng.......................................... 10 2 Övervägandenoch försfeg........................... ... 12 2.1Huvudmannaskapet förriksfärdtjänsten .. .. 12 3Överläggningar med kommunförbunden ........ .. 23 5Upprättat lagförslag................................... 24 K. Övrigamfrastmkturåtgärder.............................. ... 26 Underhållsåtgärder för sysselsätming och tiUväxt 26 Bilaga5.1 Förslag tiU Lag om 29 gotab 43624, 1993 1 1992/93. 1 samL Nr 150 Bil. Bilaga6 Utdrag ur protokoU vid regeringssammanträde Föredragande: stotsrådet Limdgren såvitt avser avsnitt 1, stotsrådet såvitt avserövriga delar Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /94, m.m., såvitt avserFinansdepartementets verksamhetsområde 1.1 Skattereduktion för reparationskostnader m.m. förbostadshus Förslagom att stimulera konjunkturen inom byggsektom genom avdragsrätt ellerskattereduktion för kostiiader för reparationer m.m. på bostodshus harframförts från flera håll . Frågan om sådana stödåtgärder harockså togits upp i . Fmansutskottethar i sma betänkanden /93:FiU10 och FiU20 (mom. 4) föreslagit stimulansertill ökade reparationer, ombyggnader och tillbyggnader av fastigheter underåren 1993 och 1994 (ökad s.k. ROT-verksamhet). har fömtsatt att övrigautskott lägger fram sina förslag till om den närmareutformningen. Vadgäller skatteområdet innebär fmansutskottets förslag att skattereduktion skallmedges villaägare, bostodsrättsföreningar och ägare till andra bostodshus förkostnader för underhålls- och reparationsarbeten som utförs t.o.m. den 31december 1994. Skattereduktion skall medges av de direktoarbetskostnadema för åtgärder som utförts av företog registrerade tillmervärdesskatt. Utskottets förslag innebär vidare att skattereduktion skallmedges endast för arbetskostiiader som överstiger och med maximalt per lägenhet. Bostodsutskottethar i ett yttrande tUl skatteutskottet (1992/93 :BoU6y) anslutit sig tillhuvudlmjema i fmansutskottets förslag men har av bostodspolitiska skälföreslagit vissa detaljändringar. Skatteutskottethar i betänkandet 1992/93:SkU33 uttalat att det delar uppfettningen att entillfällig stimulans av reparationer och annan renovering är väl motiverad menanser att närmare ställningste- gandetill detaljutformningen bör anstå i awaktan på regeringens förslag i frågan.Vad skatteutskottet anfört har rikscfegen gett regeringen till känna. Mot bakgmnd av bl.a. dendiskussion som förekommit i om stimulanser till byggsektom inomskattesystemets ram har ett beredningsarbete rörande denna frågaföretogits inom . Ett förslag till sådana åtgärder efter ihuvudsak de riktlinjer som kommit till uttryck i nämncfe utskottsbetänkandenhar utorbetots inom . Jag kommer i det följande attpresentera detto förslag. Synpunkter på förslagethar under hand inhämtots från , . Ett utkast till förslaghar överlämnats till Datainspektionen som under hand meddelat bl.a. att mananser det nödvändigt med en ändrmg i skatteregisterlagen (1980:343). 1.1.2 Förslagets allmänna utformmng. 1992/93:150 Bilaga 6 Mittförslag: En skattereduktion medges för kostnader för reparationer m.m. påbostedshus som utförts - . Skattereduktionenmedges efter särskild ansökan hos skattemyndigheten. Den handläggs åtskildfrån inkomsttaxeringen. Skälenför mitt förslag: Som anförts av bl.a. skatteutskottet är en tillfälligstimulans av reparationer och andra renoveringsåtgärder angelägen avkonjunkturskäl. En metod för att uppnå denna stimulans är att medge avdrag vidinkomsttaxeringen eller ge en skattereduktion för kostaader för sådanaåtgärder. Ett annat sätt att åstodkomma stimulanseffekten är att införa ettbidrag. Motatt införa stimulansåtgärder av detto slag inom skattesystemets ram kan anförasbåde principiella och praktiska invändningar. För näringsfastigheter sombeskattas konventionellt är utgifter för reparationer och ombyggnader m.m.avdragsgilla, antingen direkt eller i form av värdeminskningsavdrag. Vidinnehav av småhus sker numera det löpande skatteuttoget i form avfestighetsskatt. För det stora flertalet småhus, föreligger således ingenavdragsrätt för sådana utgifter, frånsett vid reavinstberäkningen. De kanemellertid anses beaktode genom nivån på fastighetsskatten som i praktikeninnebär en schablonmässig inkomstbeskattning. Enskatteminskning för utgifter av här aktuellt slag utöver vad som sker inom detordinarie regelsystemet ligger således inte i linje med skattesystemetsgrundläggande principer. Med hänsyn till att det är fråga om en tidsbegränsadåtgärd har dock enligt min mening de principiella invändningama inte sammatyngd som om det varit fråga om ett permanent inslag i skattesystemet. Enavdragsrätt vid sidan av vad som redan nu medges eller en skattereduktion förreparationer m.m. är också förhållandevis besvärlig atthantera från administrativ synpunkt. För att inte inbjuda till fusk ellermissbmk krävs ett tämligen omfettande uppgiftslämnande från de skattskyldigaoch en relativt ingående kontroll från skattemyndigheternas sicfe. Ettminst lika omfettande kontrollsystem skulle dock behövas i ett bidragssystem.Dessutom har skatteförvaltningen redan nu tillgång till uppgifter omfestigheter och vilka som äger dessa. Mot ett bidragssystem tolar enligt minmening också att man då får en onödig "mndgång" av pengar mellanstoten och den enskilde. Jag anser därför att övervägande skäl tolar för att geden aktuella stimulansen inom skattesystemets ram. Föratt underlätto den adnunistrativa hanteringen bör handläggningen dock skeåtskild från inkomsttaxeringen genom en prövning i särskild ordning efteransökan av fastighetsägaren. Av samma skäl bör kompensationen för utgiftemages i form av en skattereduktion och inte i fonn av en avdragsrätt. Syftetmed stimulansen är att öka kapacitetsutay ttj andet inom byggsektom och attmotverka arbetslösheten. Den bör av den anledningen vara begränsad till den tiddå det kan bedömas särskilt angeläget med stimulansåtgärder. Jag delar i dennafråga i huvudsak den bedömning som gjorts av fmansutskottet, nämligen attåtgärder imder bör omfettas av stimulansen. Beträffande år1993 bör dock i viss utsträckning undantas sådana åtgärder som redan vidtogits.Tidsgränsen kan mot bakgmnd bl.a. av de uttalanden som gjorts i samband medriksdagsbehandlingen av frågan lämpligen sättos till . Idet följande skall jag närmare beskriva utformningen av skattereduktionen. 1992/93:150 Bilaga 6 1.1.3 Förutsättningarna för skattereduktion Mittförslag: Skattereduktion skall medges ägare och vissa andra som vidfastighetstaxeringen jämställs med ägare, däribland den som innehar fastighetmed tomträtt. Dearbeten som grundar rätt till skattereduktion skall ha utförts på byggnad somvid fastighetstaxeringen betecknas som småhus eller som hyreshus till den delden används för bostodsändamål. Skälenför mitt förslag: Skattereduktion skall kunna erhållas av fastighetens ägare.Härvid bör man knyto an till de begrepp som finns i fkstighetstaxeringslagen(1979:1152) och som också används i lagen (1984:1052) om stofligfestighetsskatt. Med ägare bör i dette sammanhang således också anses den somenligt 1 kap. 5 § fastighetstaxerings-lagen skall likställas med ägare.Däribland finns tomträttshavare men däremot inte den som arrenderar eller hyrsin bosted eller innehar den med bostodsrätt. Debyggnader som bör komma i fråga för skattereduktionen är de som används förbostodsändamål. Även här är det lämpligt att knyto an till de definitioner somanvänds vid fastighetstaxeringen och vid utteg av fastighetsskatt. Således böravses dels såcfena byggnader som vid festighetstaxeringen betecknas somsmåhus, dels hyreshus till den del de avser värderingsenhet för bostäder. För ägare avkonventionellt beskattede hyreshus finns som jag nämnt tidigare redan numöjlighet att få avdrag för kostaader för reparationer vid inkomsttaxeringen.För att uppnå önskad stimulanseffekt bör denna omständighet dock inteföranlecfe att de konventionellt beskattede hyreshusen undantas. Dessutomskulle en enligt min mening omotiverad olikformighet uppstå till nackdel förkonventionellt beskattede fastigheter mot bakgrund av att man förschablonbeskattede fastigheter vid festställandet av schablonen har beaktetatt avdrag inte medges för bl.a. reparationskostaader. Det kan diskuteras omfrilidsfastigheter bör omfettas av den föreslagna skattereduktionen. Vill manbetona skattereduktionens anknytning till bosfedsförsörjningen finns det skälatt låte systemet omfette endast bostäder för permanentboende. Mot dette talardock dels att det inte finns något entydigt begrepp som gör att man lätt kanurskilja fritidsfastigheter från sådana som används för permanentboende, delsatt det ur stimulans-synpunkt inte fmns anledning att undante ägama tillfritidsfestigheter från möjligheten att få skattereduktion. Övervägande skäl talarsåledes enligt min mening för att låte såväl konventionellt beskattede hyreshussom frilidsfastigheter omfettas av det här föreslagna systemet. 1992/93:150Bilaga 6 1.1.4 Underlaget för skattereduktionen Mittförslag: Underlaget för skattereduktionen skall vara fastighetsägarenskostaader för reparations- och underhållsarbeten samt utgifter för om- ochtillbyggnad av bostedshus. Utgifterför material skall inte ingå i underlaget. Iunderlaget skall inte heller ingå sådana åtgärder för viUca beviljats stetligträntebidrag, stefligt bidrag till åtgärder mot radon i egnahem eller stöd frånstetens fond för fukt- och mögelskador. Betalningför utfört arbete skall ha skett Föratt skattereduktion skall medges för arbeten som påbörjas den 1 april 1993eller senare, skall arbetet vara utfört av näringsidkare som inneharF-skattebevis antingen när ersättningen för arbetet bestäms eller när denbetalas ut. Värdetav arbete som utförs av ägaren skall inte ingå i underlaget. Skälenför mitt förslag: Såväl reparations- och underhållsarbeten som om- ochtillbyggnader på bostodshus bör gruncfe rätt till skattereduktion. Att begränsa underlagettill endast vissa av de nu nämnda åtgärdema Prop. 1992/93:150 skulle lecfetill besvärliga avgränsningsproblem och kan inte heller anses Bilaga 6motiverat med hänsyn till syftet med skattereduktionen. Begränsningen tillarbeten på bostedshus medför att markarbeten inte skall ingå i underlaget förskattereduktionen i annan mån än de avser ledningar m.m. i direkt anslutningtill byggnad. Eftersomskattereduktionen kommer att vara av förhållandevis begränsad storlek kan detinte antos att den skulle fl någon nämnvärd effekt när det gäller att stimuleratill nybyggnad av bostedshus. Utgifter för att uppföra en ny byggnad börciärför inte ingå i underlaget. Föratt förstärka skattereduktionens effekt vad gäller att skapa nyaarbetstillfällen bör reduktion medges endast för arbetskostnader och inte förmaterialkostaader. Detföreligger dock svårigheter att göra sistaämncfe avgränsning. Ett altemativskulle kunna vara att försöka definiera vad som skall avses med arbetskostaad.Jag bedömer dock inte dette som en framkomlig väg, främst med hänsyn till attdet kan diskuteras vad som skall ingå i arbetskostaaden. Skall t.ex., fömtomden direkte lönen till den som utfört arbetet, också inräknas bl.a.mervärdesskatt och arbetsgivarens pålägg för vinst m.m. Jag anser det inteheller lämpligt att schablonmässigt ange ett visst belopp per arbeted timme somskälig lönekostaad. Det skulle i många fell bli ncket svårt förskattenndighetema att bedöma om den angivna tidsåtgången är rimlig. För attuppnå den eftersträvade effekten förefaller det enklare att i stället undanteutgifter för material inklusive därpå belöpande mervärdesskatt, samt ställa uppsom krav att utgifter för inaterial specificeras på fåktaran eller motsvarande.Jag är medveten om att det kan föreligga vissa risker för att en delmaterialutgifter kan döljas genom att anges som arbete. Det bör dock ofte iregel vara möjligt för skattenyndigheten att göra en bedömning av om dematerialutgifter som angetts i en fåktara förefaller skäliga med hänsyn till deåtgärder som vidtegits på byggnaden. Genomatt material undantes från underlaget kommer t.ex. den som reparerar sitt kökatt kunna få skattereduktion för arbetskostnadema för att måla om köket och föratt installera nya maskiner. Däremot erhålls ingen skattereduktion för inköp avnya maskiner eller för fSrg och tepeter. Föratt dubbel kompensation inte skall utgå i vissa fell bör i underlaget för skattereduktioneninte ingå utgifter för åtgärder för vilka räntebidrag eller motsvarande utgått.Den som beviljats stöd enligt ombyggnadslåneförordningen för bostäder(1986:693) eller förordningen (1991:1933) om stetligt räntebidrag för ny- ochombyggnad av bostäder för en vidtegen åtgärd bör således inte också erhållaskattereduktion. Detsamma bör gälla beträffande bidrag som utgått enligtförordningen (1988:372) om bidrag till åtgärder mot radon i egnahem samt stödenligt förordningen (1985:1119) om den stetliga fonden för avhjälpande avftikt-och mögelskador i småhus, m.m. Däremot bör räntestöd enligt förordningen(1983:974) om stetligt räntestöd vid förbättring av bostedshus inte utgörahinder för skattereduktion. Föratt utgöra grund för skattereduktion skall ett arbete enligt vad jag anförttidigare vara utfört - . Avkontrollskäl och för att hanteringen av ansökningar om skattereduktion inteskall bli alltför utdragen tidsmässigt bör också fastställas ett sisto cfetamdå betalning för åtgärdema skall ha skett. Detto bör lämpligen kunna bestämmastill . Denya reglema om F-skattebevis har trätt i kraft . För att gynnaseriösa företeg bör arbetet, om det påböijats eller senare,för att ge rätt till skattereduktion vara utfört av näringsidkare som inneharF-skattebevis antingen när ersättningen för arbetet bestäms eller när betalningsker. Härigenom uppnås också bättre kontrollmöjligheter somanlitande av "svart" arbetskraft motverkas. Arbete som utförs avfastighetsägaren bör inte grunda rätt till skattereduktion även omfömtsättningama härför i övrigt är uppfyllcfe. Det torde vara tveksamt omskattereduktionen verkligen kan anses ha någon stimulanseffekt i dessa fall.Dessutom uppstår tillämpningsvårigheter. En egenföretegare som utför arbeten påden egna villan får alltså ingen skattereduktion. Detsamma gäller för ettföretog som med egna anställda utför t.ex. reparationer på företogetsfestigheter. 1992/93:150 Bilaga 6 Mittförslag: Skattereduktion medges endast om underlaget sammanteget uppgår tillminst . Försmåhus medges skattereduktion av imderlaget till den del dette sammantegetför tiden - inte överstiger pertaxeringsenhet. Förhyreshus skall skattereduktionen uppgå till av underlaget.Skattereduktion medges dock sammanteget med högst 20 000 krper taxeringsenhet eller ett belopp motsvarande den fastighetsskattsom beräknats för , om sistaämnda belopp är högre. Ifråga om småhus som ägs av bostedsföreteg som avses i 2 § 7 mom. förste stycketlagen om stetlig inkomstskatt far vad som gäller i fråga om hyreshus tillämpasom skattereduktionen därigenom blir högre. Denmaximala skattereduktion för en delägare till en fastighet skall utgöra så stordel av den totala skattereduktionen som svarar mot hans andel i fastigheten. Skälenför mitt förslag: Av administrativa skäl bör skattereduktion komma ifrågaendast om underlaget sammanteget uppgår till ettvisst minste belopp. kan skäligen bestämmas till . Skattereduktionför småhus inklusive småhus på lantbmk bör medges av underlaget tillden del det sammanteget 15 febmari 1993 - 31 december1994 mte överstiger per taxe- Prop. 1992/93:150 ringsenhet. Ettunderlag om ger således en skattereduktion på Bilaga . Förhyreshus bör dock frånsett minimibeloppet gälla andra gränser. Eftersom antaletlägenheter i ett hyreshus varierar även mellan hus med lika stor bostedsyte ärdet inte lämpligt att knyte an skattereduktionen till antalet lägenheter. Detkan dessutom ibland vara oklart vad som skall anses som en lägenhet, t.ex. ifråga om uthymingsmm med pentry, avdelade lägenheter m.m. Att knyteskattereduktionen till antal lägenheter kan således ge upphov tillgränsdragningsproblem som maximigränsen för skattereduktionen skullekunna variera kraftigt mellan lika stora hus. Enligtmin mening är det lämpligare att i stället ha gränser som knyter an till denfestighetsskatt som beräknats för festigheten. Härigenom undantes automatisktlokaler eftersom festighetsskatt mte tes ut på lokaler. Fastighetsskattenper kvadratmeter för villor varierar kraftigt mellan olika regioner. Deregionala skillnadema är för hyreshusens del avsevärt mindre. beror påatt det nuvarande bruksvärdessystemet för hyror har lett till en relativt jämnhyresnivå i landet. Hyresnivån är i sin tar bestämmande för fastighetemastaxeringsvärden. Enligt tillgänglig StetistUc kan det beräknas attfestighetsskatten per kvadratmeter i genomsnitt uppgår till ca . Enskattereduktion på torde för en normalstor villa motsvara ungefär 75kr per kvadratmeter. Skattereduktionen för hyreshus bör därför uppgå till högsttre gånger den festighetsskatt som beräknats för för att nivåni genomsnitt skall bli ungefär jämförbar med villaägamas. motsvarar enskattereduktion på ca för en lägenhet vid angivennivå på festighetsskatten. Avförenklingsskäl bör reduktionen för hyreshus kopplas till den skatt som utgårför . sker en allmän fastighetstaxering av hyreshus. Underförste är det därför i många fäll oklart vilka taxeringsvärdensom kommer att gälla för . Av samma skäl bör man även bortse från bmtet,förkortet eller förlängt räkenskapsår. Föratt inte mindre hyreshus med låga taxeringsvärden skall missgynnas iförhållande till småhus bör dock ett altemativt tak för skattereduktionen på20 per taxeringsenhet få tillämpas om det är förmånligare för festighetsägaren. Nybyggcfebostedshus betalar ingen festighetsskatt (3 § andrastycket lagen om steflig fastighetsskatt).