prop · GG0313 · 1992-12-31 00:00:00 — 25.7Vaije land och FN bör stödjafrämjande och skapande av mekanismer som ger ungdomen representation inom alla FN-processersä att de kan påverka dessa. 25.8Varje land bör bekämpabrott mot mänskliga rättigheter riktade mot 374 ungdomar, särskilt ungakvinnor och flickor, och bör överväga att ge alla Skr. 1992/93:13 ungdomardet rättsskydd, de färdigheter oeh möjligheter och det stöd de behöver för attkunna förverkliga sina personliga, ekonomiska och sociala ambitioner ochmöjligheter. 25.9 Regeringarbör, i enlighet med sina strategier, vidta åtgärder för att: a)Införa förfaranden som senast1993 skapa förutsättningar för samråd med och eventuellt deltagande av ungdomarav båda könen i beslutsprocesser på miljöområdet på lokal, nationell ochregional nivå, b)främja en dialog medungdomsorganisationer beträffande utformning och utvärdering av planer ochprogram på miljöområdet eller utvecklingsfrågor, c)beakta rekommendationer från intemationella,regionala och lokala ungdomskonferenser och andra fora som ger ungdomarinsikter i social och ekonomisk utveckling och resurshantering vid utformningav politiken på detta omräde, d) tillförsäkraalla ungdomar tillgång tUl alla slags utbUdning, skapa alter inlärningsstrukturer, säkerstäUa att utbildning svarar mot ungdomens ekonomiska och sociala behov och att läroplaner omfattar begreppen miljö medvetenhet och hällbar utveckling samt bygga ut yrkesutbildningen, med användning av innovativa metoder för att förbättra praktiska färdigheter, t.ex. miljöspaning, e) isamarbete med berörda ministerier och organisationer, inklusive ung domsrepresentanter, utarbeta och genomföra strategier för att skapa alter sysselsättningstillfällen och anordna nödvändig utbUdning för unga kvinnor och män, f) tillsättaarbetsgrupper där ungdomar och icke-statiiga ungdomsorgani sationer är representerade för att utarbeta folkbUdnings- CKh medvetande program som är särskilt inriktade på ungdomen och berör frågor som är vik tiga för ungdomen. Dessa arbetsgrapper bör utnyttja formella och andra un dervisningsmetoder för att nå största möjliga publik. Nationella (Kh lokala medier, icke-statliga organisationer, företag och andra organisationer bör medverka i dessa arbetsgrapper, g) gestöd till program, projekt, nätverk, nationella organisationer och icke-statliga ungdomsorganisationer för att följa upp programmens genom förande, varvid ungdomar bör uppmuntras att delta i val, utformning, ge nomförande och uppföljning av projekt, h)ta med ungdomsrepresentanter i sina delegationer till internationella möten, ienlighet med generalförsamlingens resolutioner i detta syfte som antogs1968,1977,1985 och 1989. 25.10 FNoch intemationeUa organisationer som svarar för ungdomspro gram bör vidta åtgärder för att: a)Se över sina ungdomsprogram ochbedöma möjligheterna till en bättre samordning mellan dem, b)förbättra spridningen avrelevant information tUl regeringar, ungdoms- organisationer och andra icke-statligaorganisationer beträffande ungdom- Skr. 1992/93:13 ens nuvarandeståndpunkter och aktiviteter samt granska och följa upp genomförandet avAgenda 21, c)främja FN:s fond för internationella ungdomsåret och samarbeta medungdomsrepresentanter vid dess förvaltnmg, med särskUd betoning pä behoven hosungdomar frän utvecklingsländerna. 25.11 Konferenssekretariatethar beräknat totalkostnaden (1993- 2000) för att genomföra de ätgärder som redovisas i detta kapitel tUl ca. från det intemationella samfundet i bidrag eller förmånliga krediter. Det rör sig här endast om ungefärliga uppskattningar, som inte har granskats av regeringarna. De faktiska kostnadema (Kh finansieUa villko ren, inklusive icke-koncessionella vUlkor, beror bl.a. på vilka strategier oeh program som regeringarna beslutar att genomföra. Barnens roll för en hållbar utveckling Bakgrund 25.12 Bamkommer inte endast att ta över ansvaret för att vårda jorden, utan i mänga utvecklingsländer utgör de nästan hälften av befolkningen. Dessutom är bam i både utvecklingsländerna (Kh industriländema särskilt utsatta för verkningama av miljöförstöring. De är också mycket medvetna anhängare av miljötänkande. Bamens särskUda intressen behöver beaktas fullt ut i deltagandepr(Kessen på mUjö- oeh utvecklingsområdet för att säkra att de åtgärder som vidtas för att förbättra miljön får en hållbar verkan. 25.13 Regeringarbör, i enlighet med sin politik, vidta ätgärder för att: a)Säkerställa bams överlevnad,skydd och utveckling i enlighet med de mål som antogs av Bamtoppmöte, b)säkerställa att bamensintressen beaktas fullt ut under deltagandeprocessen för en hållbar utvecklingoch förbättring av miljön. 25.14 Regeringarbör vidta aktiva åtgärder för att: a)Genomföra program som syftar tUlatt uppfylla de mål för 90-talet på miljö- och utvecklingsområdet som gällerbarn, särskUt hälsa, näring, utbUdning, läs- (Kh skrivkunnighet (Kh minskningav fattigdom, b)ratificera Konventionen om bamensrättigheter (generalförsamlingens resolution 44/25 av ,bilaga) (Kh genomföra den genom att tillgodose bams och ungdoms grandläggandebehov, ' SeA/45/625, bUaga. c) främjaätgärder avseende primär miljövård som tillgodoser samhällens Skr.1992/93:13 grandläggande behov, förbättra miljön för barn inom deras hushåll (Kh sam hällen (Kh uppmuntra till att lokala befolkningar, inklusive kvinnor, ung domar, barn och urinvånare, deltar (Kh ges rätt att delta i en integrerad lokal resurshantering, särskilt i utvecklingsländema, d) utvidgautbUdningsmöjligheterna för barn och ungdom, inklusive ut bildning i miljö- (Kh utvecklingsansvar, med tonvikt pä utbUdning för filekor, e) mobiliserasamhällen genom skolor och lokala häls(Kentraler så att barn och deras föräldrar blir effektiva katalysatorer för att höja samhällenas medvetande vad gäUer mUjöfrågor, f) införaförfaranden som underlättar beaktande av frägor som berör bam inom all politik och alla strategier för mUjö och utveckling på lokal, regional (Kh nationeU nivä, inbegripet frågor om fördelning av och rätt till naturre surser, bostäder (Kh rekreation (Kh bekämpning av föroreningar och giftiga ämnen i såväl landsbygds- som stadsområden. 25.15 Intemationellaoch regionala organisationer bör samarbeta inom de föreslagna områdena. bör upprätthålla ett samarbete med andra FN-organ, regeringar (Kh icke-statliga organisationer för att utveckla pro gram för barn för att mobUisera bam tUl deltagande i ovannämnda åtgärder. a) Finansieringoch kostnadsberäkning 25.16 Finansieringsbehovenför merparten av de ovan nämnda åtgärderna ingår i beräkningar för andra program. b) Kunskapsutvecklingoch kapacitetsuppbyggnad 25.17 Deätgärder som beskrivs här bör underlätta ätgärder för kapacitets uppbyggnad och UtbUdningsverksamhet som behandlas i andra kapitel i . Kapitel 26 Skr. Att erkänna och stärka ursprungsbefolkningars och derassamhällens roll 26.1Ursprangsbefolkningar och derassamhällen har ett historiskt förhällande till de områden de bebor (Khhärstammar i regel från de ursprangliga invånarna inom dessa områden. Med utttycket"områden" förstås i detta kapitel även miljön i de omräden som människomagenom hävd bebor. Ursprungsbefolkningar och deras samhäUen utgör en betydandeandel av världens befolkning. De har inom loppet av mänga generationerutvecklat en traditionell helhetssyn och kunskaper om sina områden samt dessaområdens naturresurser och miljö. Ursprangsbefolkningar (Kh deras samhällenskall åtnjuta mänskliga rättigheter och grandläggande friheter i full omfattningutan hinder eller diskriminering. Deras förmåga att delta i fuU utsträckning iprocessen mot en hållbar utveckling inom sina områden har ofta varit begränsad tUlföljd av ekonomiska, sociala och historiska faktorer. Med tanke på sambandetmellan den naturliga miljön och dess hållbara utveckling och ursprangsbefolkningarskulturella, sociala, ekonomiska och fysiska välbefinnande bör nationella ochinternationella insatser för att genomföra en miljöanpassad och hällbarutveckling beakta, anpassas tUl, främja och stärka ursprailgsbefolkningars ochderas samhällens roll. 26.2Några av de mäl som ingär imålen och åtgärdema inom detta programområde ingår redan i sädanainternationella rättsliga instmment som om ursprangs- ochstambefolkningar (nr 169) (Kh tas med i utkastet till en allmän förklaring om ursprangsbefolkningarsrättigheter, som utarbetas av FNs arbetsgrapp för ursprangsbefolkningar. Interaationellaåret för världens ursprangsbefolkningar (1993), som utlystes av generalförsamlingeni dess resolution 45/164 av , utgör ett lämpligt tUlfälleför att mobilisera ytterligare intemationellt, tekniskt och finansielltsamarbete. 26.3 Ifullt utvecklat samarbete med ursprangsbefolkningar (Kh deras sam hällen bör regeringar och, där så är lämpligt, mellanstatliga organisationer sträva efter att uppfylla följande mål: a)Att inleda en process för att bemyndiga urspmngsbefolkningar och deras samhäUengenom bl.a. följande åtgärder: i) Att anta eller stärka lämplig politik (Kh/eller rättsliga instrament på nationellnivå, ii) att erkänna att ursprangsbefolkningars och deras samhällens omrä den bör skyddas frän verksamhet som inte är mUjöanpassad eller som de berörda människorna betraktar som socialt och kulturellt olämplig, '° iii)att erkänna deras värderingar, traditionella kunskaper och metoder Skr.1992/93:13 för resurshantering för att främja en miljöanpassad och hållbar utveckling, iv)att erkänna att ett traditionellt och direkt beroende av fömybara resurser ochekosystem, inklusive hållbara skördemetoder, även i fortsättningen ärlivsviktigt för ursprangsbefolkningars och deras samhällens kulturella,ekonomiska och fysiska välbefinnande, v)att utveckla och stärka nationella tvistlösningsförfaranden för att lösaproblem rörande bosättning och resurshantering, vi)att stödja alternativa mUjöanpassade produktionsmetoder för att säkerställaderas valmöjligheter när det gäller att förbättra sin livskvalitet så att deaktivt kan delta i en hållbar utveckling, vii)att förbättra kapacitetsuppbyggnad för ursprungssamhällen på grundval avanpassning till och utbyte av traditionella erfarenheter, kunskaper ochresurshanteringsmetoder för att säkerstäUa deras hållbara utveckling, b)anta, där sä är lämpligt,förfaranden för att stärka ursprangsbefolkningars och deras samhällens aktivadeltagande i utformningen på nationell nivå av politik, lagar och programavseende resurshantering och andra utvecklingsprocesser som kan påverka demsamt initiativ till förslag från deras sida beträffande sädan politik ochsädana program, c)främja ursprangsbefolkningarsoch deras samhällens deltagande på nationeU och lokal nivå i strategier förresurshantering och bevarande och andra program som har startats för att stödjaoch följa upp strategier för en hållbar utveckling, t.ex. de som föresläs inomandra programområden i . 26.4 VissaursprangsbefoUcningar och deras samhällen kan i enlighet med nationell lagstiftning komma att kräva större kontroll över sina områden, självständig hantering av sina resurser, deltagande i utvecklingsbeslut som angår dem, inklusive, där sä är lämpligt, deltagande i inrättandet eller för valtningen av skyddade omräden. Här följer exempel på särskilda ätgärder som regeringar kan vidta: a)Överväga att ratificera ochtillämpa befintliga internationella konventioner om ursprungsbefolkningar ochderas samhällen (om de inte redan har gjort detta) CKh ge sitt stöd för attgeneralförsamlingen skall anta en deklaration om ursprungsbefolkningarsrättigheter, b)anta eller stärka en lämpligpolitik eller rättsliga instrument för skydd av urspmngsbefolkningarsimmateriella (Kh kulturella rättigheter och rätten att bevara hävdvunna ochadministrativa system och förfaranden, 26.5 FN-organisationeroch andra internationella utvecklingsorgan och fi nansiella organisationer och regeringar bör, med urspmngsbefolkningars och deras samhällens aktiva deltagande, vidta följande ätgärder för att bl.a. förena deras värderingar, uppfattningar (Kh kunskaper, inklusive det unika bidrag som görs av kvinnor frän urspmngsbefolkningar, med resurshantering och annan politUc ochandra program som kan påverka dem: ■' a) Utse en särskildkontaktperson inom vaije internationell organisation . 1992/93:13 (Kh organisera årliga möten för samordning mellan organisationer i samråd medregeringar (Kh ursprungsbefolkningars organisationer, där så är lämpligt, ochutarbeta ett förfarande inom och meUan de operativa organen för att biståregeringar när det gäller att säkerställa att ursprangsbefolkningars synpunkterpä ett konsekvent och samordnat sätt inarbetas vid utformning och genomförandeav politik och program. Enligt detta förfarande bör ursprangsbefolkningar (Khderas samhällen informeras och konsulteras och tUl-lätas att delta i nationellabeslutsprocesser, särskilt vad gäUer regionala och intemationellasamarbetsinsatser. Dessutom bör denna politik och dessa program fullt ut beaktastrategier baserade på lokala initiativ frän ursprangsbefolkningar, b)ge tekniskt och ekonomisktbistånd till kapacitetsuppbyggnadsprogram för att stödja en hällbarsjälvständig utveckling för ursprangsbefolkningar och deras samhällen, c)stärka forsknings- ochutbildningsprogram som syftar tUl att: i)Uppnå en bättre förståelse av ursprangsbefolkningars kunskaper (Kh erfarenheterpå mUjöområdet (Kh tUlämpa dessa i lösningar för dagens utvecklingsproblem, ii)effektivisera ursprungsbefolkningars system för resurshantering, t.ex. genomatt främja anpassning och spridning av lämpliga tekniska uppfinningar, d) bidratUl ursprangsbefolkningars och deras samhäUens ansträngningar vad gäller resurshantering (Kh strategier för bevarande (t.ex. sädana som kan konuna att utvecklas i samband med lämpliga projekt som finansieras av Globala mUjöfacUiteten (Kh Handlingsplanen för tropiskt skogsbmk) (Kh andra programområden i , inklusive program för att samla, analy sera (Kh använda information till stöd för projekt för en hållbar utveckling. 26.6 Regeringarbör, i fuUt samarbete med ursprangsbefolkningar (Kh deras samhällen, när det är lämpligt: a)Utarbeta eller stärka nationeUaförfaranden för samråd med ursprangsbefolkningar och deras samhällen i syfteatt beakta deras behov och förena deras värderingar och traditionella och andrakunskaper och metoder med nationell politik och nationella program inomresurshantering cKh bevarande och andra utvecklingsprogram som angår dem, b)samarbete pä regional nivå, därså är lämpligt, för att söka lösa ur-sprangsbefoUcningars problem i syfte atterkänna (Kh stärka deras deltagande i en hållbar utveckling. a)Finansiering och kostnadsberäkning 26.7 Konferenssekretariatethar beräknat totalkostnaden per är (1993-2000) för att genomföra de ätgärder som redovisas i detta kapitel tUl ca. 3 miljoner doUar från det intemationeUa samfundet i bidrag eller förmänliga krediter. Det rör sig här endast om ungefärliga uppskattningar, som inte har granskats Defaktiska kostnaderna och finansiella villkoren, inklusive Skr. 1992/93:13 ickekoncessionellavillkor, beror bl.a. på vilka strategier och program som regeringarna beslutaratt genomföra. b) Rättsligaoch administrativa ramar 26.8 Regeringarbör, i samarbete med de berörda urspmngsbefolkningarna, beakta ursprungsbefolkningars och deras samhällens rättigheter och skyldig heter i nationell lagstiftning, med hänsyn tUl de särskilda förhållandena i landet. Utvecklingsländerna kan behöva tekniskt bistånd för att genomföra dessa ätgärder. 26.9 Intemationellabiståndsorgan och regeringar bör ge ekonomiska och andra resurser till utbildning för ursprungsbefolkningar och deras samhällen i syfte att bygga upp deras kapacitet för att uppnå en hållbar egenutveckling och bidra till och delta i en hållbar och rättvis utveckling på nationell nivä. Särskild tonvikt bör läggas vid att stärka rollen för kvinnor från ursprungsbe folkningar. Att Stärka de icke-statliga organisationernas roll: Samarbetspartnersför en hållbar utveckling 27.1Icke-statliga organisationerspelar en viktig roll för att skapa och genomföra en demokrati med reellt medinflytande.Deras trovärdighet beror på den ansvarskännande och konstraktiva roll som despelar i samhället. Säväl formellt och informellt upprättade organisationersom rörelser pä gräsrotsnivå bör erkännas som samarbetspartners när de gälleratt genomföra . Den självständiga roll som spelas av icke-statliga organisationerinom samhället kräver ett aktivt deltagande. Självständighet är därför enviktig egenskap hos dessa organisationer och en föratsättning för aktivt deltagandeoch reellt medinflytande. 27.2En av de största utmaningar somvärldssamfundet stär inför när det nu söker ersätta ohållbarautvecklingsmönster med en miljöanpassad och hållbar utveckling är behovet avatt framkalla en känsla av gemensam föresatts inom alla samhällssektorer. UtsUcternatill framgång i denna strävan beror på om det finns en vilja inom alla sektoreratt delta i ett verkligt socialt samarbete och en dialog gmndade på respektför alla deltagares självständiga roll, ansvar och särskUda kompetens. 27.3Icke-statliga organisationer,inbegripet ideella organisationer representerande de grupper tUl vUka dettaavsnitt i riktar sig, har en mångårig och mångsidig erfarenhet,kompetens och kapacitet inom sådana områden som är av särskild betydelse förgenomförande och uppföljning av den mUjöanpassade och socialt ansvarsfullahållbara utveckling som är det genomgående temat för . De icke-statligaorganisationema utgör således ett globalt nät som bör utnyttjas, stödjas ochstärkas för att kunna bidra till de ansträngningar som görs för att uppnå dessagemensamma mäl. 27.4För att säkerställa att de icke-statligaorganisationema lämnar det bidrag som de har kapacitet för bör man verka förstörsta möjliga kommunikation och samarbete mellan ä ena sidan internationellaorganisationer, centralregeringar och kommunala organ och å andra sidan icke-statligaorganisationer i de institutioner som ges i uppdrag att genomföra Agenda 21samt i de program som utformas för detta ändamål. Det blir ocksä nödvändigt förde icke-statliga organisationerna att främja samarbete och kommunikationsinsemellan för att kunna medverka mera effektivt vid genomförandet av en hällbarutveckling. 27.5 Samhället,regeringar och internationella organ bör utveckla mekanis mer som gör det möjligt för ickestatliga organisationer att på ett ansvarsfullt ocheffektivt sätt medverka som samarbetspartners i processen mot en mil- Skr.1992/93:13 jöanpassad och hällbar utveckling. 27.6För att stärka de icke-statligaorganisationemas roll som sociala samarbetspartners bör FN-systemet CKhnationella regeringar i samråd med dessa organisationer inleda en översyn av deformella reglerna oeh mekanismerna för organisationernas engagemang pä alla niväerfrän beslutsfattande till genomförande. 27.7Senast 1995 bör en konstmktivdialog ha upprättats på nationell nivä mellan alla regeringar och icke-statligaorganisationer och deras egna kontaktnät i syfte att erkänna och stärka derasrespektive roller vid genomförandet av en miljöanpassad och hällbarutveckling. 27.8Regeringar och internationellaorgan bör verka för och tUlåta att icke-statiiga organisationer deltar iskapandet, upprättandet cKh utvärderingen av officiella mekanismer och formellaregler för uppföljning av genomförandet av pä alla nivåer. 27.9 FN-systemet,inbegripet de internationella finans-och utvecklingsorga nen och alla mellanstatliga organisationer och fora, bör i samråd med de icke-statliga organisationerna vidta följande ätgärder: a)Följa upp och rapportera ommetoder för att förbättra de befintliga regler och mekanismer genom vUka de icke-statligaorganisationerna inom respektive organ, i diskussioner mellan organen och i FN-konferenserbidrar till utformning av, beslut om, genomförande och utvärdering avpolitiken, b)på grandval av a)' förbättra debefintliga mekanismerna och reglerna eller, om sädana saknas, införa mekanismeroch regler inom varje organ för att kunna dra nytta av de icke-statligaorganisationernas sakkunskap och synpunkter vid utformning, genomförande ochutvärdering av politik och program, c)se över nivåerna förfinansiellt och administrativt stöd till de icke-statliga organisationernasamt omfattningen och effektiviteten av deras deltagande i genomförandet avprojekt och program i syfte att bygga ut deras roll som sociala samarbetspartners, d) utformaöppna och effektiva metoder för att säkerställa att de icke statliga organisationerna deltar i den process som upprättas för uppföljning och utvärdering av genomförandet av på alla nivåer, e) verkaför och tillåta att icke-statliga organisationer och deras egna kon taktnät bidrar till uppföljningen och utvärderingen av den politik och de pro gram som utformas för att genomföra , inbegripet stöd till icke- statiiga Organisationer i utvecklingsländerna samt deras egna kontaktnät, f) i relevanta rapporterfrän generalsekreteraren till generalförsamlingen samt de rapporter som i enlighet med granskningsprocessen för utarbetas av alla berörda FN-organ och andra mellanstatliga organisationer och fora avseende genomförande av beakta de slutsatser som läggs fram av de icke-statliga organisationernas uppföljnings- och utvärde ringsmekanismer, 33 g) förse icke-statligaorganisationer med korrekt och aktuell information Skr. 1992/93:13 för attfrämja effektiviteten hos deras program och verksamhet och deras bidrag till enhällbar utveckling. 27.10 Regeringarbör vidta ätgärder för att: a)Upprätta en dialog ellerförbättra den befintliga dialogen med ickestatliga organisationer och deras enakontaktnät inom olika sektorer i syfte att i) beakta dessa organisationersrättigheter och skyldigheter, ii) på ett effektivt sätt kanalisera dessaorganisationers bidrag till utvecklingen av regeringens politik och iii)främja en samordning mellan dessa organisationer vid genomförandet av dennationella politiken på programnivå, b)stimulera och stödja samarbeteoch dialog mellan lokala icke-statliga organisationer och kommuner vad gälleråtgärder syftande till hållbar utveckling, c)se tUl att de icke-statiigaorganisationerna deltar i nationella mekanismer eller förfaranden somupprättas för att genomföra , varvid de bör ta vara på deraskompetens, särskilt i fråga om utbUdning, minskning av fattigdom samt miljövårdoch rehabilitering av mUjön, d) vidutformning och utvärdering av riktlinjer för genomförandet av pä alla niväer beakta de slutsatser som läggs fram av icke-statliga organisationers uppföljnings- och utvärderingsmekanismer, e) seöver det statliga utbUdningssystemet för att finna metoder för att en gagera de icke-statiiga organisationerna, eller utöka deras engagemang, i formell eller informell utbildning och opinionsbildning, f) lämnade icke-statliga organisationerna den information som de behö ver för att kunna ge effektiva bidrag tfll forskning samt till utformning, ge nomförande och utvärdering av program. a) Finansieringoch kosmadsberäkning 27.11 Beroendepå utfallet av granskningsprocesser och utvärderingen av olika synpunkter beträffande det bästa sättet att bygga upp ett samarbete och en dialog mellan statliga organisationer och grapper av icke-statliga or ganisationer kommer det att uppstå relativt begränsade men oföratsebara kostnader pä internationell och nationell nivä för en utbyggnad av förfaran den och mekanismer för samråd. De ickestatliga organisationema kommer därutöver att behöva medel som stöd för att upprätta, förbättra eller bidra till övervakningssystem för . Dessa kostnader kan bli betydande, men det är omöjligt att göra en tillförlitlig uppskattning på grandval av be fintlig information. 27.12 Detkommer att behövas ett ökat finansiellt och administrativt stöd från FN-systemets organ, andra mellanstatliga organisationer och fora, bUa terala program samt den privata sektom till icke-statliga organisationer (Kh deras egna kontaktnät, särskUt sådana som är etablerade i utvecklingslän-