prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — En annanfaktor som talar för att sparkvoten skulle kurma komma ned något är att detfinansiella sparandet enligt prognosen blir så högt. Med ett antagande omoförändrade aktiekurser ökar hushållens finansiella förmögenhet med nära 200miljarder kr. Osäkerheteni bedömingen av den privata konsumtionen är följaktligen stor. Varken enstarkare eller svagare konsumtionsutveckling än prognosens kan uteslutas. 8 Investeringar Prop. 1992/93: lOO Bilaga 1.1 Efter den starka invesleringsexpansionenunder andra hälften av 1980- talelvände utvecklingen i takt med avtagande ekonomisk aktivitet och sjunkandekapacitetsutnyttjande. Året därpå accelererade nedgången ytterligare. Även 1992beräknas minskningen bli av samma storleksordning, ca 9%.Desinflationsprocessen dämpar investeringsaktiviteten genom höga realräntor,skärpta avkastningskrav på investeringar och fallande värden på olikatillgångar. Det urholkar också värdet på säkerheter för lån och medverkar tillkreditförlusteraa i banker och finansbolag. Det därav följande stramakreditläget dämpar investeringsaktiviteten ytterligare. Deprecieringen avkronan motverkar värdefallet på fastigheter genom lägre räntor samt en ökadekonomisk aktivitet. Effektema bedöms dock som för små för att innebära någondramatisk förändring av situationen på finans- och fastighetsmarknaden. Tabell 8:1 Bruttoinvesteringar efter näringsgren Årlig procentuell 1991 1992 -15,4 -8,3 -11,9 -13,4 6,2 -6,0 -8,7 -13,0 -0,8 5,0 -0,1 2,2 -35,6 -36,6 -9,5 -3,0 -2,3 4,4 Källor: , Statistiska centralbyrånoch . har invesleringsnedgången främst varitkoncentrerad lill näringslivet. föratses fallet blistörst för bostadsbyggandet. Det bidrar till att de totalabyggnadsinvesteringaraa sjunker markant 1993. Nedgången fortsätter 1994 medanmaskininvesteringaraa då föratses vända uppåt. De totala investeringaraaberäknas falla med 9,och 1994. De statliga investeringamasexpansion till följd av satsningama inom infrastrakturområdet motverkarnedgången. Inom näringslivet föratses en vändning uppåt mot slutet av prognos-periodenmol bakgrand av den återhämtning i ekonomin som föratses. Efteren oavbraten uppgång vände utvecklingen då näringslivetsinvesteringar började falla. noterades en minskning med drygt 15%.Särskilt stark var nedgången inom finans- och fastighetsförvaltning ochbyggnadsindustri. Inom industrin reducerades investeringsvolymen meden fjärdedel , . Fallet fortsatte 1992 med ca 12%.Enligt SCB:s oktoberenkäl skulle investeringsvolymen stiga svagt 1993.Utvecklingen har dock tenderat att överskattas . Den uppgång iindustriproduktionen som föratses bedöms inte 14 1992/93. innebäraatt investeringarna stiger i någon större omfattning, med tanke Prop.1992/93:100 på det låga kapacitetsutnyiijandet. En ökning av investeringamaväntas Bilaga l.l främst inom basindustrin men också inom verkstadsindustrinmedan nedgången inom övrig industri fortsätter. ändras däremot fömtsättningarna.Produktionen stiger starkare, vinstläget förbättras och kapacitetsulnyttjandetkommer upp till högre nivåer. Detta stimulerar till en vissinvesteringsuppgång, uppskattningsvis av storleksordningen . Det är enstörre ökning än i industriproduktionen. Överslagsberäkningar visar emellertidatt utslagningen av produktionskapacitet varit av betydligt slörre omfattningän vid föregående lågkonjunktur. Nyinvesteringar krävs då relativt snart efterdel att produktionen kommit igång. Med utgångspunkt i kapacitetsutnyttjande ochproduktionsutveckling, och därmed maximal produktionskapacitet, bedömsproduktionskapaciteten inom industrin ha fallit med sedan produktionenvar som högst, jämfört med i förra lågkonjunkturen. Det innebär attkapitalstocken nu minskat med i volym, vilket motsvararmer än nyinvesteringar. För att enbart återhämta detta skulleinvesteringarna behöva stiga med ungefär en tredjedel i nivå under en konjunkturcykelpå . Tabell 8:2 Bruttoinvesteringar i näringslivet -18,2 -12,0 -38,9 -22,0 -16,1 -9,0 -5,7 -10,5 -7,6 -3,0 -17,3 -16,9 -5,7 -15,4 -13,4 -0,8 -14,5 -9,1 -1,1 -15,8 -15,7 -1,8 Källor: , Statistiska centralbyrånoch . Investeringarna i övrigt näringsliv började falla ien mer betydande omfattning först , elt år efter det att nedgången iindustrin inleddes. Raset uppgick då till . Vanligtvis är utvecklingenav investeringama inom denna sektor jämnare än inom industrin till följd avden lägre graden av utländsk konkurrens. Fastighetskrisens inverkan, och denmycket svaga inhemska efterfrågan, gör dock att fallet bedöms vara lika stortockså 1992. Nedgången fömtses fortsätta i avtagande takt . I stort settsamtliga branscher berörs. Både maskin- och byggnadsinvesteringarna väntasstiga svagt 1994 till följd av den återhämtning i ekonomin som föratses. Diagram 8:1 Procentuell förändring av investeringar ochproduktion i näringslivet 1992/93:100 Bilaga1.1 1971 1974 1977 1980 1983 1986 1989 1992 Källor: och . Kommunernasvarade för den uppgång i de offentliga investeringaraa på somregistrerades 1991. Förklaringen är troligen att investeringama förskjötsframåt i tiden som en följd av att kommuneraa inte belastas av mervärdesskatt fr.o.m.år 1991. ökade de statliga infrastraktursatsningaraa medan dekommunala investeringaraa föll. Även åren därefter föratses staten svara förinvesieringsuppgången medan de kommunala investeringaraa först minskar för attsedan plana ut mot slutet av prognosperioden. Tabell 8:3 OfTentliga investeringar Statliga myndigheter Statliga affärsverk Staten -0,1 0,1 0,0 30,0 -3,0 8,1 Kommunala myndigheter Kommunala affärsverk Kommunerna -4,9 -0,3 -4,1 -9,6 -7,8 Källor: , Statistiska centralbyrånoch . Genom beslut har närmare 25miljarder kr utöver ordinarie anslag tillförts infrastrakturområdet genomtidigareläggningar av planerade investeringar samt via ökade anslag. Av dessautgör planeringsramen för investeringar i trafikens infrastraktur den störredelen, ca . Dessutom har ytterligare ca 5 mUjarder kr avsattsför investeringar i produktivitets- och sysselsättningsfrämjande åtgärder inomkommunikationsdepartementets område, främst i form av väginvesteringar, samt förunderhåll av vägar och järavägar. En stor del av de totala satsningarnaberäknas falla ut som investeringar . steg detotala investeringarna till följd avinfrastraktursatsningar. beräknas nivån vara ca 3procentenheter högre än vad som skulle ha varit fallet utan dessa åtgärder. 1992/93:100 Bilaga1.1 Efterfråganpå lägenheter har minskat i takt med stigande räntor, ökade boendekostnader,minskad sysselsättning och avtagande inkomster. Ett tecken på detta är etlväxande antal lediga lägenheter. Sedan bottennoteringen 1990, då ca 3 000lägenheter var lediga för uthyrning, har antalet stigit till närmare20 000. Störst andel lediga lägenheter finns i det nyproducerade beståndet.Fortfarande är emellertid det totala antalet betydligt lägre anrekordnoteringen under förra lågkonjunkturen då 37 000 lägenheter var lediga. Diagram 8:2 Antal outhyrda lägenheter respektive antalpåbörjade lägenheter 1976 197S 1980 1OSC 19S4 1986 198S 1990 1992 Anm.: Antalet outhyrda lägenheter avser den 1 marsrespektive år , samt antalet outhyrda lägenheter hos allmännyttan . Antalet påbörjade lägenheter omfattar bådetlertämiljshus och småhus. Källor: ochFinansdepartementet. Efter den starka uppgången av nybyggandet avbostäder inleddes ett fall 1991. Från nivån1990, som med 70 000 påbörjade lägenheter är den högsta sedan det s.k.miljonprogrammets dagar, minskade antalet till 55 000 lägenheter. Även 1992 fortsatte nedgången då ytterligare enfjärdedel av påbörjan- Prop. 1992/93:100 det föll bort. Under första halvårethölls dock aktiviteten uppe relativt väl Bilaga 1.1 p.g.a. en stabilflerbostadshusproduklion. Övergångsreglerna för sänkningen avinvesteringsbidraget medverkade till detta. Dessa regler innebär att projektenska ha påbörjats före för flerbostadshus och före föregnahem för att erhålla oreducerat investeringsbidrag. Ett fortsatt fall i nybyggandel föratses underresten av prognos-perioden. Den statistik som speglar ulbudssidan, t.ex antalelansökningar om statligt stöd, indikerar ett högre bostadsbyggande än det iprognosen förväntade. Enligt skulle ansökningaraa innebära ettpåbörjande med ca 30 000 lägenheter 1993. Att antalet enligt vår bedömning blirlägre beror på den svaga utvecklingen av efterfrågan. Höjda relativpriser påbyggande och boende verkar fortsatt dämpande på efterfrågan de kommande åren.Fr.o.m. avskaffas investeringsbidragen helt. Dessutom träderett nytt syslem för statens stöd för bostadsfinansieringen i kraft. Del innebäratt räntebidragen ska avvecklas successivt. I kontraktiv riktning verkar ocksåett fortsatt stramt kredilläge och fallande sysselsättning. Nedgången motverkasi någon mån av räntesänkningen efter övergången lill flytande växelkurs.Investeringsvolymen beräknas falla med mnt 1993 och 1994. Detmotsvarar 25 000 respektive 15 000 påbörjade lägenheter. 1,2 7,9 -6,7 -19,0 -9,0 -32,9 -43,0 -40,0 -48,6 -38,0 -42,0 -29,2 4,5 -8,3 62,0 25,0 50,0 -38,8 -24,0 -25,0 -17,8 -35,0 -40,0 -6,5 -6,0 -35,6 -36,6 Källor: , Statistiska centralbyrånoch . Ombyggnadsinvesteringarna inom bostadsbyggandetsteg starkt under första hälften av 1980-lalet lill följd av subventionema inomROT-sektom (reparation, om- och tillbyggnad). För att motverka den tilltagandeöverhettningen på byggmarknaden infördes regleringar som minskadeombyggnadsvolymen . sänktes också dengaranterade räntan för enskilda projekt av arbetsmarknadsskäl, till 3,moltidigare 5,. /92 ökade antalet ansökningar omstatligt stöd till följd av att mer restriktiva regler infördes . Denya reglema innebär att den lägre räntenivån på 3,permanen-lades. Samtidigttillkom dock en inskränkning av vad som berättigade lill räntesubventioner. Desom sökte bidrag innan utgången av 1991 och påbörjar projektet innan utgångenav får statligt stöd enligt de äldre mindre restriktiva reglerna.Ombyggnadsverksamheten har därför stigit kraftigt . Ävenantalet ansökningar om statligt stöd för ombyggnad har ökat starkt under de treförsta kvartalen 1992. En dubblering har skett i förhållande till samma periodförra året. har dock omfattningen av varje projekt minskat så attvolymen av ombyggnadsinvesteringaraa ändå avtar 1993. föratsesett minskal anlal igångsättningar, även om nivån är högre än vad den var islutet av 1980-talel. Volymen föratses fortsätta att falla i och med denminskade omfattningen av projekten. Utvecklingen kan dock bromsas av deåtgärder som föreslås för att stimulera tidigareläggning av genomgripandeunderhåll och ombyggnad av bostäder och 1994. Räntebidragen förgenomgripande underhåll och ombyggnad reduceras till för projekt som sättsigång och minskas ytterligare till för projekt påbörjade . Därmedkvarstår endast det skattekompenserande räntebidraget. På detta sätt skapasstarka incitament för att tidigarelägga genomgripande underhåll och ombyggnaderlill och . 1992/93:100 Bilaga1.1 "-/"X" K...ZN /\\ \/ ,_,/ 1970 1973 1976 1979 1982 1985 1988 1991 1994 Källor:Statistiska centralbyrån och . Dentotala byggnadsverksamheten beslår, föratom av bostadsinvesteringar, avinvesteringar i övriga fastigheter, anläggningar samt av reparationer ochunderhåll av fastigheter och vägar. Efter en trendmässig nedgång avbyggnadsinvesteringarna under 1970-och vände utvecklingeni mitten av . Byggnadsinvesteringaraa i näringslivet började då stigasamtidigt som efterfrågan på bostäder ökade. Avregleringen av kreditmarknadenmedverkade till en stark kreditexpansion som underblåste prisökningama på kommersiellafastigheter och bosläder. Det tidigare skattesystemets egenskaper, medbetydande avdragsmöjligheter, medförde också en låg räntekänslighet hoslåntagarna. 1992/93:100 Bilaga1.1 Diagram 8:4 Byggnadsinvesteringar per sektor 1970-1994 976 1979 1982 1985 19881991 1994 I takt med en alltmer besvärande överhettning påbyggmarknaden tillgreps omfattande regleringar för att hålla tillbakabyggandet. Avsikten var dels att dämpa det allmänna efterfrågetrycket dels attskapa utrymme för nyproduktion av bostäder. Dessa regleringar, t.ex. ramar förallt byggande utom bostadsbyggande, restriktioner för ombyggnad av bostäder ochden s.k. invesleringsskatlen avvecklades . Teckenpå avmattning inom byggnadsverksamheten kom 1990. Valutaavregleringensavskaffande bidrog till all dämpa prisuppgången påkommersiella fastigheter eftersom köp av fastigheter i utlandet då blevmöjligt. Prisfallet på kommersiella fastigheter blev allt tydligare 1990.Fallet förstärktes av ökade drifts- och kapitalkostnader till följd avskaltereformen och av sjunkande efterfrågan på lokaler och därmed lägre hyror. En nedgång av byggnadsinvesteringaraa inleddesunder Prop. 1992/93:100 1990. har arbetslöshetenbland byggnadsarbetare stigit Bilaga 1.1 kontinuerligt. skedde docken utplåning och nivån stabiliserades på . Arbetslösheten bland ickeyrkesutbildad personal är väsentligt högre än bland övriga yrkesgrapper. byggbarometer förväntade sig ca trefjärdedelar av företagen att byggvolymen konuner att minska det närmaste året.Ungefär lika många planerar för ytterligare personalnedskämingar. Nedgången i byggnadsinvesteringaraa bedöms var avsamma storleksordning 1992 som 1991, . Fallet beräknas bli betydligtstarkare 1993 och 1994, 15,respektive . Denna utveckling orsakas avfallet i bostadsbyggandet medan det starka raset i näringslivet bromsas upp ochen mer betydande återhämtning sker mot slutet av perioden. De offentligainvesteringaraas expansion dämpar nedgången. Reparationer och underhåll, somingår i den totala byggnadsverksamheten, har historiskt tenderat att varierakontracykliskt i förhållande till ombyggnader av bostäder. Den starkauppgången av ombyggnadema torde därför innebära en minskadreparationsverksamhet. Under resten av prognosperioden däremot föratses avsamma orsak en ökning som bromsar fallet i den totala byggnadsverksamheten. Byggnadsinvesteringar därav näringslivet myndigheter bostäder 165,7 52,2 23,0 90,4 -4,8 -14,5 -5,1 -9,1 6,3 -6,0 -15,5 1,1 3,2 -35,6 -10,2 6,7 0,0 -36,6 -6,0 -2,8 -5,4 -10,1 -5,9 Källor: , Statistiska centralbyrånoch . Under1980-lalet skedde en strakturell utveckling mot sjunkande lagerkvoter, dvslager i förhållande till produktion. Totalt sett minskade lagren med närmare 55miljarder kr (priser). För industrins del innebar detla altlagerkvoten i det närmaste halverades. 1 samband med alt industrikonjunkturenvände nedåt avstannade denna utveckling och en mindrelagerappbyggnad skedde. Denna var emellertid blygsam vid en jämförelse medmotsvarande fas i tidigare konjunklumedgångar. Produktionen anpassades snabbaretill den svagare efterfrågan än vad som varit fallet tidigare. uppbyggnaden tog lageravvecklingen åter fart med Prop.1992/93:100 intensifierad styrka . De totala minskningen av lagrenuppgick till Bilaga 1.1 närmare 21 mUjarder kr (priser). Detnegativa bidraget till BNP-tillväxten blev därmed . Intesedan 1970-lalet har lagerförändringar haft en så kraftig tillväxldämpandeeffekt. Miljarder kr., priser -0,6 -38,9 -5,2 -20,7 -1,2 -0,7 -11,5 -0,7 -4,0 -1,5 -4,5 -0,1 -4,5 2,2 -0,2 -2,5 0,0 -1,0 -0,9 -0,0 0,1 0,0 -0,3 -0,2 Totalt -66,7 Korrektionspost -2,6 Totalt inkl korrektionspost-69,3 -18,3 -2,6 -21,0 -6,9 -5,6 -12,5 -4,6 -5,6 -10,2 -0,4 -5,6 -6,0 -2,1 Källor: , ochfmansdepartementet. Lagemeddragningama fortsatte i snabb takt ocksåunder 1992. Industrin har, enligt konjunkturbarometera, en längre lid ansettsig ha för stora lager av färdigvaror. På gmnd av del exceptionellt svaga efterfrågelägethar avvecklingen inle kunnat påbörjas . Denna avveckling har varitstörst inom skogsindustrin men berör också övriga delbranscher i varierandeomfattning. Minskningen av varor i arbete fortsatte 1992 och var specielltpåtaglig för verkstadsindustrin. Detla kan ses som ett tecken på all arbetetatt effektivisera produktionen fortgår. Lageraeddragningama i partihandelnuppgick till hela 5 miljarder (priser). En starkt bidragande orsaktill detta står att finna i de höga realräntoma. De totala lagemeddragningamabedöms preliminärt ha uppgått till 1992. Eftersom det ärförändringen i lagerinvesteringar som påverkar ENP-tillväxten ger lagerpostenändå ell positivt bidrag på . Vid analysen av lageratvecklingen måste man dockbeakta att nationalräkenskapema valt att till de egentliga lagerminskningaraaockså lägga neddragande korrektionsposter i detaljhandelns lager. På så sälljusterar man ned ekonomins användningssida och därmed det officiellaBNP-måttet. Anledningen till detta förfarande är de stora svårigheteraa iavstämningen mellan försörjningsbalansens användnings- och pro-duklionssida. Korrektionspostenförekommer såväl (2,) som första halvåret1992 (3,0 miljarder). I prognosen betraktas inte dessa korrektionsposter somnågra egentliga lageraeddragningar. Det är därför rimligt att göra etttekniskt anlagande om all motsvarande poster förekommer även och kommandeår (preliminärt också för ). Därmed påverkas inteBNP-tillväxten i ekonomin . Diagram8:5 BNP-utveckling och lagerbidrag 7 6 5 4 3 2 1 O -1 -2 -3 -4 H BNP H lager 1970 1973 1976 1979 1982 1985 1988 1991 1994 Källor: ,och . Miljarder kr., 1985 årspriser 10 1992/93:100 Bilaga1.1 -5-1 -10 -15-1 -20 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 Källor: , ochFinansdepartementet Att lageravvecklingama blivit så kraftiga desenaste åren beror i hög grad på desinflationsprocessen. En hög realräntainnebär en allmän press på alla typer av kapitalanvändning. I tidigarekonjunktumppgångar har också ett inslag av prisspekulalion haft stor betydelseför lagerbeteendet. Detta har tagit sig uttryck i att man köpt in storakvantiteter medan priseraa varit låga och sedan genom lagerhållning väntat inprisökningar. Denna form av lagerappbyggnad kan nu väntas ske i mycketbegränsad omfattning när förväntningar om framtida prisökningar är mycket små. Förlagerhållningen, speciellt i handelsledel, kan också åtstramningen på Prop.1992/93:100 kreditmarknaden spela en roll genom kraftigt ökande svårigheteratt Bilaga 1.1 lånefinansiera lager. De grandläggande motiven för en restriktivlagerhållning väntas i huvudsak kvarstå också under innevarande och kommandeår. 1993 föratses därför lageraeddragningar uppgående till (inkl. Industrilagren väntas minska med 2,5 miljarder.Denna minskning ligger nästan enbart på färdigvaralagren. Det successivtförbättrade efterfrågeläget på industrivaror gör alt avvecklingen av dessalager kan fortsätta. I och med all industriproduktionen börjar öka 1993 upphöravvecklingen av lagren av insatsvaror samt varor i arbete. För partihandelnföratses ytterligare lageraeddragningar av såväl bilar som övriga varor.Lagerpostens bidrag till BNP-tillväxten uppgår 1993 till -1-0,. 1994 förväntas lagren i stort sett vara oförändradeom man exkluderar korrigeringsposter. Det positiva BNP-bidraget från lagrenblir då . Vissa mindre neddragningar kan föratses inomhandeln och för industrins färdigvaralager. I takt med den tilltagande produktionensker en marginell ökning av lagren av insatsvaror och varor i arbete. Det ärdock viktigt att notera alt lagerkvoteraa fortsätter att minska något såväl1993 som 1994. Detla kan ses som ett uttryck för fortsatt rationalisering avlagerhanteringen. De bidrag till tillväxten som diskuteras gällerbruttosiffror, dvs utan hänsyn tagel till importinnehållet ilagerförändringama, vilket är förhållandevis högt. Den direkta påverkan påproduktionen av en lagerförändring är alltså inte lika stor som bidragstalenindikerar. Sambandet mellan lagerrörelsema och importens utveckling äregentligen mycket starkt. Det kraftiga importraset 1991 berodde således i högutsträckning på motsvarande lageravveckling. För perioden 1992 till 1994påverkas tillväxttalen för importen på omvänt sätt uppåt av de positiva lageromslagen. 9 Den offentliga sektorn Den offentliga sekloras finanser har försämratskraftigt . beräknas underskottet i detfinansiella sparandet uppgå till motsvarande av BNP. Den strakturelladelen av underskottet beräknas till av BNP, medan resterandeunderskottet beror på det låga kapacitetsulnyttjandet i ekonomin. Underskottetfortsätter all öka beroende på den svaga ekonomiska utvecklingen ochstigande ränteutgifter. föratses en förbättring av de offentligafinansema och del strakturella underskottet beräknas då uppgå tiU ca 3,avBNR 9.1 Den konsoliderade offentliga sektorn Under första hälfien av 1970-lalet hade denoffentlig sektom ett finansiellt sparandeöverskotl motsvarande av BNP. Densvaga ekonomiska utvecklingen i slutet av decenniet och av1980-lalet medförde en kraftig försämring av den offentliga sektoms finanser.Det finansiella sparandel sjönk lill motsvarande ca minus av BNP 1982.Sparandel förbättrades sedan under den långa högkonjunkturen och 1990uppnåddes finansieUt överskott motsvarande av BNP, se diagram 9:1. Diagram 9:1 Den ofTentliga sektorns finansiella sparande1970-1994 Prop.1992/93:100 Bilaga 1.1 19701973 1976 1979 1982 1985 1988 1991 1994 Bakom förstärkningen av den offentliga sektomsfinanser låg, föratom den starka konjunkturen, de mot slutet av 1980-talettilltagande löne- och prisökningama. Detta tillsammans med de ickeinflationsskyddade skatteskaloma bidrog lill all driva upp skattekvoten(skattema och socialavgiftemas andel av BNP). Sammantaget steg skattekvotenfrån 1985 till 1990. Utgiftemas andel av BNP minskade under sammaperiod . Den djupa konjunkturnedgången medför attskatteinkomsteraa minskar som utgifterna dras upp av kostnaderaa förarbetsmarknadspolitiken och ersättning till arbetslösa saml av stöd tillbankema. Produktionsbortfallet vid ökad arbetslöshet belastar till denoffentliga sektom genom skattebortfall och ökade bidrag. Resterande utgörsav sänkt disponibel inkomst för berörda hushåll. Den offentliga sektorns finansiella sparande försämradeskraftigt och beräknas ett underskott på motsvarande avBNP. Den föratsedda konjunkturappgången tillsammans med vidtagnafinanspolitiska åtgärder medför all det finansiella sparandet förbättras, trotsatt ränteutgifterna ökar starkt till följd av den successivt växande offentligaskuldsättningen. Trots de ökande underskotten är denoffentliga sektoras nettoskuld fortfarande lägre än i många andra länder.Offenlliga sektoras finansiella nettoskuld beräknas till i ,medan genomsnittet för då uppgår till av BNP. Försämringenav den offenlliga sektoms finansiella ställning är dock ojämförligt störst iSverige , se diagram 9:2. Diagram 9:2 Den ofTentliga sektorns finansiellanettoställning 1992/93:100 Bilaga1.1 En orsak till försämringen av de offentligafinansema är en svag utveckling av skatteinkomsteraa. Därav beror dock påalt en arbetsgivarperiod infördes i sjukförsäkringen 1992, varvid de offentigautgiftema reducerades i motsvarande grad. Avlyften av mervärdeskatten på denoffenlliga sektorns inköp sänker också skattekvoten utan attdärför påverka det finansiella sparandel. Effekten på skattekvoten 1992beräknas till . Efter justering för dessa förändringar sjönksåledes skattekvoten med ca 3 procentenhetermellan 1990 och 1992. Det motsvarar ett skattebortfall på Prop. 1992/93:100drygt . Det är inte bara BUaga 1.1förändringar i skatteregler som påverkar den på detla sätt justeradeskattekvoten, utan skattekvoten beror också på hur olika skatteunderlagutvecklas i förhållande till BNP. Att vinstandelen i ekonomin ökade mellan 1990och 1992 reducerar skattekvoten, eftersom vinster är lägre beskattade än lönerpå kort och medellång sikt. Även betalningsratiner och redovisningsprinciperpåverkar skattekvoten. Hushållens direkta skatter Företagens direkta skatter Källor: , ,och . Nedan anges en del större skatteändringar för åren1992, 1993 och 1994: Skatten på vissakapitalinkomster sänktes och omsättningskatten på värdepapper slopades 1992.Skatten på allemansparande har höjts till . Skattereduktionen förfackföreningsavgifter slopades 1992. Schablonavdraget under inkomstav tjänst avskaffas . Pensionäremas särskildagrandavdrag avtrappas inle länge mol kapitalinkomster och förmögenhet från1993. Grandavdragei sänks från 0,32till 0,25 basbelopp 1994, dvs med ca .