prop · GF03174 · 1992-01-01 00:00:00 — 1. den materiel som får 1. den materiel som får tillverkas, 2. rätt att tillverkas, 2. rätt att vidareupplåta eller vidareupplåta eller vidareöverlåta rätten vidareöverlåta rätten att tillverka krigsmateriel att tillverka krigsmateriel till någon annan, 3. eller produkter rätt att tillhandahålla jämställda med krigsmateriel till mottagare krigsmateriel till någon som inte angivits i det annan, 3. rätt att ursprungliga avtalet, 4. tillhandahålla förlängning av avtalets krigsmateriel eller produkter giltighetstid, eller 5. jämställda med bestämmelser om sekretess. krigsmateriel till mottagare som inte angivits i det ursprungliga avtalet, 4. förlängning av avtalets giltighetstid, eller 5. bestämmelser om sekretess. Militärt inriktad utbildning av utländsk medborgare får inte bedrivas inom riket utan tillstånd av regeringen. Första stycket gäller Första stycket gäller inte inte 1. utbildning som anordnas av 1. utbildning som anordnas av staten, staten, 2. utbildning som anordnas i 2. utbildning som anordnas i samband med försäljning samband med försäljning av krigsmateriel eller med av krigsmateriel eller anställning i företag produkter jämställda med för tillverkning av krigsmateriel eller med sådan materiel. anställning i företag för tillverkning härav. Marknadsföring av Marknadsföring av krigsmateriel krigsmateriel och produkter jämställda med krigsmateriel Den som har tillstånd enligt 2 eller 3 § lagen (1983:1034) om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. samt svensk statlig myndighet som bedriver motsvarande verksamhet skall, i den ordning som regeringen föreskriver 1. lämna redovisning till 1. lämna redovisning till regeringen om de länder regeringen om de länder utanför i vilka utanför i vilka marknadsföring av marknadsföring av krigsmateriel bedrivs, vilka krigsmateriel eller produkter bestämda mottagare som jämställda med marknadsföringen riktar sig krigsmateriel bedrivs, vilka till och vilken materiel bestämda mottagare som marknadsföringen avser, 2. marknadsföringen riktar sig lämna underrättelse till till och vilken materiel regeringen a) innan anbud marknadsföringen avser, 2. lämnas om försäljning lämna underrättelse till eller annat regeringen a) innan anbud tillhandahållande av lämnas om försäljning krigsmateriel till någon eller annat utom riket, b) innan anbud tillhandahållande av lämnas om upplåtelse av krigsmateriel eller produkter rätt att utom riket jämställda med tillverka krigsmateriel, c) krigsmateriel till någon innan avtal ingås om utom riket, b) innan anbud försäljning eller annat lämnas om upplåtelse av tillhandahållande av rätt att utom riket krigsmateriel till någon tillverka krigsmateriel eller utom riket. produkter jämställda med krigsmateriel, c) innan avtal ingås om försäljning eller annat tillhandahållande av krigsmateriel eller produkter jämställda med krigsmateriel till någon utom riket. Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från redovisningsskyldighet som avses i första stycket. Regeringen får också i enskilda fall medge undantag från sådan redovisnings- och underrättelseskydlighet. Regeringen får i enskilda Regeringen får i enskilda fall förbjuda att fall förbjuda att 1. anbud lämnas om 1. anbud lämnas om försäljning eller annat försäljning eller annat tillhandahållande av tillhandahållande av krigsmateriel till någon krigsmateriel eller produkter utom riket, 2. anbud lämnas jämställda med om upplåtelse eller krigsmateriel till någon överlåtelse av rätt utom riket, 2. anbud lämnas att utom riket tillverka om upplåtelse eller krigsmateriel, 3. avtal överlåtelse av rätt ingås om a) att utom riket tillverka försäljning eller annat krigsmateriel eller produkter tillhandahållande av jämställda med krigsmateriel till någon krigsmateriel, 3. avtal utom riket, b) upplåtelse ingås om a) eller överlåtelse av försäljning eller annat rätt att utom riket tillhandahållande av tillverka krigsmateriel. krigsmateriel eller produkter jämställda med krigsmateriel till någon utom riket, b) upplåtelse eller överlåtelse av rätt att utom riket tillverka krigsmateriel eller produkter jämställda med krigsmateriel. Utredningens förslag till krigsmaterielförteckning Förteckning över materiel som avses i 1 b § lagen (1988:558) om förbud mot utförsel av krigsmateriel och därmed jämställda produkter, m.m. A. KRIGSMATERIEL (enligt 1 b § första stycket 1-5) Militära vapen och vapensystem 1.1 Eldrörsvapen med kaliber 20 mm a) Pistoler och revolvrar utom f19R sådana med en kaliber , f19R sådana som speciellt utformats för tävlingsskytte enligt internationella regler eller för utskjutning av rök- och lyssignaler. b) Gevär och karbiner som utformats för strid eller som är halv- eller helautomatiska, samt kulsprutepistoler, kulsprutegevär och kulsprutor. c) Sådana delar till krigsmateriel under a) och b) som är underkastade bestämmelserna i vapenlagen. 1.2 Eldrörsvapen med kaliber f20e 20 mm a) Artilleripjäser, såsom kanoner och haubitsar, granatkastare samt pansarvärnsvapen såsom granatgevär och pansarskott. b) Eldsprutor samt för stridsinsats utformade anordningar för utskjutning av pyroteknisk materiel och rökmateriel. 1.3 Robotar, raketer, torpeder, bomber m.m. a) Robotar (missiler), raketer och torpeder för stridsinsats. b) Bomber, handgranater, land- och sjöminor. c) För stridsinsats utformade apparater och anordningar för funktionskontroll, armering, utskjutning och utläggning av materiel under a) och b). a) Kärnladdningar samt radiologiska, biologiska och kemiska stridsmedel. b) Apparater och andra anordningar särskilt utformade för spridning av radiologiska, biologiska och kemiska stridsmedel. Laser-, partikelstråle- eller mikrovågssystem särskilt utformade för att skada eller förstöra ett mål. Ammunition och stridsdelar användbara för materiel under 1 utom f19R omantlad och halvmantlad ammunition, f19R salongsgevärsammunition, f19R hagelpatroner. Fartyg, båtar och andra farkoster utformade för strid genom att de är f19R beväpnade eller förberedda för beväpning, f19R utrustade eller utformade för utläggning av minor. 3.2 Stridsflygplan, stridshelikoptrar m.m. Flygplan, helikoptrar och rymdfarkoster som utformats för strid genom att de är f19R beväpnade eller förberedda för beväpning, f19R utrustade med fällningsanordningar för bomber, robotar, raketer, torpeder eller andra stridsmedel eller förberedda för montering av sådana anordningar. Fordon som utformats för strid genom att de f19R beväpnats eller förberetts för beväpning, f19R utformats eller utrustats för utläggning av minor. Utrustning för inriktning och styrning av militära vapen Apparater och utrustningar för inriktning och styrning av krigsmateriel enligt 1, nämligen följande produkter: 4.1 Eldledningsutrustningar funktionellt ingående i vapensystem, såsom vapensikten och riktinstrument samt eldledningsradar och sonarer med en mätnoggrannhet som medger direkt vapeninsats. 4.2 Eldledningsutrustningar ingående i förbandsutrustning, som artillerilokaliseringsradar och ljudmätutrustningar. 4.3 Styrsystem och målsökare för torpeder, robotar, bomber och ammunition samt målföljningssystem som medger direkt insats av dessa stridsmedel. 5.1 Sprängämnen till ammunition för eldrörsvapen samt för materiel enligt 1.3, nämligen trotyl, hexogen, oktogen, hexanitrostilben, pentyl, PYX (dipikrylaminodinitropyridin) och TATB (triaminotrinitrobensen) jämte blandningar där något av dessa ämnen ingår. 5.2 Krut till ammunition för eldrörsvapen samt för materiel enligt 1.3 med undantag av svartkrut. 5.3 Sprängladdningar, pyroteknisk materiel, rökmateriel och brandmedel som utformats för stridsinsats. 5.4 Tändmedel för krigsmateriel under 5.1-3. PRODUKTER JÄMSTÄLLDA MED KRIGSMATERIEL (enligt 1 b § andra stycket 1-5) Materiel för störning, röjning m.m. 1.1 Materiel för störning Apparater och utrustningar för störning vilka i samband med strid medger aktiv verkan mot vapen eller andra stridsmedel. 1.2 Materiel för röjning m.m. Sådana apparater och utrustningar för svepning, röjning och desarmering av minor, vilkas användning normalt har direkt samband med en efterföljande vapeninsats. Fortifikatoriska anläggningar som primärt är konstruerade för vapeninsats eller för direkt ledning av sådan insats. Tillverkningsanläggningar m.m. 3.1 Anläggningar, maskiner och andra särskilt utformade utrustningar för tillverkning och kontroll av materiel enligt A 1-3 och A 5. 3.2 Produktionsunderlag för tillverkning av materiel under 3.1. Delsystem, insatsvaror m.m. 4.1 Magasin och matningsutrustningar till militära vapen. 4.2 Eldrör, mekanismer och lavetter till eldrörsvapen samt eldrör och lavetter till robotar och raketer. 4.3 Speciella drivmedel för torpeder, robotar och raketer avsedda för stridsinsats. 4.4 Ackumulatorer till militära ubåtar. 4.5 Efterbrännkammare till motorer för militära flygplan. 4.6 Sådana för militärt bruk utformade G-dräkter, tryckdräkter, syrgasutrustningar, övertrycksanordningar och hjälmar, vilka är nödvändiga tillbehör för en pilot i stridsflygplan. 4.7 Skyddskonstruktioner innehållande explosiva ämnen. 4.8 Andra delsystem, komponenter och reservdelar, som har vital betydelse för funktionen hos ett militärt stridsmedel och som inte är tillgängliga på den civila marknaden. 4.9 De med förkortningarna QL och DF betecknade binära prekursorerna för framställning av stridsgas. 4.10 Gelatineringsmedel för framställning av brandstridsmedel. 4.11 Andra sådana insatsvaror av vital betydelse för framställning av ett militärt stridsmedel, vilka inte är tillgängliga på den civila marknaden. 5.1 Simulatorer som är specifika för ett visst robotsystem eller en viss vapenbärare. 5.2 Övningstorpeder, särskilt utformade för utbildning i handhavande av en viss typ av stridstorped. 5.3 Övningsminor, särskilt utformade för utbildning i handhavande av en viss typ av stridsladdade minor. 5.4 Sådan övningsmateriel i övrigt, som är särskilt utformad för utbildning i handhavande av ett visst vapen eller vapensystem eller en viss vapenbärare och som har väsentlig betydelse för att man skall uppnå förstörelsebringande vapenverkan. Förteckning över remissinstanser och sammanställning av remissyttrandena över betänkandet (SOU 1989:66) Begreppet krigsmateriel Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av justitiekanslern (), riksåklagaren (), kommerskollegium (KK), överbefälhavaren (), försvarets sjukvårdsstyrelse (Sjus), fortifikationsförvaltningen (FortF), (), (), , (), flygtekniska försöksanstalten (FFA), luftfartsverket (LFV), generaltullstyrelsen (GTS), (), sprängämnesinspektionen (SÄI), styrelsen för teknisk utveckling (STU), , affärsverket FFV (FFV), (), , , , kammarrätten i , kammarrätten i , , , , (), försvarskommitté, utredning om krigsmaterielexporten, , , , och . RÅ har bifogat yttranden från regionåklagarmyndigheten i och samt från statsåklagarmyndigheten för speciella mål. RPS har bifogat yttranden från föreningen och från polismyndigheterna i och . CTH har bifogat yttrande från högskolans ledningsgrupp för teknisk fredsforskning. Utredningen har genomfört en prövning av krigsmaterielbegreppet och analyserat den tekniska utvecklingens inverkan på materielklassificeringen och vilka kriterier som bör uppställas vid definitionen av begreppet. Med utgångspunkt i denna prövning har utredningen presenterat förslag som syftar till en klarare definition av de produktslag som skall omfattas av utförselkontroll enligt krigsmateriellagstiftningen. En majoritet av de remissinstanser som yttrat sig över utredningen anser att utredningens förslag skapar ökad klarhet i begreppsfrågan. RÅ menar att utredningens förslag står väl i samklang med dess strävanden att nå ökad ändamålsenlighet och konsekvens vid tolkningen av krigsmaterielbegreppet. SÄI konstaterar att utredningens diskussioner och förslag till definition av begreppet krigsmateriel ger ett betydligt klarare underlag för bedömning av när en vara skall anses utgöra krigsmateriel, samt att utredningens förslag väsentligt skulle underlätta bedömningen av vad som är att betrakta som krigsmateriel. GTS anser att ett genomförande av utredningens förslag i stort kan medföra bättre förutsättningar både för klassificeringen av krigsmateriel och för tullens utförselkontroll. KK finner utredningens förslag väl grundade. FOA instämmer i huvuddragen i utredarens argumentation och slutsatser och anser att denne skapat en god idémässig grund för avgränsning av tillståndspliktig materiel. FMV och FortF tillstyrker i huvudsak utredningens förslag. ÖB finner att utredningens resonemang är systematiskt och logiskt. Några invändningar mot utredningens slutsatser har därför ÖB inte. FFA ansluter sig i allt väsentligt till utredarens förslag till definition av begreppet krigsmateriel och anser att föreslagna regler leder till ökad klarhet inte minst för försvarsindustrin. Sveriges Försvarsindustriförenings inställning till förslagen i betänkandet är att de är väl genomarbetade och skapar förutsättningar för en mer konsekvent och mer förutsebar klassificering än som varit fallet. Det systematiska sätt på vilket utredaren angripit sin uppgift välkomnas. Föreningen delar i allt väsentligt de bedömningar utredaren gör och stödjer i stort hans förslag. Kritik av allmän art framförs av som anser att betänkandet är mångordigt och krångligt skrivet samt att det bitvis är svårt att tolka texten och ännu besvärligare att bedöma effekterna av föreslagna åtgärder. Avslutningsvis pekar man på att det ankommer på , den allmänna opinionen och intresserade organisationer att noga följa vapenexportutvecklingen och att möjligheterna till detta skulle förbättras något med det vidare krigsmaterielbegrepp utredningen lanserar. anser att utredningens förslag skulle skapa ökad klarhet kring vad som inräknas i begreppet krigsmateriel, vilket man tycker är positivt. anser att utredningen vantolkat direktiven genom att man inte inriktat sig på att utvidga begreppet som sådant, d.v.s. det antal produktgrupper som bör omfattas, utan istället på en utvidgning av bestämmelserna för att uppnå större tydlighet och fullständighet. Ledningsgruppen för teknisk fredsforskning vid CTH anser att utredningens förslag visserligen ger ökad precision och underlättar KMI:s verksamhet, men att förslaget på väsentliga punkter avviker från vad man i vanligt språkbruk förstår med begreppet ''''''''krigsmateriel''''''''. En eller flera huvudkategorier Några remissinstanser kommenterar utredningens ställningstagande att någon indelning i flera huvudkategorier (offensiv-defensiv, vapen/vapenbärare -- övrig materiel) inte bör göras. FOA anser det förtjänstfullt att utredaren inte föreslår en kategoriindelning, i t.ex. defensiv och offensiv materiel, som en grund för prövning av ärenden om utförseltillstånd. FOA delar uppfattningen att det är materielens potentiella användning för att åstadkomma förstörelsebringande vapenverkan som skall ligga till grund för avgränsning av vilka materielkategorier som skall omfattas av utförsellagen och sålunda inte bakomliggande FoU-insats eller vem som är köparen. FOA anser att utredaren därmed har lagt grunden till de förändringar, främst motiverade av den tekniska utvecklingen, som FOA finner mest angelägna ifråga om regelverket och dess tillämpning, nämligen en förskjutning från en klassificeringspraxis av väsentligen ''''''''single-use''''''''- betonad natur till ett på materielens tekniska egenskaper grundat regelverk och ett därmed sammanhängande krav på en längre gående, teknisk precisering av de materielslag, egenskaper och prestanda som omfattas av tillståndstvånget. FFV har uppfattningen att krigsmateriels offensiva eller defensiva karaktär inte skall ligga till grund för bedömning av ett mottagarland. Någon annan indelningsgrund än krigsmateriel/icke krigsmateriel bör således inte tillämpas eller utbildas. Även försvarsindustriföreningen delar denna uppfattning. Flera remissinstanser kommenterar utredningens förslag att grunda klassificeringen på ett funktionskriterium, baserat på ett konstruktionskriterium. RÅ biträder utredningens förslag att ett funktionskriterium skulle vara den överordnade principen vid avgränsningen av det ifrågavarande objektkollektivet. Ett konstruktionskriterium bör enligt utredningen liksom användas vid den mer detaljerade klassificeringen av enskilda produkter. Vad gäller ett s.k. köparkriterium ansluter sig RÅ till den uppfattning som redovisats av överåklagaren i , som i sitt yttrande till RÅ framfört som sin uppfattning att det är riktigt att man vid klassificeringen inte skall ta hänsyn till vem som är köpare. En sådan ordning skulle som utredningsmannen påpekar leda till att viss materiel anses vara krigsmateriel och vid ett annat tillfälle civil materiel. Detta verkar inte tilltalande. Frågan om betydelsen av vem som är köpare hör till prövningen av frågan om exporttillstånd skall medges i ett särskilt fall. KK finner utredningens förslag bl.a. i fråga om förordet för ett funktionskriterium och mot ett köparkriterium välgrundat som överordnad princip. FOA kommenterar utredningens förslag att produkter som också förekommer på den civila marknaden, s.k. dual-use-produkter, inte skall utgöra krigsmateriel. FOA anför att det bör göras tydligare att produkter med ''''''''dual-use'''''''' måste omfattas av lagstiftningen om de har prestanda av väsentlig betydelse för stridsförloppet och hävdar att utredaren är något otydlig i detta avseende främst i samband med att ett marknadskriterium införs. FOA framhåller också att begreppet ''''''''den civila marknaden'''''''' är ett oklart begrepp eftersom tillgängligheten där varierar för olika köpare. Det kan t.ex. diskuteras om insatsvaror som omfattas av COCOM-bestämmelser anses tillgängliga på den civila marknaden (enligt B 4.11 i produktförteckningen). FOA delar utredarens grundsyn att det är verkninglöst att förbjuda utförsel av produkter som är allmänt tillgängliga. Men utredarens förslag att utgå från en allmänt hållen ''''''''marknadsdefinition'''''''' leder enligt FOA:s uppfattning till att nya typer av tolkningsproblem och oklarheter införs, tvärt emot utredningens syfte och intentioner. Den enda tydliga och verkningsfulla vägen att nå syftet hade enligt FOA även här varit att i förteckningen explicit ange de produkttyper, egenskaper och prestanda som skall underkastas tillståndsplikt. finner det välbetänkt att ett funktionskriterium och därunder ett konstruktionskriterium ligger till grund för klassificeringen och instämmer i att vem som är tilltänkt köpare icke bör påverka klassificeringsövervägandena. SSU förstår utredningens vilja att använda konstruktions- och funktionskriterier istället för köparkriterium, om det senare skulle vara alltför komplicerat att tillämpa. Man framhåller emellertid att det är viktigt att på något sätt kunna ingripa om det är uppenbart att köparen använder svenska produkter i direkt stridsverksamhet och refererar till förslag i denna fråga. menar att också ett köparkriterium och ett användarkriterium måste kunna tillmätas betydelse vid bedömning av huruvida en produkt skall anses militär eller inte. Man föreslår införandet av ett begrepp ''''''''Militär export'''''''', vilket skall avse export som går till militära köpare av något slag eller som på goda grunder kan förväntas komma till militär användning eller avser produkter som är tillverkade, ändrade eller konstruerade för rent militär användning. Utredningens förslag att lagtexten skall byggas ut, och därmed även omfatta en förteckning över de huvudproduktgrupper som skall anses utgöra krigsmateriel, kommenteras av flera remissinstanser. Kammarrätten i delar utredningens uppfattning. Även kammarrätten i instämmer men påpekar att den avsedda effekten med förslaget emellertid urholkas om det -- såsom föreslås -- i den nya lagtexten tas in också en bestämmelse, som tillåter regeringen att besluta om undantag från krigsmaterielbegreppet. Betänkandet innehåller enligt kammarrätten inte någon tillfredsställande motivering till att också en sådan undantagsbestämmelse föreslås. Man har svårt att förstå att utredningen föreslår en möjlighet för regeringen att besluta att viss sådan materiel eller vissa sådana produkter skall falla utanför lagstiftningen och anser att det i vart fall måste lämnas en klargörande motivering till ett sådant undantag. RÅ anser att förslaget att i själva lagen översiktligt räkna upp vad som skall innefattas i begreppen krigsmateriel och produkter jämställda med krigsmateriel förtydligar reglerna på ett bra sätt och bejakar att den mer detaljerade avgränsningen av de enskilda produkterna enligt förslaget skall inrymmas i en regeringsförordning. På grund av det omfång och den detaljrikedom som kännetecknar förslaget om ''''''''ny förteckning'''''''' finner RÅ det vara mindre lämpligt att införa den i lagtexten. RÅ har därför inget att erinra mot den föreslagna uppdelningen. utredning om krigsmaterielexporten har en avvikande uppfattning och framför följande: ''''''''Den särskilde utredaren föreslår att utförsellagen byggs ut med en beskrivning av vad begreppen krigsmateriel och därmed jämställda produkter omfattar. De tio huvudkategorier som föreslås återgivna i utförsellagen utgör en översiktlig beskrivning av vilka produkter som omfattas av lagen. Beskrivningen är dock inte uttömmande. Den skall kompletteras av en särskild produktförteckning som regeringen fastställer. Praktiska skäl eller rimlighetsbedömningar kan föranleda att produkter undantas i förteckningen vilka annars sakligt faller under huvudkategorierna. Dessa senare tjänar sålunda inte syftet att entydigt definiera de produkter på vilka lagen har avseende. Skälen för utredarens förslag ligger i stället på det politiska planet. skall få en mer ingående befattning med bestämmelsernas materiella innehåll. Härigenom ökar tyngden i det samlade regelverket, menar utredaren. Utredningen respekterar motiven men ifrågasätter om förslaget att inkludera kategorierna i lagtexten utgör en lämplig metod. Den innebär att måste ta ställning till detaljerade, tekniska frågor. Vidare leder den till en omfattande utökning av lagtexten, vilken för sin rätta förståelse ändå måste kompletteras med en särskild förteckning jämte kommentarer. Syftet kan uppnås och olägenheterna undgås, synes det utredningen, om beskrivningen av vilka materielslag som omfattas av regelsystemet delges , exempelvis i samband med de förslag till ändringar i utförsellagen som begreppsutredningen i övrigt kan föranleda. skulle då ges möjlighet att framföra sina eventuella synpunkter utan att genom lag binda sig. Utredningen anser således att den nuvarande ordningen bör bibehållas, d.v.s. att regeringen meddelar föreskrifter om vad som skall avses med krigsmateriel enligt utförsellagen.'''''''' FOA instämmer i förslaget till en precisering redan i lagen av det område inom vilket regeringen har att bestämma det närmare innehållet genom en särskild förteckning. FOA tar dock inte ställning till detaljerna i utredningens förslag till lagtext. ÖB biträder förslaget om utbyggnad av lagtexten. ställer sig också positivt härtill och anser att det är ett vällovligt syfte att ''''''''därmed skulle få mer ingående befattning än tidigare med avgränsningen av lagens tillämpningsområde''''''''. Särskiljande av vissa produkter under benämningen ''''''''med krigsmateriel jämställd materiel'''''''' Utredningen föreslår en indelning av det produktkollektiv som skall kontrolleras i två grupper: krigsmateriel -- den förstörelsebringande materielenmed krigsmateriel jämställd materiel -- övrig materiel som skall kontrolleras enligt lagen. Remissinstanserna har härvidlag haft följande synpunkter. påpekar att lagtexten genom förslaget tyngs och ifrågasätter om inte lagförslagets 1 b § istället skulle kunna bestå av tio punkter (alla under benämningen krigsmateriel).