prop · GG0313 · 1992-12-31 00:00:00 — 5.54Befolkningsbistånd börsamordnas med bilaterala och multUaterala givare för att säkerställa att aUautvecklingsländers befolkningsbehov CKh krav behandlas med full respekt för detövergripande samordningsansvaret och för mottagarländernas val och strategier. 5.55Samordningen bör förbättras pålokal (Kh internationell nivå. Arbetsmetoderna bör förbättras för att nåoptunal resursanvändning, dra lärdom av kollektiva erfarenheter och förbättragenomförandet av program. UNFPA ochandra berörda organ bör stärka samordningen av intematio- Skr. 1992/93:13nella samarbetsåtgärder med mottagarländer och givarländer för säkerställandeav att tillräckliga medel finns tUlgängliga för växande behov. 5.56 Förslag bör utvecklas för lokala, nationella ochintemationeUa be folknings- (Kh miljöprogram som uppfyUer de särskilda kraven för upp nående av en hällbar utveckling. I förekommande fall måste institutioneUa förändringar genomföras sä att en tryggad ålderdom inte enbart beror på bi drag från famUjemedlemmar. a) Firumsieringoch kostnadsberäkning 5.57 har beräknat den årligakostnaden (1993 - 2000) för att genomföra de i detta program angivna åtgärderna tiU omkring 7 miljarder doUar, inklusive 3,5 mUjarder dollar i bidrag eller förmänliga kre diter från det internationella samfundet. Det rör sig här endast om ungefär liga uppskattningar, som inte har granskats av regeringama. De faktiska vUl koren för kostnader och finansiering, även icke-koncessionella villkor, beror bland annat på de strategier och program som regeringama beslutar att ge nomföra. 5.58 Forskning bör bedrivas med sUcte påatt utveckla specifika handluigs-program och det kommer att bli nödvändigt attgöra en prioritering mellan föreslagna forskningsområden. 5.59 Sociodemografisk forskning om hurbefolkningar reagerar på en miljö stadd i förändring bör bedrivas. 5.60 Förståelsen för sociokulturella ochpolitiska faktorer som leder tiU acceptans av ändamålsenliga instrament förbefolkningspolitik bör ökas. 5.61 Förändringar i behovet avändamålsenliga tjänster i samband med ansvarsfull planering av familjestorlek,vUka återspeglar variationer inom olika scKioekonomiska grapper CKh inom olUcageografiska regioner bör undersökas. c) Kunskapsutveckling och kapacitetsuppbyggnad 5.62 Kunskapsutveckling (Kh kapacitetsuppbyggnad,med särskild inriktning pä utbUdning (Kh yrkesutbUdning av kvinnor, är omrädensom är av central betydelse och vars prioritet vid genomförande avbefolkningsprogram är mycket hög. 5.63 Seminarier för att hjälpa program-cKh projektiedare att koppla befolkningsprogram tUl andra utvecklings- (Khmiljömål bör anordnas. 5.64Utbildningsmaterial,inklusive guider eUer handböcker för planerare och beslutsfattare och andra aktörer i program förbefolknmgsfrågor, mUjö- -74 frägor eUer utvecklingsfrågor bör utvecklas. 5.65 Samarbetetmellan regeringar, vetenskapliga institutioner (Kh icke- Skr. 1992/93:13 statliga organisationer inom regionen, och liknande institutioner utanför re gionen bör utvecklas. Samarbete med lokala organisationer för att öka med vetenheten, stimulera till att deltaga i demonstrationsprojekt (Kh rapportera omvunna erfarenheter bör främjas. 5.66 Rekommendationernai detta kapitel bör på intet sätt påverka diskus sioner i samband med den Intemationella befolknings- och utvecklingskon ferensen , vilken blir ett lämpligt forum för behandlingen av befolk nings- (Kh utvecklingsfrågor, med beaktande av de rekommendationer som antogs av den Intemationella befolkningskonferensen i ' och de Framtida strategierna för kvinnors framåtskridande (Forward-loo- king Strategies for the Advancement of Women) som antogs av Världskonfe rensen för utvärdering och bedömning av FN:s kvinnodecenniums resultat: JämstäUdhet, utveckling och fred (the World Conference to Review and Appraise the Achievements of the United Nations Decade for Women: Equality, Development and Peace), viUcen hölls i . 'Report of the Intemational Conference on Population, , 6-14 1984(FNpublikation, försäljningsnr. E.84.XIII.8), kapitel I. Report of the WorldConference to Review and Appraise the Achievements of the United Nations Decade forWomen: Equality, Development and Peace, 15 - 26 (FN-publikation,försäljningsnr. E.84.IV.10), kapitel 1, avdelning A. Kapitel 6 Skr. Skydda och främja människors hälsa 6.1 Det råder ettnära samband mellan hälsa och utveckling. Både otillräcklig utveckling somleder till fattigdom och olämplig utveckling som orsakar överkonsumtion kan,som världens befolkning ökar, ge upphov tUl allvarliga miljöorsakadehälsoproblem i utvecklade länder (Kh utvecklingsländer. 1 angivnaåtgärder måste inriktas pä världsbefolkningens primära hälsobehov, eftersomdessa ingär som en nödvändig del i att uppnä målen för hållbar utveckling ochprimär miljövård. Det krävs tvärsektoriella åtgärder för att koppla samman enförbättring av hälsa, mUjö och samhällsekonomiska förhållanden. Sådanaätgärder, vUka omfattar utbUdning, bostadspolitik, anläggningsarbeten ochsamhällsgmpper, i vilka ingår företag, skolor och universitet och religiösa,medborgerliga CKh kultureUa organisationer, är inriktade pä att möjliggöra förmänniskor i lokala samhällen att säkerstäUa hällbar utveckling. Det är avsärskild betydelse att man i stället för att enbart förlita sig pärehabilitering och behandling även inbegriper förebyggande program. Ländernabör utveckla planer för prioriterade ätgärder med utgängspunkt iprogramområdena i detta kapitel, vilka gmndas på planering som utförs av deolika nivåerna i regering, icke-statliga organisationer och lokala samhäUen isamverkan. En för ändamålet lämplig organisation, såsomVärldshälsoorganisationen, WHO, bör samordna dessa ätgärder. 6.2 Föreliggandekapitel innehåller följande programområden: A. TUlfredsstäUandeav primära hälso- och sjukvårdsbehov, särskUt på landsbygden B. Bekämpning avsmittosamma sjukdomar D. Ätgärder beträffandeden svåra hälsosituationen i städer Minskande avhälsorisker orsakade av föroreningar och miljöfaror Tillfredsställande av primära hälso- ochsjukvårdsbehov, särskilt på landsbygden 6.3 Hälsaär i sista hand avhängig förmågan att framgångsrikt handskas med samspelet mellan den fysiska, andliga, biologiska och ekonomiska och so ciala mUjön. En sund utveckling utan en befolkning stadd vid god hälsa är inte möjlig. De flesta utvecklingsåtgärder påverkar dock i någon utsträck ning mUjön, vilket orsakar eller förvärrar många hälsoproblem. detjust bristen på utveckling som negativt påverkar många människors häl- Skr.1992/93:13 sotillstånd, vUket endast kan förbättras genom utveckling. Hälso-och sjukvårdssektorn kan inte ensam tillfredsställa grandläggande behov ochmäl. Den är beroende av social, ekonomisk och andlig utveckling, tUl vilken densamtidigt direkt bidrar. Den ar även beroende av en hälsosam miljö, vUkeninnefattar säkert vatten och goda sanitära förhållanden och främjandet av säkralivsmedel och riktig näringstillförsel. Särskild vikt bör läggas vid livsmedelssäkerhet,med prioritering av undanröjande av förorenade livsmedel, heltäckande ochhållbar vattenförsörjning för säkerställande av säkert dricksvatten och godasanitära förhållanden för förebyggande av bakteriella och kemiska föroreningaroch främjande av hälsoutbildning, immunisering och tillgång till basläkemedel.Till dessa tvärsektoriella åtgärder bidrar även utbildning och ändamålsenligatjänster med avseende på ansvarsfuU planering av familjestoriek, med respektför kulturella, religiösa och sociala aspekter, i överensstämmelse medmänniskomas frihet, värdighet och personliga värderingar, med beaktande avetiska och kulturella överväganden. 6.4 Inomramen för den övergripande strategin för hälsa åt aUa är målen att tillfredsställa de grandläggande hälsobehoven hos befolkningen på landsbygden, i städerna och deras utkanter, att bygga upp nödvändiga spe cialiserade miljövårdstjänster och att vid lösningen av hälsoproblem sam ordna insatser från medborgare, hälso- och sjukvårdssektora, hälsoankntna sektorer och andra berörda sektorer (företag, samhälls- och utbUdningsinsti tutioner och religiösa institutioner). Heltäckande hälso- och sjukvårdsser vice bör prioriteras för de mest behövande befolkningsgrupperna, särskilt de som är bosatta på landsbygden. 6.5 Nationellaregeringar och lokala myndigheter bör, med stöd av berörda icke-statliga organisationer (Kh internationella organisationer och mot bak grand av ländernas specifika föratsättningar (Kh behov, förstärka sina hälso- program, särskilt inriktade på landsbygdsbehov, för att: a)Bygga upp grundläggande infrastrakturer för hälso- och sjukvården,uppföljnings- och planeringssystem: i)Utveckla och förstärka system för primär hälso- och sjukvård som är praktiska,samhällsbaserade, vetenskapligt sunda, scKialt acceptabla och ändamålsenligabeträffande behoven (Kh som tUlfreds-ställer grandläggande hälsobehov av rentvatten, tjänliga livsmedel och goda sanitära förhållanden, ii)stödja användningen (Kh förstärkningen av mekanismer som förbättrarsamordningen mellan hälso- (Kh sjukvårdssektorn och andra berörda sektorer påalla nivåer inom regering, lokalsamhällen och berörda organisationer, iii)utveckla och genomföra rationella och ekonomiskt godtagbara åt gärder för att inrätta och underhålla hälsofaciliteter, 77 iv)säkerställa och i förekommande fall öka tillgängen till stöd från so- Skr.1992/93:13 cialtj änsten, v)utveckla strategier, innefattande tUlförlitiiga hälsoindikatorer, för att följaupp (Kh utvärdera effektiviteten hos hälsoprogram, vi)utreda former för finansiering av hälso- (Kh sjukvårdssystem, grandade påbedömning av resursbehov (Kh kartläggning av de olika finansieringsaltemativen, vii)främjahälsoutbUdning i skolor, informationsutbyte, tekniskt stöd och UtbUdning, ix)i förekommande fall integrera traditionella kunskaper och erfarenheter inationella hälsosystem, x)främja tillgängen pä nödvändiga medel för uppsökande verksamhet, särskilt pålandsbygden, (Kh xi)främja och stärka lokalt samhällsbaserad rehabiliteringsverksamhet förhandikappade på landsbygden, b) Stödja forskning och metodutveckling: i)Inrätta mekanismer för fortlöpande deltagande av lokala samhällen i mUjö-, hälso-och sjukvärdsåtgärder, innefattande optimering av lämplig användning av lokalasamhällens finansiella och mänskliga resurser, ii)bedriva miljöhälsoforskning, innefattande beteendeforskning och forskning omformer för att öka täckningsgraden och säkerställa att perifert bosatta,försummade (Kh utsatta befolkningsgmpper i ökad omfattning använder hälso- ochsjukvårdstjänster, vilka i förekommande fall utgörs av god förebyggande vårdoch god hälsovård, och iii)bedriva forskning om traditionella kunskaper om förebyggande ochrehabfliterande hälsooch sjukvårdsmetoder. a) Finansieringoch kostnadsberäkning 6.6 Konferenssekretariatethar beräknat den årliga kostnaden (1993-2000) för att genomföra de i detta program angivna åtgärderna till jarder doUar, inklusive i bidrag och förmånliga krediter från det intemationella samfundet. Det rör sig här om ungefärliga uppskattningar, som inte har granskats av regeringarna. De faktiska villko ren för kostnader och finansiering, inbegripet icke-koncessionella vUlkor, beror bland annat på vUka strategier och program som regeringarna beslutar att genomföra. b) Vetenskapligaoch tekniska medel 6.7 Nyametoder för planering och förvaltning av hälso- och sjukvårdssy stem och facUiteter bör testas, och forskning bör stödjas om former för inför livande av lämpliga tekniker i hälso- och sjukvårdsinfrastrakturer. Utveck lingen av vetenskapligt sund teknologi på hälsoområdet bör öka användbar heten för lokala behov (Kh samhällenas möjlighet att med egna resurser un- 78 derhålla teknologin,däribland underhålla och reparera utrastning som an- Skr. 1992/93:13 vändsi värden. Program bör utvecklas för att underlätta överföring av information(Kh expertis, däribland kommunikationsmetoder och utbildningsmaterial. 6.8 Tvärsektoriellametoder för utbUdning av hälso- och sjukvårdspersonal bör förbättras för att säkerställa dess lämplighet för"Hälsa-åt-alla"strate- gier. Åtgärder för att förbättra ledningsförmågan på distriktsnivå bör stödjas med sikte på att säkerställa en systematisk utveckling av, och en effektiv funktion hos basala hälso- och sjukvårdssystemet. Intensiva, korta, prak tiska UtbUdningsprogram med inriktning på färdighet i effektiv kommunika tion, organisation av lokala samhällen och underlättande av beteendeför ändringar bör utvecklas för att förbereda den lokala personalen från alla in blandade sektorer för deras respektive roller. I samverkan med utbildnings sektorn bör särskilda hälsoutbildningsprogram utvecklas med inriktning på kvinnans roll i hälso- och sjukvårdssystemet. 6.9 Regeringarnabör överväga att anta strategier för att möjliggöra och un derlätta och främja deltagande av lokala samhällen i åtgärder för att tillfreds ställa deras egna behov, förutom direkt stöd till tUlhandahållande av hälso- (Kh sjukvårdstjänster. Framför allt bör strategierna inriktas på utbUdning av lokalt samhällsbaserad sjukvårdspersonal med målsättningen att denna skall spela en aktiv roll i lokalsamhällets hälsoutbildning, med inriktning på ar bete i grupp, social mobUisering och stöd frän annan utvecklingspersonal. Nationella program bör täcka hälso- och sjukvårdssystem på distriktsnivå i städer (Kh deras utkanter samt på landsbygd, genomförande av hälso- och sjukvårdsprogram på distriktsnivå och utveckling av, och stöd till specialist tjänster. Kontroll av smittosamma sjukdomar Bakgrund 6.10 Framstegi utvecklingen av vacciner och kemoterapeutiska läkemedel har lett till att många smittosamma sjukdomar är under kontroll. Det åter står emeUertid många viktiga smittosamma sjukdomar för vilkas bekäm pande miljökontroUerande åtgärder är oundgängliga, särskilt inom området vattenförsörjning och sanitära förhållanden. Bland dessa sjukdomar ingår kolera, diarrésjukdomar, leishmanios, malaria och schistosoma. För alla dessa gäller att miljöåtgärder, antingen som en integrerad del i primär hälso- och sjukvård eller vidtagna utanför hälsosektom, utgör en oundgänglig be ståndsdel i övergripande strategier för sjukdomskontroll, tillsammans med hälsoutbildning och hygienutbUdning, och i vissa fall är de den enda be ståndsdelen. 6.11 MedHrV-infektioner vars antal beräknas uppgå till Skr.1992/93:13 2000 kan pandemins samhällsekonomiska inverkan antas bli förödande för allaländer, och i ökande grad för kvinnor och bam. Även om de direkta hälso- ochsjukvårdskostnaderna blir betydande, kommer de att vida överskuggas avpandemins indirekta kostnader - framför allt kostnader som har samband medarbetskraftens inkomstförluster och minskade produktivitet. Pandemin kommer atthämma tUlväxten av tjänste- och industrisektorn (Kh i betydande grad ökakostnadema för mänsklig kapacitetsuppbyggnad och omskolning. Jordbrakssektornsarbetsintensiva delar kommer i särskilt hög grad att påverkas. 6.12 Ettantal mål har slagits fast efter omfattande samråd inom olika inter nationella fora i vUka praktiskt taget alla regeringar, berörda FN-organisa tioner (inklusive WHO, , , UNDP och Väridsbanken) samt ett antal icke-statliga organisationer har deltagit. Mål (vUka innefattar, men inte är begränsade tiU målen nedan) rekommenderas för genomförande av alla länder i vilka de är tUlämpliga, med vederbörlig anpassning tUl varje lands särskilda fömtsättningar vad gäller etapplanering, normer, resursprio ritering och tillgäng, med respekt för kultureUa, religiösa och sociala aspek ter i överensstämmelse med människomas frihet, värdighet (Kh personliga värderingar och med beaktande av etiska överväganden. Ytterligare mål som är av speciell betydelse för ett lands särskilda föratsättningar börinföras i landets nationeUa handlingsplan [Handlingsplan för genomförande av världsdeklarationen om baraens överlevnad, skydd och utveckling ' (Plan of Action for Implementing the World Declaration on the Survival, Protection and Development of Children in the 1990s)]. Sådana handlingsplaner på nationell nivå bör bli föremål för samordning och upp följning från den offentliga hälso- och sjukvårdssektorn. Några av de huvud sakliga målen är: a)Att utrotasjukdomar orsakade av guineamasken (dra-contiasis), b)att senast är 2000 utrotapolio, c)att effektivtbekämpa onchocerciasis och spetälska, d) attsenast minska dödligheten i mässling och minska antalet mässlingsfall jämfört med antalet fall innan man började vaccinera, e) attgenom fortsatta ätgärder tillhandahålla hälso- och hygienutbUdning samt säkerställa alhnän tUIgäng tUl säkert dricksvatten (Kh allmän tUlgång till sanitära anläggningar för omhändertagande av exkrementer och därigenom kraftigt minska sjukdomar överförda av vatten, såsom kolera (Kh schisto soma (BUharzia, snäckfeber), (Kh även minska: i) dödligheten i barndiarréer i utvecklingsländer senast år2000, och ii) antalet fall av barndiarréer i utvecklingsländer med åtminstone25 - "A/45/625,bilaga. f) Att senast år 2000initiera heltäckande program för att med minst en Skr. 1992/93:13 tredjedel minska dödligheten i akuta luftvägsinfektioner hos barn under fem år,särskilt i länder med hög barnadödlighet, g) attsenast ge av barnen i världen tillgång till ändamålsenlig vård för akuta luftvägsinfektioner inom lokala samhällen och första sjuk vårdsinstans, h)att inleda malariabekämpningsprogram i alla de länder därmalaria utgör ett stort hälsoproblem samt vidmakthålla den smittfria statusenhos områden från vUka endemisk malaria har utrotats, i)att genomföra bekämpningsprogram i länder där allvarligaparasitinfektioner är endemiska samt uppnå en allmän minskning av förekomstenav schistosoma och andra trematodinfektioner med 40 respektive jämförtmed förekomsten , och även kraftigt reducera förekomsten ochutbredningen av, samt intensiteten hos filariainfektioner, j)att mobilisera (Kh förena nationella och internationella åtgärder mot AIDS föratt förebygga infektion och för att minska HIV-infektioners inverkan påmänniskor och samhälle, k)att stoppa återkomsten av tuberkulos, särskilt dess mot multipla antibiotikaresistentaformer, och 1)att påskynda forskning om förbättrade vacciner och i största möjligautsträckning använda vaccin vid förebyggande av sjukdomar. 6.13Vaije nationell regering bör, i överensstämmelse med nationella planer förallmän hälso- och sjukvård, prioriteringar och mål, överväga utvecklingen aven nationell hälso- och sjukvårdshandlingsplan med lämpligt internationelltbistånd och stöd som åtminstone innefattar följande delar: a) Nationellaallmänna hälso- och sjukvårdssystem: i)Program för kartläggning av miljörisker i uppkomsten av smittosamma sjukdomar, ii)system för uppföljning av epidemiologisk information för att säkerställakorrekta prognoser beträffande införande, spridning eller förvärrande avsmittosamma sjukdomar, iii)åtgärdsprogram, innefattande ätgärder i överensstämmelse med den globalaAlDS-strategins principer, och iv)vacciner för att förebygga smittosamma sjukdomar. b) Allmäninformation och hälso- och sjukvårdsutbUdning: Anordnautbildning om, CKh sprida information om endemiskt smittosamma sjukdomsrisker(Kh bygga upp medvetande om miljömetoder för bekämpning av smittosammasjukdomar för att göra det möjligt för lokala samhällen att spela en roll ibekämpning av smittosamma sjukdomar. c) TvärsektorieUtsamarbete och samordning: i)Placering av erfaren hälso- (Kh sjukvårdspersonal vid berörda sektorer, såsomplanerings-, bostads- och jordbrukssektom, och ii)utarbetande av riktlinjer för effektiv samordning på området yrkesutbildning,riskbedömning och utveckling av bekämpningsteknUc. d) Åtgärdermot miljöfaktorer som påverkar spridningen av smitto samma sjukdomar: 6 1992/93. TUlämpningav metoder för förebyggande och bekämpning av smitto- Skr. 1992/93:13 sammasjukdomar, inklusive vattenförsörjning CKh bekämpning av sanitära olägenheter,åtgärder mot vattenföroreningar, åtgärder mot förorening av livsmedel,integrerad bekämpning av smittobärare, sophämtning och hantering ochmiljömässigt sunda bevattningsmetoder. e) Primärahälso- och sjukvårdssystem: i)Förstärkning av förebyggande program, med särskild vikt lagd vid tillräckligoch balanserad näringstillförsel, ii)förstärkning av program för tidig diagnos och förbättring av kapaciteten förförebyggande och rehabiliterande ätgärder på tidigt stadium, och iii)minskning av kvinnors och barns utsatthet för HlV-infektioner. f) Stödtill forskning och metodutveckling: i)Intensifiering och ökning av tvärvetenskaplig forskning, inklusive åtgärder medinriktning på lindring och miljöbekämpning av tropiska sjukomar, ii)genomförande av insatsstudier för att underbygga bekämpningsåtgärder med solidepidemiologisk information samt utvärdera alternativa metoders effektivitet,och iii)genomförande av studier bland befolkning och hälso- och sjukvårdspersonal föratt bedöma kulturella, beteendemässiga och sociala faktorers inverkan påbekämpningsåtgärder. g) Utvecklingoch spridning av teknik: i)Utveckling av nya tekniker för effektiv bekämpning av smittosamma sjukdomar, ii)främjande av studier för att avgöra hur man bäst sprider forskningsresultat,och iii)säkerställande av tekniskt bistånd, inklusive utbyte av kunskap och know-how. a) Finansieringoch kosmadsberäkning 6.14 Konferenssekretariatethar beräknat den ärliga kostnaden (1993-2000) för att genomföra de i detta program angivna åtgärderna till omkring 4 mil jarder dollar, inklusive i bidrag och förmånliga krediter från det intemationella samfundet. Det rör sig här om ungefärliga uppskattningar, som inte har granskats av regeringarna. De faktiska villko ren för kostnader och finansiering, inbegripet icke-koncessionella villkor, beror bland annat på vilka strategier och program som regeringarna beslutar att genomföra. b) Vetenskapligaoch tekniska medel 6.15 Ätgärderför förebyggande och bekämpning av sjukdomar bör inne fatta undersökningar av de epidemiologiska, sociala och ekonomiska grand- föratsättningaraa med sikte på utveckling av mer effektiva nationella strate- gierför integrerad bekämpning av smittosamma sjukdomar. Kostnadseffek- Skr.1992/93:13 tiva metoder för miljöbekämpning bör anpassas till lokalautvecklingsförhållanden. 6.16Nationella och regionala yrkesutbUdningsinstitutioner bör främja bredatvärsektoriella metoder för förebyggande och bekämpning av smittosammasjukdomar, inkluse utbildning i epidemiologi och förebyggande och bekämpning pälokal nivå, immunologi, molekylärbiologi och användning av nya vacciner.Material för hälsoutbildning bör utvecklas för att användas av personal pälokal nivä samt för mödrautbUdning för förebyggande och behandling avdiarrésjukdomar i hemmet. 6.17.Hälso- och sjukvårdssektorn bör ta fram adekvat information om förekomst avsmittosamma sjukdomar lUcsom även institutionell kapacitet att svara upp motoch samarbeta med andra sektorer i förebyggandet, lindringen och bekämpningenav smittosamma sjukdomsrisker genom miljöskydd. Opinionsbildningen på denpolitiska (Kh beslutsfattande nivån bör utvecklas, yrkesmässigt (Kh socialtstöd bör mobiliseras samt bör de lokala samhällena organiseras för att utvecklaoberoende. Skydd för Utsatta grupper Bakgrund 6.18Föratom att sörja för degrandläggande hälsobehoven måste särskild vikt läggas vid skydd för, ochutbUdning av utsatta grapper, i synnerhet spädbarn, unga, kvinnor,ursprangsbefolkningar (Kh de mycket fattiga, som en föratsättning för hållbarutveckling. Särskild vikt bör även läggas vid åldringars och handikappadeshälsobehov. 6.19Spädbarn och bam. Ungefär entredjedel av världens befolkning utgörs av barn . Åtminstone 15nuljoner av dessa bam dör av orsaker som går att förebygga, såsomförlossningsskador, förlossningsasfyxi, akuta luftvägsinfektioner, undernäring,smittosamma sjukdomar och diarré. Baras hälsa påverkas i högre grad än andrabefolkningsgrappers av undernäring och negativa miljöfaktorer, och mänga bamlöper risk att utnyttjas som billig arbetskraft eller i prostitution.