prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Tillgmnd för detta arbete skall ligga de energipolitiska riktiinjema samtfortiöpande uppföljningar och utvärderingar av utvecklingen inom helaenergiområdet, -öka kunskapen om FoU-systemen(Kh innovationsprocessema hos de aktörer som utformar och påverkas avnäringsUvsinriktad forsknings- -söka och sprida kunskap omfaktorer och pr(Kesser som skapar pr(xiuktivitet och tillväxt samt föreslååtgärder som främjar näringsUvets långsiktiga utvecklingsförmåga, -öka kunskapen omfömtsättaingama för att påverka regionemas långsiktiga utvecklingsmöjligheterpå ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Följandemedel föreslås för verksamhetsområdet under anslaget B 2. särskilda utredningama uppdragsfinansieras. Medutgångspunkt i den årliga utredningsplanen (kUredovisningen i den fördjupade anslagsframställningen bedömer jag attverksaniheten i allt väsentligt har bedrivits på ett ändamålsenligt sätt (Khatt tiUfredsstäUande resultat uppnåtts. Flera viktiga bidrag har lämnats somunderlag till regeringens arbete, bl.a. inom energiområdet. De hittillsvarande verksamhetsmålen har dcKk intevarit anpassade för att kunna styra, följa upp (Kh bedöma effektiviteten iverksamheten. Ett utvecklingsarbete måste därför genomföras så att dessa behovkan tiUgodoses. Det finns enligt min uppfattaing anledning attunderstryka att utredningsverksamheten framgent skaU vara inriktad på atttiUgcxiose den statiiga näringspolitiska verksamheten med beslutsunderlag. DenskaU CKkså tillgodose behovet inom det regionalpolitiska omrädet. : sutredningsverksamhet har utvecklats i denna riktaing.Denna inriktaing bör dock förstärkas ytterligare. Dessutom bör , i den måndet finns utrymme, även utföra utredningsuppdrag åt andra. Inom det näringspolitiska området finnsutredningsverksamhet vid flera myndigheter (Kh organisationer. har desamlade utredningsresurserna inom området minskat avsevärt under de senasteåren. Dessa förhållanden gör att ökade krav måste stäUas på dels när detgäller effektivisering av den egna verksamheten, dels vad gäller samordningenmed övriga myndigheter CKh organisationer för att undvika dubbelarbete.Regeringen har därför i regleringsbrevet uppdragit åt att samråda medberörda myndigheter m.fl. i mer organiserade former. Även revisorerhar tagU upp denna fråga i en granskning som jag strax kommer att behandla. Riksdagensrevisorer har genomfört en granskning av den näringspolitiskautredningsverksamheten, bl.a. inom det tidigare ().Granskningen har utgått ifrån och regeringens behov av underlag förstrategiska beslut inom denna del av ansvarsområde.Revisorema har lämnat ett antal förslag till effektivisering avutredningsverksamheten. har gett regeringen till känna vad revisoremahar anfört med anledning av den genomförda granskningen (förs. 1991/92:12, bet.1991/92:NUI4, rskr. 1991/92:93). Enligt revisoremas uppfattaing ger mtepropositioner och den årliga ut redningsplanen tillräcklig gmnd för prioritering och dimensionering av utredningsresurserna. Revisorema lämnar flera förslag tUI förbättringar på detta område. Bl.a föreslås att utt-edningsverksamheten skall knytas till den nya budgetmcxlellen och de krav på resultatappföljning som denna stäUer. årliga utredningsplan bör i högre grad än vad som var fallet med Statens industriverks utredningsplaner ta hänsyn tiU de utred ningsbehov som är knutaa till myndigheter (Kh treårsprogram. Enligt revisorema bör detta ge utredningssystemet en tyd- 24 ligare roll och en merlångsiktig prägel som underlättar planeringen (Kh därmedhöjer den intema effektiviteten. Jag delar i huvudsak revisoremas Prop.1992/93:100 uppfattaing i denna fråga. bör i fortsättaingen utarbeta enmer Bil. 13 detaljerad utredningsplan som innefattar redovisningar avresursinsatserna för de olika projekten. Vidare bör den årligaverksamhetsberättelsen kompletteras så att det tydUgare framgår i vilkenutsträckning man har genomfört prcxluktionsätagandet enligt utredningsplanen.En starkare koppling bör således göras mellan utredningsplanen ochverksamhetsberättelsen. Enligt revisorer böruti-edningsverksamheten i ökad omfattning arbeta med särskilda uppdrag eftersomerfarenheter från bl.a. visar att särskiU beställda utredningar (Khuppdrag ger ett effektivare utredande. EnUgt revisorema bör därförNäringsdepartementet använda en större del av de medel som går tUluttedningsverksamheten för att beställa enskilda konkreta uppdrag. Detta mnebäratt en del av uti-ed-ningsmedel, som anvisas överNUTEK:s utredningsanslag, överförs tiU departementets utredningsanslag för attanvändas till särskilda uppdrag. Revisoremas förslag ligger i linje med denmodell vad gäUer tilldelning och utnyttjande av anslag som jag kommer attredovisa nedan. Även har fört fram liknande synpunkter i sin fördjupadeanslagsframställning. Utredningsverksamhetenhar en viktig funktion då den bl.a. skall lämna underiag för övriga insatserinom de närings- (kU regionalpolitiskaområdena. Enligt min uppfattaing bör utredningsverksamhetendelas in i områdena basverksamhet och särskilda utredningar. Basverksamhetenskall tillgodose regeringens och behov av löpande utredningsverksamhetCKh återkommande rapportering. Till basverksamheten bör föras sådana löpandeuppgifter som beräknas återkomma . En lämplig tidsperiod är treår, eftersom går in i en treårig budgetperiod . I utredningsplan, som bör tas fram efter samråd med ,definieras basverksamhetens innehåU, mriktning (Kh omfattaing.Utredningsplanen fastställs därefter av regeringen. Omprövningar som kan ledatill större förändringar bör göras i samband med den fördjupadeprövningen. Vad gäller finansieringen av basverksamheten återkommer jag underanslaget B 2. Utöver basverksamheten skall i smuttedningsverksamhet ha beredskap att kunna genomföra särskUda utredningar påuppdrag av regeringen, och övriga beställare. Denna del av verksamhetenbör i sin helhet finansieras av beställarna. Jag har tidigare under anslaget A3. Utredningar m.m. behandlat anslagsfrågan när det gäller uppdrag från regeringeninom område. Det är min uppfattaing att verket i ökadutsträckning bör sträva efter att samfinansiera uti-edningsprojekt med andrasektorsorgan och med olika organisationer, liksom att öka andelenuppdragsfinansierade projekt. En tyngdpunktsförskjutning från basverksamhet motsärskilda utt-edningar kan därigenom komma att ske. Iresultatanalysen i ; s fördjupade anslagsframställning redogörs för olikaåtgärder som vidtagits inom verksamhetsområdet verksamhetsprofil beskrivs. Nätverkhar byggts upp i syfte att stimulera prcxluktatvecklUigsarbetet i små ochmedelstora företag. har s.k. teknikcheckar delats ut.Teknikcheckar är statiiga bidrag som utgår tiU företag som viU hyra inkonsulter för att förbättra prtxiuktionsprocesser eUer genomföra andraproduktivitetshöjande åtgärder. NUTEKhar tagit fram informationsmaterial mom nyföretagarområdet. Nyföretagandetbehandlas ur oUka aspekter, t.ex. kvinnors företagande och attityder hosnyforetagare. Intemationella studier om nyföretagandet har gjorts och åtgärderför att stötta nyföretagandet har föreslagits. Ett antal träffar förerfarenhetsutbyte har genomförts mellan och utvecklingsfondemas nyföretagarkonsulter.För att stimulera kvinnors företagande har gjort kartiäggningar, tagitfram utbildningsmaterial samt gjort insatser för att förstärka nätverken förkvinnliga företagare. 1992/93:100 Bil.13 Måletför verksamhetsområdet vid är att underlätta (Khstimulera företagsetablering och tillväxt i små och medelstora företag genomatt komplettera marknaden vad avser information, rådgivning och finansiering. Följande medelföreslås för verksamhetsområdet under anslaget B 5. Isin resultatanalys redovisar vUka insatser som har genomförts inomverksamhetsområdet . De insatser som har genomförtunder stämmer i huvudsak överens med de riktiinjer för en nysmåföretagspoUtik som lades fast av (prop. 1991/92:51, bet.I991/92:NU14, rskr. 1991/92:93) . En successiv anpassning cKhutveckUng av de insatser som ansvarar för har skett. Detär angeläget att framöver redovisar de effekter som åtgärdema har letttUI. Det är därvid viktigt att verket fortsätter att utveckla resultatmått samtprestations- (Kh effektbeskrivningar. Regermgenhar låtit utvärdera stödet tiU Svenska Uppfinnareföreningens (SUF)rådgivningsverksamhet. Stödet bedömdes av utvärderaren fylla en Det statiiga stödet tiU rådgivnings- Prop.1992/93:100 verksamhet bör i det kortare perspektivet bibehåUas, enUgtutredaren. 13 emot bör ett generellt basanslag tiU SUF:sföreningsverksamhet inte utgå. Jag delar utredarens bedömning (Kh har vidberäkning av anslaget B 5. Småföretagsutveckling inkluderat ett fortsatt stödtiU SUF:s rådgivningsverksamhet. Deåtgärder med inriktaing på att underlätta och stimulera tiUväxt i små ochmedelstora företag, som har beslutat om, skaU komplettera marknademavad avser information, rådgivning (Kh finansiering. Det är : s uppgift atti samverkan med olika centrala, regionala och lokala organ jämte berördaföretagsorganisationer genomföra sådana åtgärder. roU blir bl.a. attutveckla (Kh lägga fast den konkreta utformningen av åtgärdema. Vidare skaUverket besluta om inrikmingen och omfattaingen av åtgärder i olika delar avlandet och följa upp de berörda organens åtaganden. Slutiigen skaU verket följaupp (Kh med olika effektivitets- (Kh produktivitetsmått belysa verksamhetensgenomförande. Åtgärdema bör genomföras av olika regionala ochlokala organ, bl.a. genom de regionala utvecklingsfondema. En av : sfrämsta uppgifter bör därvid vara att lägga fast inrikmingen av de åtgärdersom skall genomföras. Som har beslutat skall särskilt stödtill nyetableringar (Kh Europakontakter prioriteras vad gäller informations-(Khrådgivningsverksamheten. bör vid genomförandet av insatsema lägga fastvilka prestationer resp. utvecklingsfond eller annan uppdragstagare skallutföra. Dessa åtaganden bör utformas på lämpligt sätt beroende på insatsemaskaraktär. Det ankommer på att i sin årliga resultattedovisning till regeringensammanfatta (Kh analysera effektiviteten när det gäller de insatser som utförtsav andra organ. Som redovisats i propositionen 1992/93:82 Kapitalför nya företag, m.m. avser regeringen att tUlsätta en utredning för att göraen översyn av de regionala utvecklingsfondemas framtida ställning och roll somstatens stödorgan för små och medelstora företag i hela landet. Därvid börprövas vilka uppgifter fondema skall ha liksom frågan om lämpliga huvudmän. Ifråga om fondemas finansieringsverksamhet bör utredningen inriktas på att prövaom (Kh när denna kan upphöra. Vidare bör verka för att småföretagen i sinproduktaveckling beaktar miljöaspektema. AvNUTEK:s resultatanalys i den fördjupade anslagsframställningen fram går att 583 företag beviljats sammanlagt i lokalise rings- eller utveckUngsbidrag av eller länsstyrelser under bud /92. Detta har skett i samband med investeringar som uppgår 27 tiU sammanlagt ca 2 mUjarder kronor. skattastill ca 3 400 nya arbetstiUfäUen. Jämfört med föregående budgetår Prop.1992/93:100 har andelen arbetstillfällen för kvmnor ökat från till . När det gäller regionalpoUtiskt stöd till företaghandlägger NLJTEK även ärenden om transportstöd och vissasysselsättaingsbidrag. Nettoeffekten av sysselsättaingsbidraget beräknas /92 uppgå till ca I 300 nya arbetstillfällen. I ett program för regional kunskapsutveckling harNUTEK aktivt samverkat med centrala, regionala CKh lokala inti-essenter.Initiativ har tagits för att sprida ökad kunskap i intemationella frågor,särskUt med betoning på EG. Omfattande personella (Kh ekonomiska resurser haravsatts i de regioner som deltagit. : s finansieringsandel i de oUkadelprogrammen har uppgått till mellan och . Genom det s.k. Inlandsprogrammet har under entreårsperiod verkat för att öka det tekniska kunnandet hos de små (Khmedelstora företagen i inland. Utvärderingar av programmet visar attkontaktnätet mellan inlandsföretagen har utökats och förstärkts samt lett tiUhöjd kompetens. I ett samverkansprojekt har tillsammans medsex inlandskommuner i arbetat med utbildningsfrågor (Kh med attförbättra villkoren för unga kvinnor. Arbetsmarknadsdepartementetansvarar för frägor om regional utveckling. Jag har därför samrått med chefenför i dessa frågor. 1992/93:100 Bil. Måletför verksamhetsområdet utveckling vid är att bidra till enbalanserad regional utveckling som präglas av ekonomisk tillväxt och högtresursutayttjande i hela landet. Följandemedel föreslås för verksamhetsområdet under anslagen Täckande av förluster vid viss garantigivning, Räntestöd m.m. tiU varvsindusttin IOO Arbetsmarknadsdepartemeruet,tionde huvudtiteln disponerargenom beslut i regleringsbrev del av anslaget D 6. Särskilda regionalpoUtiskainfrastmktaråtgärder m.m. under tionde huvudtiteln. Innevarande budgetår uppgårdessa medel till . Hämtöver disponerar medel för lokalise-ringslånunder anslaget D 3. Lokaliseringslån, m.m. under tionde huvudtiteln /90. Inomverksamhetsområdet utveckling lämnar bl.a. olika former avregionalpoUtiskt stöd till företag. Verkets uppgifter och ansvar skiljer sig åtmellan de olika stödformema. För lokaliseringsstöd (lokaliseringsbidrag (Khlokaliseringslån) (Kh utvecklingsbidrag har verket dels det övergripandeansvaret på myndighetsnivå, dels uppgiften att pröva bl.a. vissa störreärenden. Den övervägande andelen ansökningar () prövas d(Kk avlänsstyrelsema. NUTEKhar myndighetsansvaret för sysselsättaingsbidrag men prövar endast ett fåtalärenden. BetiMande transportstödet har verket myndighetsansvar och prövarsamtiiga ärenden. När det gäller systemet med nedsatta socialavgifter ärRiksförsäkringsverket ansvarig myndighet. har dock utvärderingsansvaretför detta (Kh för övriga regionalpolitiska företagsstöd. Detär viktigt att i fortsättaingen i sin resultatanalys gör en helhetsbedömningav de olika stödformemas effektivitet. Deras effektivitet bör bedömas såvälenskUt som sammantaget. Detta bör framgent kunna tillgodoses genom detutvärderingsprogram avseende bl.a. det regionalpolitiska stödet till företagsom har arbetat fram. ärdet, med hänsyn till de regionalpolitiska målens karaktär, viktigt att an- Prop. 1992/93:100 lägga ett långsiktigt perspektiv. har bedrivit program- (Kh projektverksamhetuiom flera områden. Verksamheten har huvudsakligen skett i samverkan med andracentiala, regionala och kommunala aktörer. Vissa delprogram eUer projekt harutvärderats och avrapporterats i särskild ordning. Som underlag förresultatbedömningen bör det finnas en samlad redovisning av deinsatser (Kh resultat som uppnåtts. Enligt min bedömning har : sregionalpolitiska verksamhet i stort varit inriktad mot de gällande målen. Föratt uppnå en god ekonomisk tillväxt är det viktigt att hela landetsprcxiuktionsresurser tas tiU vara. Den telcniska utvecklingen (kU den svenska ekonomins ökadeintemationalisering kommer att öka konkurrenstrycket på företagen. Härigenomökar även omvandlingstrycket, dvs. kraven på att fortiöpande anpassa (Khförändra vericsamheten i förhållande till omvärlden. För att kunnaupprätthålla näringsUvet i vissa regioner krävs det bl.a. ett ökatnyföretagande. Det är mot denna bakgmnd som regionalpolitiskastödverksamhet till vissa företag skall bedömas. Beträffande stödinsatsema till företag är : sviktigaste uppgift att effektivt fördela de egna medlen (Kh att verka för attäven övriga aktörer i stödsystemet fördelar sina medel effektivt. I detta ingåräven att ställa samman en helhetsbild över i vilken utsträckning stöden bidrartill de regionalpolitiska målen. Effektema av stödsystemet i olika aktörsledbör belysas. Viktigt är hur företagen och sysselsätmingen påverkas men ocksåden ackumulerade effekten i olika typer av regioner. En annan viktig dimensionär hur stödverksamheten uppfattas av företag, kommuner och myndigheter. Program- (Kh projektverksamheten bör i huvudsakbedrivas enligt den inriktning som föreslår i sin fördjupadeanslagsframställning. : s kompetens och resurser inom området bör i förstahand utnyttjas för att stödja (Kh utveckla det regionala utvecklingsarbete sombedrivs inom län (Kh kommuner. Verksamheten bör i första hand inriktas på insatsersom berör flera regioner eller aktörer och där fungerar som initiativtagareoch samordnare. För att nå god effektivitet bör : s resurser inom dettaområde koncentreras till ett begränsat antal delprogram. De olikadelprogrammen bör vara tidsbegränsade och regelmässigt utvärderas. Jag har erfarit att chefen förArbetsmarknadsdepartementet avser att föreslå regeringen dels vissa åtgärderför att främja forsknings- och utvecklingsverksamheten i regionalpoUtisktprioriterade områden, dels åtgärder för att stimulera kvinnors företagande.NUTEK bör ges en aktiv roll när det gäller planeringen och samordningen avdessa åtgärder. har utvärderingsansvaret för de olikaregionalpolitiska stödformema. Detta arbete bedrivs enligt den plan som NUTEKutarbetat på uppdrag av regeringen. Vissa prioriteringar har gjorts i dennaefter överläggningar meUan och . Eneipförsörjning,energianvändning och elsäkerhet Prop. Iresultatanalysen har redovisat verksamheten inom områdena strategiskenergiförsöijning, strategisk lagring, ledningsbunden energi (Kh elsäkerhet.Beträffande de tvä förstaämnda områdena sammanfattas redovisningen under Litt.E. Inom området ledningsbunden energi har varje årbehandlats ca 300 ansökningar om tillstånd att bedriva eldistiibutionsverksamhet(områdeskoncession), tillstånd för elkraftledningar (linjekoncession),tillstånd av förvärv eller överlåtelse av elanläggningar, ansökningar omprisreglering eller andra konsumentönskemål samt ansökningar om tillstånd förnatargas-ledningar. Effektivisering av handläggningsmtiner (Khregelförenklingar har gjort att verksamheten kunnat bedrivas med mindrepersonal. En maU för miljökonsekvensbeskrivningar i samband med byggande avkraftledningar har utarbetats tillsammans med . Eldistributionsuttedningar i , (Kh Södra Närkere-gionema har avslutats. Ett förhandlingsunderiag förstmkturrationaliseringar har utarbetats. En handbok om den kommunala energiplaneringen harutarbetats tiUsammans med . Verksamheten inom området effektivareenergianvändning är främst inriktad på att genomföra det energipoUtiskaprogrammet för effektivare användning av energi. Den årliga redovisningen avbl.a. detta program lämnas under litt. Energi i denna bilaga. I sambanddärmed redovisas även regeringens ställningstagande i fråga om detta program. Riksdagenhar beslutat (prop. 1992/93:21, bet. 1992/93:NU5, rskr. 1992/93:34) attöverföra elsäkerhetsarbetet från till det nyinrättade () fr.o.m. ingången av . Elsäkerhetsverksamheten redovisas därförunder anslaget G 10. 1992/93:100 BU. Detövergripande målet för verksamhetsområdet (Khenergianvändning är att ftämja en säker, effektiv (Kh miljövänlig tillförsel(Kh användning av energi. Delmål är att: -samhäUets energibehov med högsäkerhet skaU kunna tiUgcxloses under kriser och i krig, -främja en effektiv ochtiUförUtiig distribution (Kh överföring av ledningsbunden energi, -den potential förenergieffektivisering som är ekonomiskt och tekniskt tillgänglig under1990-talet skall utayttjas. Följandemedel föreslås för verksamhetsområdet under anslagen E1, Drift av beredskapslager E2, Beredskapslagring CKh industrieUa åtgärder 10 054 (XX) kr E3, Särskilda kostnader för lagring av olja, Åtgärder inom delfunktionen Elkraft Vissa åtgärder för effektivare användning anslagsframställning visar, enligt min mening, att verksamheteninom området Ledningsbunden energi i stort bedrivits på ett tillfredsställandesätt. Något underlag för att bedöma effektiviteten inom området har emellertidinte redovisats, varför en sådan prövning inte kan göras. Mina överväganden beträffande områdenaEnergiberedskap och Effektiv energianvändning återfinns under Utt. Energi idenna bilaga. Riksrevisionsverkethar i rapportema Elhushållningsprogrammet (F 1992:2) ochBeredskapslagringen av olja (F 1992:27) redovisat resultaten avförvaltaingsrevisioner som gjorts inom verksamhetsområdet energianvändning. Jag återkommer till dessa rapporter under litt. Utgångspunktenför de övergripande mål som bör gälla för verksamhetsområdet är de energi- ochförsvarspoUtiska riktiinjer som har lagt fast. Riksdagenantog regeringens förslag (prop. 1991/92:133, bet. 1991/92:NU30,rskr. 1991/92:322) om en elmarknad med konkurrens. Jag delar bedömningatt verksamheten inom området Ledningsbunden energi börbedrivas med oförändrad inriktaing i avvaktan på att reformeringen avelmarknaden genomförs. Det är emellertid angeläget att utrymmet för enytterligare effektivisering av området tas tiU vara. De energipolitiskaprogrammen för omstäUning (Kh utveckling av energisystemet omfattar insatsersåväl under verksamhetsområdet (Kh energianvändning somTeknisk forskning (Kh utveckling. Mina slutsatser beträffande dessa programredovisas under litt. 1992/93:100 BU.13 1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag 181519443 181 625 000 172 200 000 Frånanslaget bekostas löne- (Kh övriga förvaltaingskostnader samt lokalkostnadervid . /93 tillförs anslaget inkomster från avgifter för koncessions-och behörighetsärenden som för /93 beräknas uppgå till ca 2,2resp. NUTEKhar för detta anslag föreslagit en realt oförändrad nivå med kompensation förhögre lokalkostnader i samband med hyreshöjningar till följd avombyggnadsåtgärder under kommande tteårspericxl. Iinledningen tUl detta littera har jag redovisat de övergripande mål som börgälla för :s verksamhetsområden utom för verksamhetsområdet och utveckling. 1993/94 1994/95 1995/96 3 1992/93. Min fördjupade prövning av verksamhetredovisas i inled- Prop. 1992/93:100 ningen till detta littera ckU under litt. 13 Teknisk forskning och utveckling prövas i enforskningspoUtisk proposition som regeringen avser att överlämna tillriksdagen. Ett program har inletts vid med syfteatt inom verkets alla områden öka effektiviteten (Kh förbättra kvaliteten.Såvitt jag kan bedöma är uppläggningen av detta arbete ambitiöst. Det bör drivasmed stor intensitet och kraft så att konkreta resultat i form av t.ex.resultatmått kan föreligga . Enligt min mening bör : s förvaltaingsmedel ifortsättaingen anvisas över ett ramanslag med en tteårig planeringsram. Vid beräkningen av anslaget har hänsyn tagits tillminskat behov av medel för förvaltaingskostnader till följd av attelsäkerhetsverksamheten överförts till den nya elsäkerhetsmyndigheten. Jag haräven räknat med en viss minskning av resursbehoven för förvaltningsanslaget motbakgmnd av vissa ändringar i inriktningen av övriga verksamhet.I likhetmed vad som gäller för andra myndigheter bör omfettas av ett generelltrationaliseringskrav på . De inkomster från avgifter för koncessions- CKhbehörighetsärenden som har tillförts anslaget bör fr.o.m. budgetåret1993/94 tillföras en inkomsttitel. Detta anslag har därför beräknats medkompensation för budgeterade avgifter för koncessionsärenden.Behörighetsärenden handläggs fr.o.m. den av . Chefen för har tidigare i dagredovisat ett förslag om generell räntebeläggning av statiiga medelsflöden samtpresenterat den mtxiell som bör tillämpas. kommer fr.o.m. budgetåret1993/94 att tillämpa denna mtxlell. kommer därför att tilldelas etträntekonto med kredit i och medlen under detta anslag förstill detta konto. Anslagetför har budgeterats utan hänsyn till de tekniska justeringar som måstegöras till följd av ändringen av nivån på lönekostaadspälägget, den ändradefinansieringsformen för Statshälsan, övergången till lån i Riksgäldskontoretsamt de nya principema för budgeteringen av anslagen. Riktiinjema för dessaförändringar har tidigare denna dag redovisats av chefen förFinansdepartementet (bilaga 1, Statsbudgeten och särskilda frågor, avsnitt2.2). Det belopp som kommer att ställas till myndighetens disposition kommerslutiigt att fastställas enligt de redovisade riktiinjema CKh kan därför awikafrån det nu budgeterade beloppet. JaghemstäUer att regeringen föreslår att 1.gcxlkänna de övergripande målenför verlcsamhetsområdena inom i enlighet med vad jag harförordat, 2.tiU Närings- ochteknikutvecklingsverket: Förvaltningskostnader för /94 anvisaett ramanslag på .