prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — BITSinriktar sig på att i första hand befästa redan genomförda insatser.Myndigheten har inte inlett några nya åtaganden. BITS samarbete med harsedan starten omfattat ett tjugotal insatser. De flesta har inriktatspå att höja kompetensen inom energi- och hälsovårdssektorema. HittiUs har ca24,betalats ut. Knappt 90 personer har hittiUs deltagit iBITS kurser, de flesta inom områdena jordbmk, mUjö och företagsledning. Underbudgetåret deltog endast en sudanes i BITS kurser. stöder ett mejeriprojekt i . /92utbetalades för utbUdning och administration. Sudanfick sammaiUagt 7,5 mUjoner kronor i katasfrofbistånd via bla. Röda Korset ochErikshjälpen /92. Bistånd genom enskilda organisationer Ett fåtal svenska enskildaorganisationer arbetar i . , som arbetar medett byprojekt i landet, fick ett SIDA-bidrag på ca 1,4 mUjoner kronor. Erifreastyrs sedan juU 1991 av en provisorisk regering. Förberedelser har inletts förden folkomröstning om Erifreas framtid som planeras äga rum i april 1993.Eritrea håUer på att återhämta sig inbördeskrig. En halv miljonflyktingar skaU rekitegreras i samhäUet, merparten från . Repafrieringenhar inte skett utan problem och UNHCR har efter dispyt med den provisoriskaregeringen beslutat awakta med sin medverkan i detta arbete. Detsvenska biståndet genom SIDA har bestått av katasfrofbistånd, som kanaliseratsgenom enskilda organisationer eUer multilaterala organ. Totalt utbetaladesunder /92 ca 36 mUjoner kronor till olika insatser som stöd tiUmark- och vattenvård, dammbyggen, barnmatsproduktion, Uvsmedelsbistånd ochakut nödhjälp. Därutöver erhöll Erifrea ca genom det stödsom förmedlades tUl det regionala programmet Special Emergency Programme forthe Hom of Afrikca (SEPHA). BITS,och har mget biståndssamarbete med Erifrea. Väst-,Central- och Väst-och är ett mycket heterogent område, som inkluderar bl.a. ,folkrikaste nation, huvuddelen av kontinentens oljeproducenter, de fransktalande CFA-län-dema, vars valuta är konvertibel mot den franskafrancen. Heraländer har genomgått eller inlett en politisk reformeringi demokratisk riktning. Herpartival har hållits i bl.a. , ,, och , medan de är nära förestående i ,, , , och på . De frankstalande länderna harofta valt en formel för förändring där det regeringsbärande partiet inbjuditopinionsbildande Biståndet till Väst-, Central- och , utbetalningar /92, mkr Land SIDA BITS* SAREC TOTALT *endast tekniskt biståndoch intemationella kurser IVIarocko fick äventvä u-krediter om sammanlagt 188,9miljoner kronor, varav 59,9 miljoner i gävoelement gruppertiU en nationaUconferens för att diskutera och besluta om ändringar i konstitutionen. Befräffande respekten för mänskUga rättigheter kaninga generella iakttagelser göras. Det finns dock ett stort antal nationeUa,regionala och kontinentala organisationer för mänskUga rättigheter i regionen.Konflikten i har ännu inte fått någon lösning. Den västafrikanskaorganisationen har haft en viktig roU i försöken att lösa konfliktenoch har sänt en gemensam trupp, ECOMOG, tUl landet. Den poUtiska processen hardock stagnerat och blossade sfridema upp på nytt. I råder alltjämt stor osäkerhet om denfortsatta utvecklingen. OroUghetema tvingade en stor del avde svenska missionärerna samt den svenska amb-issaden att söka tilUälligvistelseort i . President har aUtjämt en stark position, men denundergrävs successivt och utvecklingen mot demokrati stärks. Deekonomiska förhållandena skUjer sig avsevärt meUan ländema. I BNP per capitaräknat befinner sig () nederst på utvecklingsstegen, medanGabon intar en överlägsen position med 3 . De oljeproducerande statemaupplevde, tiU följd av kriget i , en exportökning ,medan samma händelse fick mycket negativa effekter för icke-producenterna iregionen. Ländema har också drabbats hårt av att världsmarknadspriserna påviktiga exportvaror som t.ex. kakao, bomuU och mineraler sjunkit under 1991och 1992. IVästafrika finns ett antal organisationer för regionalt samarbete, varav ECOWAS(Economic Community of West African States) är den mest betydande. Man harinom organisationen diskuterat olika former av regional ekonomisk Uitegration,men inga bindande beslut har fattats. Ekonomisk integration diskuteras ocksåinom de två CFA-sammanslutningama. Under1992 har omfattande diskussioner förts om att övergå från ett monetärt samarbetetUl ett aUmänekonomiskt. ParaUellt med detta fortgår debatten om vUka positivaeller negativa effekter ländemas starka koppling till får för derasutveckling. länder i regionen är mycket sktUd-tyngda ochingår i SPA-samarbete. Special Programme of Assistance. Inomramen för detta förefaUer det möjligt, och ibland även tUUådligt, att SIDA sertiU även dessa länders förutsättningar att erhålla betalningsbalansstöd. Bortsett från biståndet tiU de två programländernaGuinea-Bissau och , erhöU ländema i regionen ca 85 mUjoner kronor isvenskt bistånd. De enskUda organisationemas arbete, både inomkatastrofhjälp och utvecklingssamarbete, utgör ett mycket viktigt inslag iSveriges insatser. De svarar för en stor del av beloppet. är ett avSveriges äldsta missionsländer och är jämte , och änidag det land som hyser flest missionärer som arbetar med bistånd. SIDAansvarar för ett regionalt mUjöprogram i de västafrikanska Sahel-länder-na. DennyUgen etablerade FriviUigorgani-sationemas fond för mänskUga rättigheterstöder organisationer främst i Väst- och Cenfralafrika. BITSinsatser i regionen har hittiUs varit av blygsam storlek. Endast i och Senegalhar man haft åtaganden utöver det intemationeUa kursprogrammet. större insats utgörs av ett joint-venture i . Ländemai ingår i den arabiska kultursfären där islam, både socialt ochpoUtiskt, spelar en viktig roU. På flera ställen har fundamentalismen fått ettstarkare fäste , men paraUeUt med detta stärks i mångafall också de demokratiska värderingama och respekten för mänskUgarättigheter. Fundamentalismenhanteras på varierande sätt i ländema. har utvecklingen i Algeriettagit en oroande vändning, och den positiva utvecklingen mot demokrati haravbrutits. Den islamiska motståndsrörelsen FIS har förklarats olagUg.Händelserna har skapat oro i regionen och även andra länder har erfarit ökatpoUtiskt våld med anknytning till radikala musUmska grupper. Libyenspolitiska roll i regionen är komplex och försvårar bl.a. det inomregionalasamarbetet. Anklagelser om inblandning i intemationeU terrorism riktas motlandet. är föremål för omfattande FN-sanktioner tiUföljd av Lockerbie-affären. Fråganom territoriet status har behandlats inom FN sedan 1989.Förberedelserna inför den utlysta folkomröstningen har och 1992mer eUer mindre avstannat och man har ännu inte enats kring utformning avröstlängderna. Befrielserörelsen roll har försvagats till följd avatt stödet från minskat. Fem av ländema i regionen, , ,, och , bUdar tiUsammans Maghrebunionen, enorganisation för huvudsakUgen ekonomiskt samarbete. Man eftersfrävar godakontakter med EG, främst de sydeuropeiska statema. Organisationen har hittiUsUdit av betydande Uitema samarbetssvårigheter, tUl följd av bl.a.Lockerbiefrågan och VästsaharakonfUkten. Under1991 drabbades de nordafrikanska ländemas ekonomiema hårt av kriget i , främst genom handelsbort-faU, minskad turism, i vissa faU avtagandebiståndsflöden samt av att stora skaror emigrantarbetare återvände från statemarunt . har de flesta ekonomiema återhämtat sig. Ländemasutvecklingsnivåer visar på stora skillnader, där BNP per capitauppskattas till ca och tUl 2 . är också detenda land som har ett nära samarbete med och som är berättigat attlåna på deras mjukare villkor. Sverigelämnar bistånd tUl , , , och tiU flyktingar iVästsahara. Totalt gavs ca under /92. Biståndetbestår huvudsakligen av samarbete genom BITS, och svenska enskUdaorganisationer. Under1992 tog SIDA initiativ tiU genomförandet av en kartläggning av nationeUa,regionala och globala mänskliga rättighetsorganisationer i ochMellanöstern. Karta:Stig Söderlind, ©SIDA industri tjänster och \_ service 24,(1990) (1990) 68, ca 1,0 milj (1990) Andel av arbetskraften i Andel läskunniga Förväntad livslängd Bistånd,andel av BNI Militärutgifter, andel av BNP Offentligt nettobistånd/person Bistånd från , utbetalningar /92, mkr Ekonomi, politik ocli samiiälle På väg mot demokrati Sedan självständigheten1974 har varit en enpartistat, styrd av PAIGC (Partido Africanode da Guiné ). hölls en folkomröstning omövergång tiU flerpartisystem -1993, och 1991 ändradesförfattningen som stadgar enpartisystem. Man införde fri partietable-ring ochett tiotal partier har hittiUs registrerats. beslutadenationalförsamlingen införa ökad press-, ytfrande- och föreningsfrihet. Detpolitiska debattklimatet har därmed avsevärt förbättrats. Förberedelsearbetetinför de planerade flerpartivalen har dock dragit ut och beräknas nuäga rum . GuineaBissau är ett av världens fattigaste länder. Den sociala utvecklingen ärmycket svag, och av folket kan läsa och skriva. Jordbrukssektomdominerar i och sysselsätter av befolkningen. Densvarar för av BNP och för 2/3 av landets export. Utvecklingspotentialenär god men bristfäl-Ugt utnyttjad tUl följd av att incitament för böndema attproducera för marknaden saknas. Landetskust erbjuder goda fiskemöjligheter, men ekonomiska skevheter har hämmatutveckling av sektom. har sedan1987 en överenskommelse med och om strukturanpassning.Överlag har resultaten varit svaga och ekonomin karaktäriseras aUtjämt avstora makroekonomiska obalanser. Målet med programmet är att successivt införamarknadsekonomi, men vägen dit är mycketprövande. Den offentliga sektoms överdimensionering och svaghet utgör ettövergripande problem, varför privatiserings- och förvaltrungsre-former geshögsta prioritet inom strukturanpassningen. Under1992 har dock och öppnat dialogen med igen ochregeringen har vidtagit ett antal åtgärder för att stärka ekonomin. Ansträngningargörs för att öka konfroUen över de statUga finansema, bl.a. genom att sframatiU indrivningen av de skulder som blev resultatet av 1990 och 1991 årsokon-froUerade statUga kreditgivrung. Kraven på motvärdesinbetalningar förutländsk valuta har stärkts och privatisering xmder öppna former bedrivs. DetaUmänna omdömet om respekten för mänskUga rättigheter i är attsituationen har förbätfrats. Bland de förhållanden som kan kritiseras ochåterstår att reglera kan nämnas säkerhetspoliseris starka position ochdomstolamas osjälvständiga ställning gentemot den exekutiva makten. Regeringenarbetar för att åstadkomma ytterUgare förbätfringar. bUdades den första ilandet. Konventionema om avskaffande av aU slagsdiskruninering av kvinnor samt om barnets rättigheter har ratificerats. Militärutgifter, externa konflikter MiUtärutgiftemasandel av budgeten har sjunkit markant och uppgår tiUca av BNP. GuUieaBissau anklagas med jämna meUanmm av grannlandet för att ge åtCasamancerebeUema. harfrån guineanskt håll försökt inta en medlande position i intemkonflikten. Resultatenav biståndet har varit svaga. Landet har en låg mottagningskapacitet och ensviktande kompetens inom många områden. Inga utbetalningar av strukturanpassningslån har effektuerats sedanbörjan av 1991. Guinea-Bissauär starkt beroende av inter-nationeUt bistånd. erhöU landet 80MUSD, dvs ca per person. Detta innebar dock en minskning sedanföregående år, orsakad av att och kreditgivning stoppatsoch att flera andra givare, däribland , följt en restriktiv policy. HeraFN-organ samt Afrikanska och EG är betydande multilateralagivare. är störst av de bilaterala givama och svarar ensamt för ca 15 %av det totala biståndet. Övriga betydande givare är , ,och . Det portugisiska inflytandet är påtagUgt, men de finansieUabidragen är blygsamma. och ItaUen avslutade samarbetet medGuinea-Bissau. Huvuddelenav det svenska biståndssamarbetet med sker genom SIDA. Sedan samarbetet inleddes1975 hade t.o.m. /92 ca 1 mUjard kronor utbetalats. nadesett nytt tvåårigt samarbetsavtal om . Mot bakgrund avGuinea-Bissaus svaga ekonomiska poUtik och de reservationer som ackumuleratsbeslutade dock om en landrams-sänkning om 10 mUjoner kronor för innevarandebudgetår. Målet med stödet inom SIDA:s landprogram är attmed krav på långsiktig håUbarhet öka landets resurstillväxt. Biståndet har enutpräglad fattigdomsinriktrdng anpassad till landets låga utvecklingsnivå. Detsvenska programmet omfattar importstöd samt stöd tUl landsbygdsutveckling, hantverksfiske,undervisning, industriutveckling, hälsosektom och tUl en personal- ochkonsultfond. Programmethar omformats från att ha varit ett geografiskt avgränsat landsbygdsutvecklingsprogramtill dagens nationeUa program med tyngdpunkt på utbildrung ochinstitutionsförstärkning. Biståndet riktar sig till det lillajordbrukshushåUet genom direkt rådgivning och mindre krediter. Jordbruket är en viktig sektor i meden god utveckUngspotential. Resultaten bör kunna förbättras och klarare målbör kunna ställas upp för stödets olika komponenter. är tiUsammans medVärldsbarUcen huvudfinansiär inom undervisningssektorn. Resultaten harhittills t5ärr varit svaga. av barn i skolålder påbörjar singrundskoleutbildning och endast en mindre del av dessa fuUföljer de fyra åren.Under /92 tecknades ett femårigt avtal om fortsatt stöd.Betoning lades vid resultatkrav och uppföljning. En halvtidsöversyn kommer attgenomföras . Målet med vårt bidrag inom ramen för det nya avtalet äratt i lågstadieskolan höja kvaUteten på undervisningen och göra den merrelevant förguineanema, samt att därigenom få fler elever att börja skolan och attfullfölja låg-stadieutbUdningen. Den svenska insatsen består huvudsakUgen iproduktion och disfribution av läromedel, lärarutbildning, läroplansutvecklingoch forskning kring skolfrågor. Ett stipendieprogram för högre utlandsstudier harnyligen inletts. StödettiU hantverksfisket omformades från projektstöd tUl främjande avinstitutionsuppbyggnad och kunskapsutveckling. Resultaten var tidigare mycketsvaga och projektet var dåUgt anpassat tiU den guineanska försörjningskulturenpå området. Stödet pågår i sin nya form fram tUl . Bidraget syftar tiU attstödja Guinea-Bissaus strukturanpassning. Det har huvudsakUgen använts tiUinköp av insats- och incitamentsvaror för landsbygdsbefolkningen. Sverigevalde, då det nya avtalet tecknades , att koppla utbetalrungamatUl kravet på en överenskonunelse med om den ekonomiskapoUtiken. Ännu har ingen uppgörelse nåtts och de stora reservationema på landramenhärrör därför till stor del från denna delpost. Under1992 genomförde SIDA en utvärdering av det svenska importstödet, vars resultatkommer att redovisas . Förutsättningama för atttiUgodogöra sig det avtalade import-stödsbeloppet, 20 mUjoner kronor ,kommer att diskuteras. Övrigt stöd inom landramen Stödet tiU hälsosektom harunder samlats under ett avtal. Insatsema utgörs främst av importstödför basläkemedel, vacciner m.m., samt institutionellt samarbete meUan SBL ochGuinea-Bissaus nationeUa hälsolaboratorium. fattar forskning kringAIDS, TBC, malaria och andra vanliga sjukdomar i landet. Personal- ochkonsultfonden finansierar utländska experter som kompetensförstärk-lung tiU denstatUga förvaltningen. Ett kvinnoprojekt i formav inköp av ar-betskraftsbesparande redskap för förädling avjordbruksprodukter har genomförts med mycket goda resultat. SIDA förberedervidare ett stöd för utveckling av rättsväsendet och främjande av respekten förmänskliga rättigheter. Bidrag förutses också tiU den nyetableradeorganisationen för mänskUga rättigheter, liksom för genomförande av valen. Bistånd genom SIDA, mkr Utbetalt 1991/92 Planerat 1992/93 Personal- och konsult fond 5,7 5,3 Summa 61,9 106,2 Utgående reservation 72,5 51,3 Bistånd genom enskilda organisationer AfrUcagmppema har ett antal volontärer på plats, men avseraweckla sin verksamhet. Rädda Bamen stöder ett program med tonvikt på bamensrätt där ett nationeUt mödra- och bamavårdprogram ingår. har inte varit aktueUt som mottagarland förBITS tekniska samarbete eUer u-krediter. Ett fåtal guineaner deltog /92 i det uitemationeUa kursprogrammet. Vid sidanav arbete med landsbygdsutveckling, undervisning och hälsovård förekommer också ansträngningar att utveckla industrin i Guinea-Bissau.Volvoverkstaden är ett exempel på SIDA-stöddverksamhet. FOTO; /BAZAAR övertog underhösten 1991 ansvaret för småindusfristödet från SIDA. Det tidigare direktstödettUl ett visst antal industrier har avvecklats och stödets huvuddel utgörs idagav en nyetablerad fond för småindusfrUinansiering. I övrigt ingårföretagsledarutbUdning och utveckling av InstitutioneU kompetens. Fonden är ettpilotprojekt med osäkra förutsättrungar att åstadkomma resultat.Indusfristödets framtid efter att kommande avtalsförlängning t.o.m. år 1993avslutats måste noggrant övervägas. SAREC bedriver ettlaboratorieinriktat AIDS-forskningsprogram i landet. Projektet omfattarstudier av HIV 2-infektionens spridning i , genom vilket intressantaoch skrämmande forskningsresultat har uppnåtts. SAREC har också stött detpedagogiska forskningsinstitutet inom ramen för undervisningsprogrammet. Regionalt samarbete (SIDA) Sverigestöder ett regionalt program inom förvaltningsutbUdning för de portugisisktalandeländema i . ca 0,4milj (1990) 2,(1960-1990) Offentligtnettobistånd/person 1990, USD jordbruk Industri tjänster och Bistånd från , utbetainingar /92,mkr 16,(1989) (1990) Bistånd,andel av BNI Militärutgifter, andel av BNP inom landramen utanför landramen enskilda oraanisationer katastrofbistånd _65,42 Ekonomi, politik och samhälle Ijanuari 1991 hölls flerpartival tiU parlament och presidentämbete. OppositionspartietMPD (Movimento para a Democra-tica) varm en överlägsen seger. Partietdeklarerade tidigt att deras politik skaU syfta tiU att främja demokrati,frihet, rättvisa och utveckUng. Den nuvarande oppositionen hade inledrungsvissvårt att anpassa sig i sin nya roU, men den poUtiska debatten har nuvitaUserats och fuimit sina former. Vadbeträffar landets ufrikespolitUc kan noteras att man har enplats i . Kontaktema med har, med övriga godaminne, upprätthåUits på så sätt att meUanlandningar för flyg tUlåtits fortgå. KapVerde har en mycket svag försörjningsbas. Det torra ökenklimatet begränsarmöjUghetema att extensivt bruka jorden. Torkan har intensifierats , och uppgår självförsörjningsgraden under goda årinte tiU mer än . Importen av Uvsmedel är avgörande för landet. Föratt finansiera investeringar är man helt beroende av remitteringar frånutvandrade medborgare och intemationeUt bistånd. Goda resultat trots svaga förutsättningar Trots den svagaresiu-sbasen och det påtagUga utlandsberoendet uppvisade landet under1980-talet en genomsnittUg tUlväxt på . Förklaringen ligger främsti en okorrumperad adminisfrativ struktur och en effektiv förvaltning av detiUgängUga resursema. Jämförtmed många andra har uppnått en hög socialutvecklingsnivå. landevis väl utvecklat ochläskunnigheten är hög. Landet Uder dock av betydande brist på meUan- ochhögutbUdade personer. Primärhälsovård och mödravård håller god kvaUtet. Ettstort problem i är överbefolkningen, detta fröts att ca tvåfredjedelar av världens kapverdier bor utomlands. Arbetslöshet, eUer snarareundersysselsättning, är mycket hög och uppgår, beroende på hur man räknar tUlmeUan 25 och . Kvinnoma drabbas hårt. Landets ekonomi bedöms somvälskött. Regeringen i presenterade imder sitt förstaekonomiska program. Målet är utveckling genom integration i världsekonomin.Man skaU anpassa den offentUga sektom tiU marknadsekonomins krav och stimulerade privata sektorer där man har komparativa fördelar; fiske, turism och denintemationeUa tjänstesektom (flyg- och båtfransporter). Regeringenuiriktar sig på att förankra demokratin. Med tarUce på landets geografiskaspridning sfrävar man efter att ge de lokala strukturerna ökade befogenheter,och att flytta besluten närmare medborgarna. Landets första kommunalval höUs idecember. Respektenför mänskUga rättigheter upprätthåUs väl i . begränsningar ide poUtiska fri- och rättighetema har avskaffats. tUlsattes ensärskUd för att tiUse att rättighetema respekteras. harratificerat konventionema om avskaffande av aU slags rasdiskrinunering samtom avskaffande av aU slags kvinnodiskriminering. Militärutgifter, externa konflikter KapVerdes miUtärutgUter är försumbara och "armén" uppgår tUl ca 100personer. Man har inte varit indragen i några extema konflikter under desenaste åren, och relationerna tUl ländema på det västafrikanska fastlandet ärstabUa, i många faU därtiU blygsamma. DetintemationeUa biståndet är mycket viktigt för Kap Verdes utveckUng. År 1990erhöU landet ca 80 miljoner USD. De viktigaste FN-organen har verksamhet ilandet och bland de bilaterala givama dominerar följt av Nederländema,, och . Även , , och Japanbidrar. Det svenska programmet svarar för av det bUaterala biståndet.Ett mycket stort antal enskUda organisationer driver projekt i landet. KapVerdes förmåga att koordinera biståndet är jämförelsevis mycket god. Detsvenska biståndssamarbetet med domineras av SIDA:s landprogram. Samarbetet med Kap Verdeinleddes och fram t.o.m. /92 hade totaUca utbetalats. undertecknades ett nyttfreårigt samarbetsavtal om 225 mUjoner kronor. Landprogrammet för omfattar endast tvåområden; importstöd och en kompletterande personal- och konsult- fond.Det övergripande målet för biståndet är att trygga den kapverdiskabefolkiung-ens överlevnad och att bredda basen för produktiv verksamhet. Pålängre sikt skall möjlighetema tUl självförsörjning därigenom öka. Biståndet kännetecknas av förtroende, flexibiUtetoch obundenhet, med starka krav på regelbunden uppföljning och utvärdering.Landets mottagningskapacitet är god men begränsad, varför den snabbahöjningstakten av importstödet ej har mötts av motsvarande ökning på inköpssidan.Reservationer har följaktligen ackumulerats. Importstödetsvarar för av landramen. Det ges i obunden form. HuvudsakUgen användsmedlen för iiUcöp av basförnödenheter, insatsvaror, fordon och reservdelar. Demotvärdesfonder som stödet genererar används bl.a. för arbetskraftsintensivaUtveckUngsprojekt. Under1991 och 1992 har vissa förändringar genomförts av SIDA för att öka effektiviteteni stödet. Utbetalningsrutinerna har omformats och kraven på revision,uppföljning och utvärdering har skärpts. reform av den finansiellasektorn i landet förutses öppna vägen för införande av ett frittvalutaaUokeringssys-tem, vilket bör vara ett krav för beviljande avsvenskt importstöd. En genomgripande översyn av stödet kommer att genomförasunder 1993. Fonden finansierar främstrekrytering av utländsk expertis och vissa projekteringsarbeten. Insatsemasyftar i de flesta faU tiU att stärka förvaltningen och de statUga företagenskompetens. Utnyttjandegraden av fonden är förhållandevis god men resultaten ärsvåra att mäta. Genomförande av en översyn diskuteras. Bistånd genom SIDA, mkr Utbetalt 1991/92 Planerat 1992/93 Bidrag lämnas tillkvinnoorganisationen för alfabetisering och stöd tUl daghem. Kulturstöd för upprustning av landets äldsta stadär under beredning, liksom stöd till decentraliseringsreformen. Bistånd genom enskilda organisationer harverksamhet i landet . Ett framgångsrikt program för mödra- ochbarnavård samt famUjeplanering överlämnades till den lokalamotparten. Afrikagruppema driver ett omfattandevolontärprogram. De viktigaste projekten utgörs av ett sliunsaneringsprojekt påön och en tandvårdsutbUdning. BITS u-krediter är öppnaför , men inga låneansökningar har varit aktueUa sedan man 1985lämnade stöd till samriskföretaget . Tekniskt samarbete förekommerinte och under /92 deltog inte heUer några kapverdier i detintemationella kursprogranamet. På kan BITS komma att spela en roUi det svenska utvecklingssamarbetet med . SamriskföretagetMetalcave, som tiUverkar köksredskap och stålrörsmöbler, startades medhjälp av en BITS-kredit. Den tekniska kompetensen i företaget bedöms som god,medan kunskaper i adminisfration och marknadsföring tyvärr visar på storabrister. Företaget har därför inte uppnått tiUfredsstäUande resultat. Regionalt samarbete (SIDA)