prop · GG03220 · 1992-12-31 00:00:00 — I skollagen anges degrundläggande värden som skall gälla för det offentliga skolväsendet: likatillgång till utbildning, likvärdig utbildning, grundläggande demokratiskavärderingar, varje människas egenvärde. 1 1 saml. Nr 220, 250 bilagor respekt för vår gemensammamiljö. Sådana värden, som även kommer Prop. 1992/93:220 till uttryck ibl.a. grundlagen, i FN:s deklaration om de mänskliga rät- Prop. 1992/93:250tigheterna och i FN:s konvention om barnets rättigheter, kan kallas Bilaga1 oförytterliga, genom att de i en given kulturkrets gäUer under alla omständigheter.De kan aldrig sättas ur spel, även om de under vissa omständigheter kan te sigopraktisl:a, oekonomiska eller onyttiga. Målanger däremot sådant sorn skall uppnås eller eftersträvas. Målen i läroplanen,och i kursplanerna, skall inte sätta ett tak för kunskapsutvecklingen. Utövervärden och mål skall läroplanen innehålla riktlinjer för arbetet i skolan.Riktlinjerna avser rättesnören eller principer för arbetet i skolan. 1Sverige har läroplans- och kursplanearbete länge betraktats som en angelägenhetför politiker, adminstratörer och ämnesexperter. De som är verksamma i skolanhar förväntats "förverkliga" läroplanen. En konsekvens av denförändrade styrningen av det offentliga skolväsendet och av de nyamöjligheterna att etablera fristående skolor är att skolans personal fått ettstörre ansvar för liur stoff väljs ut och organiseras och för val av arbetssättoch metoder. Lärare och elever får anledning att arbeta med frågor som tidigarei hög grad skötts av den centrala skoladmini-strationen och läromedelsförlagen. Denförändrade styrningen g<;r förnyad aktualitet också åt frågan omlikvärdighet och valfrihet. Likvärdighet har varit ett centralt begrepp förutvecklingen av svensk skola, och har motiverat en lång rad av statligainsatser för att styra den svenska skolan. Frågan om valfrihet har emellertidockså varit central i diskussionen om skolan och har tagit sigolika uttrycli. De gångna årens erfarenheter visar att frågor om likvärdighetoch valfi-ihet är lika viktiga som . Denobligatoriska skolan skall ge alla barn och ungdomar en gemensam grund att ståpå, men möjligheterna att på lokalt och enskilt initiativ utforma en skola sompräglas av rik mångfald och variation måste också säkerställas. Förslagen tillnya måldokument måste därför utformas så att nationell likvärdighet bevarasoch att utrymme finns för lokal och individuell frihet. "Kunskapoch färdigheter" och "fostran" har angetts som skolans huvuduppgifteri nästan alla styrdokument för skolan. Dessa uppgifter har ibland ställts motvarandra, mtm motsättningen dem emellan är skenbar. All undervisning innebärfostran i någon mening. Bakom detta ryms emellertid frågor som en störreläroplansförändring väcker och som varje tid måste ge sina svar på. Någraexempel på sådana frågor är: Vilka uppgifter för skolan är viluiga och möjligai framtiden? Vilka mål skall skolan ha och vilket inn<;håll skall väljas ut?Vilken frihet skall finnas? De grundläggande frågorna kring undervisningens måloch hur dessa skall förverkligas måste ställas och besvaras av alla verksamma iskolan. Läroplanerna ger inga fiirdiga svar. Varjeskolsystem och läroplan bygger på vissa bestämda föreställningar om människansförmåga och möjligheter att lära. sina dominerandeföreställningar om vad som är meningsfullt att lära Prop. 1992/93:220 ochvad lärande är. Olika bildningstraditioner, inklusive våra inhemska Prop.1992/93:250 är därför en viktig plattform när frågorna skall besvaras. Fråganom vad Bilaga 1 bildning är, måste ställas i relation till detkonkreta arbetets förutsättningar och villkor. Med varje genomgripandeläroplansförändring aktualiseras den klassiska bildningsfrågan och därmedfrågor kring vad ett offentligt utbildningsväsende kan göra och vilken roll detskall ha. Frågorna kan aldrig ges ett enkelt svar eftersom framtiden inte kanförutsägas. Frågorna måste dock ställas då de markerar att skolan inte kan nöjasig med att verkställa nuets krav. Skolans bildningsarbete måste snarare byggapå seklers samlade erfarenheter. Detta handlar dock inte om att söka återskapanågot som funnits tidigare. En skola för alla, där bildningsarbetet ärhuvudsak, har aldrig funnits. Varjeskolsystem och varje läroplan bygger på föreställningar om vad kunskap är ochhur lärande sker. 1 ett system där staten endast skall ange mål för ochinriktning av skolverksamheten blir det än viktigare att i läroplansarbetetredovisa en uppfattning om kunskap och lärande. Mål-och resultatstyrningställer krav på tydliga nationella beskrivningar av vilka kunskaper elevernaskall utveckla och detta förutsätter i sin tur en kvalificeradkunskapsdiskussion bland skolledare, lärare och elever på de lokalaskolorterna. Somgrund för förslagen om vilka slags kunskaper det är skolans uppgift attförmedla redovisas en uppfattning om kunskap och lärande med utgångspunkt iaktuell forskning. Detär framför allt tre aspekter av kunskap, vars betydelse kommit alltmer i fokusunder . Den första är kunskapens konstruktiva aspekt.Detta innebär att kunskap inte är en avbildning av världen, utan ett sätt attgöra världen begriplig. Kunskaper utvecklas i ett växelspel mellan vad man villuppnå, den kunskap man har, problem man upplever med utgångspunkt i dennasamt de erfarenheter man gör. Den andra aspekten på kunskap är denkontextuella. Kunskap är beroende av sitt sammanhang, vilket utgör den grundmot vilken kunskapen blir begriplig. Den tredje är kunskapens funktionella,eller instrumentella, aspekt dvs. kunskap som redskap. Detfinns kunskaper av olika slag. Man kan t.ex. veta att saker förhåller sig påvissa sätt, man kan veta hur något skall göras och kunna göra det, man kanförstå sammanhang och innebörder och man kan handla med gott omdöme. Fyra olikakunskapsformer diskuteras i betänkandet; fakta, förståelse, färdighet ochförtrogenhet. Det måste finnas en balans mellan dessa kunskapsformer eftersomde kompletterar varandra och utgör varandras förutsättningar. Kommitténger vidare en redovisning av hur inlärningsforskningen bidragit till enförändrad förståelse av individers lärande. Förändringen kan beskrivas i tresteg, nämligen lärande som -införlivande av yttre kunskaper Prop. -förståelse utifrån elevensutvecklingsnivå Prop. -ett samspel mellan individ ochmiljö. Bilaga 1 Människans förståelse och tänkande är intenågot enbart mentalt. äralltid något som skall förstås av någon i ett sammanhang. Detta sammanhang ärsåväl språkligt som praktiskt. Det är genom interaktion med andra människorsåväl som med den fysiska omgivningen som individen lär sig. Medutgångspunkt i den forskningsgenomgång som kommittén gjort kan skolanskunskapsuppgift inte enkelt reduceras till en fråga om urval av kunskaper attförmedla. Kunskaper kan inte betraktas som färdiga produkter, som kan förståsisolerade från de sammanhang där de utvecklades. På samma sätt påverkaselevernas kunskapsutveckling av hur skolans verksamhet är organiserad. Skolanmåste erbjuda ett socialt sammanhang där elevernas "kunskapande" blirmeningsfullt. Eleverna måste tUlägna sig begrepp och strukturer från olikaämnesområden på ett sätt så att de kan fungera som intellektuella verktyg. Iskolan skall det finnas en balans mellan praktiska och teoretiska kunskaper.Genom reflektion över praktiska erfarenheter och genom praktisk erfarenhet avteoretiskt arbete utvecklas förmågan till tänkande och reflektion. Härigenom läen första grund för utveckling av ett vetenskapligt sätt att arbeta och tänka.I det kunskapande arbetet ingår också kreativa, estetiska och etiskadimensioner. Genomgångenav begreppen kunskap och lärande mynnar ut i en diskussion om de kunskaperskoUin skall förmedla, samt hur detta kan komma till uttryck i läro- ochkursplaner. Frågorom urval och organisation av kunskap behandlas med utgångspunkt i deförändringar som aktualiserats främst sedan de nu gällande läroplanernautformades. Förändringar både i och utanför skolan, i såväl som i detövriga och världen ställer successivt nya krav riktade mot skolan.Kraven måste noggrant prövas i relation till de huvuduppgifter det offentligaskolväsendet har och till den ansvarsfördelning som gäller på skolområdet.I fokus står därmed de urvalsfrågor som är knutna till vad som nationelltskall anges och vad som är föremål för lokala beslut och översäganden. Barnsoch ungdomars livsvärldar påverkas av strukturen hos och rollfördelningenmellan familj, skola och samhället i övrigt. Skolans roll och betydelse harökat som den både som informationsförmedlare och normskapareutsätt<: för konkurrens på ett annat sätt . Skolans, främst dågrundskolans, samverkan med hemmen måste utvecklas. Skolan som en trygg,utvecklande och socialt fostrande plats måste betonas. Skolansverksamhet skair bygga på och har som en viktig uppgift att förmedla och stärkagrundläggande demo- kratiska och etiskavärden. En viktig förutsättning för detta är att ele- Prop. 1992/93:220 vemas personliga ansvar och inflytande i skolan stärks. Denpågående internationaliseringen ställer skolan inför delvis nya Bilaga 1uppgifter. Detta har konsekvenser såväl för de nationella styrdokumenten somför det lokala arbetet i skolan. Utbildningen i främmande språk behöverförstärkas. Skolans uppgift att förmedla centrala delar av vårt kulturarv fårny aktualitet som grund för internationell samverkan och för förståelse ochrespekt för andra folks kultur och värdegrund. Skolan präglas av en allt störremångkulturalitet som i sig kan utveckla kulturell medvetenhet och bidra tillatt skilda kulturmönster och språk som representeras i skolan, ses som entUlgång. Kontakter med skolor i andra länder samt utbildningsutbyte av skildaslag skall aktivt främjas. Internationell samverkan, t.ex. i form avöverenskommelser och konventioner, är viktig att stödja och sprida kännedom ominom skolans värld. Detmedialt präglade samhället skapar nya villkor för opinionsbildning och bidrartill framväxten av olika ungdomskulturer. För ätt få överblick iinformationsflödet, förstå sin omgivning och sin egen tid och ta ställning tillöppna och dolda budskap, behövs förmåga att kunna sovra och kritiskt granskasamt att kunna tolka ord och bild - läsa det visuella språket. Det är förmågorsom skolan bör utveckla genom att låta eleverna använda sig av modernahjälpmedel som datorer, video m.m. Det är mer fråga om att använda sig av nyahjälpmedel och tillgänglig teknik än att göra dessa till ett innehåll i skolan.Informationsteknologins utveckling ger nya förutsättningar för bl.a. tillgångtill nya kunskapskällor för kontakter mellan skolor och även för lärarfortbildning. Omsorgenom den gemensamma miljön, lokalt och nationellt såväl som internationellt, förutsättergrundläggande kunskaper om centrala sammanhang såsom resursförbrukning,kretslopp och ekologiska system. Konsekvenser av materiell konsumtion ochlevnadsvanor måste bli klara för alla, engagemang och uppfinningsrikedom krävsför ett bemästrande av miljöproblemen. Miljökunskap behöver i fåen fast ämnesförankririg som samverkan mellan ämnen är väsentlig. Utvecklingeni samhället innesluter ökade krav på medborgerligt inflytande och att kunnavälja mellan alternativ. Skolan har en viktig roll i att ge medborgerligbildning. Detta innebär bl.a. att kunna, vilja och våga använda det talade ochskrivna språket, ha förmåga till kritisk granskning och att kunna möta ochvärdera argument. Det innebär också en vana att fungera i demokratiska formeroch en delaktighet i vårt kulturarv i vid mening. Kraven på inflytande och egetansvar ställs också alltmer i arbetslivet, där människors kompetens, förmågaatt värdera kompetens samt kommunikations- och samarbetsförmåga accentueras.Förändringar i ungdomars villkor och i arbetslivet innebär attarbetslivsorientering och studie- och yrkesorientering även fortsättningsvismåste vara en del av skolans verksamhet, men formerna för bl.a. den praktiskaarbetslivsorienteringen i skall främst vara före- Prop.1992/93:220 mål för lokalt bestämmande. Förståelsenav förändringar som sker i omvärlden och även förståel- Bilaga 1 sen avkunskapens förändring, lo-äver ett historiskt perspektiv inte bara i ämnen inriktadepå samhällets utveckling utan i all undervisning. Deetiska grundfrågorna har alltid varit närvarande men de aktualiseras på nyasätt genom internationalisering, teknologisk utveckling och andra förändringari samhället. Etiska perspektiv skall läggas i undervisningen i många änmen.Genom att tas upp i naturliga sammanhang, både i skolans vardagshändelser ochsom en aspekt av kunskapens konsekvenser, skapas förutsättningar förutveckling av elevernas medvetna personliga ställningstaganden oc;h för att dekan grunda dessa på såväl värderingar som kunskaper. Denbeslutade ansvarsfördelninjjen för skolan innebär en tydligare fördelning avansvaret mellan den nationella och den lokala nivån och mellan dem som skall beslutaom verksamhetens mål och inriktning (politiker) och dem som skall arbeta förförverkligandet (främst lärare och skolledare). Detta ställer nya krav påstyrdokumentens form och funktion. Det ställer också krav på de instrument sommåste utvecklas för att nationellt följa och utvärdera skolans verksamhet ochför vilka har ett ansvar. Mål-och resultatorientering innebär att skolans verksamhet inte behöver ellerskall styras främst ge:nom regler och föreskrifter utan genom de nationelltuppsatta målen. Liirare, skolledare och elever skall omforma de mål som angespå nationell nivå till undervisningsmål på den egna skolan och på det sättetutforma sin lokala arbetsplan. Genom detta och det större utrymme som sliallfinnas lokalt att bestämma vägarna och medlen för att nå målen kan en slagsdeltagande målstyrning åstadkonunas. Graden av måluppfyllelse skall sedanavgöras genom de utvärderingsinsatser som utvecklas nationellt och lokalt.Utvärderingen skall ge signaler tillbaka till beslutsfattarna om var någotbehöver förbättras och var resurser skall sättas in. Eleversoch föräldrars delaktighet och inflytande över elevernas skolgång yttrar sigbl.a. i rätten att välja skola och inriktning på utbildningen. Därutöver ärmöjligheten för elever att inom ramen för en utbildning göra individuella valen viktig form av inflytande som bör stärkas. Men också läroplanemas ochkursplanemas form och inriktning har stor betydelse för möjligheterna lokaltatt komma överens om hur man skall arbeta och vilket konkret innehållundervisningen skall ha. Målen som anges nationellt måste vara tydliga i sininriktning men lämna ett friutrymme för den lokala nivån. Läroplanhar i svenskt språkbruk i regel avsett ett dokument som innesluter såvälövergripande mål och riktlinjer som timplaner och kursplaner. I våra direktivanges att läroplanerna skall innehålla övergripan- de mål och riktlinjer förutbildningen i landet medan kursplaner och Prop. 1992/93:220 timplanerskall vara särskilda dokument. När vi fortsättningsvis talar Prop.1992/93:250 om läroplan avser vi alltså endast övergripande mål och riktlinjer.Detta Bilaga 1 ligger också närmare det synsätt som alltmer vinnerinternationell terräng. Denationellt fastställda målen föreslås vara av två principiellt skilda slag. "Strävansmål" är sådana mål som man skall sträva mot och arbetaefter. De skall styra inriktningen av arbetet i skolan. Strävansmålen är vidaoch högt ställda och meningen är inte att de skall kunna uppnås helt, men deskall vara utgångspunkter för undervisningen. De skall spegla de möjlighetertill utveckling som finns i skolan och de skall ge stöd för den lokalaurvalsdiskussionen. Till skillnad från strävansmål anger"uppnåendemål" de kunskaper alla elever skall garanteras att få igrundskolan. Sådana mål skall vara en grund för utvärdering, lokalt ochnationellt, och ge signaler om hur långt eleverna har nått i sin kunskapsutvecklingoch om resurser av olika slag behöver omfördelas. Kursplanerna för grundskolanföreslås därför innehåUa sådana uppnåendemål som avser slutet av det femteresp. det nionde skolåret. Läroplaneroch kursplaner skall således lämna ett friutrymme för en professionell lokalutveckling av skolan utan att den nationella likvärdigheten äventyras. Sammaprinciper skall gälla den timplan som nationeUt fastställs för skolan.Timplanen skaU främst utgöra en grund för vilka resurser kommunen minst måsteavsätta för undervisning och ange en minsta garanterad tid för bl.a. de föralla elever obligatoriska ämnena. Till styrdokumenten på lokal nivå hörskolplanen som fastställs av kommunfullmäktige. Den anger bl.a. vilka resurserkommunen anslår för att de nationella målen skall nås och hur det kommunalaskolväsendet skall utvecklas. Samverkan med förskola och skolbarnsomsorg Föratt skolan skall kunna erbjuda en så trygg och utvecklande miljö som möjligt ärdet viktigt att skolan har ett nära och förtroendefullt samarbete med förskolaoch skolbarnsomsorg. Samarbetet med förskolan skall främst sikta till attutveckla en skolförberedande verksamhet som skapar kontinuitet för barnen ochunderlättar skolstarten. Genom en samverkan mellan skola och skolbarnsomsorgkan man inom de olika verksamheterna skapa optimala förutsättningar förbarnets allsidiga utveckling och lärande. Skolan skall ta sin del av ansvaretför att en samverkan kommer tiU stånd. Förutsättningarna för samverkan har väsentligtunderlättats av att kommunerna fått rätt att fritt organisera sina nämnder. Denviktigaste förutsättningen för ett gott samarbete mellan skola, förskola ochskolbarnsomsorg är att samverkan mellan de olika personalgrupperna bygger påen ömsesidig respekt för varandras yrkeskunnande. Det handlar inte om ensammanvävning av roller och uppgifter utan om en nära kommunikation för attskapa gemensamma synsätt och lösa gemensammaproblem. Betydelsen av en sådan samverkan bör Prop. 1992/93:220 avspeglasbåde i läroplan och i pedagogiska program för Prop.1992/93:250 förskola och fritidshem. För skolans del bör såväl rektors somlärares Bilaga 1 ansvar framgå. Hur samarbetet skall formas och underlättasliksom frågor om ändamålsenlig lokalplanering och gemensam fortbildning liggerpå nivå att besluta om. Barnets behov av kontinuitet, trygghet ochallsidig stimulans måste stå i förgrunden. Detta skall speglas i läroplanen. Kravenpå en läroplan är att den skall svara på frågor om vilka värden utbildningenskall vila på och vilken slags kunskap som skall väljas ut för lärande. Denskall ange vilket kulturarv i vid mening som skall överföras från en generationtill nästa och hur skolan skall förbereda för en omvärld i förändring. Denskall också klargöra ansvarsfördelningen mellan olika inblandade aktörer ochhur ansvaret skall utövas. Läroplanenskall ange de nationella målen, men den skaU, till skillnad från tidigare,inte ge anvisningar om hur målen skall nås, dvs. val av stoff, arbetssätt ocharbetsmetod. Detta innebär inte att urvalsfrågan helt läggs över på lokal nivå.I stället ökar kraven på att de nationellt fastställda målen skall vara tydligaoch kunna utgöra en grund för lokala prioriteringar. ges inflytandeoch ansvar till lärare och rektorer att utforma verksamhetsmål och undervisningsmåli linje med de nationella målen och att i det praktiska arbetet verka för attnå dem. Kommitténsbetänkande i sin helhet kan ses som en kommentar till läroplanerna. Kommitténsläroplansförslag innefattar skolans värdegrund och uppgifter, nationellautbildningsmål samt väsentliga riktlinjer för arbetet i skolan, för skolanssamarbete med hemmen samt för samverkan med förskola, gymnasieskola m.m. Detsvenska skolväsendet vilar på grundläggande demokratiska värden som historisktvuxit fram och fått förankring i vårt land. Våra förslag bygger liksomnuvarande läroplaner på denna grund. Förslagen till läroplan för grundskolanrespektive gymnasieskolan och komvux har stora likheter. Grundläggande värdensamt övergripande mål och riktlinjer är i huvudsak gemensamma för de olikaskolformerna. Det som skiljer skolformerna åt, deras olika uppdrag, målgrupper,elevernas ålder m.m., kommer främst fram i andra måldokument samt genom hur manpå lokal nivå organiserar verksamheten. Vilägger förslag till läroplan för och till en gemensam läroplan förgymnasieskolan och komvux. Våra läroplansförslag skiljer sig från tidigareläroplaner främst genom att de har en annan uppbyggnad och form. De främstaskillnaderna är att våra förslag till läroplaner generellt har ett mindreomfång, är mer koncentrerade, skiljer mellan värden,mål och riktlinjer, inte har anvisningar om arbetssätt, arbetsför- Prop.1992/93:220 mer m.m. utan endast väsentliga riktlinjer samt har tydliga adressater. Målenär i läroplansförslagen disponerade i några områden. Gemen- Bilaga 1 sammaområden i de båda läroplanerna är Kunskaper och färdigheter. Normer och värdensamt Elevernas ansvar och inflytande. Målen uttrycks i ett elevperspektiv; detär elevens kunskapsutveckUng som är utgångspunkten. Till målen är också knutnariktlinjer där lärarens och skolpersonalens skyldigheter anges. 1 ett särskiltavsnitt ges riktlinjer för rektor. Iläroplanen används, så som vi tidigare redovisat, två typer av mål; strävansmålsom skolan skall arbeta mot och sträva efter och, under avsnittet Kunskaperoch färdigheter, uppnåendemål som uttrycker vad varje elev minst skall ha medsig när hon eller han lämnar . Det är skolhuvudmännens och skolansansvar att verksamheten inriktas mot de nationella strävansmålen och att allaelever når de angivna uppnåendemålen. Iläroplanernas riktlinjer anges lärarens respektive skolpersonalens ansvar.Läroplanen uttrycker därför vad läraren skall, vad all personal skallrespektive vad rektor särskilt skall ansvara för. 1 och med att det läggsansvar på någon kan också ansvaret utkrävas. Skolpersonal, elever, föräldrar,politiker vet vem som är ansvarig. Eftersomvi dels skapar vissa nya begrepp, dels använder etablerade begrepp med delvisnya innebörder föreslår vi också att vissa definitioner m.m. läggs som bilaga1 till läroplanen. Vi föreslår också att som bilaga 2 till läroplanen skallförtecknas internationella konventioner och andra överenskommelser som Sverigeförbundit sig att verka för på utbildningens område och som det ankommer pålärare och rektor att beakta. Vihar enligt våra direktiv i uppdrag att för lämna färdigakursplaneförslag i svenska, matematik och musik och förslag till huvudsakligtinnehåll i övriga ämnen . Färdiga kursplaneförslag iövriga ämnen skall redovisas . Detär främst genom undervisningen i ämnena som skolans övergripande mål skallnås. Läroplanen är därför en av de viktigaste utgångspunkterna förkursplanerna i olika ämnen. Inte bara läroplanens utan också kursplanernas rollförändras vid övergång till en mål- och resultatorienterad styrning.Kursplanerna skaU enligt vårt förslag ge svar på frågor om varför man läserämnet, vad ämnets roll är i förhållande till läroplanens mål och vad skolämnetbestår i. De skall ange centrala kunskaper, uttryckta i t.ex. förståelse,färdighet och erfarenhet, som eleverna skall uppnå i ett visst ämne och därvidskapa förutsättningar för nationell likvärdighet. skall de lämna ettutvecklingsmässigt frirum till lärare och elever. De skall varautvärderingsbara både i ett nationellt och ett individuellt perspektiv. Målen i kursplanerna ärUksom i läroplanen av två slag, strävansmål Prop. 1992/93:220 ochuppnåendemål. Det som skall styra undervisningen är, förutom Prop.1992/93:250 strävansmålen, det som anges om ämnets kärna och de centralaper- Bilaga 1 spektiv ämnet bygger på. Uppnåendemålen anger vad elevernaminst skall ha nått i slutet av det femte resp. nionde skolåret. Strävansmålensutformning innebär således att det finns utrymme inom kursplanens ram för bådeden fördjupning eller breddning i ett ämne som eleverna vill göra inom sittfria val och den profil skolan väljer inom sitt disponibla timutrymme. Utifrånläroplanens och kursplanens mål skall lärare och elever formulera sinaundervisiungsmål, välja konkret innehåll, metoder och arbetsformer.