prop · GF03109 · 1992-01-01 00:00:00 — om utvidgad användning av samhällstjänst m.m. Regeringen föreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet . Propositionen innehåller förslag om en utvidgning till hela landet av den användning av påföljdsformen samhällstjänst som pågått på försök på fem orter. Utvidgningen föreslås ske , när den ursprungliga treåriga tillämpningsperioden går ut. Den utvidgade tillämpningen föreslås tidsbegränsad till utgången av i väntan på att en mera permanent ordning kan införas. Vidare föreslås att domstol i samband med att häktad döms till kontraktsvård skall ges möjlighet att förordna att den dömde skall vara omhänderta- gen i avvaktan på att planerad Denna ändring föreslås träda i kraft . 1 Förslag till Lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 33 kap. 5 § skall ha följande lydelse, dels att det i 28 kap. skall införas en ny paragraf, 6 b §, av följande lydelse. 28 kap. 6 b § I fall som avses i 6 a § får rätten förordna att den dömde, om han är häktad i målet, i stället skall omhändertas till dess han överförts till det behandlingshem eller den vårdgivare som anges i behandlingsplanen. inte pågå längre än . 33 kap. 5 §1 Dömes någon till fängelse eller förordnar rätten, med tillämpning av 34 kap. 1 § 1, att sådan påföljd skall avse ytterligare brott, och har den dömde med anledning av misstanke om brott, som prövats genom dom i målet, under en sammanhängande tid av minst varit berövad friheten som anhållen, häktad eller intagen på en enhet för rättspsykiatrisk undersökning med 1 Senaste lydelse 1991:1138. 2Propositionens lagförslagP r o p . stöd av 10 § lagen (1991:1137) om rättspsykiatrisk undersökning, skall tiden för frihetsberövandet, till den del därunder icke skett verkställighet av dom i annat mål, anses som tid under vilken den ådömda påföljden verkställts i anstalt. Domstolen skall i domen angiva det antal dagar påföljden skall anses verkställd. varmed ådömt fängelse överstiger frihetsberövandet ringa, må förordnas att fängelsestraffet skall anses helt verkställt genom frihetsberövandet. Undanröjes villkorlig dom eller skyddstillsyn och dömes i stället till fängelse , äger, i den mån tillgodoräknande inte skett enligt första eller tredje stycket, första stycket tillämpning även i fråga om 1. frihetsberövande som föregått den villkorliga domen eller domen påskyddstillsyn, 2. frihetsberövande som föregått dom genom vilken förordnats att den villkorliga domen eller skyddstillsynen skall avse även ytterligare brott samt 3. sådant omhändertagande som avses i 28 kap. 11 § tredje stycket. 3. sådant omhändertagande som avses i 28 kap. 6 b § eller 11 § tredje stycket. Dömes någon till böter och har han med anledning av misstanke om brott, som prövats genom dom i målet, varit berövad friheten på sätt som angives i första stycket, må förordnas att påföljden skall anses helt eller delvis verkställd genom Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om att 49 kap. 4 § och 51 kap. 8 § skall ha följande 49 kap. 4 §1 Talan mot underrätts beslut under rättegången skall föras särskilt, om rätten 1. avvisat ombud, biträde eller försvarare eller ogillat ett yrkande härom; 2. ogillat tredje mans yrkande att få som intervenient deltaga i rättegången; 3. förelagt en part eller någon annan att förete skriftligt bevis eller att tillhandahålla föremål för syn eller besiktning eller vid prövning enligt 3 kap. 3 § andra stycket 4 eller 5 tryckfrihetsförordningen eller 2 kap. 3 § andra stycket 4 eller 5 yttrandefrihetsgrundlagen funnit det vara av synnerlig vikt att en uppgift som avses där lämnas vid vittnesförhör eller förhör med en part under sanningsförsäkran; 4. utlåtit sig angående ådömande av förelagt vite eller häkte eller om ansvar för förseelse i rättegången eller angående skyldighet för någon, som ej är part eller intervenient, att gottgöra i rättegången vållad kostnad; 5. utlåtit sig angående ersättning eller förskott av allmänna medel till målsägande eller angående 1 Senaste lydelse 1991:1561. ersättning eller förskott till biträde, försvarare, vittne, sakkunnig eller annan, som ej är part eller intervenient; 6. utlåtit sig i tvistemål angående kvarstad eller annan åtgärd enligt 15 kap. eller i brottmål angående häktning eller åtgärd, som avses i 25-28 kap.; 6. utlåtit sig i tvistemål angående kvarstad eller annan åtgärd enligt 15 kap. eller i brottmål angående häktning, åtgärd som avses i 25-28 kap. eller omhändertagande enligt 28 kap. ; 7. avslagit begäran om biträde eller försvarare eller till sådant uppdrag förordnat annan än part 8. utlåtit sig i annat fall än som avses i 5 eller 7 i fråga som gäller allmän rättshjälp; eller 9. avslagit begäran om rättshjälp åt misstänkt i brottmål eller om ersättning eller förskott till part, som åtnjuter sådan förmån. Särskild talan skall föras genom besvär. Är fråga om beslut, som avses i 1, 2, 3, 7, 8 eller 9, åligge den som vill föra talan att, om beslutet meddelats vid sammanträde för förhandling, genast och eljest inom från den dag, då han erhöll del därav, anmäla missnöje; försummas det, äge han ej vidare rätt till talan. genast, om anmälan rätteligen gjorts. 2 Förslag till P r o p . 1991/92:109 2 2 I fråga om missnöjesanmälan av myndigheter, som enligt lag eller förordnande med stöd av lag är behöriga att överklaga beslut som avses i andra stycket, gäller följande. Har beslutet meddelats vid sammanträde för förhandling vid vilken myndigheten inte har varit företrädd, skall missnöje anmälas senast för 51 kap. 8 §2 För målets beredande skall vadeinlagan med därvid fogade handlingar delges vadesvaranden, som skall föreläggas att avge skriftligt genmäle. Om det är uppenbart att vadetalan är ogrundad, får hovrätten dock genast meddela dom i målet utan att någon åtgärd enligt första stycket vidtas. Om tingsrätten har avslagit ett yrkande om åtgärd, som avses i 26-28 kap., eller förordnat om att en sådan åtgärd skall hävas, får hovrätten bevilja åt- gärden att gälla till dess något annat Om tingsrätten har beviljat åtgärd som sagts, får hovrätten förordna att vidare åtgärd för verkställighet av beslutet inte får äga rum. I frågor om häktning eller reseförbud får hovrätten göra ändring i tingsrättens beslut även om motparten inte hörts. Om tingsrätten har avslagit ett yrkande om åtgärd, som avses i 26-28 kap., eller förordnat om att en sådan åtgärd skall hävas, får hovrätten bevilja åt- gärden att gälla till dess något annat bestäms. 2 Senaste lydelse 1987:1211. 2 Förslag till P r o p . 1991/92:109 4 4 har beviljat åtgärd som sagts, får hovrätten förordna att vidare åtgärd för verkställighet av beslutet inte får äga rum. I frågor om häktning, reseförbud eller omhändertagande enligt 28 kap. får hovrätten göra ändring i tingsrättens beslut även om motparten inte hörts. Om hovrätten beslutat häkta någon som inte är närvarande vid rätten, skall 24 kap. 17 § tredje och fjärde styckena tillämpas. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1989:928) om försöksverksamhet med samhällstjänst Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1989:928) om försöksverksamhet med samhällstjänst, som gäller till utgången av , dels att 1 § skall upphöra att gälla, dels att hänvisningen till 2 § i nuvarande 3-6 §§ i stället skall avse 1 §, dels att nuvarande 2-6 §§ skall betecknas 1-5 §§, dels att rubriken samt övergångsbestämmelsen skall ha följande lydelse. Denna lag träder i kraft och upphör att gälla vid utgången av . Har föreskrift enligt 2 § meddelats innan lagen upphört att gälla, skall dock bestämmelserna i 2-6 §§ fortsätta att tillämpas. Denna lag träder i kraft och upphör att gälla vid utgången av . Har föreskrift enligt 1 § meddelats innan lagen upphört att gälla, skall dock bestämmelserna i 1-5 §§ fortsätta att tillämpas. Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde NÄRVARANDE: STATSMINISTERN BILDT, ORDFÖRANDE, OCH STATSRÅDEN B. , , , , , , AF , , , , , , , , , P. , Proposition om utvidgad användning av samhällstjänst m.m. 1 Inledning GENOM LAGEN (1989:928) OM FÖRSÖKSVERKSAMHET MED SAMHÄLLSTJÄNST ÖPPNADES MÖJLIGHET FÖR ETT BEGRÄNSAT ANTAL DOMSTOLAR ATT DÖMA TILL SKYDDSTILLSYN MED FÖRESKRIFT OM SAMHÄLLSTJÄNST. LAGENS GILTIGHETSTID ÄR INSKRÄNKT TILL ÅREN 1990-1992. (SE PROP. 1989/90:7, JUU10, RSKR. Jag kommer att behandla frågan om vad som bör gälla efter den nu pågående försöksperioden i avvaktan på att en mera permanent ordning kan Jag skall också ta upp vissa frågor som har behandlats av en utredning. Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallade dåvarande chefen för i en särskild utredare, lagmannen , för att överväga möjligheterna att vidareutveckla innehållet i de påföljder som utgör alternativ till fängelsestraffet och mot den bakgrunden pröva behovet av justeringar av bestämmelser angående valet mellan fängelse och andra påföljder samt se över vissa frågor om verkställighet av fängelsestraff. Till utredningen överlämnades senare ytterligare frågor. överlämnade utredningen sitt betänkande (SOU 1991:45) Påföljdsfrågor. anstalt, m.m. I betänkandet behandlas en rad frågor med anknytning till verkställighet av påföljder. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av ombudsmän (), justitiekanslern (), hovrätten för , , och tingsrätter, kammarrätten i , riksåklagaren (), (RPS), (), kriminalvårdsnämnden, första övervakningsnämnden i , övervakningsnämnderna i , och , brottsförebyggande rådet (BRÅ), , statens rättskemiska laboratorium, juridiska fakulteten vid , statskontoret, , , Tjänstemännens centralorganisation, akademikers centralorganisation (), , , Föreningen i , Föreningen , , Föreningen styresmän och assistenter inom kriminalvården, Svenska skyddsförbundet samt samhällsarbetare. RÅ har överlämnat yttranden från överåklagarna vid åklagarmyndigheterna i och samt överåklagarna vid regionåklagarmyndigheterna i och . KVS har bifogat yttranden från regionmyndigheterna i , , , , , och . har, utan något eget ställningstagande, sänt in yttranden från och Socionomers, personal- & förvaltningstjänstemäns riksförbund. En sammanställning av remissyttrandena har upprättats i och finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr 91-1364). Jag avser att här ta upp förslagen i påföljdsutredningens betänkande till behandling. Jag är nu endast beredd att förorda att förslagen läggs till grund för lagstiftning i begränsad Utredningens lagförslag i de delarna bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. Som jag skall återkomma till är nämligen de flesta av de frågor som behandlas i utredningens betänkande enligt min mening av ett sådant slag att de i stället bör övervägas i ett vidare sammanhang. Lagrådet REGERINGEN BESLUTADE DEN 23 JANUARI 1992 ATT INHÄMTA LAGRÅDETS YTTRANDE ÖVER FÖRSLAG TILL ÄNDRINGAR I , OCH LAGEN (1989:928) OM FÖRSÖKSVERKSAMHET MED SAMHÄLLSTJÄNST. LAGRÅDETS YTTRANDE BÖR FOGAS TILL PROTOKOLLET I DETTA ÄRENDE SOM BILAGA 2 RESP. Lagrådet har inte i sak haft något att erinra mot de framlagda lagförslagen men har förordat en lagtekniskt mer begränsad ändring i lagen om försöksverksamhet med samhällstjänst. Jag står i denna del, med några redaktionella ändringar, fast vid mitt ursprungliga förslag av skäl som redovisas under avsnitt 2.2.2 nedan. lagrådsremissen har därutöver några redaktionella ändringar skett av föreslagen lagtext i 28 kap. 6 b § . 2.1 Bakgrund BESLUT ATT INLEDA EN TREÅRIG FÖRSÖKSVERKSAMHET GRUNDADE SIG PÅ BL.A. RELATIVT LÅNGVARIGA ERFARENHETER I ANDRA LÄNDER AV SAMHÄLLSTJÄNST SOM PÅFÖLJD. SÄRSKILT FRAMTRÄDANDE VAR DE ERFARENHETER SOM HADE VUNNITS I OCH . DET HADE ÄVEN FÖREKOMMIT EN DISKUSSION I OM SAMHÄLLSTJÄNST, SE BL.A. FRIVÅRDSKOMMITTÉNS SLUTBETÄNKANDE (SOU 1984:32) NYA ALTERNATIV TILL FÄNGELSESTRAFF. EN NÄRMARE REDOGÖRELSE FÖR BAKGRUNDEN LÄMNAS I PROP. 1989/90:7 S. 4 FF. Regeringens av godtagna förslag till lag om försöksverksamhet med samhällstjänst innebär att rätten i brottmål får döma till skyddstillsyn med föreskrift att den dömde skall utföra samhällstjänst genom oavlönat arbete i en omfattning som bestäms i domen. för en sådan dom är att den tilltalade har förklarat sig villig att följa föreskriften samt att föreskriften bedöms vara av avgörande betydelse för att döma till skyddstillsyn i stället för fängelse. Domstolen skall i domen ange hur långt straff som skulle ha dömts ut, om fängelse i stället valts som påföljd. Om den dömde inte fullgör sina skyldigheter enligt föreskriften får påföljden undanröjas och ersättas med Försöksverksamheten skulle temporärt vara begränsad till fem tingsrätter. Domstolar och myndigheter har stor frihet att anpassa verksamheten till praktiska uppdrog regeringen åt BRÅ att BRÅ har till regeringen överlämnat en delrapport som behandlar av försöksverksamheten. delrapporten bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 4. Utvecklingen i de övriga nordiska länderna har gått vidare. I bedömdes resultatet av försöksverksamheten som så lyckat att den norska regeringen föreslog att samhällstjänst (samfunnstjeneste) skulle införas i straffeloven som en självständig påföljd [se Ot.prp. (1989-90)]. Propositionsförslaget godtogs med några smärre ändringar av och sedan den 1 är samhällstjänst en självständig påföljd i . Även i har erfarenheterna av försöksverksamheten varit positiva. har i ett betänkande [se bet nkning om samfundstjeneste - Delbet nkning om sanktionsspírgsmål (nkning Nr. 1211, Kíbenhavn 1990)] uttalat att försöksverksamheten varit så lyckad att det inte råder någon tvekan om att samhällstjänst bör permanentas som påföljd. bakgrund härav föreslog den danska regeringen att samhällstjänst skulle föras in i straffeloven som en permanent påföljd. godtog förslaget och lagändringen träder i kraft (Lov nr. 6 af 3 januar 1992). I har efter överväganden samhällstjänst som påföljd införts på försök . Försöksverksamheten är snarlik den svenska och Försöket skall pågå . 2.2 Motivering 2.2.1 Försöksverksamhetens inledning UNDER 1 OVAN HAR JAG NÄMNT ATT BRÅ HAR I UPPDRAG ATT UTVÄRDERA FÖRSÖKET MED SAMHÄLLSTJÄNST. I DELRAPPORTEN REDOGÖR BRÅ FRÄMST FÖR HITTILLS GJORDA ERFARENHETER AV DEN PRAKTISKA HANTERINGEN AV PÅFÖLJDEN. ADMINISTRATIVT HAR VERKSAMHETEN FUNGERAT VÄL. DET HAR INTE VISAT SIG VARA NÅGRA NÄMNVÄRDA SVÅRIGHETER ATT I STORT SOM HAR HAFT SAMHÄLLSTJÄNSTDÖMDA HOS SIG HAR DESSUTOM VISAT SIG VILLIGA ATT TA EMOT YTTERLIGARE DÖMDA. FRIVÅRDSMYNDIGHETERNA SYNES HA KUNNAT LOKALISERA DE TILLTALADE SOM BÖR KOMMA I FRÅGA EN TILLFREDSSTÄLLANDE STOR ANDEL AV DE DÖMDA HAR OCKSÅ FULLGJORT SIN SAMHÄLLSTJÄNST ENLIGT ARBETSPLANEN. 2.2.2 Samhällstjänst även ? Mitt förslag: Samhällstjänst skall användas även men då i hela landet. Den positiva inledningen av försöksverksamheten talar med styrka för att utvecklingen i kommer att bli densamma som i andra länder som har infört samhällstjänst som ett permanent inslag i påföljdssystemet efter en inledande försöksverksamhet. Här kan särskilt pekas på erfarenheterna i och . Även om det kvarstår flera viktiga frågor av mer principiell natur att ta ställning till kan det konstateras att allt talar för att påföljdsformen samhällstjänst har kommit för att stanna. En fullständig utvärdering av den treåriga försöksperioden blir inte klar förrän , dvs. efter försöksperiodens utgång. Med hänsyn till att allt talar för att utfallet av försöksverksamheten kommer att motivera en fortsatt användning av samhällstjänst som påföljd bör möjligheterna att använda samhällstjänst inte upphöra i och med den nuvarande försöksperiodens Den första fråga som då reses är om det finns underlag att redan nu föreslå att samhällstjänst skall utgöra en permanent del av vårt påföljdssystem, vilket i så fall bör leda till att reglerna om samhällstjänst tas in i . Alternativet är att låta den nuvarande verksamheten fortsätta antingen i den form den nu har, eller förändra den på något sätt i avvaktan på en mera permanent ordning. Enligt min mening är det uppenbart att det saknas tillräckligt underlag för att nu föreslå en permanent reglering av samhällstjänsten. Försöket har pågått så pass att det inte ger underlag för några säkra slutsatser beträffande flera viktiga frågor. Däribland kan nämnas den i propositionen, av lagrådet och av justitieutskottet behandlade frågan om samhällstjänst bör konstrueras som en fristående påföljd. En annan fråga som har samband härmed är om förutsättningarna för att välja samhällstjänst bör sammanfalla med förutsättningarna för att välja skyddstillsyn. tänker t.ex. på behovet av övervakning av den dömde. Hittillsvarande hovrättspraxis har också varierat vad gäller nödvändigheten av att det skall finnas risk för återfall för att samhällstjänst skall kunna väljas som påföljd (se bl.a. RH 1990:115). Vidare går det ännu inte att säga om återfallsbenägenheten påverkas av en Danska erfarenheter talar för att återfallsbenägenheten är lägre hos dem som dömts till samhällstjänst än hos dem som dömts till fängelse (se bet nkning om samfundstjeneste, Nr. 1211 s. 157). I saknas ännu underlag för att dra några slutsatser av tillräcklig säkerhet. Det kan även finnas anledning att närmare studera om samhällstjänst bör kunna användas i större utsträckning även för andra ålderskategorier än dem som försöksverksamheten främst tar sikte på. Dessa frågor bör noga övervägas innan samhällstjänst införs som en permanent del av påföljdssystemet. Jag avser att föreslå regeringen att en parlamentarisk utredning skall tillkallas för att bl.a. allmänt se över frågan om Den utredningen bör även få i uppdrag att överväga hur samhällstjänsten mer permanent bör inordnas i påföljdssystem. Utredningen bör härvid beakta såväl erfarenheterna av den nu pågående lokalt begränsade försöksverksamheten som av den utvidgade verksamhet som jag här föreslår. De principiella frågor jag nämnt ovan är visserligen betydelsefulla men är inte av den karaktären att de kan åberopas som skäl för att avbryta användningen av samhällstjänst i den form som används under den nu pågående försöksverksamheten Jag föreslår att användningen av påföljdsformen skall fortsätta under ytterligare en treårsperiod i avvaktan på att en mera perma- nent ordning kan införas. (se 1989/90:JuU10 s. 8) uttalade att det i samband med en förlängning av försöksverksamheten framstod som naturligt att överväga om den reglering och den lokala avgränsning av verksamheten som då föreslogs borde ändras eller preciseras på olika sätt. finner jag det inte finnas underlag för att nu föreslå ändringar av de materiella förutsätt- ningarna för val av samhällstjänst som Inte heller finns anledning att i detta sammanhang i övrigt ändra vad som i försökslagen föreskrivs om övervakningsnämndens verksamhet, den undanröjande domstolens skyldighet att beakta angivet alternativstraff samt ersättning Vid en förlängd användning av påföljdsformen behöver således inte det materiella innehållet i den nuvarande lagens 2-6 §§ ändras. När det gäller den lokala avgränsningen riktades viss kritik mot att en brottspåföljd inte skulle kunna användas över hela landet. fem tingsrätter godtogs visserligen av lagrådet och justitieutskottet med hänsyn till att det var fråga om en tidsbegränsad försöksverksamhet. De betänkligheter som kan finnas mot en lokalt begränsad tillämpning av en påföljdsform ökar emellertid i styrka om verksamheten sträcks ut i Härtill kommer att erfarenheterna av den försöksverksamhet som bedrivs talar för att en utvidgad tillämpning inte kommer att medföra några mer påtagliga praktiska problem. finns det enligt min mening redan nu anledning att föreslå att samhällstjänst skall kunna användas i När det gäller att bestämma tidpunkten för en utvidgning bör flera olika omständigheter beaktas. Den pågående försöksverksamheten bör få fortgå så att utvärderingen skall ge ett så säkert underlag som möjligt för ett slutligt ställningstagande. Även praktiska skäl, bl.a. möjligheten för frivårdsmyndigheterna att förbereda sig genom att ta kontakter med presumtiva arbetsgivare, instruera lekmannaövervakare, förbereda arbetsplaner m.m. talar för att inte förlägga utvidgningen tidigare än försöksperiodens utgång, dvs. vid utgången av år Som jag nu berört saknas det enligt min mening anledning att ändra de bestämmelser som gäller för den nuvarande försöksverksamheten i annat hänseende än att verksamheten bör utvidgas till att omfatta hela landet. Den geografiska begränsningen kommer till uttryck i den nuvarande lagens första paragraf. Om begränsningen av försökslagens tillämplighet till vissa tingsrätter tas bort kommer den paragrafen inte att behövas. lagrådet remitterade förslaget föreslog jag som en lämplig lösning att upphäva första paragrafen, numrera om kvarvarande paragrafer i lagen och ändra dess rubrik samt justera övergångsbestämmelsen. Lagrådet har inte haft någon invändning i sak mot förslaget men anfört att lagförslagets tekniska utformning framstår som onödigt omständlig. Lagrådet har anfört att det även efter utvidgningen till hela landet är fråga om en försöksverksamhet och att det är en fördel att behålla den nuvarande försöksverksamheten av BRÅ. Redan nu kan det, som jag ovan nämnt, konstateras att samhällstjänst med allra största sannolikhet kommer att införas som ett permanent inslag i vårt påföljdssystem. gäller frågan hur en sådan ordning i detalj bör utformas krävs dock ytterligare beredningsunderlag. Treårsperioden fr.o.m. kommer emellertid inte att bli föremål för någon egen särskild utvärdering av det slag som är fallet med den nuvarande försöksverksamheten även om det givetvis också kommer att göras erfarenheter till stor nytta för ställningstagandet till hur påföljden skall vara utformad. Detta innebär att den andra treårsperioden mer har karaktären av en provisorisk lösning än en egentlig försöksverksamhet. Detta bör enligt min mening markeras genom att ordet försöksverksamhet tas bort ur lagens rubrik. Det framstår som naturligt att vid utvidgningen till hela landet redigera lagen så att den inte inleds med en andra De av lagrådet påpekade nackdelarna med en omnumrering framstår som överkomliga. min utformning av lagtexten synes lagförslagets rubrik kunna ges den av lagrådet föreslagna enklare 3 förslag 3.1 Allmänt PÅFÖLJDSUTREDNINGEN, SOM TILLSATTES AV DEN TIDIGARE REGERINGEN, HAR BEDRIVIT SITT ARBETE MED UTGÅNGSPUNKT FRÅN ATT REGLERNA OM VILLKORLIG FRIGIVNING SKULLE FÖRÄNDRAS TILL OBLIGATORISK VILLKORLIG FRIGIVNING EFTER TVÅ TREDJEDELAR AV STRAFFTIDEN. BETÄNKANDET BEHANDLAR I HUVUDSAK FRÅGOR MED ANKNYTNING TILL VERKSTÄLLIGHET AV UTREDNINGENS ÖVERVÄGANDEN I DE FRÅGOR AV MER ALLMÄN BETYDELSE SOM TOGS UPP I DIREKTIVEN HAR UTREDNINGEN REDOVISAT PÅ ANNAT SÄTT. I nästa avsnitt tar jag upp de delar av utredningens betänkande som inte föranleder förslag från min sida. 3.2 Frågor som inte bör föranleda förslag i detta sammanhang Slopad övervakning efter villkorlig frigivning och obligatorisk frigivningspermission PÅFÖLJDSUTREDNINGEN FÖRESLÅR ATT DEN SOM VILLKORLIGT FRIGES FRÅN FÄNGELSESTRAFF INTE SKALL STÅ UNDER ÖVERVAKNING. SAMTLIGA SOM FRIGES SKALL BEVILJAS FRIGIVNINGSPERMISSION 20 ELLER 30 DAGAR FÖRE FRIGIVNINGSDAGEN, MED LÄNGRE TIDER FÖR DÖMDA UNDER 23 ÅR. PERMISSIONEN SKALL PERSONAL PÅ ANSTALTERNA SVARA FÖR STÖD, HJÄLP OCH ÖVERVAKNING AV DE PERMITTERADE. Förslagen har väckt stark kritik hos remissinstanserna. De har ett sakligt samband med utredningens utgångspunkt att frigivning skall ske obligatoriskt efter två tredjedelar av strafftiden. Som anges budgetproposition avser jag att föreslå regeringen att en utredning skall tillkallas med uppgift att bl.a. ta fram underlag för och lämna förslag till hur frågan om den villkorliga frigivningen skall lösas . Det är naturligt att även frågorna om frigivningspermission och övervakning efter villkorlig frigivning aktualiseras i det Det finns därför inte anledning att i detta ärende behandla förslagen. att frågan om frigivningspermission kan komma upp i samband med överväganden om övergång från nuvarande system med obligatorisk halvtidsfrigivning till ett system med fakultativ frigivning efter två