prop · GF03172 · 1992-01-01 00:00:00 — Kommunen kan därmed ta hänsyn både till hur flyktingmottagandet i kommunen är organiserat och de lokala förutsättningarna i kommunen i övrigt. En introduktionsersättning bör således kunna innebära en förenklad administration i förhållande till nuvarande system med socialbidrag administrerat inom ramen för . Länstyrelsen i Stocholm har i sitt remissvar påtalat att den föreslagna introduktionsersättningen kan medföra ökad byråkrati med fler utrednings-, kontroll- och samrådssituationer. Jag anser emellertid att den föreslagna introduktionsersättningen bör kunna leda till en förenklad och effektivare handläggning av försörjningsbidraget. samrådssituationer som kan behövas bör enligt min mening inte behöva leda till någon ökad byråkrati. I den mån den enskilde flyktingen har särskilda behov av ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen torde detta komma att uppmärksammas i de samrådssituationer som normalt bör förekomma i det samordnade flyktingmottagandet. Jag kommer senare att redovisa de ändringar i sekretesslagen (1980:100) och socialtjänstlagen (1980:620) som kan behövas för att underlätta ett sådant informationsutbyte. Tänkbara negativa effekter med en introduktionsersättning Jag är liksom arbetsgruppen och en del remissinstanser medveten om att en introduktionsersättning innebär en säråtgärd för flyktingar vilket möjligen kan uppfattas som orättvist bland svenskar och bland andra invandrare. Eftersom syftet med introduktionsplanen - och den till denna relaterade introduktionsersättningen - är att kompensera flyktingar för baskunskaper de saknar, främst i det svenska språket, och som de behöver för att kunna leva och verka i , anser jag inte att det bör kunna uppfattas som en orättvisa. Andra invånare i - både infödda svenskar och invandrare som bott här - har ju redan i större utsträckning dessa nödvändiga redskap för att kunna leva och verka normalt i . Ett annat problem är att olika regler kan komma att gälla för flyktingar och andra utlänningar som deltar i svenskundervisning för invandrare (sfi). Flyktingar som deltar i ett introduktionsprogram skulle kunna få en introduktionsersättning medan andra utlänningar som deltar i sfi och har behov av försörjningsstöd blir hänvisade till socialbidrag. Jag vill i detta sammanhang påpeka att det gäller särskilda regler för den som läser svenska på arbetstid eller är berättigad till ersättning i form av utbildningsbidrag, kontant arbetsmarknadsstöd eller ersättning från erkänd arbetslöshetskassa. 2.2 Personkrets till vilken introduktionsersättning skall kunna beviljas Mitt förslag: Introduktionsersättning skall kunna beviljas till flyktingar och vissa andra utlänningar som omfattas av det kommunala flyktingmottagandet och som förbinder sig att följa en introduktionsplan som upprättats av de flyktingmottagande myndigheterna i samråd med flyktingen. Promemorieförslaget överensstämmer med mitt . Remissinstanserna: Flera remissinstanser, bl.a Länsstyrelserna i och , kommun och invandrarbyråer anser att alla invandrare som har behov av en introduktion i det svenska samhället bör kunna erhålla den föreslagna introduktionsersättningen. Skälen för mitt förslag: Som jag har redogjort för i förslaget skall introduktionsersättning kunna beviljas till flyktingar och andra utlänningar som tas emot inom ramen för det kommunala flyktingmottagandet. I 3 § förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande anges den krets av personer som berättigar till statlig ersättning. Det är 1. utlänningar som överförts till med stöd av ett särskilt regeringsbeslut, 2. utlänningar som har fått uppehållstillstånd och som har tagits emot från en statlig förläggning för asylsökande, 3. andra utlänningar som har fått uppehållstillstånd med tillämpning av 2 kap. 3 § eller 4 § första stycket 2 utlänningslagen (1989:529) samt 4. utlänningar som har fått uppehållstillstånd på grund av sin anknytning till en utlänning som avses under 1-3. Ersättning enligt 4 får lämnas endast för en utlänning som ansökt om uppehållstillstånd från det att den person som han eller hon har anknytning till först togs emot i en kommun. Introduktionsersättning torde normalt endast bli aktuell för personer som fyllt . För ungdomar har föräldrarna ett försörjningsansvar. I vissa fall bör dock introduktionsersättning även kunna beviljas till ungdomar som inte fyllt , t.ex. ensamma flyktingbarn utan egna vårdnadshavare. Flera remissinstanser har uttalat att alla invandrare som är i behov av en introduktion bör kunna erhålla den föreslagna Jag finner i och för sig att det finns vissa skäl för en sådan ordning. Det förslag som jag här redogör för är emellertid relaterat till deltagande i den verksamhet som redovisas i den introduktionsplan som de flyktingmottagande myndigheterna enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning till kommunerna för flyktingmottagande m.m. skall upprätta i samråd med den enskilde flyktingen för hans eller hennes introduktion i det svenska samhället. Jag har därför inte för avsikt att föreslå någon utökning av personkretsen till vilken introduktionsersättning bör kunna beviljas. utvärdering av introduktionsersättningen skulle visa sig att den har stor betydelse för att påskynda flyktingars integration i det svenska samhället bör emellertid en utvidgning av personkretsen till andra invandrare med liknande behov av särskilda introduktionsåtgärder kunna aktualiseras. 2.3 Villkor för att få introduktionsersättning Mitt förslag: En förutsättning för introduktionsersättning skall vara att flyktingen följer en introduktionsplan som gjorts upp av kommunen i samråd med flyktingen. Följer flyktingen inte den uppgjorda introduktionsplanen får kommunen besluta att introduktionsersättning inte skall betalas ut. Promemorieförslaget överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: Flera remissinstanser, bl.a , , i och har betonat vikten av tydlighet när det gäller deltagandet i introduktionsplanen, vad som händer om man avbryter introduktionsplanen och om den enskilde flyktingen inte kan deltaga i ett introduktionsprogram. och har i sina remissvar påpekat att det är viktigt att introduktionsersättningen inte är behovsprövad, dvs. inte påverkas av andra inkomster. Skälen för mitt förslag: Som tidigare nämnts skall för varje flykting upprättas en introduktionsplan av kommunen i samråd med flyktingen, och övriga aktörer i flyktingmottagandet, exempelvis den lokala arbetsförmedlingen, frivilligorganisationer etc. Introduktionsplanen har till syfte att ge varje flykting de nödvändiga förutsättningarna för att kunna leva och verka normalt och självständigt i det svenska samhället. Självfallet bör stor vikt fästas vid undervisning i svenska för invandrare (sfi) som bör vara så väl anpassad till den enskilde flyktingens förkunskaper och studieförutsättningar som de lokala förhållandena medger. Planen kan dessutom omfatta samhälls-, studie- och arbetslivsorientering, arbetsmarknadsservice, arbete, rehabilitering m.m. Följer flyktingen inte den uppgjorda introduktionsplanen på ett godtagbart sätt bör kommunen få besluta att introduktionsersättning inte skall utgå. Ett sådant beslut bör kunna innebära såväl att introduktionsersättning inte skall utgå för tid som flyktingen inte deltagit i viss utbildning eller viss aktivitet som att introduktionsersättning över huvud taget inte längre skall utgå. Jag anser emellertid inte att det ytterligare skall regleras i vilka delar och i vilken omfattning den enskilde flyktingen bör delta i introduktionsplanen. Planen bör utgå från den enskilde flyktingens behov och förutsättningar. Såväl planens innehåll och omfattning bör lämpligen fastställas av de flyktingmottagande myndigheterna i samråd med den enskilde flyktingen. Jag kommer senare, under avsnittet 2.4. Introduktionsersättningens nivå och administration, att närmare redogöra för min uppfattning beträffande ersättningens nivå. Den flykting som av olika skäl, exempelvis sjukdom, vård av minderåriga barn etc. inte alls kan deltaga i ett introduktionsprogram bör inte heller kunna erhålla introduktionsersättning. Han eller hon bör i stället kunna få sina behov tillgodosedda genom bistånd enligt socialtjänstlagen. torde det som regel inte bli aktuellt att utge annat än tillfälligt socialbidrag till en person som utan anledning helt eller delvis avstår från att deltaga i ett introduktionsprogram eftersom det normalt sett är rimligt att begära att flyktingen deltar i introduktionsprogrammet och därmed får sina behov tillgodosedda genom introduktionsersättning. 2.4 Introduktionsersättningens nivå och administration Mitt förslag: Kommunerna skall bestämma introduktionsersättningens storlek, övriga villkor samt verksamhetens organisation. Promemorieförslaget överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: Flera remissinstanser ifrågasätter om inte nivån på ersättningen bör vara lika över hela landet för att bl.a. största möjliga likformighet skall kunna uppnås i tillämpningen kommuner emellan. utifrån rättviseskäl är tveksamt att inrätta ett system för introduktionsersättning där ersättningsnivåerna kan komma att variera för människor som bor i olika kommuner men har samma levnadsomkostnader och samma förutsättningar i övrigt. har i sitt remissvar även önskat ett förtydligande huruvida introduktionsersättningen avser täcka andra Några remissinstanser har påtalat att introduktionsersättningen inte bör vara behovsprövad . Skälen till mitt förslag: Jag har i tidigare avsnitt belyst skälen för att bevilja introduktionsersättning till flyktingar och vissa andra utlänningar. Jag har även påtalat att lagen bör ha en sådan konstruktion att den lämnar stor frihet för den enskilda kommunen att välja dels om man vill använda sig av möjligheten att betala ut introduktionsersättning, dels välja hur ersättningen skall utformas. I de fall kommunerna väljer att betala ut introduktionsersättning i stället för socialbidrag bör kommunerna själva fastställa introduktionsersättningens nivå. Jag utgår emellertid från att kommunerna därvid fastställer en nivå på ersättningen så att den enskilde tillgodoses en skälig levnadsnivå. Han bör få medel till bl.a. mat, hyra, och andra skäliga levnadsomkostnader. Det bör ankomma på kommunen att bestämma om introduktionsersättning även skall täcka övriga familjemedlemmars behov. Det bör vara rimligt att nivån på ersättningen inte understiger den av kommunen fastställda socialbidragsnormen. Om så skulle vara fallet måste den enskilde flyktingen ändå vända sig till och då skulle en av de stora fördelarna med reformen gå förlorad. Jag vill i detta sammanhang även nämna att den tidigare regeringen beslutade tillkalla en parlamentarisk kommitté för att göra en allmän översyn av socialtjänstlagen (1980:620). skall enligt direktiven (dir. 1991:50) bl.a. överväga möjligheterna att åstadkomma större enhetlighet mellan kommunernas socialbidragsnormer och andra närliggande system. Jag anser inte att man bör reglera ersättningens nivå, huruvida ersättningen bör vara behovsprövad eller om ersättningen bör omfatta alla familjemedlemmars behov. För att möjliggöra en effektiv och flexibel administration bör kommunerna, utifrån de lokala förutsättningarna, kunna bestämma hur utbetalning av introduktionsersättning skall ske. Mitt förslag: En kommuns beslut att inte betala ut introduktionsersättning bör kunna överklagas. Däremot bör det inte gå att överklaga ersättningens storlek. Promemorieförslaget innebär att någon möjlighet inte skall finnas att överklaga en kommuns beslut rörande Remissinstanserna: Flera remissinstanser, bl.a. , Kammarrätten i , Länsstyrelserna och har påpekat att rättsäkerheten talar för att den enskilde bör har möjlighet att överklaga beslut om att ersättning inte skall beviljas eller att redan beslutad ersättning skall minskas eller upphöra att utgå. i har i sitt remissvar bl.a. påpekat att en rättsgrundsats inom förvaltningsrätten är att beslut som mera väsentligt påverkar någons personliga eller ekonomiska ställning skall vara överklagningsbara och att ett avslag eller indragning av introduktionsersättningen i hög grad påverkar utlänningens ekonomiska ställning eftersom det kan påverka hans eller hennes rätt till socialbidrag. Skälen till mitt förslag: I likhet med flera remissinstanser anser jag att en kommuns beslut att inte utge introduktionsersättning är ett beslut av sådan vikt för den enskilde att det bör kunna överklagas. Det gäller såväl när grunden för beslutet är att överenskommelse om introduktionsplan inte kunnat träffas som när grunden är att flyktingen inte på ett godtagbart sätt följer den uppgjorda introduktionsplanen. senare fallet kan beslutet antingen innebära att introduktionsersättning inte skall utgå eller att ersättningen helt skall upphöra att utgå. En förutsättning för rätt till överklagande är självfallet att kommunen beslutat införa ett system med introduktionsersättning. Det är däremot enligt min mening inte lämpligt att medge möjlighet att överklaga nivån på introduktionsbidraget. En flykting som anser att introduktionsersättning inte ger en skälig försörjning har möjlighet att söka kompletterande socialbidrag. beslut av kommunen att då vägra socialbidrag kan överklagas. Att ge möjlighet till överklagande av introduktionsersättningens storlek skulle kunna medföra en onödig Jag anser därför att det inte finns behov av att också kunna överklaga nivån på introduktionsersättningen. Mitt förslag: Introduktionsersättningen skall inte räknas som skattepliktig inkomst. Promemorieförslaget överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: De remissinstanser som uttalat sig i frågan godtar mitt förslag. Om introduktionsersättningen skulle beskattas måste nivån vara väsentligt högre än kommunernas socialbidragsnormer för att flyktingen skall kunna uppnå en skälig Därigenom skulle den statliga ersättningen till kommunerna behöva vara högre för kommuner som inför ett system med introduktionsersättning än för andra kommuner. beskattning av introduktionsersättningen kunna leda till en del andra administrativa problem. Mitt förslag: Uppgift om enskildas personliga förhållanden i ärenden om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar skall skyddas av sekretess. Promemorieförslaget överensstämmer, förutom i den del som avser den ändring som enligt mitt förslag bör göras i Remissinstanserna: Bl.a. i har påpekat att måste kunna ta del av uppgifter som lämnats i ärende om introduktionsersättning för att kunna bedöma rätten till kompletterande socialbidrag. Socialtjänstlagen bör därför enligt ändras så att socialnämndens rätt att ta del av uppgifter i ärende om introduktionsersättning klart framgår. Skälen till mitt förslag: Ett system med introduktionsersättning för flyktingar innebär enligt min mening att dessa i princip inte längre skall behöva vända sig till för att få medel till sin försörjning. Sekretess gäller enligt 7 kap 4 § sekretesslagen (1980:100) inom för uppgift om enskilds personliga förhållanden om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider men. De uppgifter som den enskilde kan behöva lämna för att få introduktionsersättning kan enligt min mening vara av lika ömtålig art och förtjäna samma sekretess som de uppgifter som lämnas i ärenden om socialbidrag. Det kan exempelvis röra uppgifter som belyser den enskilde utlänningens personliga förhållanden. Ett sekretesskydd för uppgifter om enskildas personliga förhållanden bör därför införas i sekretesslagen. Skyddet bör vara detsamma som det som gäller inom . Bestämmelsen i 7 kap. 4 § sekretesslagen (1980:100) bör därför utvidgas i enlighet med vad jag här har anfört. Som bl.a. i påpekat måste dock kunna ta del av uppgifter som lämnats i ärende om introduktionsersättning för att kunna bedöma rätten till kompletterande socialbidrag. Enligt 57 § socialtjänstlagen (1980:620) har socialnämnden rätt att av de allmänna försäkringskassorna eller erkända arbetslöshetskassorna få uppgifter om ekonomisk hjälp som har lämnats till enskilda, som har ärenden hos nämnden. Bestämmelsen bör enligt min mening utvidgas så att socialnämnden även har rätt att få uppgifter som lämnats till kommunen i ärenden om ersättning enligt den föreslagna lagen om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra Förslaget om en ny lag om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar bör, som framgår av vad jag anfört i det föregående, inte medföra några ökade kostnader för stat eller Den bör bekostas inom ramen för den schablonersättning som en kommun erhåller som tagit emot flyktingar och vissa andra utlänningar för bosättning enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. Om kommunerna väljer att lägga ersättningen på en något högre nivå än socialbidragsnormen, för att på så sätt stimulera den enskilde flyktingen att snabbare genomgå ett introduktionsprogram, kan detta på kort sikt leda till ökade kostnader för kommunerna. Om tiden för den enskildes behov av försörjningsstöd därmed förkortas, vilket jag anser är en utgångspunkt för reformen, bör det inte leda till några ökade kostnader totalt. Det är angeläget att följa upp i vilken utsträckning den enskilda flyktingens motivation att deltaga i ett introduktionsprogram påverkas positivt genom introduktionsersättningen och om introduktionsersättning i övrigt får de förväntade positiva effekter som jag redogjort för. Jag utgår från att kommunerna själva har ett intresse av en sådan uppföljning på det bör som central myndighet för flyktingmottagandet också ha en roll i detta sammanhang. Den nya lagen om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar bör träda i kraft . 6 Upprättade lagförslag I enlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättats förslag till 1. lag om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar, 2. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 3. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), 4. lag om ändring i socialtjänslagen (1980:620). Förslaget till lag om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar kräver inte att yttrande inhämtas från lagrådet annat än i fråga om bestämmelsen om överklagande. Förslagen under 2 och 3 faller inom lagrådets Den föreslagna bestämmelsen om rätt att i vissa fall överklaga beslut av en kommun att inte utge introduktionsersättning är av enkel och okomplicerad beskaffenhet. Ett yttrande av lagrådet i denna del skulle enligt min bedömning inte tillföra ärendet något av betydelse. Förslaget om ändring i kommunalskattelagen framstår som en självklarhet mot bakgrund av att introduktionsersättningen är avsedd att i vissa fall ersätta socialbidrag. Även detta förslag är av enkel beskaffenhet. Förslaget om ändring i sekretesslagen är likaså en självklarhet mot bakgrund av introduktionsersättningens nära samband med socialbidrag. Det är vidare även här fråga om en ändring av enkel beskaffenhet som görs i ett avsnitt i sekretesslagen där det tidigare ansetts att varje ändring inte skall behöva remitteras till lagrådet för yttrande (jfr. 1979/80:2 med förslag till sekretesslag, s. 406). Jag bedömer därför att lagrådets yttrande över lagförslagen skulle sakna betydelse. Det under 2 angivna förslaget har upprättats efter samråd med statsrådet , det under 3 efter samråd med statsrådet och det under 4 efter samråd med chefen för . 7 Specialmotivering 7.1 Förslaget till lag om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar 1 § I första stycket anges att en kommun får bevilja introduktionsersättning till flyktingar och vissa andra Det är således kommunen som skall besluta om systemet med introduktionsersättning skall införas i kommunen. Av andra stycket framgår att kommunen också fastställer nivån på Denna bestämmelse har behandlats i avsnitt 2.2. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 2.3. En förutsättning för att introduktionsersättning skall få beviljas är att utlänningen förbinder sig att följa en introduktionsplan som upprättats av de flyktingmottagande myndigheterna i samråd med utlänningen. Om utlänningen inte är beredd att godta förslaget till introduktionsplan får introduktionsersättning inte beviljas. 4 § Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 2.3. Om utlänningen inte följer den upprättade introduktionsplanen på ett godtagbart sätt får kommunen besluta att introduktionsersättning inte skall utgå eller att introduktionsersättning helt skall upphöra. Har utlänningen inte deltagit i viss utbildning eller viss aktivitet får introduktionsersättningen dras in . introduktionsersättningen dras in för tid då längre avbrott förekommit. 5 § Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 2.5. 7.2 Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Den föreslagna ändringen innebär att introduktionsersättning inte skall vara skattepliktig. 7.3 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Den föreslagna ändringen innebär att sekretess enligt 7 kap. 4 § skall gälla i ärenden rörande introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar. Det innebär att sekretess skall gälla med s.k. omvänt skaderekvisit, dvs. presumtionen är för att uppgifter inte skall lämnas ut. 7.4 Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) Den föreslagna ändringen innebär att socialnämnden får rätt att ta del av uppgifter i ärenden om ekonomisk hjälp enligt lagen om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar som lämnats till andra nämnder inom kommunen. Av 4 § socialtjänstlagen framgår att begreppet socialnämnd omfattar även annan nämnd som kommunen bestämt skall fullgöra kommunens uppgifter inom . 8 Hemställan Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår att anta förslagen till 1. lag om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar, 2. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 3. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), 4. lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620). Hinder föreligger inte mot att ärendet behandlas först under följande . 9 Beslut Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagt fram. Sammanfattning av departementspromemorian (Ds 1991:79) Introduktionsersättning till flyktingar och vissa andra utlänningar Bakgrund I regeringens proposition om samordnat flyktingmottagande och nytt system för ersättning från staten till kommunerna m.m. (prop. 1989/90:105, SfU 21, rskr. 281) redovisades ett program för att underlätta för flyktingar att snabbare få en fast förankring i svenskt arbets- och samhällsliv och därmed minska deras beroende av Vidare föreslogs ett nytt system för ersättning till kommunerna för flyktingmottagandet. Förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. trädde i kraft den 1 De flyktingmottagande myndigheterna bör - enligt det program för flyktingmottagande som redovisades i propositionen - i samråd med den enskilde flyktingen upprätta en individuell plan för hans eller hennes introduktion efter det att flyktingen tagits emot i en kommun. I samband med att förslaget om individuella introduktionsplaner utarbetades uppkom frågan om det inte skulle kunna gå att uppnå effektivitetsvinster genom en samordning av de olika former av samhällsstöd som kan förekomma - socialbidrag, studiestöd och olika former av arbetsmarknadsstöd. Vidare diskuterades om inte försörjningsstödet till flyktingar borde vara mer direkt relaterat till deltagandet i svenskundervisning, samhällsintroduktion, utbildning etc. I propositionen förordades att frågan om att införa en särskild introduktionsersättning skulle utredas närmare. arbetsgrupp inom med företrädare för , , och en förstudie om förutsättningarna för att införa någon form av enhetlig introduktionsersättning för flyktingar.