prop · GG03127 · 1992-12-31 00:00:00 — , börbesfåmmas till av maximibeloppet. Procenteateema har besfåmte till helatiotel för att inte schablonbeloppen skall hamna på öretel. Ennackdel raed en koppling till basbeloppet är att det inte lika lätt går att avlagtexten utläsa beloppete storlek. Jag anser eraellertid att fördelaraa raedatt få en kontinuerlig automatisk omräkning av beloppen väger tyngre. Regleraabör därför ändras i enlighet med utredningens förslag. föranlederändringar i punkteraa 3 och 3 a av anvisningarna till 33 § KL. Utredningenhar föreslagit att punkt 3 av anvisningaraa till 32 § KL skall ändras pä säsätt att kriteriet för att beskattning av en nataraförmån skall inträdaändrasån tillhandahållits till åtnjutits. Det skulle således inte vara tillräckligtför att beskattning skall ske att en förmån enbart tillhandahållite enskattekyldig utan den skattekyldige skall även ha åtnjutit förmånen för attförmånsbeskattning skall utlösas. RSV och Kammarrätten i Stockholra har i sinaremissvar sfållt sig tvekande till den föreslagna ändringen. De anser att detbehövs ytterligare utredning av konsekvenseraa av den föreslagna förändringeninnan denna kan ske. Jag delar dessa remissinstansers uppfattning och ärsäledes inte beredd att nu föreslå en sådan förändring. Det förefaller lämpligtatt utredningen ytterligare fär penetrera frågesfållningen. Fräganom beskattning av kostförmån för restauranganställda och liknande grapper hartegite upp av flera remissinstansen Dessa har ansett det felaktigt att resteurangansfålldaskall beskattes för det av RSV Prop. 1992/93:127 fastefållda schablonvärdetav måltidsförmän eftersom priset för luncheraa för resteurangansfållda oftast endast motsvarar arbetegivarens marginalkostnader förlunchmåltiden Detligger i sakens natar att en schablonvärdering av förevarande slag i vissa fallinnebär en övervärdering och i andra fall en undervärdering av den förmån somutgån Det är vidare att märka att utgångspunkten för schablonregeln är attvärderingen skall ske - inte på grandval av arbete-givares kostaader förlunchförmånen - utan på grandval av genomsnittepriset i riket för enlunchmåltid av normal beskaffenhet. Värderingen skall säledes ske medutgängspunkt i det pris som en måltid normalt betingar pä en lunchresteurangutan hänsyn till om måltiden tillhandahålls i en lunchmatsal hos arbetegivareneller i en vanlig resteurang för allmänheten och också utan hänsyn till priseti det enskilda fallet. Det kan mot denna bakgrand knappast komma i fråga attlåte arbetegivarens kostaader för måltiden påverka värderingen av förmånen. Denomständigheten att kostförmänen reglerate i en grapp ansfålldasansfållningsavtel bör inte heller påverka skatteregleraas utfornming.Utvecklingen har gått i raoteatt riktning. Exempel härpå är attkopplingen till de stetliga kollektivavtelen har slopate vad gällertraktementebeskatt-ningen. Beträffandede frägor Överbefålhavaren ter upp i sitt yttrande vill jag uttela följande.Jag anser att det inte finns tillräckliga skäl att göra fri kost vidförbandsövningar skattefri. Den nedsättning till halvt förmånsvärde som nusker enligt får enligt min mening anses rimlig. Fråganom vanliga verksamheteorten för reservofficerare har samband med frågor röranderesor till arbetet vid tillfålliga ansfåll-ningar m.m. Det kan finnas anledningatt återkomma till de problem som föreligger på dette område i ett aimatsammanhang. Slutligenvill jag i dette sammanhang te upp en fräga som bl.a. Skatteutekottetaktualiserat. Skatteutekottethar i betänkandet 1991/92:SkU20 uttelat att det är angeläget att utredningenockså redovisar konsekvenserna av det nya systemet med avseende på hurlunchätandet påverkats och hur eventaella förändringar har påverkat branschenoch de ansfållda. Flera reraissinstanser har ocksä efterlyst dennaundersökning. Förstvill jag påpeka att det inte ålegat utredningen enligt de direktiv (Din 1992:3)sora utfårdate att företo denna undersökning och utredningen har inte hellerhaft möjlighet att förete en sådan undersökning med hänsyn till den tid somsfått den till buds. Jag har emellertid inhämtet att utredningen haft ett stortantel överläggningar med företrädare för näringsliv och organisationer rörandebl.a. lunchsubventioneraa och härigenom fått en god inblick i de problem som denuvarande regleraa gett upphov till. Dessa erfarenheter har legat till grandför de förslag utredningen nu lagt fram. Enundersökning av det slag Skatteutekottet efterfrågat förefaller enligt minbedömning vara förenad med flera svårigheten Många andra faktorer än de ändradeskatteregleraa har således sannolikt påverkat lunchätandet efter skattereformensgenoraförande såsora t.ex. den höjda raervärdeskatten för resteuranger, denallmänna lågkonjunktaren och den ökade arbetelösheten. Det torde säledes varavanskligt att raed någon större säkerhet avgöra vilka efiekter som beror justpä de ändrade skattereglerna. Med hänsyn till vadskatteutekottet uttelat är jag eraellertid ändå beredd att te initiativ tillatt en sådan undersökning företes. Det är dock inte en uppgift sora lärapar sigför utredningen utan bör ske i annat sammanhang. 2.3 Förmån i form av reseförsäkring Mittförslag: Reseförsäkringar sora tecknats för ansfållds tjänsteresor blirskattefria. Premieför reseskyddsförsäkring avseende resa i verksamheten skall utgöra avdragsgillomkostnad i näringsverksamhet. Utredningensförslag: Överenssfåmmer raed mitt såvitt avser reseförsäkringar iinkomstelaget tjänst. Remissinstansemasinställning: RSV påpekar att regler raotsvarande skattefriheten förreseförsäkringar i inkorastelaget tjänst även bör införas i inkorastelagetnäringsverksamhet. Skälenför mitt förslag: Värde av försäkring som arbetegivaren betelar för denansfållde är skattepliktig intäkt. Reseförsäkring sora arbetegivaren betelarför den ansfållde vid tjänsteresor är säledes en skattepliktig förmän. Medhänsyn dels till det administrativa merarbete sora beskattning av förmån avreseförsäkring raedför och dels till att skatteintäkteraa från beskattningen avdenna förmån är låga föreslår jag att reseförsäkringar som tecknate föransfållds tjänsteresor blir skattefria. föranleder en ändring i punkt 3av anvisningaraa till 32 § KL. Jag delar RSV:s uppfattning att en motsvarandebesfåmmelse också i likformighetens intresse bör införas såvitt avseregenföretogares reseförsäkringan Kostnad för en sådan reseförsäkring börsåledes bli avdragsgill i inkorastelaget näringsverksamhet. Detto föranleder enändring i punkt 23 av anvisningaraa till 23 § KL. Minbedömning: Nuvarande regler angående personalvårdsfönnåner behålls tills vidareoförändrade. Utredningensförslag: Överenssfåmmer med mitt, Remissinstansema: Majoriteten av deremissinstanser som uttelat sig i denna fråga tillstyrker utredningens förslagatt behålla nuvarande NäringslivetsSkattedelegation och anser dock att Prop, 1992/93:127 personalrabatt skall fåbetelas ut i efterhand och inte endast vid inköpstill- fållet för att vara skattefri. Organisationerna hävdar att lån raed förmånlig ränte är enpersonalvärdsförmån för ansfållda inom bankeraa. Svenska Golfförbundetraenar att golf är en sport sora skall hänföras till Skälenför min bedömning: Med personalvårdsförraäner avses förmåner sora inte är ettdirekt vederlag för utfört arbete utan avser enklare ätgärder av mindre värdevilka syftar till att skapa trivsel i arbetet eller liknande eller utgår pågrand av sedvänja inom det yrke eller den verksainhet som det är fräga om. Sompersonalvårdsfönnåner räknas dock inte förmåner som den ansfållde fär byte motkontant ersättning, förraåner som inte sig mot hela personalen samtandra förraåner sora den ansfållde får åtnjute utanför arbetegivarensarbeteplate raot betelning raed kupong eller annat raotsvarandebetelningssystera (32 § 3 e raora. Ipunkt 3 b av anvisningaraa till 32 § KL lämnas exempel på personalvårdsförmånersora är skattefria. Dit räknas bl,a, sedvanliga rabatter vid inköp av varor ochtjänster som ingär i arbetegivarens ordinarie utbud eller i ett annat företegsordinarie utbud om företoget är närsfående arbetegivarens företeg och varoraaeller tjänsteraa har ett nära samband med arbetegivarens verksamhet samtmöjlighet till enklare slag av motion och annan friskvård, Iviss mån kan regleraa om skattefrihet för personalvårdsförmåner sägas innebäraett avsteg frän principen om en neutral inkomstbeskattning. Som argument föratt behålla skattefriheten anfördes i samband med skattereforraen bl,a, attskatteregleraa inte i onödan borde lägga hinder i vägen för vad som kan sessora god personalpolitik. Vidare anfördes kontroll aspekter för att behålla enviss skattefrihet (prop. 1989/90:110, s. 318 - 319), En viss skärpning avföratsättningama för att förmån skulle anses som skattefri personalvårdsförmångjordes dock genora att det markerades att det skulle röra sig om förraån avmindre värde. Detär enligt min mening uppenbart att regleraa ora beskattning avpersonalvårdsförraäner av raånga upplevs som orättvisa. kan ha sin grandi att exempelvis personalrabatter av betydande värde i vissa fall kan undgåbeskattaing medan i andra fall förmåner av begränsat värde, såsomtidningsprenuraerationer blir beskattede. Det är eraellertid svårt att finnagodtogbara lösningar på dessa problem. En generell liberalisering av regleraaskulle säledes kunna strida mot den grandläggande principen om en likformigbeskattning. Att gä den motsätto vägen, t.ex, genom att strama åt regleraabeträffande bl.a. personalrabatter, innebär också svårigheten Ett problera meden sädan lösning är exempelvis gränsdragningen mot normala kundrabatten Enåtetramning skulle förmodligen också kunna upplevas sora ett utelag avsmåaktighet från stotemakteraas sida. Föregen del anser jag att det finns behov av att försöka åstedkomma förbättringari regelsystemet för personalvårdsförmånen Utredningen, som i sitt delbetänkandediskuterat dessa frågor, har inte lagt fram förslag till förändringar menaviserat att man återkommer till frågoraa i det fortsatte arbetet. Jag är inte beredd att nuföreslå några ändrade regler beträffande personalvårdsförmånen Frågan börenligt min mening tas upp på nytt vid beredningen av utredningens slutbetänkande. Mittförslag: En ny värderingsprincip införs för bundna lån med fast ränte (inkl.räntefria lån) och för sådana län med rörlig ränto där räntan skall utgå i fastförhållande till marknadsräntan. Försådana lån skall värderingen ske med utgångspunkt i förhållandena vidlänetillfållet. Förmånen skall beräknas på grundval av skillnaden mellan å enasidan stotslåneräntan vid länetillfållet med tillägg av en procentenhet och åandra sidan den avtelade räntesateen. Förövriga lån behälls nuvarande värderingsprincip. En jämkningsmöjlighet införsdock av följande innehåll. stotslåneräntan vid utgången av maj underbeskattaingsäret har ändrats med i förhållande tilldess storlek vid utgången av november året före beskattningsåret, skallförmånens värde för tiden beskattningsåret besfåmmas tillskillnaden mellan å ena sidan stotelåneräntan vid utgången av maj underbeskattaingsäret med tillägg av en procentenhet och å andra sidan den avtoladeräntan. Utredningensförslag: Överenssfåmmer med mitt. Remissinstansema:Majoriteten av reraissinstanseraa har tillstyrkt utredningens förslag ellerlämnat det utan erinran. Näringslivets Skattedelegation framför attsärregleringen av ränteförmån till företogsledare i fåraansföretog bordeslopas. Vissa remissinstanser, t.ex. Kammarrätten i och Länsrätten iStockholms län anser att möjligheten till jämkning har en komplicerande effektpå regeltillämpningen. Andra reraissinstanser, t.ex. och Organisationernaanser att jämkningsraöjligheteraa bör utökas med fler avsfåmningstidpunktenOrganisationerna framhäller vidare att begreppet marknadsränto har enannorlunda innebörd för bankansfållda än för andra kunden bordevara endast stotelåneräntan, stotelåneräntan plus är för högt. Jämkningborde endast kunna ske till den skattekyldiges fördel. Riksgäldskontoretföreslär dels att länesummans storlek skall besfånuna hur mångavärderingstidpunkter som skall föreligga, ju högre belopp desto flerjämförelsetidpunkter vid värderingen, dels att diskonto skall varajämförelseränte i sfållet för stotelåneräntan. Bakgrund och gällande rätt Prop. Medförmänliga lån avses här sädana räntefria lån eller län där räntan understigermarknadsräntan som arbetetegare eller uppdragstegare erhåller av arbetegivarenresp. Förmånliga lån förekommer i stor uteträckning blandbankansfållda men också bland andra grappen Fönnån av räntefria ellerlågförräntode lån intor i bl.a. ett avseende något av en särsfållning blandförmåneraa genora att förmånen gäller en kostnad för arbetetogaren som äravdragsgill för denne vid inkomsttoxeringen. Normalt gäller ju förmåneraaprivato levnadskostaader - t.ex. för kost, bostod eller bil - som inteberättigar till avdrag. Före1990/skattereform utgjorde förraån av räntefria eller lågförräntode låninte en skattepliktig intäkt av tjänst. Förmånen påverkade i sfålletberäkningen av underlaget för tilläggsbelopp vid den stotiigainkomsttoxeringen. Genomskattereformen slopades regleraa om beräkning av tilläggsbelopp vid denstotiiga toxeringen. Värdet av ränteförmån skall i sfållet tas upp tillbeskattning i inkomstelaget tjänst, vilket raedför att socialavgifter skalltas ut på förmånens värde. Det beskattede beloppet är avdragsgillt enligt vadsom gäller för räntekostnaden Förmånensvärde skall beräknas till skillnaden raellan ä ena sidan steteläneräntan, SLR,vid utgängen av november året före beskattningsåret raed tillägg av enprocentenhet och ä andra sidan den avtelade räntan. Såvitt avser lån soraupptegite i utiändsk valuto skall förmånens värde beräknas till skillnadenraellan ä ena sidan marknadsräntan i den aktaella valutan vid utgängen av novemberåret före beskattningsåret med tillägg av en procentenhet och å andra sidan denavtolade räntan. Omföretogsledare eller företogsledare närsfående person erhåller ett förmånligtlån frän fåraansföretog skall låntogaren beskattos för värdet av förmånen iinkomstelaget tjänst. Han har dock inte rätt till motsvarande avdrag iinkomstelaget kapitol. Föratt beskattmng skall bli aktaell mäste det till att börja med föreligga enfönnån som utgår på grand av tjänsten. innebär att den ansfållde behandlasmer gynnsamt än andra sora arbetegivaren erbjuder sina varor eller tjänsten Föratt bedöma om en fönnån föreligger måste man således göra en jämförelse mellande villkor den ansfållde erbjuds och de villkor som allmänheten erbjuds. Ettlån som upptes till marknadsmässiga villkor är mte nägon fönnån och föranledergivetvis inte någon förmånsbeskattning. Marknadsräntan skall således beaktasnär man avgör om det föreligger en förmån eller ej. Finner man vid dennavärdering att det föreligger en förmån skall denna värderas med hjälp av SLR.Förmånen beräknas till skillnaden mellan räntan enligt länevillkoren och enberäknad ränto motsvarande SLR vid utgången av november året förebeskattningsåret med tillägg av en procentenhet (jämförelseräntan). SLRfastefålls regelbundet av och är den genomsnittligamarknadsräntan på obligationslån utgivna av med en löptid päminst fera ån Den är således nägon procentenhet lägre än den lägstemarknadsränte som norraalt erbjuds allmänheten. 1992/93:127sistaämnda räntan föratsatte då vara fåst ränte på lån bundna i fem är medbäste säkerhet i permanent bostedsfastighet. Är det i sfållet fråga ora rörligränte på lån utan säkerhet blir marginalen mellan marknadsräntan och jämförelseräntanbetydligt större. Reglemasnuvarande konstruktion får olika konsekvenser för den skattekyldige beroende päkommunalskattens storlek, de totela tjänstein-komsteraas storlek och storlekenav den skattekyldiges totela ränteutgiften Skälenför mitt förslag: Jag vill inledningsvis slä fast att jag vad beträffar förmåni form av förmånliga lån delar utredningens bedönming att denna förmån, bl.a.med hänsyn till att den kan ha ett betydande värde, inte bör hänföras tillkategorin skattefria personalvårdsförmånen Förmånen bör därför bli föremål förbeskattning. Beskattningenav förmåner som rör stora grapper ansfållda, såsora ränteförmåner, måste iregel i viss uteträckning bygga pä en schablonmässig värdering av förmånen.Därvid får en mänga gånger svår awägning göras mellan krav på enkelhet och etti huvudsak rättvist beskattningsresultot. Nuvaranderegler för beskattaing av ränteförmåner har kritiserate för att i många fallinte ge rimliga beskattningseffekten Med endast en värderingsfidpunkt - utgängenav noveraber året före beskattningsåret -kan exempelvis ogynnsamma effekteruppsfå om ränteläget sjunker kraftigt till början avbeskattningsåret. Å andra sidan medför ett system raed alltför mångavärderingstidpunkter att det blir administrativt tungrott och att uttogandet avpreliminärskatt och arbetegivaravgifter försväras. Nuvarande regler innebärockså svårigheter att föratee skattekonsekvenserna för t.ex. skattekyldiga medförmånliga län raed fåst ränto. I sistaämnda fall växlar förmånens storlek fränär beroende på att SLR varierar Utredningsförslagetinnebär att man inför två olika värderingsprinciper beroende pä vilket slagslän det är frägan om. Såvitt avser lån med fåst ränto, helt räntefria län ellersädana lån med rörlig ränto där räntan skall utgå i fast förhållande tillmarknadsräntan görs värderingen med utgångspunkt frän ränteläget när lånet tosupp. I fräga om län som löper med rörlig ränto behälls nuvarandevärderingsregel men en jämkningsmöjlighet införs. Enligtmin bedömning bör dessa förslag leda till att regleraa på detto omräde får entillfredssfållande utformning. Dels blir det lättore för den skattekyldige attföratse skattekonsekvenseraa av förmånen när det gäller fasträntelån, dels böroskäliga effekter av det slag nuvarande regler kritiserate för också kunnaundvikas. De föreslagna förändringaraa innebär således enligt min bedömningockså en rimlig awägning mellan kraven på rättvisa och administrativhanterbarhet. Jag anser därför att förslagen bör genomföras. Förslagetbeträffande fasträntelån innebär att man fastefåller räntemarginalen redan vidlänetillfållet och låter denna gälla för hela läneperioden. Förmånen skall således idessa fall värderas på grandval av skillnaden Prop. mellan SLR vidlänetillfållet med tillägg av en procentenhet och den räntesate som besfåmte vidlänetillfållet. För lån som togite innan SLR tillskapades soraräntebegrepp skali närmast motsvarande ränto tillämpas. Föratom att förslagetinnebär en förenkling järafört raed nuvarande metod med löpande värdering förvarje år blir det sora nämnte betydligt lättere för den skattekyldige att bedöraa skattekonsekvenseraa av Detkan finnas anledning att här påpeka att ora villkoren för lånen ändras skall enny bedömning av förmånsvärdet göras. arbetegivaren t.ex. på grund av ettsjunkande ränteläge tillåter den ansfållde att lösa in ett bundet låneller sänker räntan bör dette i sig kunna ses som en förraånraed ett värde motsvarande den kostaad som längivaren vid marknadsraässigavillkor tor ut i sådana fall. Ifräga ora övriga län, dvs. de som löper raed rörlig ränto, skall nuvarandevärderingsregel bibehållas. Detto innebär att förmånens värde beräknas tillskillnaden mellan SLR vid utgången av noveraber året före beskattningsåret medfillägg av en procentenhet och den avtolade räntan. det allmänna räntelägetändras efter denna tidpunkt kommer värderingen emellertid att slå fel. Enjämkningsmöjlighet som kan justera värderingen av förmånen är således befogad.Av förenklingsskäl måste emellertid en sådan jämkningsregel begränsas till merbetydande ränteförändringan Den får inte heller försvåra uppbörden avpreliminärskatt och arbetegivaravgiften Jag föreslår därför - för det fall SLRändras med rainst året före beskattningsårettill utgängen av maj under beskattningsåret - att ränteförmånen för andrahalvan av beskattningsåret skall beräknas pä grandval av SLR vid utgängen avraaj med tillägg av en procentenhet. innebär en principiell nyhetsåtillvida att olika värderingar skall gälla för olika delar avbeskattningsåret. Nägot hinder för en sådan ordning synes dock inte föreligga.Det bör påpekas att jämkningsmöjligheten kan medföra att ränteförmånen värderastill ett högre belopp om räntenivån höjs under beskattningsåret. Ianslutning till att synpunkter på utredningens förslag lämnas tor någraremissinstanser upp vissa angränsande frågon Förslag förs fram om att användaRiksbankens diskonto i sfållet för SLR och att slopa särregleraa förföretogsledare i fåraansföretog. Jag är mte beredd att nu ompröva gällandebesfåmmelser i dessa avseenden. Deföreslagna regleraa skall även gälla för förmånliga lån i utländsk valuto, raeddet undantoget att järaförelseräntan skall - sora är fallet - varamarknadsräntan för län av likartat slag sora ligger till grand för SLR i detlänete valuto med tillägg av en procentenhet. Förslagetföranleder ändringar av besfåmmelseraa i punkteraa 10 och 14 av anvisningaraatill 32 § KL. Mittforslag: Avdragsrätten för kostaader i hobbyverksamhet sora betolats förebeskattningsåret utvidgas tidsmässigt. Avdrag får säledes göras för utgiftersom är att anse som kostaader för intäkteraas förvärvande ora de betolate underbeskattningsåret eller ora de betolats under något av de som föregåttbeskattningsåret i den mån de överstiger resp. års intäkter. Utredningensförslag: Utredningen har föreslagit att nuvarande regler skall behällasoförändrade. Remissinstansema:De flesto remissinstanser sora yttrat sig i denna fråga har tillstyrktutredningens förslag. och , samt AB Trav och Galoppanser dock att utövare av resp. hobby borde skattebefrias för smahobbyinkomsten Kammarrätten i anser att det vore lämpligt att införaett skattefritt belopp på för inkomster av hobbybiodlmg. föreslåratt det borde införas en möjlighet att "ralla" ett underskottfraraför sig som i företogs-beskattningen och SRSanför att möjlighetema att dra av underskott av hobbyverksamhet borde utökas. Skälenfor mitt förslag: Skattelagstiftningen saknar en definition av begreppethobbyverksamhet. I allmänt språkbrak avses med hobby ett slagsfritidssysselsättning eller ett intresse av något slag. Det utmärkande för enhobbyverksamhet är att den utövas av hobbyidkaren själv på dennes fritid ochatt vinstsyfte saknas. Inkorastelagettjänst har genom skattereforraen utvidgate och fungerar som uppsamlingsplateför sådana varaktiga och tillfålliga mkomster som inte kan hänföras tillnäringsverksamhet eller kapitol. Inkomst frän hobbyverksamhet som ger överskottbeskattas numera i inkomstelaget tjänst om inkomsten inte är befriad frånskatteplikt enligt 19 § KL. Frän beskattning undantas bl.a. intäkter avförsäljning av vilt växande bär och svampar särat kotter sora den skattekyldigesjälv plockat till den del intäkteraa under ett beskattningsår inte överstiger5 och inte kan hänföras till näringsverksamhet som utgör rörelse ellertill lön eller liknande förmån. Ifråga om beskattning av hobbyverksamhet får avdrag göras för utgifter sora äratt anse som kostnader för intäkteraas förvärvande om de betelate underbeskattningsåret. Avdrag får ocksä göras för sädana kostnader om de betolateunder året före beskattningsåret i den mån de överstiger det ärete intäktenAvdrag får inte medges raed större belopp än som motsvarar beskattningsåreteintäkt av verksamheten. Underskottet av en verksainhet fär inte dras av motöverskott i en annan verksamhet (33 § 1 mom. tredje stycket KL). Besfåmmelsenhar mofiverate med dels utrednings- och kontrollproblem, dels att utgifteraaför hobbyverksara-heten till sin natar är att anse som privato levnadskostaaderocb säledes inte avdragsgilla. Införandet av en generellskatteplikt för hobby inkomster motiverades Prop. 1992/93:127 med bl.a. neutralitetsaspektenDet ansågs sora en brist att överskott av hobbyverksamhet som bedrevssjälvständigt och varaktigt men utan påvisbart vinstsyfte undgick beskattning. Nägonanledning att nu frångå de grundläggande principeraa och införa en generellskattefrihet för hobbyinkoraster föreligger enligt min mening inte.