prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Den del av anslagen inomrättsväsendet som är avsedd för åtgärder mot brott uppgår till 11,6 miljarderkr för budgeferet1992/93. I figuren är detfe belopp fördelat på åtgärdsgrappen Beloppet omfetferinte medel sora förbrakas inora departementet och sfetiiga kommittéen Somframgår av figuren uppgår kostnaderaa för förebyggande åtgärder till cirka 123miljonei kn Störsfe posten utgöi kostnaderaa föi polisens undervisning i skoloraai lag och rätt samt i trafik. Hit hör också BRÅ:s verksainhet utora den renafoiskningen och utvecklingen. 1 detfe samraanhang böi framhållas attkostnaderaa föi brottsskadenämnden inte till någon del har medräknats. Övervakningenav regelefterlevnaden avser polisens övervakningsverksamhet och beräknas kosfe4 142 miljoner kn Detredovisade beloppet för brottsutredning och andra åtgärder ibrott-raålsförferandet orafetfer åtgärder inora polis- och åklagarväsendet samtde allmänna domstolaraa. Av beloppet 4 130 miljonei ki fallei 2 761 miljoner krpå polisväsendet, på åklagarväsendet och pådomstolsväsendet, inklusive lättshjälpskostnaden Krirainalvåiden svarai föi de kostnadei sora ifiguren har redovisats som verksfeUandet av påföljden Denna gmpp av kostnaderberäknas till 3 197 miljoner kn Detforsknings- och utvecklingsarbete inom departementets område som fer sikte pååtgärder raot brott beräknas till sararaanlagt , varav omkring 19railjoner kr avser anslag till BRÅ:s verksamhet och 8 nuljoner kr forskning ochutveckling inora . 1 beloppet ingår inte detutvecklingsarbete som bedrivs i departementets kommittéen I jämförelse med föregående budgefer harkostnaderaa för rättsväsendets åtgärder raot brott ökat ilöpande prisen Prop.1992/93:100 Bilaga 3 Kostnader föråtgärder mot brott inom område (milj. kr) Prop.1992/93:100 Bilaga 3 Iföljande diagram presenteras en beräkning av kostnadsutvecklingen förrespektive åtgärdsgmpp uttryckt i fesfe prisen Det böranmärkas att mervärdesskatt ingår i anslagen budgeferen 1987/88 - 1990/91 raeninte 1991/92. I den skala som används i diagrammen skulle dockmervärdesskatten inte ge något märkbart utslag. Kostnader för åtgärder motbrott (i fasta priser 1987/88) Kronor (i miljarder) 8t n Verkställighet m.m QD Brottsutredning mm S Övervakning i«87/8a ie«8/se iea«/eo Kronor(i miljoner) 10O 80 60 40 20 0 1987/88 198a«9 ieSS;«0 1990;«1 1981<«2 Anfelettjänster inom polisväsendet är tofelt ca 24 000. Av detfe anfel är omkring 16700 polistjänsten Antolettjänster inora åklagarväsendet uppgår till drygt 1 250 varav ca 650 äråklagartjänsten Närdet gäUer de allmänna domstolaraa saknas föraäivarande en löpande redovisningsora visai hur stor del av personalresurseraa sora tos i anspråk förbrottmålen. Däremot rapporterar tingsrätterna hur stor del av deraspersonal som togits i anspråk inom olika verksamhetsområden, bl abrottraålshandläggning. Den senast gjorda bearbetningen av detto materialvisar att denna andel föi brottmålens vidkommande äi omkring 25 procent.Antolet ansfellda (inklusive deltids-ansfeUcfe) vid de allmänna domstolama ärnu omkring 4 400 varav omkring 660 ordinarie domare. Kriminalvårdenhar nu ca 6 600 tjänsten Av dessa är drygt 5 600 placerade vid häktena ochkrirainalvårdsansfelteraa och drygt 740 inom frivården. Anfeletlekmannaövervakare inom frivården uppgår till omkring 4 600. Prop.1992/93:100 Bilaga 3 Ansvaisområdet: Rättssamhället, rättssäkerheten och rättstryggheten Bolagsrätt och annan associationsrätt 4 Domstolsväsendet, åklagarväsendet och processrätten Brottsutveckling och prognos för resten av 1990-tolet 5.3.3 De unga lagöverträdama 6 Vissa jämsfelldhetsfrågor inom omiåde Prop.1992/93:100 bilaga 3 A2 63 229 000 A3 Utredningar m.ra. A4 Framtidsstudier, långsiktig analys m.ra. 12 432 (WO* B4 Stotens kriminaltekniska laboratorium 9 891 189 000 Summa 10 883 543 000 Cl Riksåklagaren 23 812 000 C2 Åklagarmyndigheteraa 535 366 000 93 D. Domstolsväsendet m.m. Dl 63 910 000 D2 Domstolama m.m. 2 445 640 000 Summa 2 509 550 000 106 609 000 3 298 089 000 1992/93:100 bilaga 3 Diverse kostnader för rättsväsendet Summa 1 119 089 000 127 G. Övrigamyndigheter : Förvaltningskostnader Brottsskadenäranden: Ersättning för skador på gmnd av brott : Förvaltningskostnader Utvecklingskostnader 7387 000 21 254 000 14 361 000* 4 823 000* Bidrag till vissa interaationella Stöd till politiska partier Summa 184 098 000 Stotistiskauppgifter om brottsutvecklingen samt om verksamheten inom polisväsendet,åklagarväsendet, domstolama och kriminalvården '*'«5''S.oc.,o,. Regeringens proposition1992/93:100 Bilaga 4 1 1992/93. Bilaga 4till budgetpropositionen 1993 (tredje huvudtiteln) 1992/93:100Bilaga 4 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde i frågorna under littera A punkterna 1-4, 6-8, B punkterna1, 3, 8-10, C, D, F och G; statsrådetJohansson i frågor under littera A punkt 5 och B punkt 2; statsrådetDinkelspiel i frågor under littera B punkterna 4-7 och E. Anmälan till budgetpropositionen 1993 befinner sig i en period av dramatisk omvandling. Efterdet period av stillastående verkar svensk utrikespolitik i enmer föränderlig miljö, som anknyter till tidigare perioder i europeisk historia. efter andra världskrigetföreligger möjligheter att etablera en varaktig och stark freds- ochsamarbetsordning för hela . Men det finns också risker för att etniskaoch nationella motsättningar och konflikter växer sig starkare på många håll iÖst- och . Det är ett vitalt svenskt intresse att dagenseuropeiska samarbete fördjupas. Vår Europa-politik strävar efter att geSverige en fullvärdig plats i detta samarbetes kärna. Förhandlingar om ettmedlemskap i gemenskapen/Europeiska unionen (EG/EU) inleds i börjanav året, med målen folkomröstning och ett svenskt inträde i Gemenskapenår . Den nationella staten har blivit för stor för mångauppgifter som kan lösas bättre lokalt eller individuellt och den har blivit förliten för många uppgiftei som måste lösas över nationsgränserna. Medsubsidiaritetspiincipen byggs en fast länk mellan europeisering ochdecentralisering. Med antagandet av Paris-stadgan för ett nytt Europaår 1990 bekräftade medlemmarna av den Europeiska säkerhetskonferensen (ESK) ennyvärdegemenskap. Paris-stadgans värderingar om demokrati och marknadseko- nomi utgörden principiella basen för ett nytt all-europeiskt samarbetssys- Prop.1992/93:100 tem. Skall ett sädant system få fasthet mäste desamarbetsstrukturer som Bilaga 4 byggts upp efter iVästeuropa sä vitt som möjligt också utsträckas till att omfatta Central- ochÖsteuropa. 1 olika former söker den svenskaregeringen bidra till att utveckla ett europeiskt samarbetssystem. i ESK, där blev ordförande . Av största betydelseär våra förbindelser med den framväxande Europeiska unionen, som kommer attutgöra kärnan i det europeiska samarbetet. inträde i Europeiskaunionen innebär att vi får större möjligheter att verka för en långsiktigall-europeisk samarbetsordning. ger ett viktigt bidrag tillreformprocessen i öst genom det bilaterala samarbetet med grannländerna kringÖstersjön: , , , och . Vad gäller Baltikumkan vi under det gångna samarbetsåret särskilt peka på frihandelsavtalen medEstland, och , tillkomsten av det baltiskainvesteringsprogrammmet, det växande suveränitetsbiståndet,betalningsbalansstödet, kompensationen för det guld som överlämnadestill , samt bestämda diplomatiska stöd när det gällerkravet på ett snabbt tillbakadragande av de ryska trupperna. De baltiskaländerna kan påräkna ett lika nära samarbete . Trots oerhörda problem har ,och gjort stora framsteg i arbetet på att skapafungerande marknadsekonomiska och fasta demokratiska strukturer. Vi har enväxande kontaktyta med dessa stater, inte minst på handelsområdet. De färockså det av det svenska östbistän-det. Säväl bilateralt som multilateraltbär sin del av det europeiska ansvaret för att underlättareformarbetet i . Viktiga komponenter i arbetet ärmänskliga rättigheter, demokratiska strukturer, ekonomisk utveckling ochtillfredsställande ekologiska betingelser. Det sistnämnda innefattar bl.a. ettsärskilt stöd till ansträngningarna att göra kärnkraftverken i Östeuropasäkrare. Framgången för reformsträvandena iRyssland har en direkt inverkan på vär säkerhetspolitiska miljö. 1 kraft av sinstora befolkning, sitt väldiga territorium och sina omfattande resurserförblir en militär stormakt. Även om utvecklingen i Oberoende StatersSamvälde (OSS) i det stora hela varit positiv efter upplösningför blott gär reformarbetet pä mänga häll långsamt. Framtideninnehåller betydande osäkerhet, då de demokratiska och marknadsekonomiskastrukturerna överallt är bräckliga och på sina häll närmast skenbara; Mot dennabakgrund måste omvärlden, i första hand grannländerna, vara förberedda pämotgångar och bakslag även av dramatisk karaktär. Av största vikt är att det spirande demokratiska Rysslandinlemmas i det europeiska samarbetet i bred bemärkelse. söker bidra såväl bilate ralt som multilateralt till en sädan utveckling. Svenska insatser i nordvästra , i första hand S:t , är betydelsefulla i detta sammanhang. Ocksä inom och Storkalottsamarbetet blir en viktig samarbetspartner. bygger vi ut förbindelserna med andra länder i vår region, främst och . 1 har vi 2 öppnat enambassad och, liksom i , medverkat i grundan- Prop. 1992/93:100 detav ett civilt forskningscentrum för vapenexperter och militära forskare. ESK torde fä en allt viktigare roll när det gälleratt hantera de många djupt rotade problem och akuta konflikter som kommit idagen sedan de repressiva strukturerna i det forna och Östeuropaavlägsnats. Men ESK är inte tillräckligt starkt för att ge de nya demokratiernai öster den säkerhetspolitiska förankring de söker. Därvidlag vänder de sigtill NATO och dess samarbetsråd för (NACC). Efter Sovjetblockets sammanbrott har NATO fått enstarkare politisk kar raktär, även om dess militära struktur även framdeleskommer att bestå som en stabiliserande faktor i . Som ett led i denpågående sammanvävningsprocessen mellan samarbets- ochsäkerhetsorganisationerna i har NATO ställt sina resurser tillförfogande för fredsbevarande operationer inom ESK:s ram. ESK:s egen begränsade kapacitet i detta avseendehar medfört att organisationen utvecklats i konfliktförebyggandesnarare än konfliktlösande riktning. Som ordförande avser att verkaför att stärka ESK:s förmåga också i det senare avseendet genom att utveckla deinstrument som medlemsstaterna enades om vid iHelsingfors . Även om ESK deltar i ansträngningarna att lösa dedjupt tragiska konflikterna i det före detta sker det huvudsakligadiplomatiska arbetet inom ramen för den s.k. , som leds av . Konferensen, som organiserat arbetet i ett flertal kommittéer, harfått ett permanent högkvarter i . deltar i konferensens arbete iegenskap av ESK-ordförande. Fredsansträngningarna har inte givit någrapåtagliga resultat, även om man har förmått parterna att träffas och ingå vissaöverenskommelser. Striderna, i vilka irreguljära förband spelar en centralroll, fortsätter med svårartade lidanden för civilbefolkningen som resultat. har tagit en rad mycketlångtgående beslut av fredsbevarande och humanitär art. Ett vapenembargo somtäcker hela det f.d. samt handelssanktioner mot Serbien-Montenegrohar införts. Huvudinriktningen av FN:s fredsbevarande insats, Unprofor, är attverka i de serbisk-kontrollerade enklaverna i , samt att säkradistribution av humanitärt bistånd i . hardessutom tillsatt en expertkommission för att samla information rörandekrigsförbrytelser begångna i det f.d. . Vidare har FN:s kommissionför de mänskliga rättigheteraa tillsatt en säiskild lappoitöi för attrapportera om kränkningar av de mänskliga rättigheterna i f.d. ochatt lämna förslag för att förhindra sådana kränkningar. spelar en viktig roll för demokratiseringsprocesseni Öst . Syftet är inte baia att skapa demokratiska stiukturei utan verkliga rättssamhällen där respekten för mänskliga rättigheter är fast förankrad i det legala och politiska systemet. har på skilda sätt sökt främja de bal tiska staternas kandidaturer till medlemskap i rådet. Estiand och har goda utsikter att vinna inträde och torde inte följa långt efter dem. Betoningen av den europeiska identiteten präglarockså i ökande grad de Prop. 1992/93:100 övriga nordiska ländernasutrikespolitik. Den reformverksamhet som pågår Bilaga 4 i de nordiska ländernassamarbetsorgan genomförs utifrån utgångspunkten att det nordiska samarbetetbefordras av - och blir än nödvändigare i - ett större europeiskt sammanhang.Utvecklingen i har medfört att det nordiska samarbetet stärkts i ettviktigt avseende. sedan har utrikes- ochsäkerhetspolitiken upptagits på dagordningen för de nordiska utrikesministermötena. Regeiingen ser som en primär uppgift för Sverigesutrikespolitik att föra in vårt land i Europeiska gemenskapen/Europeiskaunionen, det europeiska samarbetets kärna. På grundval av ett brett samförståndi fortsätter att förbereda förhandlingarna ommedlemskap i . Dessa torde, som jag tidigare framhållit, kunna inledas ibörjan av med sikte på ett svenskt medlemskap . Med EES-avtaletsikraftträdande blir en del av en stor gemensam marknad med frirörlighet för personer, tjänster, varor och kapital. Genom tasockså ett viktigt steg i riktning mot medlemskap. Allsidig infonnation om integrationsarbetet ochmedlemskapsperspektivet i EG är av central betydelse. I enlighet med riksdagensbeslut genomför regeringen en omfattande satsning på information omEuropa-frågorna. Genom Delegationen föi infoimationsinsatsei om europeiskintegration fördelas också medel till oiganisationslivetsinfoimationsinsatsei. /94 förutses bidrag tillkampanjorganisationerna inför folkomröstningen. Integrationsprocessen i EG är ett vitalt svensktintresse, av såväl ekonomiska som politiska skäl. Maastricht-fördragetbetecknar ett historiskt steg på vägen mot en närmare union mellan Europasfolk, vilken garanterar välstånd och stabilitet i hela Europa.Fördraget har emellertid givit upphov till olika slags tolkningstvister iEG-länderna. Ratificeringsprocessen har försenats i cxh Stoibiitanniensom en följd av det negativa utslaget i den danska folkomröstningen. VidEuropeiska rådets möte i löstes dock dendanska frågan. En andra folkomröstning om de med beslut och deklarationeruppnådda särlösningarna för förutses under senare delen av våren 1993.Både och bör kunna avsluta sin behandling av avtaletunder . Från sida har vi klargjort att det är ettsvenskt intresse att solidariskt och fullt ut delta i Europeiska unionensgemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. har bekräftat dennaberedskap, som redovisats i betänkande . Desamarbetsområden som är aktuella - bl.a. ESK-processen, icke-spridningsfrågoroch försvaret av mänskliga rättigheter - sammanfaller i hög grad med svenskamäl och strävanden. I sitt yttrande om medlemskapsansökan harEG-kommissionen sökt ytterligare klarhet om den svenska säkerhets- och försvarspolitiken. Vi har framhållit starka intresse av att tillsammans med övriga EG- länder bidra till en ny freds- och samarbetsordning i . Detta innebär en klart positiv hållning till de mål på detta område som formulerats i Maast richt-fördraget. består den svenska militära alliansfriheten.Något deltagande i Prop. 1992/93:100 ett försvarspolitiskt samarbete ärinte aktuellt för del. Med utgångs- Bilaga 4 punkten att ingaåtaganden kommer att begäras av som går utöver vad EG:s medlemsländersjälva överenskommit torde emellertid inga särskilda svårigheter uppstå försvensk del under de kommande medlemskapsförhandlingarna. Även om de internationellasamarbetsorganisationerna ännu inte lyckats etablera mekanismer som effektivtkan hejda och lösa uppblossande konflikter har utvecklingen pänedrustningssidan varit mycket hoppingivande efter det slut.Under det gångna året har och berörda kommitöverens om att skära ner sina strategiska kämvapenlager med två tredjedelaroch eliminera merparten av sina taktiska kärnvapen. Konventionen om etttotalförbud mot kemiska vapen utgör ett unikt framsteg i de internationellaansträngningarna att stoppa spridningen av massförstörelsevapen. arbetar för att det växandeinternationella samförståndet skall leda till ytterligare effektiva åtgärdermot förekomsten och spridningen av massförstörelsevapen. Regeringen fästersärskild vikt vid ansträngningarna att förhindra spridningen av kärnvapen genomett stärkande av icke-spridningsavtalet (NPT), vars fortsatta tillämpningskall beslutas vid en konferens är 1995. Resultatet därav bör bli att avtaletförlängs på längsta möjliga tid. Den svenska nedrustningspolitikenbedrivs i ett systematiskt samråd mellan departement och myndigheter. Det parlamentariskasamrådet i dessa frågor sker i den tillsatta gemensamma Delegationenför nedrustnings-och folkrättsfrågor. Inom ESK har ett nyttsäkerhetsforum inrättats . Syftet är att förbereda nyaförhandlingar om rustningskontroll och förtroendeskapande åtgärder, att skapamöjligheter för ett regelbundet samråd i säkerhetsfrågor och att främjaansträngningarna att förebygga konflikter. Vägledande för verksamheti detta fomm är våi önskan att bidra till en varaktig säkerhets- ochsamarbetsordning inom ESK-området under beaktande av svenskasäkerhetspolitiska intressen. förblir enhörnsten i den svenska utrikespolitiken. Den globala samarbetsorganisationenverkar nu under mer konstruktiva internationella betingelser. Det kallakrigets slut har skapat unika möjligheter att bygga upp en ny världsordning,såsom ursprungligen avsåg. En internationell samsyn håller på attutvecklas världen över kring principerna om demokrati och fri ekonomi somförutsättningar för folkens välgång. Detta medför att FN med ett brettstöd av medlemmarna kan möta ökade krav och förväntningar. Tillsammans med de andra nordiska länderna verkar för att förstärka FN:s fredsskapande och fredsbyggande förmåga. Mänga av de nordiska förslagen därvidlag återspeglas i generalsekreterarens rapport . foitsättei att spela enviktig roll som deltagare i FN:s fredsbevarande opeiationei, vilka avsevärt ökat i antal . Också i strävandena att reformera FN:s ekonomiska och sociala verksamhet, agerar och de övriga nordiska länderna på drivande. Isyfte att förbättra förutsättningarna för att styra verksamheten och göra Prop.1992/93:100 utrikespolitiska överväganden avseende deltagande i FN:s och ESK:sfreds- Bilaga 4 bevarande verksamhet förs anslagen för dessa ändamäl över fränFörsvarsdepartementets till huvudtitel. På detta sättsamordnas finansieringen och skapas säväl en grund för awägning mellanpågående operationer som en beredskap för att kunna möta kostnader som uppkommerom beslutar att delta i mer begränsad omfattning med personal i nyafredsbevarande operationer. För mer omfattande svenskt deltagande mäste dockäven en politisk beredskap föreligga för beslut om finansiering ivarje enskilt fall. Försvarsdepartementet behåller ansvaret för genomförandetav svenskt deltagande med personal och materiel i fredsbevarande operationer. har i FN och andra internationellaorganisationer mött stor respekt för sin politik vad gäller mänskligarättigheter, icke-spridning av massförstörelsevapen och ett effektivtu-landsbistånd. Denna profil kommer också att prägla vår fortsatta FN-politik.Viktiga punkter på världsorganisationens framtida agenda är vidarebehandlingenav förslagen i generalsekreterarens rapport , vidareförandet av de beslut som fattades vid iRio de Janeiro , genomförandet av en särskild om demänskliga rättigheterna och , samtförberedelserna för toppmötet om social utveckling och världskonferensen omkvinnor, vilka planeras äga rum . Under förberedelsearbetet förvärldskonferensen om de mänskliga rättigheterna söker i första handfrämja åtgärdei och procedurer .som kan bidra till en förbättrad tillämpningav existerande konventioner. Kränkningar av mänskliga rättigheter, ekologiskahot, naturkatastrofer, narkotikahandel och terrorism kommer även i fiamtidenatt utgöra betydande utmaningar för det internationella samhället.Massfattigdom och andra problem orsakade av den accelererandebefolkningstillväxten plågar många av FN:s medlemsländer. kan dessaproblem och konflikter bara lösas i en mer samarbetsinriktad internationellmiljö. Medlen är ett fritt utbyte av kunskap och varor, regionalt samarbete ochinstitutionsbyggande -dvs. upprättandet och stärkandet av de internationellastrukturerna inom och utom FN-systemet. arbetar aktivt i olika internationellasammanhang för att öka det internationella samarbetet för att förbättra miljön.Under år 1992 deltog bl.a. aktivt i om miljö ochutveckling i . har nya eller förstärktainternationella miljökonventioner åstadkommits, bl.a. om miljö,miljön i och Nordostatlanten, om transport av miljöfarligt avfall, omozon-nedbrytande ämnen, om åtgärder för biologisk mångfald, mot försämring avklimatet och om principer för miljövänligt skogsbruk. Det regionala samarbetet, som fått nya möjligheterefter öst-västkonfron-tationens upphörande, kommer att spela en alltmerdynamisk roll . Om de regionala samarbetsmöjligheterna tillvarataspä rätt sätt, blir regionernas samverkan byggstenar i en global integration. Deninternationella handelns roll som motor för global tillväxt är av 6 Den vidgade internationella frihandelsom Uru- Prop. 1992/93:100 guay-runda har ställt inom räckhåll kanutgöra ett utomordentligt viktigt bi- Bilaga 4 drag till stimulans ivärldsekonomin. 1 rådande konjunkturläge får det internationella samfundetinte försitta detta tillfälle till liberalisering av världsekonomin. verkarmed kraft för att förhandlingarna skall föras till ett framgångsriktslut. är traditionellt ettfrihandelsland och verkar ocksä för att i-länderna skall öppna sina gränserför u- och östländernas handelsvaror. Vi fäster ocksä av detta skäl störstavikt vid genomförandet av GATT-förhandlingarna. ger vi ettomfattande biständ till ekonomisk och social utveckling som skallkunna hjälpa att stå på egna ben. Biståndet är särskilt viktigt förde fattigaste länderna, som ännu inte kan dra full nytta av en friarevärldshandel. Av särskild betydelse är detbistånd som utgår till civilbefolkningen i områden som drabbats av hungersnöd,krig och andra katastrofer. Sådant biständ har också varit påkallat i vårt egetnärområde på grund av den besvärliga försörjningssituationen i Central- ochÖsteuropa. Narkotikahandelns ochnarkotikabrukets allt vidare spridning och förödande konsekvenser har under desenaste åren tilldragit sig växande uppmärksamhet. var en avinitiativtagarna till FN:s globala handlingsprogram mot narkotika och är en avde största bidragsgivarna till FN:s program för narkotikakontroll. Kampen motterrorism är ett annat område där verkar för ett vidgat internationelltsamarbete. Väpnade konflikter, ofta av gammaltdatum, fortsätter att skörda offer i många delar av världen. I stora delar avAfrika förvärras konflikterna av en långvarig torka, som bidragit till attmiljontals människor drabbats av hungersnöd. I och södra harcivilbefolkningen drabbats hårdare än på andra håll. Från svensk sida deltar vimed betydande resurser i de pågående humanitära hjälpinsatserna inom FN:s ochRöda Korsets ram. De positiva dragen i utvecklingen iSydafrika, där betydelsefulla steg tagits mot en förhandlingslösning, förmörkasav politiskt våld som tenderar att skapa en ond cirkel. Det internationellasamfundets ansträngningar att bidra till att få slut på väldet och skapaförutsättningar för fortsatta förhandlingar har den stöd. 1 har nya möjligheteratt uppnä fred uppstått sedan verkliga fredssamtal inleddes i påsenhösten 1991. För att freden skall konsolideras krävs emellertid en breduppgörelse med alla de inslag som diskuteras inom ramen för fredsprocessen. Medan nya konflikter blommat upp iAsien - i första hand i det område som var en del av - har gamla konflikter utvecklats mot en lösning eller i varje fall kunnat hejdas. I föreligger möjlig heter för ett fullständigt genomförande av Paris-överenskommelsen frän i FN:s regi. 1 har ett långdraget och blodigt inbördeskrig avslutats.