prop · GG0350 · 1992-12-31 00:00:00 — Skälenför mitt förslag: Enligt socialavgiftslagen uppgår arbetsgivaravgifteraa till34,av avgiftsunderlaget och egenavgifteraa till avavgiftsunderlaget. Såväl arbetsgivare som egenföretegare erläggersjukförsäkringsavgift, folkpensionsavgift, tilläggspensionsavgift,delpensionsavgift, baraomsorgsavgift, arbetsskadeavgift ocharbeterskyddsavgift. Arbetsgivaravgifteraa omfatter dessutom arbetsmarknadsavgift,utbildningsavgift och lönegarantiavgift. Arbetsmarknadsavgiften ochutbildningsavgiften uppgår efter lagändring (SFS 1991:1236)till 2,04 resp. men enligt övergångsbestämmelseraa skallavgifteraa under det stetliga /93 utgöra 2.12 resp. 0.31 procentoch /94 utgöra 2,08 resp. . 1enlighet med vad chefen för tidigare anfört börarbetsgivaravgifteraa sänkas . Enligt min mening är detlämpligast att dette sker genom att baraomsorgsavgiften som utgör 2,20procent av avgiftsunderlaget helt upphör, att utbildningsavgiften som för innevarandebudgeter utgör helt upphör, att folkpensionsavgiften sänks med1,från nuvarande till avavgiftsunderlaget samt att arbeterskyddsavgiften sänks med 0,17procentenheter. Ävenegenavgifteraa bör sänkas i samma omfattning. Också här tes baraomsorgsavgiftenbort och folkpensionsavgiften sänks till 5,83 procent.Sjukförsäkringsavgiften - för den vars sjukpermingförsäkring gäller utankarenstid - sänks till avavgiftsunderlaget. För den som är sjukpenningförsäkrad med 3 eller 30 dagars karenstid fastställs sjuk- försäkringsavgiften avRiksförsäkringsverket med hänsyn till den in- Prop. 1992/93:50 verkankarenstiden bedöms få på försäkringens utgifter. Avgifteraa har Bilaga 3 för år1992 festställts till vid 3 dagars karenstid och vid30 dagars karenstid. På inkomster över 7,5 gånger basbeloppet utgör även om försäkringen gäller med karenstid. Riksförsäkringsverketskall fastställa procentsatser för med utgångspunkt i den nyaavgiftsnivå som skall gälla för sjukförsäkring utan karenstid. Medanledning av de förändringar som enligt övergångsbestämmelsema skall ske avsåväl utbildningsavgiften som arbetsmarknadsavgiften bör arbetsmarknadsavgiftenbehållas på nuvarande nivå. Beträffandede avgifter som inte avser socialförsäkringen har jag samrått med berördastetsråd. Förslagenom hur regleringen av de kommunalekonomiska effekteraa bör ske avses föreläggasriksdagen . Mittförslag föranleder ändringar i lagen (1981:691) om socialavgifter och lagen(1990:912) om nedsättning av socialavgifter. Jaglägger fram förslag till ändringar i dessa lagar med anledning avriksdagens beslut att stetsbidraget till företegshälsovården avvecklas den 1januari 1993 (prop. 1991/92:100 bil. II, bet. 1991/92: AU12, rskr.1991/92:251). har godkänt att arbeterskyddsavgiften sänksmed , dvs. den del som avser bidrag tillföretegshälsovården, och att arbetsskadeavgiften höjs med motsvarande belopp. Imitt föreslag har jag också beaktet att, såvitt avser egenavgifteraa, helaarbeterskyddsavgiften - av avgiftsunderlaget - används som bidragtill företegshälsovården. Jag föreslår därför att avgiften i denna del heltslopas och att motsvarande utrymme används för höjning av egenavgiften i formav arbetsskadeavgift. Till följd av den sänkning av arbeterskyddsavgiften med0,som jag föreslagit kommer arbeterskyddsavgiften atthelt slopas även för arbetsgivare. InomSocialdepartementet har upprättets förslag till 1. lag om ändring i lagen (1992:383) om ändring ilagen (1991:486) om ändring i lagen (1991:233) om ändring i lagen (1947:529) omallmänna barabidrag. 2. lag om ändring i lagen (1992:384) om ändring ilagen (1991:1940) om ändring i lagen (1991:486) om ändring i lagen (1991:233)om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barabidrag, 3. lag om upphävande av lagen (1991:234) om ändring ilagen (1986:378) om förlängt barabidrag, 4. lag om ändring i lagen (1981:691) omsocialavgifter, 5. lag om ändring i lagen (1990:912) ora nedsättningav socialavgifter. Lagförslag 4 avser frågorsom feller inom Lagrådets gransknings- Prop. 1992/93:50 område. Ändringaraaär dock av sådan beskaffenhet att Lagrådets hö- Bilaga 3 rande skulle saknabetydelse. Lagförslag5 har upprättets i samråd med chefen för . Förslagenbör fogas till protokollet i dette ärende som bilaga 3.1. Medhänvisning till vad som har anförts hemställer vi att regeringen föreslårriksdagen att ante förslagen till 1. lag om ändring i lagen (1992:383) om ändring ilagen (1991:486) om ändring i lagen (1991:233) om ändring i lagen (1947:529) omallmänna bambidrag, 2. lag om ändring i lagen ((1992:384) om ändring ilagen (1991:1940) om ändring i lagen (1991:486) om ändring i lagen (1991:233)om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barabidrag, 3. lag om upphävande av lagen (1991:234) om ändring ilagen (1986:378) om förlängt barabidrag, 4. lag om ändring i lagen (1981:691) omsocialavgifter, 5. lag om ändring i lagen (1990:912) om nedsättning avsocialavgifter. 1Förslag till Prop. Bilaga3.1 Lag om ändring ilagen (1992:383) om ändnng i lagen (1991:486) om ändring i lagen (1991:233) om ändring i lagen (1947:529) om allmänna bambidrag Härigenomföreskrivs att 1 § lagen (1947:529) om allmänna barabidrag' i paragrafenslydelse enligt lagen (1992:383) om ändring i lagen (1991:486) om ändring ilagen (1991:233) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Förbara, som är svensk med- För bara, som är svensk medborgare och bosatt iriket, skall av borgare och bosatt i riket, skall av allmänna medel såsombidrag till allmänna medel såsom bidrag till baraets uppehälle och uppfostranbaraets uppehälle och uppfostran utgå allmänt barabidrag med utgå allmäntbarabidrag med i enlighet i enlighetmed vad nedan närmare stedgas. med vad nedan närmare stedgas. Allmäntbarabidrag skall utgå jämväl för här i riket bosatt bara, som icke är svenskmedborgare, såframt baraet fostras av någon som är bosatt och mantelsskriven iriket eller ock baraet eller endera av dess föräldrar sedan minst sex månadervistes i riket. Ettbara som lämnar skall fortferande anses vara bosatt här, omutlandsvistelsen är avsedd att vara längst . Medföljande bara tillden som av en stetlig arbetsgivare sänds till ett annat land för arbete förarbetsgivarens räkning, skall anses bosatte i Sverige.Medföljande bara till en person, som i annat fell är anställd i utlandet avsvenska kyrkan, ett svenskt trossamfund, ett organ som är knutet till ettsådant samfund eller en svensk ideell organisation som bedriverbiståndsverksamhet, skall fortfarande anses bosatte här, om utlandsvistelsen äravsedd att vara längst . ,S 1991192. 2P"örslag till Lag om ändring i lagen (1992:384) om ändring i lagen(1991:1940) om ändring i lagen (1991:486) om ändring i lagen (1991:233) omändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag Härigenomföreskrivs att ikraftträdande- och övergångsbestämmelseraa till lagen(1992:384) om ändring i lagen (1991:1940) om ändring i lagen (1991:486) omändring i lagen (1991:233) om ändring i lagen (1947:529) om allmännabarabidrag' skall ha följande lydelse. 1992/93:50 Bilaga3.1 Denna lag träder i kraft såvitt avser 1 § förstestycket , 1 § andra stycket förste meningen den 1 januari1992, 1 § andra stycket andra meningen och i övrigt den 1 juli1991. Äldre föreskrificr i 1 § första stycket gällerfortfarande i fråga orn bidrag som avser tid före . i 1 § andra stycket förste meningen gäller fortferande i fråga ombidrag som avser tid före . Den nya föreskriften i 1 § andrastycket andra meningen gäller inte allmänt barabidrag som avser tid före den 1juli 1992. Äldre föreskrifter i 1 § tredje stycket om var bamet skall ansesvara bosatt gäller fortfarande för bara som lämnat före den 1 juli1991. Denna lag träder i kraft såvitt avser 1 § förstestycket , I § andra stycket förste meningen den 1 januari1992, 1 § andra stycket andra meningen och i övrigt den 1 juli1991. Äldre föreskrifter i 1 § andra stycket förstemeningen gäller fortferande i fråga om bidrag som avser tid före den 1 januari1992. Den nya föreskriften i 1 § andra stycket andra meningen gäller inteallmänt barabidrag som avser tid före . Äldre föreskrifter i 1§ tredje stycket om var baraet skall anses vara bosatt gäller fortfarande förbara som lämnat före . 'Lagen omtryckt 1973:449. Prop.1992/93:50 3 Förslag till Bilaga 3.1 Lag Öm upphävande av lagen (1991:234) om ändring ilagenl986:378) om förlängt bambidrag Härigenomföreskrivs att lagen (1991:234) om ändring i lagen (1986:378) om förlängtbarabidrag inte skall träda i kraft. Lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1981:691) omsocialavgifter' dels att 4 kap. 5, 8 och 9 §§ samt punkteraa 3 och 4 avikraftträdande- och övergångsbestänunelseraa till lagen (1991:1236) om ändringi nämnda lag skall upphöra att gälla, dels att 2 kap. 1 § samt 3 kap. 1 och 4§§ skall ha följande lydelse. Prop.1992/93:50Bilasa 3.1 2 kap. 1§' En arbetsgivare skall på det avgiftsunderlag som anges i 3 - 5 §§ betela 1. sjukförsäkringsavgift , 2. folkpensionsavgift , 3. tilläggspensionsavgift efter den procentsats som anges i särskild lag. 4. delpensionsavgift , 5. arbetsskadeavgift , 6. arbetsmarknadsavgift , 7. lönegarantiavgift . En arbetsgivare skall på det avgiftsunderlag som anges i3 - 5 §§ betela 3. tilläggspensionsavgift efter den procentsats som anges i särskild lag, 9. utbildningsavgifi ined samt 10. lönegarantiavgift . Arbetsgivare som avses i 1 kap. 2 § andra stycket skalldock beträffande ersättning som avses i 11 kap. 2 § förste stycket m och femtestycket lagen (1962:381) ora allmän försäkring betela endast tilläggspensionsavgift. Steten betelar inte arbetsskadeavgift. En försäkrad som avses i 1kap. 2 § skall på det avgiftsunderlag som anges i 3 - 5 §§ betala 1.sjukförsäkringsavgift med 9,60procent, 3.tilläggspensionsavgift efter denprocentsats sora anges i särskild lag, 5.barnomsorgsavgift med 2,20procent, 6.arbetsskadeavgift med 7,20procent samt 7.afbetarskyddsavgift med 0,20procent. En försäkrad som avses i 1kap. 2 § skall på det avgiftsunderlag som anges i 3 - 5 §§ betela 1.sjukförsäkringsavgift med 9,12procent. 3.tilläggspensionsavgift efter denprocentsats som anges i särskild lag, 4.delpensionsavgift med 0,20procent samt Prop.1992/93:50 Bilaga 3.1 Granden för beräkning av avgift enligt 1 § 1 och 5 utgörs av inkomst av annat förvärvsarbete som avses i 3 kap. 2 eller 2 a § lagen (1962:381) ora allraän försäkring. Grandenför beräkning av avgift enligt 1 § 1 och 5-7 utgörs av inkomst av annatförvärvsarbete som avses i 3 kap. 2 eller 2 a § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Granden för beräicning avavgift enligt 1 § 2 - 4 utgörs av inkomst av annat förvärvsarbete som avses i11 kap. 3 § lagen om allmän försäkring. Dermalag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande ifråga ora avgifter sora avser tid före ikraftträdandet. 'Lagen omtryckt 1989:633. - Senaste lydelse 1992:382. Senaste lydelse 1992:381.■» Senaste lydelse 1986:1139. 5Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1990:912) om nedsättning avsocialavgifter Härigenoraföreskrivs att 9 § lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter skall haföljande lydelse. Nedsättningav arbetsgivar- Nedsättning av arbetsgivaravgifter enligt denna lag skall iavgifter enligt denna lag skall i första hand avse folkpensions- förste handavse folkpensionsavgiften och därefter / angiven avgiften och däreftersjukförsäk-ordning bamomsorgsavgiften och ringsavgiften, sj uk försäkringsavgiften. Nedsättning av egenavgifter skall Nedsättning av egenavgifter skall i förste hand avse folkpensions- i förste hand avse folkpensions avgiften och därefter i angiven avgiften och därefter i angiven ordning barnomsorgsavgiften, ordning sjukförsäkringsavgiften, sjukförsäkringsavgiften, arbetar- delpensionsavgiften, arbets- " skyddsavgiften, delpensionsav- skadeavgiften och tilläggsgiften, arbetsskadeavgiften och pensionsavgiften, tilläggspensionsavgiften. Ifråga om förferandet för nedsättningen av arbetsgivaravgifter gällerbestäraraelseraa i lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter frånarbetsgivare. Ifråga om förferandet för nedsättningen av egenavgifter gäller bestäraraelseraai uppbördslagen (1953:272). Dennalag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande ifråga om nedsättning av avgifter som avser tid före ikraftträdandet. Bilaga4 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till proposition om åtgärder för att stabiliseraden svenska ekonomin Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt Underhålletav stetliga vägar har under en följd av år varit eftersatt på grand av brist påmedel. De extra satsningar som har skett inom vägsektom har destinerats tillinvesteringar på de större vägaraa för att skapa ökad framkomlighet ochtillväxt samt till åtgärder för att öka bärigheten på broar på de störrevägaraa i hela landet och på broar på övriga vägar i skogslänen. Underhållet avsärskilt länsvägnätet och lokala vägar har därmed på många håll varitotillräckligt. Motbakgrand av dette samt den rådande arbetslöshetssituationen beslutede riksdageni kompletteringsproposition (prop. 1991/92:150 bil. 1:4,bet.l991/92:FiU30, rskr. 1991/92:350) att anvisa ett reservationsanslag på 2,2miljarder kronor för underhållsåtgärder på vägar och järavägar och tillreinvesteringar i främst mindre objekt på länsvägar och på vissa järavägar. Vidfördelningen av medlen angavs sora ett särskilt villkor att hänsyn skulle testill arbetslöshetssituationen och behovet och nytten av åtgärderaa särat tillobjektens betydelse för bl.a. näringslivets behov av transporter och för ökadtillväxt. Motbakgund av den arbetslöshetssituation som råder anser jag det mycketangeläget att med stor skyndsamhet vidte arbetsmarknadspolitiska åtgärder inomett stort antel områden. Ett sådant område är det stetliga vägnätet. Vidarekvarstår de omfettande behoven av att vidte underhållsåtgärder på det stetligavägnätet. Ett väl fungerande vägnät medför krav på underhåll och skötsel. Insatsemabeträffande drift- och underhållsåtgärder står inte i proportion till deinvesteringar som har gjorts i det svenska vägnätet . Avfraratida satsningar i vägar bör därför en ökad andel inriktes påunderhållsåtgärder. Underhållsåtgärderna måste ställas i en rimlig relationtill investeringaraa. Behovenav drifts- och underhållsåtgärder skifter mellan landets olika delar dåskillnaden i vägstandard varierar raellan olika oraråden. Behoven har också ensterk koppling till bl.a. näringslivets behov av ökad bärighet ochönskemål om väl fiingerande vägnät lokalt och regionalt. En stor Prop.1992/93:50 satsning på ökad bärighet har därför gjorts iskogslänen Bilaga 4 genom investeringsinsatser på riksvägar och länsvägar. Det är nu angeläget att dessa insatser kompletteras medunderhållsåtgärder. Isyfte att skapa ökad sysselsättning och tillväxt bör därför ytterligare raedelanvisas på anslaget Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt. Medlen skallanvändas för underhållsåtgärder samt investeringar i objekt på länsvägar i de sk traditionella skogslänen och därmed jämställda områden. Mot bakgrand av desärskilda behov som fmns i de skogsrika länen i mellerste och norra bl.a. bärighetskrav så skall medlen riktes mot åtgärder iskogslänen dvs , , . Västeraorrlands.Gävleborgs, och särat i och Hälleforskonununer i län och , och kommuner i Älvsborgslän, vilka har samma behov och straktur som de traditionella skogslänen. Deanvisade medlen bör ställas till disposition för regional fördelningoch fördelning på enskilda objekt. Vid verkets fördelning på regioner liksom tillenskilda objekt skall stor hänsyn tes till arbetslöshetssituationen regionaltoch lokalt. Åtgärderaa skall därför kunna sättes igång snabbt och varasysselsättningsintensiva. Vidare bör verket te hänsyn till vilka effekteråtgärderaa ger för att tillgodose näringslivets behov av förbättradetransporter. Möjligheteraa att anlite av arbetsmarknadsmyndighetema anvisadarbetskraft skall tes till vara när utförarens egen arbetskraft inte kantillgodose arbetskraftsbehovet. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt på tilläggsbudget tillstetsbudgeten för /93 under sjätte huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag på 1 . Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Föredragande: stetsrådet 1992/93:50 Bilaga 5 Anmälan till proposition om åtgärder för att stabiliseraden svenska ekonomin Somen del av uppgörelsen mellan regeringen och socialdemokrateraa ingår, vilketredan tidigare nämnts, vissa förändringar av skatteregleraa, nämligenbeträffende skattesatsen för kapitelinkomster, förmögenhetsskatten,skattelättnaderaa för allemanssparandet, reallöneskyddet i skatteskalan,grandavdraget vid inkomstbeskattningen, den särskilda löneskatten,mervärdeskatten, bensinskatten och beskattningen av kraftvärme samttobaksskatten. Dessa förändringar skall jag nu redovisa närraare. Höjningen avtobaksskatten redovisas dock i en separat proposition (prop. 1992/93:52). Mittförslag: Sänkningen av skattesatsen för kapitalinkomster från 30 till 25 %skjuts upp till . Sora en konsekvens av dette skjutsäven motsvarande sänkning av skattesatsen i vinstsparandet upp . Detredan fr.o.m. år 1992 sänkte skatteuttaget för reavinster på aktier o.d. samtför värdepappersfonder och avkastning på kapitelförsäkring ligger fast. Detslutliga avskaffandet av förmögenhetsskatten skjuts upp . Detsamma gällerför den särskilda regel sora begränsar det saramanlagda uttaget avinkomstskatt och förmögenhetsskatt. Förmögenhetsbeskattningen behålls därmedt.o.m. Skälenför mitt förslag: Fysiska personers och dödsbons kapitelinkom-ster beskattasseparat raed en proportionell stetlig skatt. beslöt omen sänkning av denna skatt från (prop. 1991/92:60. bet. 1991/92:SkU10, rskr. 1991/92:97). Skatteuttegetpå reavinster på aktier o.d. sänktes dock till redan fr.o.m. . Påmotsvarande sätt sänktes skattesatsen från förvärdepappersfonder och avkastning på kapitelförsäkringar. beslötockså om en aweckling av förmögenhetsskatten. Avvecklingen skulle slutförasgenora att skatten avskaffas helt . Somett led i besparingaraa skjuts awecklingen av förraögenhetsskatten upp ,dvs. skatten behålls t.o.ra. som återstår innanförraögenhetsskatten har tegits bort utgår skatten oförändrat raed av dendel av förmögenheten som överstiger . Dengenerella sänkningen av skattesatsen för kapitelinkomster förskjuts enligtuppgörelsen framåt. Det innebär att skatten på ränteintäkter,utdelningar m.m. och värdet på ränteavdrag och andra avdrag i inkomstslagetligger kvar på . Därefter sänks skattesatsen till25 %. Denredan genomförda sänkningen av skatteutteget för värdepappersfonder,avkastning på kapitel försäkring och reavinster på aktier och liknandevärdepapper till kvarstår. Förslagetatt behålla förmögenhetsskatten även ökar skatte-intäkteraa med ca 1.4miljarder kr. Bedörmiingenav de stetsfinansieUa effekteraa av den uppskjutna sänkningen avkapitelinkorastskattesatsen är förknippad med betydande osäkerhet. Ett visstskattebortfall kan inte uteslutes. Ändringeni fråga om förmögenhetsskatt föranleder justeringar av årtel i såväl lagen(1991:1850) ora upphävande av lagen (1947:577) om stetlig förmögenhetsskattsora lagen (1991:1851) ora upphävande av lagen (1970:172) ora begränsning avskatt i vissa fell. Förslaget ora enuppskjuten sänkning av kapitelinkomstskatten leder till justeringar i övergångsbestämmelseraatill ändringar i lagen (1947:576) om stetlig inkomstskatt. SIL.Vissa följdändringar krävs också i motsvarande övergångsregler till ändringar iuppbördslagen (1953:272) som gäller skattereduktion och preliminär skatt. Soraen konsekvens av förslaget om uppskjuten sänkning av kapitelskattesatsen börmotsvarande sänkning av skatten på vinstsparande skjutes upp. 1992/93:50 Bilaga 5 Mittförslag: De särskilda skattelättnaderaa för inlåning på allemanssparkonto ochi undomsbosparandet slopas . Försäljningsvinster och utdelningpå andelar i allemansfond beskattas dock liksora tidigare raed ett skatteuttegpå . Skälenför mitt förslag: De särskilda skattelättnaderaa för sparande på allemanssparkontoföreslås bli slopade fr.o.ra. Detsamma bör gälla förungdomsbosparandet. Dessa inlåningskonton kommer därmed att beskattes med denallmänna kapitelskattesatsen . Närdet gäller beskattningen av allemansfondssparandet måste emellertid även andrahänsyn vägas in. Osäkerheten på de finansiella raarknadema är för närvarandesynnerligen besvärande. En höjning av skatteutteget på alleraansfonderaa skullekunna leda till effekter som bidrar till att ytterligare destebilisera aktiemarknaden.Skatteutteget bör bl.a. av det skälet ligga kvar på . I anslutning till attden generella kapitelskattesatsen sänks till kan det finnasanledning att återkomma till frågan om ett slopande av förmånsbehandlingen avfondsparandet. I det nu framlagdaförslaget om de särskilda skattelättnadsregleraa kan resultetet av översynen avsparpremien i det pensionsanknutna premiegrandande allemanssparandet intebeaktes. Dessa skattefrågor får därför tes upp i ett annat sammanhang. Höjningen av skatten påinlåning i allemanssparkonton till ger ett stetsfinansiellt tillskott på700 miljoner kr för vardera av och på per årdärefter. 1.3 Skatt på förvärvsinkomst 1.3.1Skiktgräns för statlig inkomstskatt på förvärvsinkomst vid 1994 och 1995 årstaxeringar 1992/93:50 Bilaga 5 Mittförslag: Skiktgränsen för stetlig inkomstskatt på förvärvsinkomst skall vid1994 och texeringar rälcnas om endast raed den procentsats som hänförsig till förändringar i konsumentprisindex. Skälenför mitt förslag: Som tidigare framgått skall det s.k. reallöneskyddet iskatteskalan tillfälligt slopas . Reallöneskyddet har tegit siguttryck i att skiktgränsen för stetlig inkomstskatt på förvärvsinkomst räknasupp utöver den uppräkning som följer av höjningen avkonsumentprisindex (KPI). Denna extra uppräkning av skiktgränsen med tvåprocentenheter skall alltså inte ske vid 1994 och texeringar. Skiktgränsenvid texering uppgår till (SFS 1991:1498). beloppmultiplicerat med förändringen av KPI oktober 91 oktober 92bör således utgöra skiktgränsen vid texering. texeringbör skiktgränsen höjas med KPI-förändringen oktober 92 oktober93. Medhänsyn till att det är fråga ora en tillfällig ändring av regleraa förskatteskalan bör den förfettningsraässiga regleringen ske i en särskildtidsbegränsad lag. års texering bör sedan en justering göras i 10 §SIL genom att en ny skiktgräns för stetlig inkomstskatt på förvärvsinkomsterläggs fest och sedan kan ligga till grand för omräkningen av skiktgränsen förföljande texeringar. Den föreslagnaförändringen beräknas medföra ökade skatteintäkter med förinkomsteret och för och följande år. 1992/93:50 Bilaga 5 Mittförslag: Grandavdraget sänks med ca . Skälenför mitt förslag: Grandavdraget skall sora tidigare anförts sänkas med ca 2 400kr. Grandavdraget uttrycks i basbelopp. Sänkningen bör därför ske genomatt grandnivån för avdraget justeras ned från 0.32 till 0.25 basbelopp. Medhänsyn till den prognos som kan göras ora basbeloppets storlekför raedför nedjusteringen att grandavdraget sänks med uppskattningsvis2 i saratliga skikt. Förslagetkan beräknas leda till ökade skatteintäkter på . En stor del avdenna ökning feller på komraunsektora. Regeringen avser att i särskild ordningföreslå hur ökningen skall neutraliseras. Detsärskilda grandavdraget för pensionärer som regleras i punkt I av anvisningaraatill 48 § KL berörs inte av den nu föreslagna förändringen. 1.4 Sänkt särskild löneskatt m.m. Mittförslag: Den särskilda löneskatten på vissa förvärvsinkomster sänks med 4,16procentenheter till som en följd av förändringaraa av egenavgifteraaenligt socialavgiftslagen. Motsvarande justering görs beträffande den särskildalöneskatten på pensionskostnader. Även den särskilda premieskatten för grapplivförsäkring,m.m. Skiilenför mitt förslag: Den särskilda löneskatten bör sänkas raed 4,16 procentenheteri konsekvens med förändringaraa av egenavgifteraa enligt socialavgiftslagen(1981:691).