prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — Dearbetsmarknadspolitiska åtgärdema har successivt utökats under 1991 och 1992.Andelen i förhållande lill arbetskraften har stigit från till uppemot 5%i början av 1993. Till skillnad mot tidigare lågkonjunkturer har tyngdpunktenförskjutits mot en större del utbildningsinsatser De nu föreslagna åtgärderaainnebär en yllerligare ökning av antalet inom arbetslivsutveckling,ungdomspraktik och företagsutbildning med sammanlagt 78 000 platser.Nettoökningen av antalet i åtgärder blir dock 11 000 mindre p.g.a. all antaletdeltagande i arbetsmarknadsutbildning dras ned. Dessutom tillkommer66 000 platser inom del reguljära skolväsendet. Ungdomspraktiken,som infördes , kommer att vara den mest omfattande åtgärden räknat ipersoner Ungdomar upp till ges genom denna åtgärd möjlighet till enpraktisk inriktad utbildning på arbetsplatser inom näringsliv eller offentligsektor Ännu en ny åtgärd, s.k. arbetslivsutveckling (ALU), introducerades den 1januari 1993. Åtgärden riktas mol arbetslösa som uppbär kassaersättning ellerKAS. Avsiktenär att bryta långtidsarbetslöshet och förstärka skyddet mot Prop.1992/93:150 ulförsäkring. Antalet deltagande i ALU har ökat mycket snabbtefter Bilaga 1.1 inrättandet. Mot deltog över 15 000 personeri åtgärden. Tabell 6:6 Antal personer i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder utbildning (AMU) ' T.o.m ungdomslag. -juni1992 särskild inskolnings-plats. Utbildning vid permitteringshot, flaskhalsutbildning m.m.Omräknat till heltidsutbil-dade. ■* , lönebidrag, ochoffentligt skyddat arbete. '* Samtliga åtgärder exkl. arbetshandikappade.Arbetskraften omräknad till AKU-definition. 7 Löneroch konsumentpriser Prop. Bilaga1.1 har en markant nedväxling av löne- ochprisöknings-takten skett. Till följd av den stora konkurrenskraftsförbättringenkommer löneutvecklingen i den konkurrensutsatta sektom att vara märkbartstarkare än i den skyddade sektom. En mycket svag efierfrågan på arbetskraftkommer emellertid att hålla tillbaka de totala nominella löneökningama underprognosperioden. Den genomsnittliga timlönen beräknas öka respektive3,1993 och 1994. Dessa löneökningar är dock i hög grad ett statistisktfenomen. Höjdaindirekta skatter och deprecieringens effekter i form av stigande importpriserkommer tillfälligt att dra upp prisökningstakten i konsumentiedet.Konsumentprisindex (KPI) beräknas öka med 5,och 1994.Den "underliggande" prisökningstaklen är fortsatt lugn och beräknasuppgå till 1,respektive 2,. Ettutmärkande drag för den svenska lönebildningen är den kraftiga utjämning avlönema som följde av den solidariska lönepolitiken. börjademotståndet växa mol relativlönemas utveckling och mot de centralalöneförhandlingama. Lönespridningen började successivt stiga när de centralalåglönesatsningaraa alltmer kompenserades via branschvisa och lokala avtal.Löneförhandlingar i flera nivåer bidrog fill att driva upp de lotala nominellalöneökningaraa i det överhettade arbetsmarknadsläge som rådde 1989-1990.Därefter skedde en markant nedväxling i löneökningstakten till följd avlågkonjunkturens svaga efterfrågan på arbetskraft. löpte destabiliseringsavtal ut som reglerat löneökningaraa under de senaste två åren.Med hänsyn lill den snabba försämring som skett på arbetsmarknaden under loppetav 1991-1992 verkar vara något högt 1992, även om det troligenfick lill stånd en kraftigare sänkning av löneökningstakten 1991 än vadarbetsmarknadsläget motiverade. Dendramatiska försämringen på arbetsmarknaden kommer att hålla tillbaka denominella löneökningaraa . Andelen öppet arbetslösa och desom sysselsätts i arbetsmarknadspolitiska åtgärder steg till sammanlagt avarbetskraften . Arbetsmarknadsläget fortsätter att försämras kraftigt i åroch motsvarande andel väntas uppgå till 1993 och 1994. EnUtveckUng med god tillväxt i ett medelfristigt perspektiv ställer stora krav påen väl fungerande och flexibel arbetsmarknad . Armars finns del riskatt konkurrenskraften successivt urholkas på samma sätt som under 1980-talet.Utifrån den mycket svaga efterfrågan av arbetskraft som föratses underprognosperioden bedöms den lönedrivande effekten för ekonomin som helhet varaförsumbar Del finns dock en risk att en gradvis tilltagande löneglidning kanuppkomma inom den konkurrensutsatta sektorn för de arbetare och tjänstemän somär svåra att ersätta. Den tudelning som karaktäriserar den svenska ekonomin,med en relativtsett god exportutveckling och en mycket svag inhemsk efterfrågan, förväntasockså återspegla sig i löneutvecklingen. Utöver arbetsmarknadslägetpåverkas lönebildningen också av vinster, prisförväniningar och produktivitet.Exportindustrin verkar ha utnyttjat deprecieringen till bådevinstmarginalförstärkningar och till förbättrade relativpriser Brattoöverskottsandeleni industrin stiger kraftigt och uppgår till . De skyddadesektoremas vinstutveckling försvagas däremot av en fallande kronkurs och densvaga utvecklingen av den inhemska efterfrågan. Inflationstakten enligt KPIökar 1993, vilket främst är en effekt av höjda imporipriser och ökade indirektaskatter Dessa tillfälliga prisstegringar har inte ökat hushållens förväntningaravseende den fortsatta inflationen. Produktiviteten beräknas stiga markant iår, till följd av fortsall kraftiga neddragningar av sysselsättningen. Tabell 7:1 Timlöner och arbetskraftskostnader 92/93:150 Bilaga 1.1 -0,1 -0,6 -0,3 -3,1 Anm.: Uppgifterna för samtliga löntagare baseras pålönesummestatistik. Uppgifterna för industriarbetare grundas päförtjänststatistik. Förtjänststatistiken har i förekommande tall kompletteratsmed engångsbelopp, som ej ingär i SCB:s statistik. Avtalskonstruktionen förindustriarbetare 1987 omöjliggör en meningsfull uppdelning på avtal ochlöneglidning. Sammantagetförväntas det svaga arbetsmarknadslägel dominera lönebildningen underprognosperioden. Den genomsnittliga timförtjänsten bedöms stiga och3,1994. Den nominella timlönen inom industrin beräknas öka med 2 procentenhetermer än genomsnittet för ekonomin 1994, som en konsekvens av tudelningen av densvenska ekonomin. Detta ställer stora krav på arbetsmarknaden och lönebildningensflexibilitet. En låg inflationstakt tillsammans med nominallönestelheter kanförhindra de relativlöneförändringar som behövs för en effektiv omallokering avarbetskraft från de skyddade till den konkurrensutsatta sektom. Omlöneutvecklingen i den konkurrensutsatta sektom sprids lill övriga sektorerblir sannolikt den genomsnittliga limlöneök- ningenhögre än vad som är förenligt med en låg inflation, vilket kan komma att bromsaåterhämtningen genom bl.a. högre räntor. Löneprognosen ovan innebärinte all alla löntagare får mer i brattolön 1993. En stor del av den registreradetimlöneökningen är orsakad av statistiska effekter När arbetslösheten stigerkan den genomsnittliga lönen öka som en följd av att företag tillämparprincipen sist-in-först-ui vid uppsägningar. Den sist anställde har vanligenlägre lön än genomsnittet och efter avskedandet stiger således den registreradegenomsnittliga timlönen. Sanmia effekt uppkommer om företag med genomsnittligtlägre lönenivå slås ut. Avgångsvederlag vid uppsägningar kommer också atttillfälligt dra upp lönekostnaderaa i förhållande till antalet arbetade timmar. Att nu har enrörlig växelkurs påverkar egentligen inle den avvägning arbetsmarknadens partermåste göra mellan löne- och sysselsättningsutveckling. 1 kapitel 13.3analyseras lönebildning under en rörlig växelkurs närmare. Sänkningen avarbetsgivaravgifteraa 1993 drar ned de totala lönekostnaderna med ca 3 %.Dessutom beräknas de två slopade semesterdagaraa sänka lönekostnaden med 1/2procentenhet 1994. Diagram 7:1 Nominell timlön inom industrin Årlig procentuell förändring, nationell valuta 92/93:150 Bilaga 1.1 1980 1982 1984 1986 Anm.:OECD-länderna är sammanvägda enligt varje lands betydelse som konkurrent InomOECD-området beräknas löneraa i tillverkningsindustrin stiga med 3,6%respekfive 3,. Den svenska industrins löner stiger därmed något snabbareunder prognosperioden. Deprecieringen av den svenska kronan medför emellertid,fillsammans med sänkta arbetsgivaravgifter och en hög produktivitetsutveckling,att den svenska relativa enhetsarbetskostnaden beräknas sjunka med ca 23%mellan 1992 och 1994. Bilaga1.1 ökade konsumentprisema med i genomsnitt Under1990-1991 fortsatte konsumentpriseraa att stiga med , delvis tillföljd av att skattereformen innebar en omläggning från direkt fill indirektbeskattning. skedde en markant nedväxling av inflationen lill 2,4%mätt som årsgenomsnitt. En snabb övergång från en hög till en låginflationstakt medför en mängd anpassningssvårigheter För förvärrasproblemen av att processen sammanfaller med - och delvis orsakar - en djuplågkonjunktur På kort sikt medför den lägre inflationstakten att realräntoraastiger På lite kommer dock en låg och stabil inflationstakt attfrämja tillväxten. Den turbulens som rådde på valutamarknaderaa under hösten1992 drev upp de nominella räntorna lill rekordhöga nivåer Oro för attinflationen skall ta fart igen tillsammans med den parlamentariska osäkerhetenhar hållit kvar de nominella räntoma på en relativt hög nivå också efter detatt kronan deprecierats. förväntas de interaationella ochsvenska marknadsräntorna sjunka något. Bankemas räntemarginaler gentemothushållen föratses däremot ligga kvar på en hög nivå mot bakgrand av denfinansiella sektoms fortsatta svårigheter Sannolikheten för någon störresänkning av realräntan i ell kortfristigt perspektiv bedöms vara liten. Under1992 sänkte förändrade indirekta skatter och subventioner KPI med 3/4procentenhet. De skatte- och, subventionsändringar som genomförs medför istället att konsumentprisema dras upp med 1 1/Deprecieringenav den svenska kronan leder till all importprisema stiger. Eftersom deninhemska efterfrågan är mycket svag förväntas exportörer till vararelativt återhållsamma i sina prishöjningar. Dessutom kommer svenska företagsom riktar sig till hemmamarknaden delvis att kompensera höjda priser påimporterade insatsvaror med sänkta vinstmarginaler I prognosen bedöms deprecieringenseffekter slå i genom i KPI 1993 och ylterligare 1994. Detta ärnågol lägre än genomslaget efter devalveringaraa medhänsyn till det rådande svaga inhemska efterfrågeläget. Höjda importpriserdrar upp KPI och drygt 3/1994. 5 1992/93. Nr 150 Bil. Diagram 7:2 Hushållens prisförväntningar Prop. 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 Anm.:Den heldragna kurvan representerar endast de hushåll som i sina svar angivit enförväntad inflationstakt mellan . Brottet i tidsserien avspeglar atthushållens förväntningar mäts . Eftersom det bara fmnstvå observationer med det nya urvalsförfarandet bör man vara försiktig itolkningen av förväntningamas utveckling. 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 Anm.: Diagrammet visar skillnaden mellan andelenindustriföretag som tror att prisernapå hemmamarknaden kommer att öka och andelen som tror att de kommer Bortsett från tillfälligainflationseffekter av höjda indirekta skatter och Prop. 92/93:150 deprecieringenbedöms prisutvecklingen bli Bilaga 1.1 mycket lugn.Hushållens inflationsförväntningar avseende de kommande 12 månaderaa låg ifebraari 1993 kvar på en nivå kring 2,. Enligt industrins förväntningarkommer prisema på hemmamarknaden att vara oförändrade under andra kvartalet1993. Det är lika många som tror på höjda som på sänkta priser Under deninnevarande lågkonjunkturen har industrin dessutom tenderat att Överskattaprisutvecklingen. Genom relativt måttliga löneökningar, sänktaarbetsgivaravgifter och en hög produktivitetstillväxt dämpasarbetskraftskostnaderaa per producerad enhet avsevärt. Det är därmed främst detillfälliga effekter som nämnts ovan som förorsakar att KPI beräknas stiga med5,. faller inflationstakten tillbaka till 3,3%.Regeringen har fastslagit att det inte finns något utrymme för kompensation fördeprecieringens prishöjande effekter I prognosen korrigerades därför 1994 årsbasbelopp för deprecieringens direkta effekter, vilket påverkar pensioner ochandra basbeloppsanknutna transfereringar samt grandavdraget. -1,4 -0,7 -1,2 Indirekta skatter, bidrag i procentenheter Vinstmarginal, bidrag i procentenheter KPI årsgenomsnitt Nettoprisindex årsgenomsnitt Anm.: Diverse taxor består av läkemedel, läkarvård,tandläkararvode, lotteri m.m., TV-licens, post och tele samt resor ochtransporter. Nettoprisindex är KPI exkl. indirekta skatter och subventioner.Vid beräkning av basbeloppet 1994 har en avräkning skett för deprecieringensdirekta effekter. är sammanvägda enligt varje lands betydelse somkonkurrent till . Källor: , Konjunkturinstitutetoch . Deantaganden som görs om ränte- och valutakursutvecklingen under prognosperiodenpåverkar i hög grad prisutvecklingen. Den skillnad som finns jämfört med denprisprognos som publicerades i den preliminära nationalbudgeten avspeglarframförallt en väsentligt större valutakursförändring. Den svenska kronan hari denna prognos försvagats gentemot en importvägd jämförelsekorg 1993,där de genomsnittliga valutakurserna antas gälla för resten avprognosperioden. Motsvarande förändring var ijanuari. avstoppkurser från elt visst datum eller genomsnittet är delgängse förfarandet i kortsiktiga prognoser. Samfidigt var den politiska oronstor , varför man inte kan utesluta all den svenska kronan varundervärderad ur etl konkurrenskraftsperspektiv. Om det istället antas attkronan stärks 1994 jämfört med den genomsnittliga kursen 1993, skulleden inhemska prisutvecklingen dämpas med uppskattningsvis 0,6 procentenheter1994. KPI skall spegla hurkonsumentpriseraa i genomsnitt utvecklar sig för hela den privata konsumtionen,vilket påverkar pensioner och vissa andra transfereringar En annan viktiguppgift för KPI är att vara ett mått på den allmänna inflationstakten i helaekonomin och därigenom avspegla efterfrågetryck och kostnadsläge. Som sådanthar KPI dock vissa brister Ökad indirekt beskattning eller sänkta subventionersom höjer KPI är inte ett uttryck för ett högt efterfrågeläge. Inte heller bören övergång från offentlig till privat finansiering av en viss vara ellertjänst, som förvisso höjer KPI, uppfattas som ett ökat inflationstryck. KPIutgör trots delta ofta etl mått på hela ekonomins inflationstakt i underlagenför olika beslut. Förändringar i nettoprisindex (NPI) visar KPI exklusiveeffekter av ändrade indirekta skatter och subventioner och utgör därmed etlinflationsmått som bättre motsvarar efterfråge- och kostnadslägel avseendeprivat konsumtion. 92/93:150 Bilaga 1.1 Diagram 7:4 Prisutvecklingen i I KonsumentpriseF"! "Underiiggande inflationstakt || Anm.: Konsumentpriser visar prisutvecklingen gentemotkonsumentledet (KPI), Nettopriser anger konsumentpriser exklusive indirektaskatter och subventioner (NPI). BNP-deflatorn visar prisutvecklingen pä dentotala svenska produktionen och slutligen visar den "underliggande"inflationstakten KPI rensat för politiska beslut och deprecieringens direktaeffekter. Detfinns goda skäl till att följa flera olika prisindexars utveckling för Prop.92/93:150 att kunna bedöma inflationen i hela ekonomin samt dessBilaga 1.1 framtida utveckling. Av diagram 7:4 framgår att inflationstakten hardämpats märkbart de senasie åren, oavsett vilket mått som används.Karaktäristiskt för en samhällsekonomisk ansats är att exkludera effektema avpolitiska åtgärder som syftar till att minska de samhällsekonomiska obalansemaeller till en omläggning av skallesystemet. En mer rättvisande beräkning av den"underliggande" inflationstakten utgår från KPI, men där direktaeffekter från politiskt fattade beslul om bl.a. förändrade indirekta skatter,subventioner och arbetsgivaravgifter är avräknade liksom de direkta effektemaav kronans depreciering. Till skillnad från beräkningarna i den preliminära nationalbudgetenär deprecieringens indirekta effekter, via t.ex. lönebildning och ränlor, nuinkluderade i den "underliggande" inflationstakten. Att den är lägre1993 än 1994 avspeglar att förelagen i det rådande efterfrågeläget delviskompenserar för de tillfälliga prishöjande faktorema med att pressavinstmarginalerna. Det bör understrykas att detta är ett sätt att mäta en"underliggande" inflationstakt bland en mängd andra tänkbaraalteraativ. Tabell 7:3 "Underliggande" inflationstakt "Underliggande" inflationstakt Indirekta skatter, subventioner -0,8 KPI, dec.-dec. Anm.: Begreppet "underliggande" inflationstakt användsför en mängd olika mått. En del refererar till nettoprisindex som denunderliggande inflationstakten. använder KPI rensat för mat och energi.Med deprecieringens direkta effekter avses effekter frän höjda importpriser ochhöjda priser på importkonkurrerande varor. P.g.a avrundning summerar intealltid delarna till totalen. Källa: ,och . Ökningenav KPI kommer att översliga den i våra viktigaste konkurrentländer Den"underliggande" inflationstakten i , enligt ovanståendedefinition, ligger emellertid klart under omvärldens. Det bör ocksåuppmärksammas att även om KPI ofta används för att jämföra inflationstaktenmellan olika länder, finns det stora nationella skillnader i hur KPI ärkonstmerat. I slog EG fasl de konvergenskriterier som skallanvändas inom EMU. Etl av dem är alt inflationstakten inte får överstigagenomsnitiet hos högst de tre länderaa med lägst inflationstakt med ett tilläggpå Vidare anges att inflationen skall mätas som förändringeni KPI. Ett harmoniseringsarbete kommer att inledas inom EG under sommaren1993. kommer att medföra krav på förändringar av den svenska indexen.Frågan är om kan behålla KPIs nuvarande roll som kompensa- tionsindexom det skall avspegla /«/Za?/on5utvecklingen i elt Prop. 92/93:150 europeiskt sammanhang. 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 Anm.: är sammanvägda enligt varje landsbetydelse som konkurrent till på världsmarknaden. Ettmått som används allt oftare inom EG för interaationella prisjämförelser ärs.k köpkraftspariteter (Purchasing Parities, PPP). Det är bl.a. med hjälpav köpkraftspariteter som man inom EG bestämmer hur mycket varje skallbetala till den regionala utjämningsfonden. En köpkraftsparitet mellan tvåvalutor är lika med kvoten mellan de belopp i respektive lands valuta sombehövs för att köpa samma mängd varor och tjänster Om köpkraftsparitetenrelateras till den officiella växelkursen fås ett index som visar ett landsprisnivå i förhållande lill ett annat, dvs. hur många enheter av den valdajämförelsevalutan som det krävs för att köpa samma mängd varor och tjänster irespektive land. Enligt den senast genomförda PPP-undersökningen var de svenskapriserna högre än genomsnittet för EG 1991. Med hänsyn till de storaväxelkursförändringar som skett relateras som enjämförelse köpkraftspariteter fill den genomsnittliga ECU-kursen . Det visar att prisnivån i fortfarande skulle vara högre änEG-genomsnillet, med uppskattningsvis . 8 Hushållens ekonomi och privat konsumtion Förraåret steg hushållens realt disponibla inkomster med enligt depreliminära nationalräkenskaperaa. Då den privata konsumtionen minskade med ca2% steg sparandet kraftigt. har sparkvoten ökat med 13procentenheter till en nivå 1992 motsvarande av de disponiblainkomsteraa. Statliga besparingar och vissa skattehöjningar bidrar till attrealinkomsteraa faller Nedgången beräknas till . Köpkraftensjunker med ytterligare 1/när jämförelsen inkluderaråterbetalningen av det tillfälliga sparandet . Den privatakonsumtionen beräknas minska med 3,, vilket innebär att sparkvoten går nednågot. beräknas en mindre nedgång av både inkomster och konsumtion, setabell 8:1. Ikbell 8:1 Hushållssektorns disponibla inkonister,konsumtion och sparande Prop.1992/93:150 Bilaga 1.1 Miljarder kr 1991 1992 Räntor och utdelningar, netto Övriga inkomster, netto Direkta skatter, avgifter m.m 640,5 61,3 -37,4 -32,2 -27,7 651,8 57,1 -18,0 14,4 28,4 -6,9 0,5 -8,5 -1,5 -0,9 -4,2 -0,2 -1,9 -3,5 -0,2 Sparkvot, nivå i % Detvå har hushållens realt disponibla inkomster stigit mycket starkttrots att sysselsättningen minskat. steg hushållens realinkomster medca och låg därmed högre än 1990 som BNP gått ned med knappt3,och arbetslösheten ökat kraftigt. Inkomstbortfallet genom minskadsysselsättning har till stor del kompenserats av bidrag till arbetslösa ochpersoner i arbetsmarknadspolitiska åtgärder Nedväxlingen av inflationen bidrogtill att både timlönen och basbeloppet (och därmed pensioneraa) ökade realtförra året. Uppgången av sparandet medförde att hushållens räntenettoförbättrades, vilket gav ett positivt bidrag på tillinkomstutvecklingen . Det reala skatteuttaget sänktes genom attgrandavdraget och skiktgränsen för statsskatten räknades upp med högreinflation. Falleti sysselsättningen fortsätter Uppgången av inflationen bidrar till allreallönen före skatt minskar med nära 2,. Ersättningen vid sjukdom,arbetslöshet och pension sänks. Inkomstbeskattningen ökar till föjd avavskaffat schablonavdrag, reducerad uppräkning av skiktgränsen för statsskattensamt av att en egenavgift införts i sjukförsäkringen. Den svaga utvecklingen avskatteunderlagen medför, trots skattehöjningaraa, att hushållens direktaskallebetalningar minskar realt , vilket ger ett positivt bidrag tillrealinkomsutvecklingen i tabell 8:2. Att skatten höjts framgår av attskattebetalningaraa minskar mindre än de skattepliktiga inkomsterna (löner,pensioner m.m.). De realt disponibla inkomsteraa beräknas minska med . Tabell 8:2 Hushållens inkomster 1992/93:150 Bilaga1.1 Procentuellt bidrag till realinkomstutvecklingen -2,8 1,1 -3,8 -6,2 -2,3 -4,0 -0,7 0,0 -0,7 -2,3 0,9 -3,1 -4,8 -1,8 -3,0 -0,5 0,0 -0,5 Pensioner från offentlig sektor Sjukförsäkring m.m. inkl. sjuklön Arbetslöshetsbidrag m.m. Övriga transfereringar 186,3 57,1 43,5 66,2 5,4 -8,5 94,8 -2,4 -14,2 -0,1 -6,8 -0,7 -0,5 -1,0 -0,1 0,1 -0,4 0,2 0,1 Räntor och utdelningar, netto -32,2 Övriga inkomster, netto -7,3 -1,2 -1,3 -0,2 -2,0 -3,6 -0,6 -4,2 -0,2 -4,2 -0,2 Tillfälligt sparande, netto -0,7 Inkomster inkl. tillfälligt sparande -4,8 -0,2 Anm.: Lönesumma, inkomstöverföringar, räntenetto ochskatter är detlaterade med konsumentprisindex (KPI). Disponibel inkomst ochtillfälligt sparande är deflaterade med implicitprisindex för privat konsumtion(IPI). Skillnaden mellan KPI och IPI påverkar posten "övriga inkomster,netto". För1994 föratses att nedgången i sysselsättningen och ökningen av arbetslöshetendämpas. går ned så att reallönen inte längre faller Dentrendmässiga uppgången av pensionsinkomsteraa reduceras av attdeprecieringseffekten på KPI ska avräknas vid beräkning av pensioner och andrabasbeloppsanknuina transfereringar. Inkomstbeskattningen skärps genom attgrandavdraget sänks. Det höga sparandet leder till en fortsall förbättring avhushållens räntenetto. Sammantaget beräknas realinkomstema minska något. År1991 steg hushållens köpkraft utöver de disponibla inkomsteraa med drygt 1procentenhet, dels genom att det tillfälliga sparandet upphörde och dels genomatt sparande återbetalades . återbetalades1990 års tillfälliga sparande, vilket bidrog till att öka hushållens köpkraftmed knappt 1/. Iår minskar köpkraften totalt med drygt 4 1/beroende på att jämförelsenivån1992 iimefallar återbetalning av det tillfälliga sparandel. Stora förändringarhar genomförts och kommer att genomföras under det närmaste året inomsocialförsäkringaraa. Som nämnts ovan reduceras pensionsutbetalningaraa underprognosperioden till följd av att ersättningsnivån har sänkts, och av alldeprecieringseffekten på KPI ska avräknas vid beräkning av pensioneraa för1994. De sämst ställda pensionäiema kompenseras genom höjda bostadstillägg ochpensionstillskott. Pensionsåldem höjs successivt, med början , fill 66år En karensdag infördes i sjukförsäkringen från och samtidigtsänktes ersättningsnivåema vid längre sjukperioder Inom arbetsskadeförsäkringenhar kraven på att få en sjukdom klassad som arbetsskada skärpts sedan 1 januari1993. upphör arbetsskadesjukpenningen och samordnas med sjukförsäkringenoch därmed sänks ersättningsnivåema.