prop · GF03116 · 1992-01-01 00:00:00 — Något formellt hinder för ett enskilt att ha högre alkoholskatter finns dock inte. Med hänsyn till de alkoholpolitiska målen och det nuvarande statsfinansiella läget anser jag att det inte tills vidare finns skäl att sänka skattenivån på alkoholdrycker på annat sätt än vad som blir följden för vissa drycker om utredningens förslag genomförs. Jag anser att utredningens förslag till nya skattesatser är väl avvägt men, som jag redan framhållit, bör beskattningen av de alkoholsvagare dryckerna, maltdryckerna, ändras något. Skatten på starköl är nu . Utredningens förslag till skattesats, . per liter, bör gälla det starköl som har en alkoholhalt överstigande 4,5 volymprocent (3,6 viktprocent) dvs. det i handeln vanligaste starkölet som därmed får en något högre beskattning än . För att det svagare starkölet, dvs. öl med en alkoholhalt över 3,5 volymprocent (2,8 viktprocent) men högst 4,5 volymprocent, verkligen skall kunna bli ett alternativ till starkare drycker bör skatten på detta vara . Slutligen bör ölet få en mindre skattehöjning än den som utredningen föreslagit. Höjningen bör vara , dvs. från till per liter. Sammantaget innebär det i förhållande till utredningens förslag att de alkoholsvagare alternativen får en lägre beskattning. 7 Övriga frågor I förslaget till nytt skattesystem ligger också att alkoholstyrkan i skattehänseende alltid skall uttryckas i volymprocent. Reglerna bör avse den vid 20è C uppmätta volymprocenten alkohol. Även detta förslag bör genomföras. I förtydligande syfte bör också i lagen om dryckesskatt begreppet maltdrycker ersättas med starköl och öl eftersom lättölet även fortsättningsvis bör vara obeskattat. Eftersom dryckesskatten föreslås helt relaterad till alkoholhalten i drycken anser jag att skäl inte längre föreligger att den s.k. schablontullen på alkoholdrycker, som tas ut för dessa varor vid bl.a. resandes införsel, skiljer sig beträffande vanligt vin och mousserande vin. Efter samråd med statsrådet förordar jag att samma schablontull tas ut för dessa viner. Även denna ändring bör träda i kraft . Utredningen har också diskuterat om de prisförändringar som förslaget leder till är så stora att någon form av övergångsordning är nödvändig. Utredningen har emellertid inte funnit detta nödvändigt, och de remissinstanser som har yttrat sig i frågan har också avstyrkt ett införande av övergångsregler. En särreglering för vissa drycker som är högt beskattade skulle kunna medföra problem i förhållande till EG bl.a. med hänsyn till att en sådan skatt skulle kunna uppfattas som protektionistisk eftersom den i princip enbart skulle komma att tas ut för importerade varor. Jag delar helt utredningens uppfattning att några särskilda övergångsregler inte bör införas. 8 Ikraftträdande De nya reglerna bör träda i kraft . Något behov av mellan beslut och ikraftträdande finns inte. De nya reglerna kan därför lämpligen träda i kraft . 9 Upprättade lagförslag I enlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättats förslag till 1. lag om ändring i lagen (1977:306) om dryckesskatt, 2. lag om ändring i tulltaxelagen (1987:1068). Lagförslag 2 har upprättats i samråd med statsrådet . 10 Lagrådets hörande Förslagen är av sådan beskaffenhet att lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Yttrande från lagrådet behöver därför inte inhämtas över lagförslagen. 11 Hemställan Jag hemställer att regeringen föreslår att anta lagförslagen. Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagt fram. Utredningens sammanfattning Dagens system för beskattning av alkoholdrycker, med kombinationen av en grundavgift som är relaterad till alkoholhalten och en procentavgift som är beräknad på detaljhandelspriset exkl. mervärdeskatt innebär att dryckesskattens storlek blir beroende både av dryckens alkoholstyrka och dess värde. I betänkandet föreslås att dryckesskatten i stället uteslutande skall relateras till dryckens alkoholhalt och tas ut enligt en progressiv skatteskala. Vidare förordas att dryckesskatt tas ut enligt en skattemodell som är densamma för alla alkoholdrycker, dvs. för spritdrycker, vin, starköl och öl. I utredningen konstateras att dagens alkoholbeskattning är tekniskt krånglig och svår att förstå. Invändningarna mot det nuvarande systemet tar emellertid framför allt sikte på att de alkoholpolitiska målen inte fullt ut tillgodoses inom ramen för gällande ordning. Detta gäller särskilt önskemålet att med stöd av beskattningen styra alkoholkonsumtionen mot alkoholsvagare drycker. kommer inslaget av progressiv alkoholbeskattning till uttryck genom de skillnader i skatteuttag som tillämpas för skilda dryckesslag. Procentavgiften är högre för spritdrycker än för vin och grundavgiften är utformad så att alkoholen i spritdrycker beskattas hårdare än den i starkvin och alkoholen i starkvin beskattas hårdare än i lättvin etc. Däremot finns det inte någon progressivitet i beskattningen inom resp. dryckesslag. För spritdrycker är den alkoholrelaterade delen av skatten, grundavgiften, utformad som en proportionell skatt, medan den rena alkoholen inom dryckesslagen starkvin, lättvin, starköl och öl beskattas lägre ju högre alkoholhalt drycken har. Genom att procentavgiften är utformad som en värdeskatt och är förhållandevis hög får dryckens varuvärde - helt oberoende av alkoholinnehållet - ett stort genomslag i beskattningen. Följden blir att en alkoholsvagare men dyrare dryck beskattas högre än en billigare men alkoholstarkare dryck. Detta förhållande blir påtagligt när det gäller beskattningen av de dyrare vinerna. I förhållande till de billigare vinerna måste dryckesskatten för kvalitetsvinerna betraktas som oproportionellt hög. I betänkandet redovisas de olägenheter som är förknippade med procentavgiften. Slutsatsen är att procentavgiften bör slopas eftersom den i flera fall motverkar den eftersträvade styrningen av konsumtionen mot alkoholsvagare drycker och dessutom bidrar till att göra alkoholbeskattningen oöverskådlig och komplicerad. Förslag till ny dryckesskatt Dryckesskatten bör enligt förslaget relateras endast till dryckens alkoholhalt och tas ut efter en progressiv skatteskala, dvs. den rena alkoholen beskattas hårdare ju högre alkoholhalt drycken har. Förslaget gör det möjligt att inordna alla alkoholdrycker oavsett dryckesslag - inkl. maltdrycker - i ett enhetligt skattesystem. En av förutsättningarna för utredningen har varit att statens inkomster av dryckesskatten skall vara oförändrade. Dessutom har en strävan varit att begränsa prisförändringarna för drycker som svarar för en stor andel av försäljningsvolymen. En förändring till en helt alkoholrelaterad skatt för emellertid ovillkorligen med sig omfattande prisändringar för en del av dryckerna. Förslaget leder till att skatten - och därmed priset - ökar för drycker med hög alkoholhalt och låg inköps- eller produktionskostnad, medan den minskar för drycker med låg alkoholhalt eller hög inköps- eller produktionskostnad. För varor med mycket höga inköpskostnader leder förslaget till påtagliga skatte- och prissänkningar. Med hänsyn till att det huvudsakligen rör sig om drycker med mycket små försäljningsvolymer och som även efter en skatteomläggning kommer att vara förhållandevis dyra bör dessa prissänkningar kunna godtas från alkoholpolitiska utgångspunkter. Beskattningen av starköl och öl Förslaget innebär att starköl och öl beskattas på samma sätt som övriga alkoholdrycker. En fullständig anpassning av beskattningen på maltdrycker skulle leda till en betydande skattesänkning för starköl och en motsvarande höjning av skatten för öl. Av alkoholpolitiska skäl är det inte lämpligt att i ett slag genomföra en sådan förändring. Den föreslagna skatteskalan innebär emellertid vissa förändringar jämfört med dagens ordning. Skatten för starköl vars alkoholhalt överstiger fem volymprocent (= fyra viktprocent) föreslås bli högre per liter än . För starköl med lägre alkoholhalt föreslås att skatten sänks med . Dryckesskatten för öl föreslås öka med per liter. I konsekvens med principen att beskattningen skall vara enhetlig för samtliga alkoholdrycker, oavsett dryckesslag, föreslås att de skattesatser som har bestämts med utgångspunkt i förhållandena för starköl och öl skall vara tillämpliga även för andra drycker med motsvarande alkoholinnehåll. EG Det förslag till minimi- och målskattesatser för alkoholdrycker som diskuteras inom EG skiljer sig från utredningens förslag framför allt när det gäller beskattningens höjd och till viss del också vad det gäller metoderna för skattläggning. En ordning där skatten på alkoholdrycker i högre grad utgår från alkoholhalten torde emellertid närma den svenska lagstiftningen till vad som för framtiden kan förväntas bli EGs linje. Ikraftträdande Enligt utredningens bedömning bör de föreslagna nya skattereglerna kunna tillämpas från . Förslag till Lag om ändring i lagen (1977:306) om dryckesskatt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1977:306) om dry- ckesskatt3 dels att 11 § skall upphöra att gälla dels att 10 § skall ha följande lydelse. 10 §4 Skatten på spritdrycker och vin utgår med en grundavgift och en procentavgift om inte annat sägs i femte stycket. Grundavgiften utgör per liter i fråga om 1. spritdrycker för varje hel volymprocent alkohol, 2. starkvin , 3. lättvin med en alkoholhalt över sju volymprocent , 4. annat lättvin . Procentavgiften utgör för spritdrycker och för vin av detaljhandelspriset. Med detaljhandelspriset förstås det pris som detaljhandelsbolaget tillämpar vid försäljning över disk, exklusive pant och skatt enligt lagen (1968:430) om mervärdeskatt. För lättvin med en alkoholhalt av högst 7 volymprocent utgår dock ingen procentavgift. 10 § Skatten på spritdrycker, vin och maltdrycker tas ut med belopp som framgår av följande uppställning. 3Lagen omtryckt 1984:158. 4Senaste lydelse 1990:144. Alkoholhalt, Skatt, kronor per liter volymprocent grundbelopp tilläggsbelopp över 2,25 högst3,5 3:50 - " 3,5" 5 10:-- - " 5 " 7 12:-- - " 7 " 10 17:10 - " 10 " 13 26:70 - " 13 " 16 36:60 - " 16 " 19 47:50 - " 19 " 24 47:50 5:10 för varje hel volymprocent som överstiger 19 " 24 " 29 73:-- 5:50 för varje hel volymprocent som överstiger 24 " 29 " 34 100:50 6:20 för varje hel volymprocent som överstiger 29 " 34 " 39 131:50 7:40 för varje hel volymprocent som överstiger 34 " 39 168:50 7:50 för varje hel volymprocent som överstiger 391 I fråga om drycker vars alkoholhalt överstiger 19 volymprocent skall om alkoholhalten uppgår till del av hel volymprocent avrundning ske uppåt till närmast hela volymprocenttal. Denna lag träder i kraft den