prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Handläggningstidema har särskilt inomvissa områden blivit oroväckande långa. Som RSV framhåller beror dessasvårigheter på en rad omständigheter utanför kronofogdemyndigheteraas kontroll.Jag anser det mot den här bakgmnden inte vara möjligt att ange i vilkenutsträckning det övergripande målet för verksamheten har nåtts under perioden.Min bedömning är dock att arbetet haft rätt inriktning och att deprioriteringar sora gjorts har varit riktiga. övertog kronofogdemyndighetemafrån tingsrätteraa arbetet med att handlägga mål om betelningsföreläggande ochhandräckning. trädde nya bestämmelser om förferandet m.m. i sådanamål i kraft och ett ADB-system för handläggningen togs i brak. Till deinitialsvårigheter sora norraalt uppkommer vid en omläggning av dette slag harkommit en kraftigt ökad målmängd. Den nya organisationen hade ursprangligendimensionerats för ca 560 000 mål per är. De senaste prognoseraa tyder på attantolet mål 1992 blir ca 825 000. Svårigheteraa i samband med omläggningen harlett till att det uppstått betydande målbalanser hos myndigheteraa.Enligt vad jag har erferit har dock läget förbättrats under senare hälften av1992, och det bör finnas utsikter att korama ned till meranormala handläggningstider. Ilikhet med RSV anser jag att man inom skatteförvaltningen bör bedriva ett långsiktigt förändringsarbete som syfter tillatt minska resursåtgången för gmndhantering och på så sätt frigöra ytterligareresurser för främst kontroll och rikted service. En effektiv kontrollverksamhetär inte bara nödvändig för att i ett längre perspektiv upprätthålla tilltrontill och respekten för skattesystemet. Den har också mera omedelbarstetsfinansieU betydelse. Som exempel på detto kan nämnas att de beräknadehöjningama av debiterade skatter och avgifter på gmnd av s.k. utökad kontroll(dvs. annat än gmndkontroll) 1991 sammanlagt uppgick till ca 6,1 mrd kr vadgäller skrivbordskontroll och ca 8,4 mrd kr vad gäller revision. När det gäller kontrollverksamheten anser jag detsåledes angeläget att den av RSV redovisade utbyggnaden kommer till stånd. Iverkets anslagsframställning anges att detto - av kompetensskäl - kommer attkräva viss nyrekrytering av personal. För egen del vill jag understrykanödvändigheten av att kompetensen hos personal, som utför sådana för de skattskyldiga särskiltkänsliga arbetsuppgifter som skatterevisioner, Prop. 1992/93:100 hålls på en hög nivå. Jag anser vidare att det nu finns skäl attintensifiera arbetet med förberedelser för de omställningar, främst påmervärdeskattens område, som följer med ett svenskt inträde i EG. Liksom RSV gör jag emellertid bedömningen attförändringsarbetet också ger utrymme för inte obetydliga besparingar.Jag vill i det sammanhanget understryka vikten av att RSV konsekvent ter tillvara de möjligheter som finns att minska resursåtgången genom vidareutvecklingav teknikstödet och andra liknande åtgärder. Sedan nu tegit ställningtill ytterligare förenklingar av deklarationsförferandet, och mot bakgmnd av deuttelanden som jag gjort i det föregående, anser jag sammanfettningsvis att detfinns föratsättningar för att nu påbörja ett långsiktigt arbete som leder tillsåväl kostnadsminskningar sora kompetensuppbyggnad och förbättradskattekontroll. Vissa besparingar är möjliga redan på kort sikt.Det hänger dock främst samman med att genomförandet av de stora reformeraa påskatteområdet - skattereformen, folkbokföringsreformen, det nyataxeringsförferandet och den nya organisationen för skatteförvaltningen i länen- nu i huvudsak är avslutet. Jag räknar sålunda med att de merkostnader somuppkommer övergångsvis på gmnd av viss dubblering av funktioner och andrainitialsvårigheter skall minska avsevärt /94. leder dennya organisationen i sig till minskad resursåtgång. RSV har i den fördjupade anslagsframställningenredovisat ett ökat resursbehov för skatteförvaltningens ADB-stöd /94.Därefter minskar enligt verkets beräkningar resursbehovet. Vad gäller dettotela resursbehovet vill jag för egen del framhålla att jag anser att det inomen verksamhet av den omfettning som det här är fråga om bör finnas störremöjligheter än vad RSV utgått från att göra omprioriteringar inoraverksaraheten. Beträffende ADB-verksamheten vid RSV vill jag erinra om att ettav syftena med den nya organisation och finansieringsform sora valts för detma(ADB 90) är att verksaraheten skall bedrivas affärsraässigt och med fullkostnadstäckning genom de avgifter som tes ut av användaraa. RSV bör enligt minmening särskilt redovisa vilka effekter ADB 90 har fått och vilka ytterligareåtgärder som planeras för att förbättra kostnadseffektiviteten iADB-verksamheten. Anslagsstrukturen inom skatteförvaltningens områdeär komplicerad. Medel anvisas f.n. över fyra olika anslag. Föratomförvaltningsanslagen till och Skattemyndigheteraa anvisasnämligen medel även över anslagen Fastighetstexering och Ersättning tillpostverket m.fl. för bestyret med skatteuppbörd ra.m. Beträffende fastighetsfexering gäller atthuvuddelen av kostnaderaa befelas från anslaget till skattemyndighetema ochavser arbete som utförs inom dessa myndigheter. Den mindre del av kostnaderaasom belastet det särskilda anslaget Fastighetstexering avserhuvudsakligen extem medverkan, t.ex. från myndighetema på lantmäteri- och skogsvårdsområdetsamt verksamheten i festighetstaxeringsnämnderaa. anserdet mest lämpligt att medel för sådana utgifter fortsättningsvis Prop.1992/93:100 anvisas på anslaget till Skattemyndigheteraa. Det bör ankomma påRSV Bilaga 8 att upphandla tjänster från de nämnda myndigheteraa eller andramyndigheter eller företeg som kan tillhandahålla korapetens av det slag somerfordras. Medel för och andra betelningsförmedlares medverkan iskatteuppbörden bör i fortsättningen anvisas på anslaget till Riksskatteverket.Jag avser att senare återkomma till regeringen med förslag om att uppdra åt RSVatt upphandla de tjänster på dette område som behövs för att uppbördssystemetskall fungera. Under anslaget till har jag /94 och i planeringsramen för /95 beräknat raedelför visst utvecklingsarbete vad gäller ADB-stödet för valadministrationen. Den ersättning som betelas av allmännapensionsfonden för arbetet med bestämmande och uppbörd m.ra. av ATP-avgifter börliksom redovisas under anslaget till Skattemyndigheteraa. Förbudgetaret 1993/94 beräknarjag denna ersättning till . Beträffande skatteförvaltningen vill jagavslutningsvis nämna att regeringen beslutet att inte genomföra ettplanerat byggprojekt i avseende lokaler för iJämtlands län. Beträffandede yttre fömtsättningama för kronofogdemyndighetemas arbete ansluter jag mig till den bedömning sora RSV gjort. Effekteraaav det konjunkturläge som råder , och sora är den främsta orsakentill den nuvarande höga arbetsbelastningen, kan väntas påverka även de närmastföljande åren i hög grad. Att närmare beräkna hur arbetsmängden kommer attutvecklas är emellertid knappast möjligt. Till saken hör att detinte bara är konjunkturläge och andra yttre omständigheter som inverkar påarbetsbelastningen hos kronofogdemyndigheteraa. Till övriga fektorer som kan fåbetydelse i sammanhanget hör de förändringar i avgiftssystemet ochuppbördsreglema som sfetsmaktema beslutat om, och som träder i kraft under1993. Jag anser det mot den här bakgranden inte varameningsfiillt eller ens möjligt att nu lägga fest någon planeringsram förtreårsperioden. För /94 gör jag bedömningen attkronofogdemyndigheteraa behöver visst resurstillskott för att klara denbesvärliga arbetssituation som raan nu befinner sig i. Storleken på detfe börbestämmas så att det raotsvarar det tillfälliga resurstillskott för innevarandebudgetår som regeringen beslutot om, uppräknat så att det motsvararhelt års förbmkning. Även inom kronofogdemyndigheteraa bör dock vissabesparingar kunna göras genom allmän rationalisering, ökad samverkan mellanmyndighetema i fråga om administrativa funktioner m.m. I dette sammanhang vill jag erinra om sambandetmellan den förebyggande verksamhet som kronofogdemyndigheteraa bedriver ochandra åtgärder sora vidtes föratt minska antelet gäldenärer samt mål Prop. 1992/93:100 och ärendenhos kronofogdemyndighetema. Vad jag tänker på är bl.a. de Bilaga 8 nyligenbeslutade ändringama i avgiftssystemet. För att det långsiktiga målet förverksamheten skall uppnås är det enligt min mening av vikt att de förebyggandeinsatseraa inte väsentligt eftersatts när arbetsbelastningen är hög i denlöpande verksamheten. Flera slag av avgiftsinkomster i verksamhetenredovisas under anslaget till krononfogdemyndighetema. Detstämmer emellertid bäst överens med de principer som slagits fest i fråga omredovisningen av sådana inkomster att dessa i fortsättningen i ställetredovisas på en inkomsttitel på sfetsbudgeten. Jag föreslår därför att anslagettill kronofogdemyndighetema budgeteras bmtto, dvs. utan att anslagsbeloppetminskas med beräknade avgiftsinkomster. Influtna avgifter bör redovisas påstatsbudgetens inkomsttitel , Avgifter vid kronofogdemyndigheterna. Medutgångspunkt i väntad måltillströnming och den taxesättning som regeringennyligen beslutat om (förordning, 1992:1094, om avgifter vidkronofogdemyndigheteraa), kan inkomstema för /94 grovt beräknastill . Kronofogdemyndighetemas ersättning från allmännapensionsfonden för arbetet med indrivning av ATP-avgifter bör även ifortsättningen redovisas mot anslaget. För /94 beräknarjagdenna ersättning till . Motbakgmnd av den fördjupade prövning somjag gjort av verksamheten drar jagföljande slutsatser. Detövergripande målet för skatteförvaltningens verksainhet bör vara att skattskall tas ut i den orafettning, med den fördelning och i den tid och ordningsom åsyftas med gällande skattelagstiftning. Någon gmndläggande förändring avverksamhetens inriktning föreslås alltså inte. Jag vill i likhet med RSV betonavikten av att rationalisera gmndhanteringen för att trots krav på besparingarskapa utrymme för ökade insatser vad gäller kontroll och riktad service. Inomramen för de resurser som ställs till förvaltningens disposition bör arbetet iän högre grad än vad som skett inriktas mot det väsentligaskatteundandragandet. Omfettningen av den planmässiga kontrollen av storaföretog bör upprätthållas. bör urvalskontrollen byggas ut och arbetetmed att förfina metoderaa för urval av kontrollobjekt fortsätfe. Inteheller i fråga om exekutionsväsendet föreslår jag någon förändring i sak vadgäller det övergripande målet för verksamheten. Som framgått av det föregåendeanser jag dock i likhet med RSV att ett förtydligande bör göras i fråga ora denförebyggande verksamheten. att kravet på skyndsamhandläggning och hög kvalitet i utredningsarbetet Prop. 1992/93:100 börbetonas. gäller alla typer av mål och ärenden som handläggs Bilaga 8av kronofogdemyndigheteraa. Nyaprinciper för budgeteringen av anslag Anslagentill , och Kronofogdemyndigheteraa harbudgeterats utan hänsyn till de tekniska justeringar som måste göras till följdav ändringen av nivån på lönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsforraenför Stetshälsan, övergången till lån i samt de nyaprinciperaa för budgeteringen av anslagen. Riktlinjeraa för dessa förändringarhar redovisats av chefen för (bilaga I,Stetsbudgeten och särskilda frågor, avsnitt 2.2). Det belopp som koraraer attställas till myndigheteraas disposition kommer att slutligt fastställas enligtde redovisade riktlinjeraa och kan därför avvika från det nu budgeteradebeloppet. Chefenför har redovisat ett förslag om generellräntebeläggning av stetliga medelsflöden samt presenterat den modell som börtillämpas. RSV, skatternyndigheteraa och kronofogdemyndighetema kommer /94 att tillämpa denna modell. Dessa rayndigheter komraer därföratt tilldelas räntekonton raed kredit i och raedlen underanslagen B I. , B 2. Skattemyndigheteraa och B 3.Kronofogdemyndigheteraa förs till dessa konton. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna att den övergripande målsättningen förverksamheteraa inora ansvarsområde skall vara i enlighet med vad jag förordat i avsnittet Slutsatser, 2.till /94 anvisa ett ramanslag på , 3.till Skattemyndighetema /94 anvisa ett ramanslag på 4 , 4. till Kronofogdemyndighetema för /94 anvisa ett ramanslag på I117 . Statlig lokalförsörjning och fastighetsförvaltning °p- 1992/93:ioo Bilaga 8 Investeringar m.m. Investeringarinom lokalhålIningsområde har tidigare redovisats i form aven rallande treårsplan (prop. 1989/90:100, bet. I989/90:FiU26, rskr.1989/90:266). Planen omfettede raedel både för byggnadsarbeten ochfestighetsförvärv. Den gällande treårsplanen för budgetåren 1992/93 -1994/95 omfetfer investeringar på 2 200 imljoner kronor i prisläget denI januari I99I. Beloppen för de två sisto åren är preliminära. Inom ramen förtreårsplanen beslutar regeringen om genomförande av enskilda byggnadsobjekt.För innevarande år får to upp lån i intillett belopp av för investeringar m.m. Lånentillhandahålls på marknadsmässiga villkor. Av praktiska skäl har ramen förupplåningen satts något högre än det beräknade medelsbehovet, eftersom deterfarenhetsmässigt kan inträffe förändringar i de olika byggnadsprojekten.Regeringen har även haft möjlighet att kunna justera låneramen i erforderligomfettning vid ofömtsedda händelser eller större förändringar. Ombildningen av och bildandet avtvå nya festighetskonceraer och en festighetsförvaltande myndighet iimebär att någon redovisning av investeringama för de nyafestighetskonceraeraa inte längre kommer att ske till . Däremot kommerårskostnadskonsekvenseraa av lokalförsörjningen för respektive verksamhet attredovisas under verksamhetsdelaraa på varje huvudtitel. Från och raed denna budgetproposition kommerregeringen att redovisa en treårig investeringsplan för den nyafestighetsförvaltande myndigheten som börjar verka den I januari 1993.Investeringsverksamheten berör huvudsakligen Utrikes-, Försvars-, Finans- ochKulturdepartementens verksamhetsområden. Investeringsbehovet för den nyafestighetsförvaltande myndigheten festighetsverk imder treårsperioden1993/94 till 1995/96 beräknar jag till ca . En bedömning avinvesteringaraas fördelning på respektive budgetår fraragår av följande febell.Min bedömning baseras bl.a. på de lokalförsörjningsplaner som har utarbetots avByggnadsstyrelsen och berörda myndigheter och jag har i dessa frågor samråttmed berörda stotsråd. Det bör noteras att byggnadsobjekten befinner sig iskilda planeringsstadier. Erfarenhetsmässigt innebär det att kostnaderaa för deenskilda projekten kan komma att ändras. Jag anser att det bör ankomma påregeringen att besluto om mindre justeringar av aktuella kostnadsramar. Investeringarmiljoner kronor i prisläget Prop. Treärsplan 1992/93 1993/94 1994/95 Nya investeringar m. m. Treårsplanen är milande. Inom ramen förtreårsplanen bör följande byggnadsobjekt kunna påbörjasunder . Objekten redovisas i prioriteringsordning inomrespektive huvudtitel. Nya objekt, som inte tidigare redovisats för riksdagenmarkeras med kursiv stil i sammanställningen. (mioner kronor) Byggnadsvården vid de kungliga slotten och för rikets Jastningar. Modema museetoch Arkitektur museet. I den nya treårsplanen finns ett störreuppmstningsprojekt med som avser uppmstningen av de kungliga slotten och riketsfästningar. Jag räknar med att arbetena bör utföras under en tjugoårsperiod.Jag föreslår att en kostnadsram om förs upp iinvesteringsplanen. Vidare föreslår jag att en kostnadsram om 350miljoner kronor förs upp i investeringsplanen för nybyggnad för Modema museetoch på i . Den föreslagna treårsplanen uppgår till 375 000 000kronor och avser planeringsläget i prisläget den I januari 1992.Investeringaraa kommer att betolas ut i det prisläge som gäller vidgenomförandetidpunkten. Medelsbehovet för nästo budgetår för färdigställda,pågående och beslutode byggnadsobjekt, tillkomraande byggnadsobjekt, medel förstörre ombyggnader och planerade festighetsförvärv beräknar jag till i aktuellt genomförandeprisläge. Somjag närande bör ramen för upplåningensättos något högre än det beräknade raedel sbehovet, eftersom deterferenhetsmässigt kan inträffe förändringar i de olika byggnadsprojekten. Jagföreslår därför att Stotens festighetsverks ram för upplåning festställs till500 . Det bör få ankomma på regeringen att vid ofömtseddahändelser eller större förändringar kunna justera ramen i erforderligomfettning. Jag hemställer attregeringen föreslår nksdagen att 1.godkänna den nya treårsplanenför Investeringar m.ra. för Stotens fastighetsverk i enlighet med vad jagförordat, 2.bemyndiga regeringen attbesluto om att Stotens festighetsverk får fe upp lån i förInvesteringar m.m. i enlighet med vad jag förordat. 1992/93 Anslag 35 000 000 1993/94Förslag 60 000 000 har anfegit de förslag som regeringenlagt fram i prop. 1991/92:44 ora riktlinjer för den sfetiigafestighetsförvaltningen och ombildningen av , m.m. Riksdagensbeslut innebär bl.a. att ombilda delar av till enefterfrågestyrd stobs-och servicemyndighet, Stotens lokalförsörjningsverk.Denna myndighet skall bl.a. länma råd och stöd till regeringen och de stotiigamyndigheterna i fråga om lokalförsörjning. Inrättandet av den nya myndighetenskall enligt förslaget ske . Regeringens behov av stobsfunktioner och myndigheteraasbehov av service i lokalförsörjningsfrågor bör enligt förslaget i propositionenges en samlad organisatorisk lösning. En sfetlig sfebs- och servicemyndighetbör därför få i uppdrag att svara för dessa uppgifter. Enligt förslaget börservicefunktionen hållas avskild från förvaltningsuppgiften. Den nyamyndigheten - Stotens lokalförsörjningsverk - skall därför inte hafestighetsförvaltningsuppgifter. Det övergripande målet för bör vara att, utifrån målet för den stotiigalokalförsörjningen att den skall skötos på ett för stoten som helhet effektivtoch ekonomiskt sätt, tillhandahålla de stotiiga myndigheteraa och regeringenett professionellt och oberoende stöd på lokalförsörjningsområdet. Verksamhetsmålet för stabsfunktionen bör vara attpå uppdrag från regeringen tillhandahålla ett objektivt och professionellt stödpå lokalförsörjningsområdet. Verksamhetsmålet för servicefunktionen bör vara atttillhandahålla i försto hand de stotiiga förvaltningsmyndigheteraa de tjänsterdessa efterfrågar på lokalförsörjningsområdet, där verket med sinprofessionella och oberoende ställning kan vara konkurrenskraftig. Jag har redovisat ett förslag omgenerell räntebeläggning av stotiiga raedelsflöden samt presenterat den modellsom bör tillämpas. Stotens lokalförsörjningsverk kommer fr.o.m. budgetaret1993/94 att tillämpa denna raodell. Verket komraer därför att tilldelas etträntekonto raed kredit och medlen under anslaget C I. . Anslaget för Stotens lokalförsörjningsverk harbudgeterats utan hänsyn till de tekniska justeringar som raåste göras tillföljd av ändringen av nivån pålönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen för Prop. Sfetshälsan, övergången till lån i samt de nya Bilaga 8 principema förbudgeteringen av anslagen. Jag har tidigare denna dag redovisat riktlinjema fördessa förändringar (bilaga I, Stotsbudgeten och särskilda frågor, avsnitt2.2). Det belopp som kommer att ställas till verkets dispositionkommer slutligt festställas enligt de redovisade riktlinjema och kan därföravvika från det nu budgeterade beloppet. Det är inte möjligt att nu bedöma hur storservicefunktionen behöver vara , eftersom denna funktion förslås bliefterfrågestyrd och finansierad med avgifter. För lokalförsörjningsverksamhetenföreslås att ett ramanslag om uppförs. finnsinget underlag för att göra någon annan bedömning. Enligt min bedömning bör ett ramanslag föras upp påsfetsbudgeten för /94. Jaghemställer att regeringen föreslår att till /94 anvisa ett ramanslag på . Täckning av merkostnader för lokalkostnader m.m. 1992/93Anslag 70 000 000 1993/94Förslag 95 000 000 Som en direkt följd av awecklingkoramer den nya stobs- och servicenayndigheten, Stetens lokalförsörjningsverk,att svara för awecklingen av förhyrda lokaler som niyndigheter lämnat tillbakaenligt SFS 1980:598 och där aweckling ännu inte skett eller altemativ hyresgästanskaffets. Vidare kommer verket att hantera inhymings-kontrakt däröverenskommelse Inte träffets om överförmg till sfetlig lokalbmkare medramanslag. Detto kan bl.a. gälla lokaler med mer än en stotlig lokalbrakare.Under anslaget bör även medel beräknas för eventuella lokalkostnader som intekunnat budgeterats på vissa myndigheters anslag inom Försvarsdepartementetsverksamhetsområde (se prop. 1991/92:102, s. II8-II9). Jag har tidigare dennadag (bil. I Särskilda frågor avsnitt 2.1.4.) föreslagit en modell som under enövergångsperiod möjliggör för de lokalbmkande rayndigheteraa att göralokalbesparingar inom ramen för de upplåtelsehandlingar som gäller mellanmyndighetema och de nya fastighetskoncemeraa. Eventuella utgifter till följd avdetfe bör belasto detto anslag. Jag räknar med att ett belopp om 95 miljonerkronor bör vara tillräckligt för att täcka dessa kostnader. Bilaga 8 Jag hemstaller att regenngen föreslårriksdagen att till Täckning av merkostnader för lokalkostnader m.m. för budgetaret1993/94 anvisa ett förslagsanslag på . 1992/93Anslag I 000 1993/94Förslag I 000 har antagit de förslag som regeringen harlagt fram i prop. 1991/92:44 om riktlinjer för den stafligafestighetsförvaltningen och ombildningen av , m.m. Riksdagensbeslut innebär bl.a. inrätta en ny statlig myndighet för festighetsförvaltning.Statens Fastighetsverk, fr.o.m. den . Utgångspunkteraa för inrättandet av och övriga organisationer enligt propositioneraa 1992/93:37 och1991/92:44 är att man bör skilja förvaltningen av festighetema från nyttjandetav lokaler samt stabs- och servicefunktionen. skall hasom uppgift bl.a. att förvalta viss civil del av statens festo egendom som intekan eller bör föras över till aktiebolag. I propositionen har också angetts att samtliganuvarande festighetsförvaltande myndigheters uppgifter kommer att ses över.Dessa översyner kan medföra att den nya förvaltningsmyndigheten kommer atttillföras festigheter från ett flerfel andra myndigheter. Den nya myndighetenföreslås också överfe vissa andra uppgifter från nuvarande . Arbetet med att fördela det festighetsbestånd, somf.n. förvaltos av , på de olika organisationeraa pågår ochberäknas bli klart . Jag återkommer senare till regeringen idenna fråga. Stotens fastighetsverk bedöms ansvara för ettfestighetsbestånd om ca 1,3 miljoner m'. Därtill kommer markområden om ca 6miljoner . Den totola omsättningen beräknas bli ca I miljard kronor. Personalstyrkanbedöms bli ca 170 personer. Jag förordar därför att ett anslag förs upp isfetsbudgeten för näsfe budgetar med . Jaghemstaller att regeringen föreslår att till för budgetaret1993/94 anvisa ett anslag på . Bilaga 8 Nytt anslag (förslag) . Den nya festighetsförvaltande myndigheten, , kommer att ha till uppgift att förvalfe vissa festigheter såsomde kungliga slotten, rikets fästningar m.m. där omfettande resfeureringsarbetenkommer att ske . Kostnaderaa för dessaarbeten kommer att lånefmansieras. Dessa festigheter är inte hyressatto vilketiimebär att inte kommer att erhålla några intäkter förfestighetsförvaltningen av dessa tillgångar. Jag anser att kapitalkostnadema för att finansieradessa byggnadsarbeten m.m. bör belasta ett särskilt anslag. Jaghemstaller att regeringen föreslår att till Kapitalkostnader för /94 anvisaett förslagsanslag på . 1993/94Nytt anslag (förslag) 1 000 är föremål för en ombildning tillnya organisationsformer. Dels skall delar av ombildas stabs-och servicemyndighet (), dels skall tvåbolag bildas, en fastighetskoncera, till vilken huvuddelen av Byggnadsstyrelsensfastighetsinnehav skall föras, en högskolekoncera som skall förvaltauniversitet- och högskolefestigheter, och dels skall en nyfastighetsförvaltningsmyndighet (Sfetens festighetsverk) bildas för attförvalta viss av de festighetsbestånd som bedöms olämpligt att föra över tillaktiebolag. Ombildningen av skall enligtförslaget påbörjas den . Överföringen av Byggnadsstyrelsensfastighetsbestånd och en del övrig verksamhet till de nya organisationemakommer att ske .