prop · GG03184 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93:184 Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokolletden 18 febmari 1993 för de ätgärder och det ändamål som föredraganden harhemställt om. Ipropositionen föreslås att prisregleringen på fisk i allt väsentligt avvecklas den1 till följd av intemationella överenskommelser. Deprisregleringsmedel som återstår bör enligt förslagen under /94användas för exportfrämjande ätgärder, produktutveckling, informationsverksamhet,fiskets trygghetsförsäkring, utsätming av fisk, stöd till bildande avproducentorganisationer pä fiskets omräde samt för att bekosta avvecklingen avprisregleringen. Detstadiga ekonomiska stödet till fiskets rationalisering bör i fortsättningenendast ha formen av bidrag och kreditgarantier och kunna ges i syfte attmodernisera fiskefiottan och anpassa dess storlek och sanunansättning till fisktillgången.Fiskerilänen avskaffas sålunda. I stället förstärks bidragen. Bidraget förskrotning av fiskefartyg höjs. Stadigt stöd i form av lånegaranti skall i fortsätmingenkunna lämnas även till fiskodlingsföretag. 1 1992/93 1 saml. Jordbmksdepartementet Pop-1992/93:184 Utdragur protokoll vid regeringssainmanträde den 18 febmari 1993 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden . , ,, , , , , , , ,, , , , , , P. , Proposition om vissa fiskefrågor 1 Bakgmnd Regeringenbemyndigade chefen för att tillkalla ensärskild utredare med uppgift att mot bakgrund av de intemationellaöverenskommelser som träffats på bl.a. fiskets område utreda fiskerinäringensutvecklingsmöjligheter (dir. 1992:83). Till utredaren är knuten en parlamentariskreferensgmpp. Utredaren skall redovisa sina slutliga förslag till regeringensenast . Uöedaren har i delbetänkandet (SOU1992:136) Svenskt fiske - nuläge och utvecklingsmöjligheter lämnat förslagtill särskilda åtgärder per . Betänkandet har remissbehandlats.Till protokollet i detta ärende bör fogas en förteckning över remissinstansemaoch en sammanställning av remissyttrandena över delbetänkandet som bilaga. Fiskerivericethar pä regeringens uppdrag utrett vissa frägor om fisket med anledning av EES-avtalet.Verket har redovisat uppdraget i en promemoria . Promemorianbeskriver reglema för statsstöd till fisket inom EG och jämför dessa medmotsvarande svenska bestämmelser. Vidare beskrivs bestämmelser ometablering och konsekvensema av dessa för svenskt fiske. Promemorian beskrivervidare för producentorganisationer på fiskets område och lämnarvissa förslag till åtgärder. Sludigen lämnas förslag till hur de förkonsumentfrämjande åtgärder avsatta medlen inom prisregleringskassan för fiskbör användas. Även promemoria har remissbehandlats. EFTA-statemaö-äffade en överenskommelse om att fisk och andra produkterskulle omfattas av bestämmelsema i fr.o.m. den 1 juli 1990.Varje form av stadigt stöd till fiskerisektom som snedvrider konkurrensenskulle vara avskaffat senast den 1 januari 1994.1 prop. 1989/90:123 om fisketredovisades EFTA-överenskommelsen och dess konsekvenser för svenskfiskeripolitik. beslöt i enlighet med regeringens förslag attgodkänna överenskommelsen (bet. 1989/90:JoU22, rskr. 1989/90:341). I prop.1990/91:87 om näringspolitik för tillväxt redogjordes förnödvändiga anpassningar av prisregleringen på fisk till följd av överens- Irop.1992/93:184 kommelsen. lämnade regeringens redovisning utan erinranoch uttalade att den svenska avregleringen på fiskets område bör skei takt med motsvarande process i övriga EFTA-länder (bet. 1990/91 :JoU25, rskr.1990/91:283). 1991/92:120 om reglering av prisema på fisk m.m. redogjordes bl.a. förvissa rikdinjer för framtida förändringar av prisregleringssystemet för fisk.Av redogörelsen framgår att prisregleringsavgiften, som helt finansierarprisregleringen, och alla generella pristillägg inom prisregleringen avvecklasi och med utgången av /93 till följd av intemationellaöverenskommelser. Genom dessa åtgärder ändras fömtsätmingama förregleringsföreningen , ekonomisk förening att fortsätta sin verksamhetefter . Jag framhöll då att det är angeläget att den kompetenssom finns hos tas till vara för att i linje med anpassningen tillEG underlätta bildandet och driften av en producentorganisation. Om en sådanorganisation bildas är det, enligt vad jag då anförde, rimligt att staten bidrarmed vissa prisregleringsmedel under uppbyggnaden av denna. Den betydelsefullainformationsverksamhet som bedriver borde fortsätta. Jag framhöllockså att finansieringen av utsättning av fisk och den kollektiva öygghetsförsäkringenpå fiskets omräde, som bekostas av prisregleringsmedel, blir en frågaför yrkesfisket Riksdagenbiträdde i väsentiiga delar regeringens förslag i propositionen och uttalade bl.a.följande (bet. 1991/92:JoU20, rskr. 1991/92:304). Med anledning avEFTA-överenskommelsen är det angeläget att obalanser i fiskets konkurrensförhällandeninte accentueras genom statliga stödåtgärder och att regeringen vidtarerforderliga åtgärder för den händelse konkurtensförhållan-dena skullesnedvridas genom åtgärder i något annat EFTA-land. Det blir enligt riksdagenav avgörande betydelse för svenskt fiskes framtid att i de kommandeförhandlingarna om medlemskap i förmår att förhandla sig till lika storaandelar i EG:s samlade fiskepolitiska resurser som avstår från isamband med medlemskapets veilcställighet. De medel som står till förfogandeinom ramen för prisregleringen för fisk bör i störte utsträckning än hittillsanvändas för ätgärder som främjar näringens konkurrenskraft. Det är enligtriksdagen angeläget att även har en vital och bärkraftigfiskerinäring. Fisket har stor betydelse för försörjningen i många regioner,och inte minst i glest bebyggda öakter. hade ingen invändning mot derikdinjer för den framtida anpassningen av fisket till ett eventuellt EG-inträdesom skisserades i propositionen. 1991/92:170 om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) redovisades bl.a.vissa konsekvenser för fisket till följd av . Av redovisningenframgår att avtalet behandlar en rad väsentliga områden inom fiskerisektom ävenom EFTA-statema inte tar över pä fiskets omräde och således inteheller ansluts till EG:s gemensamma fiskeripolitik. Bl.a. återfinns i avtalet tullätmaderför vissa fiskprodukter samt bestämmelser om statsstöd, gränsskydd,marknadsreglering och direkUandningar. gen beslutade i november1992 att godkänna (bet 1992/93:EU1, Prop. 1992/93:184 rskr.1992/93:18). Avtalet beräknas kunna ttäda i kraft . Sverigeansökte om medlemskap i inleddesden 1 febmari 1993. Målet är ett medlemskap frän och i ansluminghärtill en fullständig integration i EG:s gemensamma fiskeripolitik. Sverigekommer i förhandlingarna att framföra krav på fiskemöjligheter motsvarande dettraditionella svenska fisket i omgivande vatten samt i . Vidare kommerSverige att kräva att EG:s tullar på svensk fisk och svenska fiskprodukteravskaffas frän den dag blir medlem. För är det av största viktatt upprätthålla och utveckla sådana regionalpolitiska ätgärder pä fisketsområde som motiveras av ett strängt klimat, länga avstånd och andra ogynnsammavillkor. Avmin redovisning framgår att svenskt fiske står införstora förändringar. Det ger anledning att anpassa delar av den svenskafiskeripolitiken till de nya förhållandena. Förändringama bör påbörjas redan nuså att övergängen kan ske sä smidigt som möjligt. Även andra skäl talar för attjusteringar görs . Jag tänker då särskilt på de akuta svårigheternainom det svenska fisket. Utredarens förslag och remissinstansemas yttrandenutgör enligt min mening lämpliga utgångspunkter för utformningen av de förändringarjag här föreslär. Densvenska fiskerinäringen befmner sig i en mycket bekymmersamsituation förorsakad av flera samverkande faktorer. Beståndet av torsk iÖstersjön är mycket svagt som en följd av bl.a. brist pä saltvatteninflödefrän , hän fisketryck och stömingar i miljön.Mot denna bakgmnd har för för förordatsänkta tillåtna fängstmängder för torsk från är 1992 till 40 000ton. Det kan jämföras med som rekommenderades för är 1991. Den svenskakvoten för är jämfört med för och 40 200ton för . östersjötorsken är den viktigaste enskilda arten för detsvenska yrkesfisket. Den svarade för av yrkesfiskets samladeinkomster. Bristen pä torsk i har medfört att detta fiske i mängafall blivit företagsekonomiskt olönsamt. Möjlighetema att övergå till annatfiske är begränsade eftersom fisket efter de flesta kommersiella artema är kvoterat.Bestånden av sill och strömming är relativt goda medan marknaden för dessaarter är fortsatt svag. Gynnsammaklimatiska fömtsätmingar har medfört att stora mängdersaltvatten har strömmat in i . Detta förhållande bör på ett avgörandesätt kunna päverka torskbeständets förmåga att reproducera sig, vilket pä någraårs sikt bör ge resultat i form av bättre bestånd och större fångstmängder. En fömtsättninghärför är dock ett ansvarsfullt fiske . De intemationellaöverenskommelser som vi har träffat Prop. 1992/93:184 medföratt det är möjligt att stödja fisket genom generella pristill-lägg.Dessa har i huvudsak lämnats för sill och strömming. Förändringen innebär att fömtsättningamaför fiske ändras radikalt framför allt för fiskeföretagen pä syd- och osticusten. Deminskade landningama av torsk från har skapat stora problem för deföretag som har specialiserat sig på beredning av torsk. harflertalet företag ställt in betalningarna eller försatts i konkurs. Företag somarbetar med beredning av sill har avsätmingsproblem till följd av bl.a.ofördelaktiga konkurrensförhållanden på EG-marknaden. Fiskerinäringenssituation påverkas även av omläggningen av den generella näringspolitiken, somlagts fast av (prop. 1991/92:38, bet. 1991/92:FiU10, rskr.1991/92:108). Omläggningen innebär bl.a. att politiken inriktas pä att genomgenerella åtgärder såsom skattesänkningar skapa goda fömtsätmingar förföretagandet i och pä att konkurrenssnedvridande och selektivaföretagsstöd avvecklas. Mittförslag: Prisregleringen på fisk upphör i allt väsentligt . Minbedömning: Under /94 bör medel från prisregleringskassan förfisk användas för avveckling av prisregleringen, exportfrämjande ätgärder,produktutveckling, informationsverksamhet, fiskets trygghetsförsäkring,utsättning av fisk och bidrag till bildande av producentorganisationer. Utredarensförslag överensstämmer i stort med mitt förslag och min bedömning. Remissinstanserna:Utredarens förslag till anpassningsätgärder har fått ett blandat men i huvudsakpositivt mottagande. Skälenför mitt förslag och min bedömning: Avvecklingav prisregleringen på fisk Gmndemaför prisregleringen på fisk beslutades av (prop. 1977/78:112,bet. 1977/78:JoU23, rskr. 1977/78:272) med senare komplettering (prop.1980/81:198, bet. 1980/8 l:JoU37, rskr. 1980/81:423). Prisregleringen äruppbyggd så att den skall styra fisket mot lönsamhet. skall denutjämna variationer i fiskamas inkomster. Regleringen skall omfatta endast deninhemska marknaden. 1991/92:120 om reglering av prisema på fisk m.m.redogjordes bl.a. för vissa riktlinjer gällande fram- tida förändringar avprisregleringssystemet för fisk. Av redogörelsen framgår Irop. 1992/93:184 attprisregleringsavgiften och alla generella pristillägg bör avvecklas i och medutgången av /93 till följd av intemationella överenskommelser.EFTA-avtalet om liberalisering av handeln med fisk och fiskproduktergäller i sin helhet med vissa specificerade undantag från . EES-avtaletberäknas kunna träda i kraft . Avtalen reglerar inom fiskerisektomdelvis samma områden. Motdenna bakgmnd föreslår jag att prisregleringen på fisk i allt väsendigt upphörfrån . Dock kvarstår överskottshanteringen av fisk. Det innebär bl.a.att i fortsättningen har att fatta beslut om gällande återtagspriserför olika fiskslag. Jag återkommer till denna fråga i det följande. Efter den 1juli 1993 återstår även vissa awecklingsåtgärder. Således återstår förregleringsföreningen att utföra vissa uppgifter i samband medprisregleringens avveckling. Kosttiadema härför bör finansieras med resterandeprisregleringsmedel. Behållningen inom ramen för prisregleringen var /93 sammanlagt , varav 100,1 miljonerkronor hos och hos . De medel sominte åtgår för avveckling bör av återbetalas tillregleringskassan. Det ankommer på regeringen att närmare besluta i dessa frägor.Det bör ankomma på medlemmarna i att ta ställning till fömtsättningamaför föreningen att fortsätta verksamheten under andra former och med annan inrikmingän myndighetsuppgifter. Idetta sammanhang vill jag framhålla att ett beslut att avskaffa prisregleringsavgiftenpå fisk med anledning av prisregleringens avveckling ger godamöjligheter till bestående sänkning av priser i konsumentiedet. Somjag har redovisat befmner sig fiskerinäringen i en mycket bekymmersamsituation till följd av bl.a. det mycket svaga beståndet av torsk i Östersjön.Samtidigt har fisket efter sill och strömming dålig lönsamhet. Detta förhällandekommer att förstärkas av att de intemationella överenskommelserna inte längremedger stöd i form av generella pristillägg. Mot denna bakgmnd är detväsentligt att de medel som återstår inom ramen för prisregleringen används föratt stärka den svenska fiskerinäringens konkurrensförmåga och överbrygga dennuvarande bekymmersamma situationen för näringen. Utredaren har lämnat förslaghur medlen skall användas och beräknat kosmadema för vissa av förslagen. Jagdelar till viss del uö-edarens förslag hur de disponibla medlen bör användasunder /94. Däremot är jag inte nu beredd att slutligt taställning till hur återstående medel skall användas. Det bör liksom hittillsankomma på regeringen att besluta om den närmare användningen av kvarvarandeprisregleringsmedel. För information redovisar jag i det följandevad jag avser att senare föreslå regeringen. Underinnevarande budgetår lämnas ett särskilt stöd i form av regionalt pristilläggför sill och strömnung till fiskare bosatta vid syd- och ostkusten och på De intemationella överenskommelsemapä fiskets område begränsar Prop. 1992/93:184 möjlighetema att i fortsättningenstödja fisket. Uoredaren föreslår ett regionalt transportstöd pä /kg förströmming för human konsumtion levererad och såld till förstahandsmottagare pånorra ostkusten (och norrut) samt på Gotiand. Utredaren avserdock att i slutbetänkandet återkomma med förslag till sådant regionalpolitisktstöd till fisket som kan rymmas inom EG:s regionalpoliuJc Jagär inte nu beredd att ta ställning till förslaget om transportstöd till fisketvid . Utredaren bör i sina fortsatta överväganden samråda med Närings-och teknikutvecklingsverket (). Med tanke på den bekymmersammasituationen för fisket i är det emellertid motiverat med särskildaåtgärder under nästa budgetär. Fiskare på syd- och ostkusten inkl. bördärför under nästa budgetår erhålla ett inkomststöd i form av ett engångsvisutbetalt belopp. Beloppet bör motsvara det stöd som under innevarande budgetårhar utbetalats som regionalt pristillägg för sill och strömming på syd- ochostkusten inkl. Gotiand. Jag beräknar beloppet till ca 5 miljoner kronor.Stödet bör lämnas från ett nytt anslag som jag tar upp i det följande. EES-avtaletoch ett svenskt medlemskap i innebär för såväl det svenska fisket som förden svenska fiskberedningsindustrin att nya mailcnader öppnas men ocksä attkonkurrensen ökar. är betydelsefulla för möjligheteratt möta denna ändrade marknadssituation. Prisregleringsmedel bör därföravsättas för begränsade projekt som syftar till att profilera svensk fisk ochsvenska fiskprodukter i utiandet. Medlen bör komplettera insatser frånnäringen. bör förvalta medlen och besluta om fördelning av dessaefter förslag från en gmpp bestående av representanter för fiskerinäringen ivid bemärkelse. Till gmppen bör knytas en föreöädare för Jagberäknar att det under /94 behövs förändamålet. Underinnevarande budgetär är det avsatt av prisregleringsmedelför att stimulera utveckling av produkter baserade på sill och strömming.Enligt min mening bör produktutveckling stimuleras även i fortsättningen. Jagberäknar att det under /94 behövs förändamålet. SvenskFisk bedriver olika former av informationsverksamhet. Enligt min meningbör denna betydelsefulla verksamhet fortsätta i någon form också Verksamhetenbör handhas av ett lämpligt organ i vilket företräda- Prop. 1992/93:184 rebör finnas för fiskerinäringen i vid bemärkelse. Jag beräknar att det under budgetåret1993/94 behövs för ändamålet. Fisketskollektiva trygghetsförsäkring omfattar ersättning vid arbetsskada och dödsfallsamt efterlevandeskydd. Under /92 uppgick kostnadema förförsäkringen till . Under innevarande budgetär beräknas kostnadematiill . Försäkringen finansieras med medel urprisregleringskassan. 1991/92:120 om reglering av prisema på fisk m.m.framhölls bl.a. att fiskets kollektiva trygghetsförsäkring blir enfråga för yrkesfisket. Enligt min mening är det rimligt att som en övergångsätgärdanvisa ett engångsbelopp från prisregleringskassan till som på egen hand i fortsättningen får lösa dessa frågor. Jagberäknar detta belopp till . 1991/92:120 om reglering av prisema på fisk m.m. anfördes bl.a. att denutsättningsverksamhet av fisk som finansieras med medel fränprisregleringskassan i fortsättningen blir en fråga för yrkesfisket Fiskeriverketbedriver en omfattande verksamhet med utsättning av fisk. Den finansierashuvudsakligen med medel från nionde huvudtitelns anslag Främjande avfiskerinäringen, genom vattendomar, från prisregleringskassan för fisk, med fiskevärdsavgifteroch genom bilaterala fiskeavtal med EG. Dessutom finansieras utsätmingar medregionala medel, exempelvis genom Laxfond Vänem. Undersökningar visar attfiskutsättningar i många fall är lönsamma åtgärder. Utredarenhar föreslagit vissa principer för en framtida fördelning av kostnadema för utsätmingar.Enligt förslaget bör staten svara för forskning och metodutveckling medan olikakategorier fiskande bör finansiera utsätmingar i förhållande till hur denyttjar olika fiskbestånd. I avvaktan pä uö-edningens sludiga förslag tillframtida inriktning, finansiering och omfatming av utsättningsverksamheten börden del av utsättningama som finansieras med prisregleringsmedel fortsättaunder /94 med samma omfatming som under innevarande budgetår.Verksamheten bör finansieras med medel frän prisregleringskassan. Jag beräknar kostnademahärför till . Nylagstiftning om marknadsreglering på fiskets område Somjag har redovisat tar EFTA-statema genom inte över EG:s regelverkpå fiskets område även om avtalet fömtsätter en anpassning av den svenska lagstifmingenvad gäller marknadsreglering och statligt stöd inom fiskerisektom.Marknadsregleringen av fisk inom EG har som mål att Prop. 1992/93:184 stabiliseramarknaden, garantera ett säkert och stabilt utbud på marknaden samttillförsäkra konsumenterna skäliga priser och god kvalitet. För att uppnå dessamäl tillämpas inom EG:s fiskeripolitik fyra medel, nämligen försäljningsbestämmelser,producentorganisationer, prisreglering och regler för handel med tttdje land. Försäljningsbestämmelsemaomfattar gemensamma, tvingande kvalitets- och marknadsföringsbestämmelserrörande bl.a. livsmedelshygien. Producentorganisationerna, som inrättas påinitiativ av producentema och godkänns av medlemsländema, har till uppgift attvidta åtgärder i syfte att säkra ett rationellt fiske och godaförsäljningsvillkor. Prisregleringen ger möjlighet till finansiering frän EGav bl.a. stöd till överskottshantering, lagringsstöd och vissa pristillägg.Regler för handeln med tredje land omfattar bl.a. gemensamt tullskydd och ettsystem med lägsta tilläma pris. Isyfte att åstadkomma en anpassning till har utredaren föreslagitdels ändringar i förordningen (1985:439) om stadigt stöd till yrkesfisket m.m.,dels att lagen (1974:226) om prisreglering på fiskets omräde och förordningen(1986:428) om prisreglering pä fiskets område ersätts med en ny lag och en nyförordning om marknadsreglering på fiskets område. Jag har för avsikt attsenare i vår föreslä regeringen att lägga fram ett förslag till lag ommarknadsreglering på fiskets omräde inkl. bestämmelser för producentorganisationer.Lagen bör kunna tt-äda i kraft . Bidragtill bildande av producentorganisationer Somjag har redogjort för i det föregående utgör producentorganisationer ett viktigtinslag inom EG:s gemensamma fiskeripolitik. Organisationerna bildas påinitiativ av producentema och har bl.a. som syfte att säkra ett rationellt bedrivetfiske och att förbättra försäljningsvillkoren för medlemmamas varor. Organisationemaskall för att godkännas av resp. medlemsstat uppfylla vissa näringsmässiga,rättsliga och finansiella villkor. En producentorganisation intaen dominerande ställning inom den gemensamma marknaden. Medlemsstaterna kanekonomiskt stödja bildandet av producentorganisationer. Stödets storlek beror bl.a.på organisationens produktion och administra-tionskosmader. Ilikhet med vad som anfördes i prop. 1991/92:120 om reglering av priserna påfisk m.m anser jag att det är rimligt att staten bidrar med prisregleringsmedeltill uppbyggnaden av producentorganisationer på fiskets område. I likhet medvad som anförts i remissyttrandet av fmns det enligt min meningflera fördelar med en producentorganisation framför flera sådana. Stödet tillbildande av producentorganisationer bör anpassas till den nivå som gäller förmotsvarande stöd inom EG. I det fall en befintiig organisation ombil-das producentorganisation bör bidrag lämnas endast för den merkostnad som ombildningeninnebär. Utredaren har beräknat kostnaden för stödet till 4 miljoner kronor.Sveriges fiskares riksförbund har i sitt remissyttrande anfört att 6 miljonerkronor bör avsättas för ändamålet Jag beräknar att högst Prop. 1992/ur prisregleringskassan behöver avsättas för ändamålet Motbakgmnd av vad jag har redovisat om intemationella överenskommelserär det i fortsätmingen inte längre möjligt att på hittillsvarande sättfinansiera den överskottsverksamhet som bedrivs av . Hanteringenomfattade /92 drygt , till helt övervägande del silloch strömming. Inom EG är det producentorganisationema som ansvarar föröverskottshanteringen. Dessa fmansierar sin verksamhet med medlemsavgifter ochgenom försäljning av överskott. Organisationema får dessutom vissa bidrag över EG-budgeten. Detär både möjligt och önskvärt att vi i behåller en överskottshanteringpå fisk, främst med hänsyn till dess stora betydelse för sill- och stt-öm-mingsfisketEnligt min mening bör verksamheten, liksom fallet är inom EG, bedrivas inomramen för den eller de producentorganisationer som bildas. har i sitt remissyttt-ande anfört att förbundet har för avsikt attbilda en producentorganisation som kan verka från . Enligtdanska erfarenheter krävs för att fullfölja bildandet av en sådanorganisation. För att underlätta övergängen till det nya systemet bör SvenskFisk övergångsvis ansvara för överskottshanteringen av fisk, dock längst tillden . Hanteringen bör organiseras enligtde nu gällande principerna vad beträffar t.ex. sorteringsbestämmelser och omfatmingenav överskottshanteringen. Överskottsverksamheten bör bedrivas enligt deprinciper som gäller för motsvarande verksamhet inom EG frän den tidpunkt dåverksamheten förs över till en producentorganisation. För /94beräknar jag kosmadema för verksamheten till högst . Som jagredogör för i det följande bör överskottsverksamheten fr.o.m. budgetåret1993/94 finansieras med medel frän ett nytt anslag. EES-avtaletmedför krav på bl.a. kontroll av fisk och fiskprodukter. Kontroll på fiskets omrädeutförs i olika avseenden främst av , , kommunema och . Kustbevakningenansvarar för kono-ollen till havs, i kustvattnen samt i Vänem och Mälaren.Kontrollen omfattar svenska och utiändska fiskefartyg inom Sveriges sjöterritoriumoch ekonomiska zon samt svenska fiskefartyg som har fiskat i utländsk zon. Deninnebär övervakning av bl.a. frednings-tider, fredningsområden,redskapsbestämmelser, fångstbestämmelser och fiskeloggböcker. Kustbevakningenskontroll kompletteras i övriga vatten med insatser från fisketillsyningsmän.Livsmedelsverket utfärdar föreskrifter rörande hygieniska krav på lokaler somhanterar fisk och kontrollerar större