prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — Mängden avfilmer, videogram och fonogram har stabiliserat sig , medan mängdenav radio- och TV-material starkt ökat , framför alltberocnile på alt ytterligare TV-kanaler blivit leveransplikliga. Man mottarårligen ca 1200 beställningar från 300 forskare. Största delen av forskarnaägnar sig åt filmvetenskap () och annan humaniora än filmvetenskap ().Samhällsvetenskap och musikvelenskap är också representerade (resp. ).Ijärrlån skickas till institutioner över hela landet. harunder /92 lått nya uppgifter som består i alt omhänderta programfrån TV-kanalerna utanför saml registrera videogram. har den svenska nalionaldiskografin, dvs,en förteckning över grammofonskivor och ljudkassetter, börjat utges. hartäta kontakter med Slatens biografbyrå, Och ochSveriges ;s programbolag. Forskare kan via få lillgång till äldreprogram från tiden före pliktexemplarslagen, medan programbolagen får lånamaterial från för att använda dem vid sändningar. För den kommande treårsperioden skall i första hand ha till uppgift att bevara och tillhandahålla sådana ljud- och bild- upptagningar som levereras såsom pliktexemplar. Vissa ökatle medel tillförs för att möta de krav som ställs av det ökade utbu det av radio- och TV-sändningar och för att åstadkomma ett bättre bevarande på . Anslag 1993/94 Planeringsram 1994/95 of 1995/96 of Anslaget har beräknats med utgångspunkt i de bedömningar och överväganden som redovisas i det följande. Resultatbedömningoch fördjupad prövning Prop. Vid har en av världens största nationella samlingar avljud- och , i -. bildinspelningar byggt upp. Man har med datorstöd betydligt förbättrat ° ' den lokala tillgängligheten. De svåra problem somsammanhänger med bevarandet av materialet har u[)pmärk.sammais och man har nogaföljt utvecklingen på området. Samarbetet med andra organisationer på Ijud-ochbildsidan är gott. är som nämnts en instituiion med internationellt settovanligt rikhaltiga samlingar. Den torde emellertid ännu i viss mån vara en"dold resurs". Del är nödvändigt att AI.B:s material via LIBRISkommer lill en vitlare kännedom. Etl utökat samarbete mellan och . biblioteketförutsätts av regeringen. Frågan behandlas i avsnittet Pliktleverans i dennaproposition. Konkret skall della ta sig uttryck i all de båda myndigheterna ärrepresenterade i varandras styrelser. skall nära samverka med Kungl. biblioteketoch i en utredning av metoder att bevara främst elektroniskadokument, för vilken medel anvisas under Kungl. Medlen lill anvisades tidigare under två anslag, E 21.Arkivet för ljud och bild: Förvaltningskostnader och E 22. Arkivet för ljud ochbild: Insamlingsverksamhet m.m. Från del sistnämnda skulle bestridas kostnaderför underhåll av teknisk utrustning samt kostnader för förvärv av sådantmaterial som bedöms vara av intresse för forskningen men som inle faller underlagen (1978:487) om pliktexemplar av skrifter och ljud- och bilduppiagningar.Regeringen finner all dessa verksamheter så nära ansluter sig till ALB.s övrigauppgifter alt en uppdelning på olika anslag är obefogad. i denna proposition har anförts alt meilel böranvisas lill alt inleda en överföring av äldre material som hotas avförstörelse. Enligt regeringens mening börALB anvisas yllerligare medel för att finansiera ett urval för arkivering urhela utbudet av radio- och TV-sändningar som inte är leveranspliktiga (-1- 1miljon kronor). För de utökade uppgifter som erhållit lill följd av bl.a.tidigare ändringar i ladiolagen beräknas I . Regeringen har vidberäkning av anslagel utgått från följande belopp: Prop.1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep. Som kompensation för kostnadsökningar har beräknats . Regeringen föreslår att riksilagen 1.till Arkivetför ljud och bild för /94 anvisar etl ramanslag på 21 100 000kr, 2.godkänner de riktlinjer för resurserna för budgetåren 1994/95 och 1995/96 som angetts. ' Medel har innevarande budgetär anvi.sats underre.servationsanslag. verksamhet saml teoretisk och e> m 1994/95 1995/96 Anslagel har beräknats med utgångspunkt i de bedömningar och överväganden som redovisats i del föregående. Som kompensationför kostnadsökningar har beräknats . r- ..11 Avsnitt 8 Regeringen föreslår att . 1.till Institutetför rymdfysik för /94 anvisar ett Utbildningsdep. 2.godkänner derikllinjer för resurserna för budgetåren 1994/95 och 1995/96 som angetts. 1991/92 Utgift 35 154 690 1992/93 Anslag 19 825 000 1993/94 Förslag 20 588 000 Reservation5 078 167' ' Medel har innevarande budgetår anvisats under reservationsanslag. Anslagel har beräknats med utgångspunkt i de bedömningar och överväganden som redovisats i det föregående. Som kompensationför kostnadsökningar har beräknats . 1. till Polarforskning för /94 anvisarelt raman slag på , 2. godkänner de riktlinjer för resurserna för budgetåren 1994/95 och 1995/96 som angetts. Vissa bidrag till forskningsverksamhet 1991/92 Utgift 30 165 000 1992/93 Anslag 32 325 000 1993/94 Förslag 35 678 000 Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. Bidrag till Svenska forskningsinsti- Anslaget har beräknats med utgångspunkt i de bedömningaroch överväganden som redovisats i det föregående. () ulgör i olika forskningsfrågorett viktigt referensorgan för regeringen. KVA ansvarar för driften av vissavetenskapliga institutioner. Vidare fungerar KVA som etl livaktigt .nätverkmellan forskare i och utlandet saml svarar för ett viktigt forskarutbytemellan och övriga länder. KVA bör.få ett bidrag om . i är största vetenskapliga institution verksamhet omfattar bl.a. forskning och undervisning inom centralahumanistiska discipliner, utgrävningar, vetenskapliga publikationer,arrangeiandet av internationella syrnposier och utställningar inom t.ex.konst, arkeologi och kulturvård. Institutet bedriver ett betydelsefulltinternationellt samarbete inom sitt område och .spelar en viktig roll när delgäller forskar- och kulturutbytel mellan och . SvenskaInstitutet i bör tilUlelas ell bidrag om . SvenskaInstiuiet i har lill uppgift att befrämja utforskandet av Greklandsantika kultur och förmedla kunskap om denna. Institutet skall också stimuleraoch stödja kulturutbytet mellan och . Institutet har ettomfattande bibliotek och bedriver en kvalificerad vetenskaplig verksamhet.Regeringen förordar alt institutet erhåller ett bidrag om I ,vilket innebär en förstärkning av anslag.s-posten med . 22 1992/93. 1 samL Nr 170 i har till upjigift alt främja humanistiska ochsamhällsvetenskapliga siudier om och l''rämre och utgör en basför svenska forskare som arbetar inom sådana områden. Regeringen bedömer altinstitutets verksamhet är av stort värde för den kullurvelenskapligaforskningen inom området. Till institutet bör anvisas ett bidrag om 575 000kronor, vilket innebär en förstärkning av anslagsposten med . Nämndenför svensk-amerikanskt forskarutbyte (Fulbright Commission) gör värdefullainsatser för att bygga ut det internationella kontaktnätet. Inle minst vikligaär insat:>erna för forskarstuderande och yngre forskare. Bidraget tillverksamheten beräknas lill . Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. att till Vissa bidrag tdl forskiiingsverksanihei för /94 anvisar elt reservationsanslag på . Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning' 199.3/94 Nytt anslag(förslag) I 10 000 000 ' Medel har innevarande budgetär anvi.sats under anslagetG I. utrustning av lokaler vid högskoleentieterna m.m. Medlen skall fördelas av allt i anslutning lill projekt finan- sierade av forskningsråd. Anslag 1993/94 Planeringsram 1994/95 Anslaget har beräknats med utgångspunkt i de bedömningaroch överväganden som redovisats i del föregående. Anslaget har beräknats med utgångspunkt i vad som i detföregående anförts i avsnittet om dyrbar vetenskaplig utrustning. 1.lill Medel fördyrbar vetenskaplig utrustning för /94 anvLsar ettreservationsanslag på , 2.godkänner derikllinjer för resurser för budgetåren 1994/95 och 1995/96 som angetts. G Lokalförsörjning m.m. Prop. Ipropositionen 1992/93:169 om grundläggande högskoleutbildning har regeringenredogjort för lokalförsörjningssystemet samt föreslagit anslag tillmedelstiUskott till lokalkostnader m.m. vid universitet och högskolor m.m. ochtill inredning och utrustning vid universitet och högskolor m.m. Idet följande redovisas de ytterligare lokalförsörjningsfrågor som regeringenmed hänsyn till deras ändamål bedömer bör tas upp i forskningspropositionen. Lokalkostnader m.m. vid universitet och högskolorm.m. 1993/94 Förslag 13 611000 1propositionen 1992/93:169 om grundläggande högskoleutbildning har anslagetberäknats till . I forskningspropositionen beräknas en höjningav anslaget. Uruversitetethar i sin fördjupade anslagsframställning prioriterat en första etapp av ennybyggnad för Materialcentrum. Den första etappen av denna nybyggnad omfattarlokaler för materialvetenskaplig forskning, civilingenjörsutbildning ochtvåårig ingenjörsutbildning. Den ökade årskostnaden beräknas till 37 miljonerkronor. föreslår en finansiering där lokalbesparingar,avkastning av donationsmedel, medel från externfinansierad verksamhet, medelför utökade utbildningar saml den tvååriga ingenjörsutbildningen ingår.Resterande kostnadsökning äskas som medelstillskott. Regeringenbedömer att den föreslagna satsningen på etl forskningsoch utbildningscentruminom materialområdet är aktuell med tanke på den internationella utvecklingen,särskilt som har goda förutsättningar även förtvärvetenskaplig materialforskning. Regeringen räknar med ett medebtilbkott om10 tidigast fr.o.m /96. Universitetethar i sin fördjupade anslagsframställning redovisat en lokalförsörjningsplansom tar upp 18 projekt. Av de större projekten kan För att lösa de prekliniska institutionernaslokalproblem föreslås att institutionerna samlokaliseras till ett gemensamtbyggnadskomplex i omedelbar anslutning till forskningsavdelningarna på Lunds lasarett.BMC-uppbyggnaden förutsätts ske etappvis under återstoden av . Attlösa lokalproblemen för anses angeläget. Vidare ärbehov av nybygjpiad för växthus för de biologiska och ekologiskainstitutionerna högt prioriterat. Regeringenberäknar medelstillskott för ökade lokalkostnader /94 förnybyggnad av växthus. Regeringen räknar med J900 i medelstillskott tidigast fr.o.m. /95 för om-och tiUbyggnad för astronomi. Regeringenbedömer det som angeläget att ges resurser till uppbyggnad av ettBiomedicinskt centrum. Projektet planeras omfatta sex etapper. Regeringenräknar med ett tillskott om för ökade lokalkostnader företapperna 2-5 fr.o.m. tidigast /96. 1992/93:170Utbildningsdep. Uruversitetethar i sin fördjupade anslagsframställning prioriterat lokalbehoven för Centrumför experimentell biomedicin med upprustning av medicinska fakultetensteoretiska institutioner och för som mest angelägna.Universitetet framför att det för forskningens kvalitet är betydelsefullt attdjurförsök kan göras med djur som är psykiskt och fysiskt friska. Dettaförutsätter lokaler för djurförvaring som uppfyller reglerna iEuropakonventionen. Dessutom ökar f.n. allergiproblemen särskilt blandpersonal som inle har direktkontakt med djuren, beroende på att lokalerna inteuppfyller elementära arbetsmil-jökrav. Regeringendelar uppfattning att en förbättring av lokalerna för demedicinska teoretiska institutionerna så att de motsvarar de krav som ställs påmoderna undtjrvisnings- och forskningslokaler måste prioriteras mycket högt.Som ett första steg är det nödvändigt att ordna nya lokaler för djurhållningen.Regeringen räknar med ett medelstillskott om /96 för en nybyggnad av djurhus m.m. Vidare ingår iregeringens beräkningar som medelstillskott till ökadelokalkostnader för Botanbka institutionen med början budgetåret 1994195. 4 Universiteteti Prop. Utbildningsdep.Universitetet har i sin fördjupade anslagsframslällning redovisat en lokalförsörjningsplan.För är frågan om förläggning av verksamheter med matematisk ochfysisk inriktning vid och tekniska högskolan tillAlbano/Kräftrikeområdet angelägen. Sinaöverväganden beträffande ett samlat i redovisarregeringen under , gemensamt förUniversitetet i och Tekniska högskolan i . Regeringenhar föreslagit en uppdelning av resurserna för förfysik på anslagen till och till Tekniska högskolan iStockholm. I konsekvens därmed fördelar regeringen även anslaget tilllokalkostnader. Medelför lokalkostnader vid anvisas innevarandebudgetår under anslagsposten för . För nästa budgetårföreslår regeringen att medel till anvisas under ett eget anslag.Som konsekvens av detta bör även medelstillskottet till lokalkostnader anvisasunder en särskild anslagspost under förevarande anslag. Universitetethar i sin fördjupade anslagsframställning redovisat utbyggnad för prekliniskforskning och utbildning samt utbyggnad för kemi och biologi, benämntKemibiologi Centrum. Sommedelstillskott till ökade lokalkostnader för utbyggnad för prekli-nbkforskning och utbildning beräknar regeringen /95. Institutetmotiverar sitt behov av utökade resurser för lokalkostnader dels med att denbeslutade organisationsförändringen förutsätter en lokalmässig samordning avidag splittrade enheter för att få verklig effekt när det gäller samverkan,gemensamt resursutnyttjande m.m., dels med det dåliga skick som lokalbeståndetidag befinner sig i. Enligt institutet är av lokalbeståndet äldre än30 år och hårt nedslitet. Konsistoriet har därför gett investeringar i lokalerhögsta prioritet för nittiotalet. Regeringendelar (KI:s) grundsyn att tillväxten måste stå tillbakaför att säkerställa en hög kvalitet på de resurser och den verksamhet som finnsinom KI. En forskningsverksamhet vid KI med målet att vara i absolut världstoppmåste kunna bedrivas i ändamålsenliga lokaler för att kunna svara på de högtställda kvalitetskraven i forskningsvärlden. Regeringen anser därföratt ett åtgärdsprogram beträffande börgenomföras med den angivna målsättningen. Beredningen av det aktuella projektethar lett fram till att det bör kunna genomföras inom en lokalkostnadsökning av90 och elt medelstillskott om lill inredningoch utrustning. Det sistnämnda förutsätter att institutet även använder andramedel för ändamålet. Med hänsyn till projektets storleksordning och kostnadsnivåanser regeringen dock att det är motiverat ätt ytterligare undersöka om detfinns möjlighet att genomföra en tillfredsställande lösning till lägre kostnad.Karolinska institutet bör få i uppdrag att redovisa en sådan utredning.I sammanhanget bör även frågan om lokaler för sjukgymnastutbildningen prövas.Regeringen bör därefter besluta om medelstillskottets storlek. Regeringen räknar med etttillskott öm fr.o.m. /96 för andel av den kostnadsökning som följer av ombyggnad av institutetslokaler i högskolans i huvudbyggnad. Regeringen har tidigareidag föreslagit att tar över huvudmannaskapet för Centrumför idrottsforskning och även redogjort för vissa lokalproblem gemensamma medIdrottshögskolan i . Ett medelstillskott om till ökadekostnader har beräknats under anslaget. 1992/93:170Utbildningsdep. Högskolan har i sinfördjupade anslagsframslällning fört fram behov av ökade resurser för om- ochtillbyggnader bl.a. för . Ombyggnadenav huvudbyggnaden, byggnad 43:3, kommer att medföra etappvis ökadelokalkostnader med sammanlagt med början /95. Regeringen har föreslagiten uppdelning av resurserna för för fysik på anslagentill och till Tekniska högskolan i . Ikonsekvens därmed fördelar regeringen även anslaget till lokalkostnader. Vidare ingår iregeringens beräkningar resurser för ökade lokalkostnader om akustik med början /95. 8 iStockholm, gemensamt för och Tekniska högskolan iStockholm Teknbkahögskolan i , UniversUetet i och fysik har i en gemensam skrivelse redovisat planema för ett iAlbanoområdet. Tungt vägande skäl för detta är att förbättra lokalsituationenför både och Tekniska högskolans fysik samt att skapa enkreativ miljö där forskning och utbildning på ett fruktbart sätt skulle stimuleravarandra. Ett skulle höja kvaliteten och kvantiteten iforskarutbildningen i fysik. Regeringenhar erfarit att NFR i sin internationella utvärdering av svensk fysik starktrekommenderar en samlokalbering av olika inriktningar av fysikforskningen.Regeringen anser att samlokaliseringsaspek-ten är viktig och anger som enplaneringsförutsättning ett medelstillskott om totalt 30 000 000 kronorgemensamt för och Teknbka högskolan i fr.o.m nästa treårsperiod. 1992/93:170Utbildningsdep. Högskolanhar i sin fördjupade anslagsframställning prioriterat ytterligare resurser förden tidigare beslutade tillbyggnaden för . Dessa resurser motiverasmed att för att det uppsatta målet - en effektivisering av forskningen ochforskarutbildningen - skall kunna uppnås och ett effektivt och flexibeltsamarbete med industrin skall kunna åstadkommas krävs, förutom att verksamheternasamlokaliseras, speciallokaler bl.a. renrum som inte inrymmes i den tidigarebeslutade ramen Öfr. 1991/92:100 bil. Medbörjan /96 kommer tillbyggnaden för attmedföra ökade lokalkostnader. Medelstillskott till nämnda tillbyggnad medtotalt ingår i regeringens beräkningar. Regeringenberäknar medelstillskott för lokalkostnader m.m. för Statens psykologisk-pedagogiskabibliotek till . Förde fall där medelstillskottet till lokalkostnader påverkas /94av regeringens förslag i det föregående beräknaslokalkoslnads-medelstillskottet öka med följande belopp i förhållande tillpropositionen om grundläggande högskoleutbildning. 1992/93:170Utbildningsdep. De resursmässigaplaneringsförutsättningar som regeringen föreslår för delokalförsörjningsprojekt som har berörts i det föregående och som avser tidenefter /94 sammanfattas i följande tabell. Beloppen avser ökadehyreskostnader beräknade i 1993/kostnadsläge. 1996/97eller senare Uruversiteteti /Tekniska högskolan i 5 900 000 2 250 000 30 000 000 1 15 800 000 10 900 000 » 9 800 00035 000 000 50 000 000 1 8 000 000 56 350000 101 498 000 Regeringenföreslår att ° "' 1.godkänner vad regeringen anförtom resursmässiga planeringsförutsättningar för nya lokalförsörjningsprojektfr.o.m. 2.till Lokalkostnader m.m. viduniversitet och högskolor m.m. för /94 - utöver vad somföreslagits i propositionen (1992/93:169) om grundläggande högskoleutbildning- anvisar ett anslag på . Inredning och utrustning av lokaler m.m. viduniversitet och högskolor m.m. 1993/94 Förslag 14000 000 Anslagethar i propositionen 1992/93:169 om grundläggande högskoleutbildning beräknatstill . I forskningspropositionen beräknas en ökning av anslaget. Förde fall där medelstillskottet till inredning och utrustning påverkas budgetåret1993/94 av regeringens förslag i det föregående beräknas medelstillskottetuppgå till följande ökade belopp i förhållande lill propositionen omgrundläggande högskoleutbildning. Deresursmässiga planeringsförutsättningar som regeringen föreslår för inredningoch utrustning till de nya lokalförsörjningsprojekt fr.o.m. /95som har tagits upp i det föregående sammanfattas i följande tabell. Beloppenavser ramar beräknade i 1993/kostnadsläge. 1996/97eller senare 1992/93:170Utbildningsdep. 12 000 000 100 000 000 42 000 000 24 000 000 45 000 000 1 Universiteteti /Tekniska högskolan i 9 500 000 24 500 000 24 000 000 40 000 000 Summa 205 700 000 169 000 000 3.godkänner de angivna ramarnaför medelstillskott till inredning och utrustning för nya projekt /95, 4.till Inredning och utrustningav lokaler m.m. vid universitet och högskolor m.m. för /94 -utöver vad som föreslagits i propositionen (1992/93:169) om grundläggandehögskoleutbildning - anvisar ett anslag på . 8.15 Forskning inom skolväsendet Som redovisats i inledningen är en betydande del av denoffentligt finansierade forsknings- och utvecklingsverksamheten bekostad medmedel som avsatts inom en viss samhällssektor. Syftet är därvid att tillgodosesektorns behov av forskning och utveckling för all uppnå angelägna samhällsmål.Statens skolverk ansvarar för alt sådan forskning tillgodoses inom skolansområde. För forskning inom skolväsendet anvisas innevarande budgetår . Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. har i enlighet med regeringens direktiv för denfördjupade anslagsframställningen genomfört en granskning av den samlade skolforskningenunder 1980-talel. Granskningen har genomförts dels genom att experter anlitatsför olika uppdrag, dels genom överläggningar med forskningsledare vid elt antalcentrala forskarmiljöer och arbetssemina-rier med verksamma forskare inomulbildningsområdei. Av Skolverkels granskning framgår att under 1980-lalet harsammanlagt ca 300 olika forskningsprojekt finansierats med medel från () lill en totalkostnad av ca och att verksamhetenengagerade mellan 450 och 500 forskare. Den sektorsfinansierade forskningen har av skolverketredovisats i olika problemområden. Dendidaktiskt inriktade forskningen har varit etl relativt sett stort fäll och harvuxit under den aktuella lidsperioden. Mit hör problemområdena undervisningensorganisation och undervisningens innehåll. Ln av de slutsatser som dras av denanlitade experten, docenten , , när del gäller forskningenkring skolämnen och undervisningens innehåll, är att den i liten grad lyftblicken ut över klassrummet och in-lärning.saspekten. Projekten handlar i höggrad om förmedling och individuell inlärning av text, men lite om betingelseroch konsekvenser knutna lill skolämnet och undervisningens yttre villkor. Problemområdetdecentraliseringens effekter, som innefattar forskningsområdena läroplaner ochkursplaner, det lokala och regionala utvecklingsarbetets villkor och förlopp,skolan som organisation, administrativa förhållanden, ledning, samarbets- ochbeslutsprocesser samt skolans ekonomi och resursanvändning, har omfattat etlstort antal projekt. Sammanfattningsvis konstaterar alt denSÖ-finansierade forskningen läcker etl brett spektrum, men att mer socialpedagogiskaförhållanden endast i begränsad utsträckning varit utgångspunkt för forskningsprojekten. konstaterar i sin avslutande analys att enbeteendevetenskaplig inriktning dominerat skolforskning på bekostnad av ensam- hällsvetenskaplig.Den beteendevelenskapliga inriktningen är självklar Prop. 1992/93:170 somen utgångspunkt för ett forskningsprogram för utbildningsområdet. Avsnitt 8men den kan enligt Skolverkel bli begränsande om den inte kombine- Utbildningsdep. ras med del vidare perspektiv som den samhällsvetenskapligaorienteringen represenlerar. I synnerhet gäller della inom ramen för ettdecentraliserat system där decentraliseringen är en följd av förändringar isamhället och nya krav på medinfiytande och ansvar. Den nya ansvarsfördelningenpå skolområdet kräver att lärare och andra tiUerkänns ansvar som beslutsfattaremed behov av kunskap och utgångspunkter för re-fiektion över den egnaverksamheten. I denna mening är det inte bara forskare som producerar kunskap,utan även lärare och skolledare genom att reflektera över sina erfarenheter,forskningen har en viktig uppgifi i all bidra lill att bygga upp kompetens ochett allt mer professionellt förhållningssätt på olika nivåer i skolväsendel. En studie av svensk skolforskning i elt internationelltperspektiv har ulförts av professor vid iLiverpool. Professor konstaterar att administrativa förändringar ikombination med ett veienskapsleoreliskt omtänkanile är nödvändigt i hela skolsystemet. Genom en särskild studie har på uppdraglärarutbildningens forskningsanknytning belysts liksom omfattning och formerför forskning vid de mindre högskolor, som vanligen har lärarutbildning som encentral del. Studien, som genomförts av professor i , harmotiverats bl.a. av att lärarutbildning och lärarfortbildning är centralainstrument i skolans reviderade styrsystem. anser alt det är av storbetydelse att lärarutbildningen på olika sätt tillförs kunskaper ocherfarenheter från såväl forskning som från utvecklingsarbete och utvärdering.För att detta skall vara möjligt krävs att den kunskap som Skolverkelsforskningsprogram utvecklar har relevans för lärarutbildningen. Andra vägaratt stärka forskningens ställning i lärarutbildningen är att finna former föratt inkludera lärarutbildare i forskningsprogrammen och att öka antalet lärareoch skolledare som genomgår forskarutbildning.