prop · GF03136 · 1992-01-01 00:00:00 — med redovisning för fördelningen av medel från allmänna arvsfonden under /91 Regeringen överlämnar till enligt bifogade utdrag ur regeringsprotokollet en redovisning för fördelningen av medel från allmänna arvsfonden under /91. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , Föredragande: Statsrådet . Skrivelse med redovisning för fördelningen av medel från allmänna arvsfonden under /91 Allmänna arvsfonden tillkom enligt beslut av riksdag i samband med att kusiner och avlägsnare släktingar genom lagen (1928:279) om arv uteslöts från arvsrätt. Den grundläggande bestämmelsen om allmänna arvsfondens rätt till arv finns numera i 5 kap. , vari stadgas att om någon avlider utan att efterlämna någon annan arvinge skall kvarlåtenskapen tillfalla allmänna arvsfonden. Egendom kan också tillföras fonden genom gåva eller testamente. Närmare bestämmelser om arvsfondens ändamål och förvaltningen av fondens medel finns i lagen (1928:281) om allmänna arvsfonden. Enligt 1 § denna lag skall den egendom som tillfaller fonden i arv eller genom gåva eller testamente utan sammanblandning med andra medel förvaltas av kammarkollegiet som en särskild fond för främjande av vård och fostran av barn och ungdom samt omsorg om handikappade. Enligt 2 § utdelas stöd ur fonden av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer. I samma paragraf föreskrivs att understöd inte får lämnas för åtgärd, som det åligger stat eller kommun att bekosta. Under vart och ett av budgetåren 1987/88 och 1988/89 anvisades barn-och 30 milj.kr. ur allmänna arvsfonden för stöd till fostran av ungdom (åldrarna ). Fr.o.m. /90 skall enligt beslut av regeringen av de medel ur allmänna arvsfonden som är disponibla för utdelning anvisas för detta ändamål. Enligt departementsförordningen (1982:1177, senast ändrad 1992:46) ansvarar från för stöd ur allmänna arvsfonden för främjande av fostran av ungdomar. Mot bakgrund av den ändrade arbetsfördelningen inom beslutade regeringen om en ny förordning (1992:105) om barn- och , vilken trädde i kraft . Enligt den nya förordningen skall delegationen i fortsättningen överlämna till regeringen att fatta beslut i ärende om stöd ur allmänna arvsfonden, om ärendet är av principiell betydelse eller annars av större vikt och när delegationen anser att stöd i ärendet bör lämnas med mer än . Barn- och har tidigare genom egna beslut reserverat medel ur allmänna arvsfonden för insatser inom särskilda områden. Enligt den nya förordningen är det i fortsättningen regeringen som fattar beslut om denna typ av riktade insatser. I enlighet med beslut skall regelbundet en samlad redovisning av hur allmänna arvsfondens medel fördelas lämnas till (1989/90:SoU3, rskr. Redovisning avseende budgetåren 1988/89 och 1989/90 har lämnats till och 1991 (skr. 1989/90:131 och 1990/91:137). Vid behandling av den första skrivelsen hemställde socialutskottet (1989/90:SoU29) att skulle ge regeringen till känna att en översyn av arvsfondens ändamålsbestämmelse borde göras. Vad gällde utformningen av kommande redovisningar för fördelningen av arvsfondsmedel ansåg utskottet att en fylligare analytisk redogörelse från regeringen behövdes för utskottets granskning. Det skulle vidare vara till fördel för granskningen om regeringen även redovisade den kommande inriktningen av stödet. biföll vad utskottet hemställt (rskr. Regeringen utfärdade direktiv för en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av allmänna arvsfondens ändamålsbestämmelse m.m. (dir. 1991:3). Till utredare har utsetts f.d. lagmannen . Utredaren skall se över allmänna arvsfondens ändamålsbestämmelse samt vissa frågor rörande dess tillämpning och beslutanderätten vid utdelning av stöd ur fonden. Utredaren skall också behandla frågor om uppföljning och erfarenhetsspridning beträffande verksamhet som startats med stöd av medel ur allmänna arvsfonden. Översynen beräknas bli avslutad . Vid behandling av regeringens skrivelse (1990/91:137) som överlämnades till hemställde utskottet (1991/92:SoU13) att regeringens redovisning i fortsättningen borde innehålla såväl en analytisk redogörelse för medelsfördelningen som en detaljerad sammanställning över beviljade ansökningar. Den kommande inriktningen av stödet borde också redovisas. biföll vad utskottet hemställt (rskr. I nu föreliggande redovisning lämnar jag en beskrivning av förvaltningen av allmänna arvsfonden och en redogörelse för regeringens fördelningspraxis. Vidare redovisar jag hur regeringen och barn- och fördelat medlen ur allmänna arvsfonden under /91. Slutligen anges några områden som enligt regeringens beslut bör prioriteras vid fördelningen av stöd ur allmänna arvsfonden under budgetåren 1991/92 och 1992/93. I frågor som rör området fostran av ungdom har jag samrått med statsrådet . 2 Allmänna arvsfondens förvaltning m.m. Allmänna arvsfonden förvaltas av kammarkollegiet (fondbyrån) som en särskild fond, skild från statskapitalet. Fondbyrån betalar ut beviljat stöd efter rekvisition. fondförvaltning är att den skall ske så effektivt som möjligt inom ramen för intressenternas önskemål. En tiondel av de medel som influtit till fonden läggs till fonden. Återstoden får tillsammans med avkastningen delas ut. Fondens bokförda värde uppgick till ca 636 milj.kr. och marknadsvärdet till ca 899 milj.kr. Den nedgång av marknadsvärdet med ca 81 milj.kr. som skett mellan budgetåren 1989/90 och 1990/91 kan hänföras till den allmänna nedgången på aktiemarknaden. Aktiekonsortiets andelsvärde har sjunkit , vilket kan jämföras med Affärsvärldens generalindex som gått ned . Under /92 finns det ca 195 milj.kr. att dela ut. Av dessa medel beräknas 180 milj.kr. Återstoden får kvarstå för förräntning för att delas ut . Bokslut avseende /91 för allmänna arvsfonden bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. När arvsfonden får egendom Avlider någon utan att efterlämna make eller närmare släktingar än kusiner får arvsfonden egendomen i arv om egendomen inte testamenterats till någon annan. Om den avlidne var änka eller änkling tillfaller arvet arvsfonden endast om det därutöver inte finns några arvsberättigade släktingar efter den först avlidne maken. En förutsättning är att dessa t.ex. inte uteslutits från arv på grund av testamente eller att de inte tidigare fått ut vad de är berättigade till. Förutom genom arv får fonden också egendom genom gåva eller testamente. Om det när dödsfall inträffar inte finns någon annan arvinge än allmänna arvsfonden och fonden inte uteslutits från arv genom testamente förordnar tingsrätten en god man att företräda fonden vid boutredningen. Den gode mannen står under kammarkollegiets tillsyn och sköter det praktiska arbetet med boet. När boutredningen är klar redovisar den gode mannen sin förvaltning till kammarkollegiet och betalar in de medel som finns kvar till fonden. har i sitt betänkande (SOU 1991:106) Domstolarna inför 2000-talet föreslagit att uppgiften att utse god man för allmänna arvsfonden flyttas från tingsrätterna till kammarkollegiet. Kammarkollegiet (arvsfondssektionen) företräder arvsfondens intressen och ser till att boet avvecklas på ett riktigt sätt. Det kommer in mellan 1 800 och 2 000 ärenden till arvsfondssektionen. Antalet ärenden har varit ganska . I drygt hälften av ärendena begärs det att kollegiet skall godkänna ett testamente till förmån för någon annan än fonden. I ca 700 - 800 fall har dödsboets egendom slutligt tillfallit arvsfonden. Under /91 kom det in drygt 134 milj.kr. netto till arvsfonden. En strävan är att dödsbona skall avvecklas så snabbt som möjligt så att likvida medel kommer arvsfonden tillgodo och kan delas ut för dess ändamål. Fr.o.m. beslutar kammarkollegiet om försäljning av fast egendom som tillhör allmänna arvsfonden, om egendomens värde är högst 10 milj.kr. Om värdet är högre beslutar regeringen. Syftet med den förändring som skedde har varit att förenkla handläggningen av sådana försäljningar. När arvsfonden avstår från egendom I vissa fall får arv, som arvsfonden fått, avstås till någon annan. Det får ske om det med hänsyn till uttalanden av arvlåtaren eller andra särskilda omständigheter kan anses stämma överens med arvlåtarens yttersta vilja. Arv får också avstås till arvlåtarens släkting eller annan person som har stått arvlåtaren nära, om det kan anses skäligt. Vidare får arv som utgörs av egendom, vilken är av väsentlig betydelse från kulturhistorisk synpunkt eller från natur- eller kulturvårdssynpunkt, avstås till juridisk person som har särskilda förutsättningar att ta hand om egendomen på lämpligt sätt. har det totalt kommit in mellan 60 och 80 ansökningar om avstående . En sådan ansökan skall ges in till i det län där den avlidne bodde. Kammarkollegiet får besluta om avstående när värdet av den egendom som ansökan avser inte överstiger . I övriga fall beslutar regeringen och i vissa fall . Under budgetåret har beslut fattats om avstående från arv till ett värde av ca 9 milj.kr. Kammarkollegiets kostnader för finansförvaltningen av fonden och avvecklingen av dödsbon m.m. betalas ur fonden. Kostnaderna för detta uppgick under /91 till drygt 1,9 milj.kr. resp. drygt 3,5 milj.kr. Vidare har arvoden till de gode männen under /91 uppgått till ca 3,6 milj.kr. I (inkl. barn- och ) är totalt 6 årsarbetskrafter sysselsatta med uppgifter som rör allmänna arvsfonden. Dessa bekostas av budgetmedel. Stöd ur allmänna arvsfonden utgår enligt praxis till juridiska personer, t.ex. föreningar, stiftelser och andra organisationer. Fondens medel skall i första hand användas för stöd till frivilliga och ideella insatser. Stöd utgår till nyskapande och/eller utvecklande projekt, samt i viss utsträckning till informationsaktiviteter samt som bidrag till kostnader för om-, till- och nybyggnad av ungdomslokaler och handikapporganisationernas rekreationsanläggningar. Stöd till nyskapande och utvecklande verksamhet samt till informationsaktiviteter kan enligt gällande praxis utgå under högst . Stöd beviljas då i taget. Stöd ur fonden utgår inte till enskilda personer eller till reguljär föreningsverksamhet. Stöd utgår inte heller till åtgärder som det åligger stat eller kommun att bekosta. Redovisning och utvärdering av beviljat stöd Varje mottagare av stöd ur allmänna arvsfonden skall inom en bestämd tid inkomma med en redogörelse/utvärdering av den verksamhet som angivits i ansökan samt en ekonomisk redovisning av det beviljade beloppet. För flerårsprojekt skall i samband med ansökan för inges en lägesrapport och en ekonomisk redovisning. Mottagare av större projektstöd skall göra mer ingående utvärderingar av effekterna av beviljat stöd. Särskilda satsningar blir föremål för mer omfattande samlade utvärderingar redan från starten. En ny ambition inom barn- och har varit att skapa en utåtriktad dokumentation, vilket under budgetåret skett kring ett par av de större projekten - den s.k. Kulturbudkavlen och aktiviteter med ungdomar från Öst- och . har vidare presenterats en katalog kring miljöprojekt och en katalog om kulturprojekt, vilka erhållit stöd . 3.1 Regeringens fördelning av medel ur allmänna arvsfonden under /91 För /91 fanns 150 milj.kr. för utdelning varav 37,5 milj.kr. avsattes för att främja fostran av ungdom. Av dessa medel har regeringen ställt 27,5 milj.kr. till barn- och förfogande och resterande 10 milj.kr. till för att främja träffpunkter för ungdomar. Utöver detta har regeringen ställt ytterligare 5 milj.kr. ur allmänna arvsfonden till barn- och för- fogande för det s.k. (Projekt för Lokal Utveck- ling genom Samverkan). En redovisning för fördelningen av dessa medel lämnas under avsnitt 3.2. Under budgetåret har vidare 1 685 ansökningar om stöd ur allmänna arvsfonden inkommit till . Regeringen har bifallit 218 ansökningar med ett sammanlagt belopp av . 365 ansökningar har överlämnats till barn- och . Regeringen har beslutat avslå 378 ansökningar från enskilda och 349 andra ansökningar. Dessa senare ansökningar har rört stöd till drift av föreningar, reguljär lägerverksamhet, rekreations- och studieresor inom och utom landet samt lokal utvecklingsverksamhet som redan finns etablerad på andra orter. Under innevarande budgetår fattas beslut i övriga ärenden. I det följande kommer jag att redovisa exempel på hur arvsfondsmedlen fördelats på olika områden, dvs. omsorg om handikappade samt vård av barn och ungdom. Inom området omsorg om handikappade redovisas vidare olika grupper av mottagare av projektstöd. Mer deltaljerade redovisningar lämnas i förteckningar som bifogas till protokollet i ärendet som bilagorna 2-5. Stöd kan enligt praxis utgå till handikapporganisationernas/föreningarnas rekreationsanläggningar, till bidrag för vissa utrustningar av handikapporganisationernas kanslier, till informations- och utbildningsverksamhet och till utvecklings- och förnyelsearbete. Som framgår av bilaga 2 har stöd utgått till olika handikapporganisationer med sammanlagt . för 104 olika projekt. I bilaga 3 redovisas till vilket ändamål medel beviljats och i bilaga 4 redovisas projekten uppdelade på olika målgrupper. 6 handikapporganisationer m.fl. har erhållit sammanlagt . för 5 projekt avseende om-, ny- eller tillbyggnad samt inventarier. Administration/Viss utrustning av organisationernas kanslier 13 organisationer/föreningar har fått sammanlagt . för viss utrustning av sina kanslier. Utbildnings- och informationsverksamhet Handikapporganisationerna har beviljats stöd för 29 projekt med sammanlagt nära 11 milj.kr. i syfte att genom olika informations- och utbildningsinsatser öka kunskapen om de olika handikappen bland medlemmar, olika personalgrupper och allmänhet. Bland annat har Mental Hälsa beviljats . för att utbilda stödpersoner enligt lagstiftningen om psykiatrisk tvångsvård. Medel har utgått till 27 handikapporganisationer/föreningar för 52 olika försöks-och utvecklingsprojekt med ett sammanlagt belopp av . Häri ingår 3 projekt som bedrivs av . Handikapporganisationernas utvecklingsverksamhet bedrivs företrädesvis genom de centrala organisationerna mot bakgrund av att de har den bästa överblicken över vilka områden som behöver utvecklas och att de kan sprida erfarenheterna av utvecklingsarbetet till regionala och lokala föreningar. Även om förbunden står ansvariga för ansökningarna kan verksamheterna bedrivas lokalt. Mental Hälsa (RSMH) har erhållit stöd för 4 projekt, bl.a. för av uppbyggnad av frivillig dagverksamhet i kommunerna i och för kartläggning av psykiskt handikappade ungdomars situation. , Ungdomar och Vuxna (FUB) har beviljats medel för 6 projekt bl.a. för en riksomfattande kampanj för att nå kontaktpersoner inom omsorgsverksamheten och för att tillsammans med och Neurologiskt planera ett projekt om personlig assistans. /föreningar har beviljats medel till 7 projekt och och Unga Synskadade för 3 projekt. Föreningen har fått stöd för 4 projekt och här kan särskilt nämnas ett projekt med försök till utveckling, anpassning och tillämpning av ny teknik för att förbättra dövblindas situation. Hjärnkraft - hjärnskadade har beviljats medel för uppsökande verksamhet och verksamhet för att förbättra hjärnskadades och deras anhörigas situation. DHR har erhållit bidrag för ett kooperativt allaktivitetshus för vuxna hjärnskadade och deras anhöriga. Stöd till föreningar och stiftelser 36 olika föreningar/stiftelser har erhållit sammanlagt . för olika aktiviteter/projekt som rör olika handikappgrupper. Projekten har framför allt varit av utvecklings/försökskaraktär t.ex utveckling av arbetskooperativ med psykiskt sjuka och olika former av idrotts- och fri- tidsaktiviter för handikappade. Furuboda Kursgård och Rehabiliteringscentrum har beviljats medel för ett skriv- och kommunikationscenter och Nordiska rehabiliteringsfonden har beviljats medel för verksamhet för rehabilitering av gravt hjärnskadade ungdomar i samverkan mellan och samt utveckling av ett barn- och ungdomscenter vid . Stöd till kommuner och landsting Stöd ur allmänna arvsfonden kan inte utgå till åtgärd som det åligger stat och kommun att bekosta. Däremot kan stöd utgå till t.ex. kommuner och landsting för att utveckla verksamhet som inte åligger landsting eller kommun enligt lag. Vidare kan stöd utgå när kommun och landsting tillsammans med berörd organisation/förening vill förnya och utveckla verksamhet som visserligen är lagstadgad men där man vill pröva en idé som kan betyda mycket för berörd målgrupps levnadsförhållanden. 15 kommuner och landsting har erhållit sammanlagt . för att tillsammans med berörda organisationer utveckla olika typer av verksamhet. Bibliotek och länsbiblioteket i erhållit sammanlagt . som bidrag för att kunna anpassa biblioteken för synskadade och rörelsehindrade barn och stöd har utgått med . till för vissa kostnader för att anlägga en lekpark som är anpassad för barn och ungdomar med olika typer av handikapp. Vidare har erhållit 1 milj.kr. som stöd för försöksverksamhet med bl.a. familje- verksamhet vid Hälsocentret för Barn, . Stöd till högskolor m.fl. 3 högskolor har erhållit stöd för 4 projekt med sammanlagt . stöd har utgått till för viss projektverksamhet rörande autistiska barn vid Barnneuropsykiatriskt Centrum, vid har beviljats stöd för det s.k. KRISTINA- projektet, en försöksverksamhet för uppbyggnad av socialt nätverk för döva och har beviljats medel för ett projekt om gravt utvecklingsstörda flerhandikappade barns lek och kommunikation. Vidare har Högskolan för lärarutbildning, , beviljats stöd för projektet och i har erhållit stöd för projektet . Stöd till myndigheter har erhållit stöd för 15 projekt med ett sammanlagt belopp av . Stödet har utgått till projekt som ligger utanför institutets ordinarie uppgifter. I enlighet med den i förra årets redovisning (skr. 1990/91:137) angivna kommande inriktningen för stöd ur fonden har sammanlagt 9 milj.kr. ställts till institutets förfogande för att utveckla bl.a. datateknik som kan öka handikappade personers självständighet och oberoende. Medlen till institutet avsåg dels ett belopp för fördelning till projektansökningar med syfte att utveckla olika former av teknikstöd, dels ett belopp för att utveckla kunskapscentra för ny teknik för handikappade. Social- styrelsen har beviljats medel för ett bildspel om psykiskt utvecklingsstördas historia. Stöd till studieförbund 5 studieförbund har erhållit stöd för 9 projekt med sammanlagt . Projekten har bedrivits tillsammans med berörda handikappporganisationer och rört utveckling av verksamhet för psykiskt sjuka personer och personer med utvecklingsstörning. Vård av barn och ungdom Medel har beviljats till 25 projekt med ett sammanlagt belopp av nära 9 milj.kr. Projekten har främst varit av utvecklingskaraktär och några projekt har fått stöd för att framställa informationsfilmer, t.ex. för en film om barnmisshandel och för en film om sexuella övergrepp på barn. Som exempel på utvecklingsprojekt kan nämnas Rädda barnen som har erhållit 1 milj.kr. för ett projekt om föräldrautveckling "Anonyma föräldrar" och som har beviljats . har avsatts till stöd till frivilligorganisationer som genom projektverksamhet sprider information om . Under budgetåret har 14 milj.kr. kronor fördelats till 26 projekt. (Projekten redovisas i bilaga 5.) Vidare har stöd utgått med 7 milj.kr. till den s.k. ATHENA- gruppen vars uppgift är att förstärka de drogförebyggande insatserna som riktas till ungdom. 15 kommuner har fått stöd för att utifrån en brett sammansatt grupp av ansvariga myndigheter och representanter från organisationer förstärka det lokala drogförebyggande arbetet. Dessutom har alla kommuner uppmanats och genom en konferens stimulerats till en närmare samverkan för att utveckla dessa insatser. Inför en temavecka i skolan (v. 15 1991) utvecklades ett idéhäfte för lärare och ett drogbibliotek skickades till alla skolor som önskade. Genom en tävling i skolan uppmanades eleverna att presentera höjdpunkter i livet utan droger. Under temaveckan genomfördes också en nationell mediainsats, då ATHENA-gruppens budskap förmedlades på bussar över hela landet och i TV:s alla kanaler. Tillsammans med föreningarna utarbetades ett metodmaterial för föreningsledare - "Se möjligheterna". Föreningarna uppmanades också att genomföra utåtriktade aktiviteter under temaveckan. Regeringen har beslutat avsätta 5 milj.kr. för det s.k. PLUS- projektet som redovisas under avsnitt 3.2. 3.2 Barn- och fördelning av medel ur allmänna arvsfonden under /91 Barn- och har haft regeringens uppdrag att fördela medel ur allmänna arvsfonden till "fostran av ungdom". Med ungdom avses här åldrarna . Barn- och har under budgetåret fördelat totalt . Detaljerade redovisningar har fogats till protokollet i ärendet som bilagorna 6-8. Stöd till ungdomsprojekt har beviljats främst till föreningar för verksamhet som är nyskapande och utvecklande. Inriktningen från barn- och sida har till stor del varit att ge stöd till projekt där ungdomar blivit delaktiga genom att själva utveckla verksamheter, ofta tillsammans med vuxna. Ansökningar under /91 Totalt behandlades 1 000 ansökningar. Av dessa beviljades 204 stöd medan 600 ansökningar avslogs och 196 blev föremål för annan åtgärd, t.ex. besvarades med brev eller överlämnades för prövning hos annan myndighet. Av de ansökningar som avslagits var 138 inlämnade av enskilda personer och avsåg främst studier eller utlandsresor. Övriga ansökningar vilka fått avslag har huvudsakligen avsett reguljär föreningsverksamhet, inköp av kapitalvaror eller ansökningar om stöd till vad som ansetts åligga stat eller kommun att bekosta. Fördelning efter organisation . som fördelats har . gått direkt till föreningar som sökt medel efter sedvanlig ansökan. fördelats genom det s.k. PLUS- projektet (Projektet för Lokal Utveckling genom Samverkan) samt . fördelats av för utvecklingsinsatser inom det lokala föreningslivet. Bland de organisationer som fått stöd direkt från barn- och återfinns frikyrkliga organisationer/trossamfund (. ), kultur- och folkbildningsorganisationer utom studieförbund, (.) och idrottsorganisationer (). Inom gruppen övriga organisationer (.) ryms såväl sådana föreningar som grundar sig på något specialintresse (t.ex. hobbyorganisationer) som s.k. idéburna organisationer där samhällsfrågor i allmänhet står i centrum (t.ex. Unga Örnar, Vi Unga, Aktiv Ungdom). Beviljade stöd har avsett föreningslivets utvecklande eller nyskapande verksamhet samt i viss utsträckning lokaler för ungdomsverksamhet. Projekt där ungdomar blivit delaktiga genom att själva utveckla verksamheterna har i särskilt hög grad fått stöd, liksom samverkansprojekt. Fördelning utifrån ändamål Stöd har beviljats till ungdomslokaler, specialsatsningar och särskilt utvecklingsstöd enligt följande: Under /91 har . beviljats i stöd till lokaler för ungdomsverksamhet. Stödet har avsett t.ex. om- , till- eller nybyggnad. Vissa liknande stöd till ungdomslokaler har getts även inom ramen för . Kulturbudkavlen har fått stöd till olika typer av kulturprojekt där ungdomars egen skaparkraft satts i centrum. Satsningen startade och pågår t.o.m. . Under /91 beviljades stöd med sammanlagt De flesta projekten har byggt på ett samarbete mellan pro- fessionella kulturarbetare och ungdomar. Kulturbudkavlen har arbetat för att stärka den sociala och kulturella identiteten för dem som behöver detta. En dokumentation av 13 musik- och teaterprojekt har gjorts. Av den framgår bl.a. att Kultur- budkavlen har funnit en arbetsmetod som är användbar för att främja ungdomars eget kulturskapande. En utvärdering av hela Kulturbudkavlen kommer att göras. Dansbudkavlen är en motsvarande satsning 1991 som syftat till att i samarbete med professionella dansare och koreografer stimulera ungdomars aktiva intresse för olika dansarter. Stöd har under /91 beviljats med sammanlagt . Aktiviteter med ungdomar från öst- och En satsning på stöd till aktiviteter med ungdomar från öst- och gjordes våren och .