prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringen har beslutet om propositiontill i vilken det föreslås att delas in i tregeografiskt sammanhängande valkretsar: en för kommun samt en nordlig ochen sydlig. Den nya valkretsindelningen är avsedd att tillämpas förste gångenvid riksdagsval. 2.2 Offentlighet och sekretess Prop.1992/93:100 Bilaga 3 -Sekretesslagen justeras ibegränsad utsträckning med anledning av EES-avtelet. -Ändringar i sekretesslagenövervägs bl.a. i fråga om sekretess i anmälan till , tjänstetillsättningsärenden och bams tillgång till uppgifter ombiologiska föräldrar. olika aspekter framträdande del av den svenska rättsordningen är principenom allmänna handlingars offentlighet. Offentlighetsprincipen begränsas genomregler om sekretess. Sekretesslagen (1980:100) antogs av år 1980.Lagen innefetfer en samlad reglering av sekretess för allmänna handlingar ochtystnadsplikt för offentliga fiinktionärer. Lagens tillämpning följs med storuppmärksamhet från sida. Förslag till ändringar isekretesslagen läggs fram fortlöpande i mån av behov. Flera ändringar har trätti kraft också . Medanledning av EES-avtelet har det inom departementet uterbetets enpromemoria rörande ändringar i sekretesslagen. Promemorian harremissbehandlats och lett till proposition till (prop. 1992/93:120).I propositionen föreslås vissa begränsade justeringar av sekretesslagen i syfteatt uppfylla de krav som avtelet ställer. har antegitlagförslaget (bet. 1992/93:KU 11, rskr 1992/93:77). Vidarefortgår inom departementet arbetet med en promemoria som skallbehandla flera olika sekretessfrågor. Bl.a. frågor om sekretess i anmälan tillHälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd (1990/91 :KU10, rskr. 30), sekretess itjänstetillsättningsärenden, bams tillgång till sekretess-belagt materialrörande biologiska föräldrar (1989/90:KU8y, 1989/90:SoU28 och 1990/91:KU10p.ll), konkursförvaltares rätt aft få te del av revisionspromemorior somupprättets inom skatteförvaltningen beträffande konkursgäldenärer och sekretessi vissa regeringsärenden. Avsikten är att promemorian skall remissbehandlasunder vintem och att en remiss skall överlänmas till lagrådet . I anslutning till behandling av fråganom en ny kommunallag (1990/91:KU38) uppkom vissa frågeställningar rörandesekretess. Dessa frågor är nu föremål för utredning i (C 1992:01). Prop.1992/93:100 Bilaga 3 - kommer att lämna ett förslagtill en ny datelag . År1989 tillkallade dåvarande chefen för efter regeringensbemyndigande en särskild utredare för att göra en översyn av datelagen frånsåväl saklig som lagteknisk synpunkt (Dir. 1989:26). Utredningen, som haranfegit namnet (Ju 1989:02), avlämnade ettdelbetänkande (SOU 1990:61) Skärpt tillsyn - huvuddragen i en reformeraddafelag. I detfe har redovisats vissa principiella överväganden omutgångspunkter för en framtida dafelag, vilka skulle kunna tjäna som riktlinjerför det fortsätfe arbetet. avlämnade utredningen delbetänkandenaPersonregistrering inom arbetslivs-, forsknings- och massmedieområdena (SOU1991:21) och Vissa särskilda frågor beträffende integritetsskyddet påADB-området (SOU 1991:62). De tre betänkandena har remissbehandlats.Utredningen slutför nu sitt arbete genom att uferbefe och redovisa ett förslagtill en ny dafelag. En fråga som därvid är aktuell är anpassning tilleventuellt kommande EG-direktiv om skydd för den personliga integriteten. Detfearbete sker under parlamentorisk medverkan med sikte på att bli slutfört ibörjan av . Prop.1992/93:100 Bilaga 3 -Rättsprövningslagen ses över avden kommitté som skall utreda frågan om utvidgat skydd för gmndläggande fri-och rättigheter samt ökade möjligheter till domstolsprövning av normbeslut ochförvaltningsbeslut. -JK:s arbetsuppgifter ses övermed inriktning på konflikter som kan uppstå mellan de olika arbetsuppgiftema. Den1 trädde lagen (1988:205) om rättsprövning av vissaförvaltningsbeslut i kraft (prop. 1987/88:69, KU 38, rskr. Genom lagenhar Regeringsrätten fått rätt att i vissa fell undanröja ett beslut i ettförvaltningsärende som rör tillämpningen av civilrättsliga normer eller ingreppi enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden. En fömtsättning är attden rättstillämpning som ligger till gmnd för beslutet strider mot gällanderättsregler. Ivänfen på erfarenheter från tillämpningen har lagen gjorts tidsbegränsad. Denskulle urspmngligen tillämpas på beslut som meddelades den 1 juni1988 - . Lagen har emellertid -med oförändrattillämpningsområde - förlängts att fortsätfe att gälla under ytterligare tre åri avvaktan på en slutlig utvärdering av dess tillämpning. Dessutom har någrajusteringar gjorts i lagens regler om förferandet i Regeringsrätten (prop.1990/91:176, KU12, rskr. Enligt utfelanden i propositionen om förlängdgiltighet av lagen är det för tidigt att definitivt fe ställning till om lageni dess nuvarande form skall perma-nenfes eftersom äimu inteprövat något klagomål över beslut som meddelats med stöd av lagen. Till dettokommer att departementens arbete, under samordning av Stotsrådsberedningen,med översynen av instonsordningen i de ärendegmpper lagen omfettor ännu inte äravslufet. Det kan här också nämnas att en övergång till domstolsprövning iflera ärendegmpper aktualiseras även av den orsaken att skall anpassasig till krav som uppställs i vissa EG-direktiv. Som jag redan nämnt ingårfrågan om vidgade möjligheter till domstolsprövning av normbeslut ochförvaltningsbeslut bland de frågor som utreds av Fri- och rättighetskommittén.I uppdraget ingår att överväga hur en framtida reglering bör vara utformad påområdet. Mot bakgmnd av bl.a. ett tillkännagivande avriksdagen (1989/90:KU15, rskr. 109) pågår en översyn av JK:s arbetsuppgifterm.m. vilken görs av en särskild utredare. (Dir. 1991:110). I enlighet med riksdagensbeslut är översynen inrikfed särskilt på de konflikter som kan uppkomma emellanJK:s olika arbetsuppgifter men även på en renodling av verksamheten. Utredarensarbete beräknas vara avslufet . 3 Civilrätt 3.1 Allmänt Prop.1992/93:100Bilaga 3 På det civilrättsligaområdet har reformarbetet i hög grad dominerats av enanpassning av viktiga delar av svensk civilrätt till EG-rätten. Sålunda harsådan anpassning skett såväl vad gäller den kommersiella kontraktsrätten (t.ex.lag om handelsagentur) som när det gällt konsumenträtten (t.ex. nykonsumentkreditlag och ändringar i hemförsäljningslagen). Också inomförsäkrings- och skadeståndsrätt har det skett en sådan anpassning (t.ex.ändringar i trafikskadelagen och införandet av en produktansvarslag). Ävenvissa andra delar av civilrätten har berörts. Det gäller t.ex. festighetsrättoch aktiebolagsrätt. De åteganden att anpassa svensk civilrätt till som görs genom det s.k. EES-avtelet har i och med dessalagstiftningsåtgärder i stora delar redan fullgjorts. På några områden, därSverige i EES-avtelet får anstånd med att genomföra lagändringama, återståremellertid lagstiftningsarbete. Mest omfattande är därvid det lagstiftningsarbetesom skall ske på associationsrättens område. I och med att arbetet med EG-anpassningen nu tillstora delar är avklarat finns det utrymme att använda lagstiftningsresursema påcivilrättens område för andra reformbehov. Därvid kommer särskilt reformbehovetpå bostedslagstiftningens område i blickpunkten men det finns också andraangelägna lagstiftningsuppgifter. I det följande lämnas en redogörelse förläget i lagstiftningsarbetet inom civilrättens område. -En översyn av vissa frågor medanknytning till konsumentköplagen och konsumentjänstlagen pågår. -Andra delar av konsumenträttenanpassas till . -En ny fastighetsmäklarlagförbereds. Konsumenttjänstlagen(1985:716) trädde i kraft . Konsumentköplagen (1990:932) träddei kraft . Med anledning av bl.a. tillkännagivanden avriksdagen (se bet. 1989/90:LU35 och 1991/92:LU7 och 24) pågår inomJustitiedepartementet ett arbete med en översyn av vissa av reglema i de nämndalagama och reglema om lösöreköp. Som ett led i översynen äger en hearing mm idecember 1992. Som redan här framhållits (se avsnitt 3.1) harlagstiftningsarbetet dominerats av frågan om att anpassa svenskrätt på vissa områden till EG:s regelsystem. gäller i särskilt hög gradpå det Inom EG har man ägnat stort intresse åt Prop. 1992/93:100konsumentskyddsfrågor. Det finns ett stort antel EG-rättsakter som rör Bilaga 3 det konsumenträttsliga området. Genom EES-avtelet förbinder sigSverige att införliva på det området med svensk lag. åtegandehar gett upphov till ett antel lagstiftningsärenden inom Justitiedepartementetsområde. En ny konsumentkreditlag (1992:830), ändringar i hemförsäljningslagen(1981:1361) och en ny lagstiftning om s.k. paketresor har antegits av riksdagenoch träder i kraft . Dessa lagändringar medför väsentligaförstärkningar av konsumentskyddet på de berörda områdena. har också beslutet om ändringar ikreditupplysningslagen (1973:1173) som skall träda i kraft den 1 januari 1993.Även i detto fell är det fråga om en anpassning till EG:s rättssystem.Ändringama innebär bl.a. att utländska kreditupplysningsförefeg får möjlighetatt bedriva kreditupplysningsverksamhet i . Ändringama i kreditupplysningslagen baserades påett förslag av kreditupplysningsutredningen (Ju 1991:06, dir. 1991:69). arbefer nu vidare med andra frågor rörande lagstiftningen omkreditupplysningsverksamhet. Bl.a. skall utredningen klarlägga hur intresset aven effektiv kreditupplysningsverksamhet kan främjas utan att kravet påpersonlig integritet och sekretess träds för när. En annan utredning (Ju 1988:01, dir. 1988:15)överväger frågor om leasing av lös egendom m.m. (se avsnitt 3.5). En ny lag om handelsagentur trädde i kraft den 1januari 1992. Lagen, som är förenlig med ett EG-direktiv om handelsagentur, hartillkommit i nordiskt samarbete. Huvudsyftet med lagen är att förstärkaagentens stäUning gentemot huvudmannen bl.a. när det gäller uppsägningstid ochavgångsvederlag. Lagen bygger på ett betänkande av kommissionslags-kommittén(SOU 1984:85). Ett slutbetänkande av den kommittén (se SOU 1988:63) om bl.a.frågor om konmiissionärsbolag har remissbehandlats och övervägs för närvarandeinom . I departementspromemorian (Ds 1992:87) Nyfestighetsmäklarlag föreslås att en ny lag om fastighetsmäklare skall ersätfedén gällande fastighetsmäklarlagen. Förslaget syffer bl.a. till eneffektivisering av registrerings- och tillsynsfunktionema samt en skärpning avkraven på den som söker registrering som festighetsmäklare. Förslagetinnehåller också nya regler om hur mäklaren skall utföra sitt uppdrag.Promemorian har remissbehandlats och förslagen övervägs nuinom . Prop.1992/93:100 Bilaga 3 -Frågor om ersättning för ideellskada utreds. Ett delförslag remissbehandlas . -Reglema om det allmännasskadeståndsansvar ses över. -En reformering avförsäkringsavtolsrätten förbereds. Ocksåpå det ersättningsrättsliga området har det, som tidigare nämnts (se avsnitt3.1), skett en anpassning av svensk rätt till EG:s rättssystem. trafikskadelagen och reglema om produktansvar. Pådet skadeståndsrättsliga området pågår vid sidan härav en utveckling i riktningmot att ge de skadelidande ökade möjligheter att få ersättning för sina skador.Bl.a. undersöker en kommitté (Ju 1989:01, dir. 1988:76) möjlighetema till attförbättra ersättningen för ideell skada. I konunitténs uppdrag ingår bl.a. attdiskutera ersättningsnivån, ersättningsprinciper och metoder för att bestämmaersättningen. Konunittén har lagt fram ett delbetänkande (SOU1992:84) Ersättning för kränkning genom brott. I betänkandet föreslås nyaregler om ersättning för lidande som någon tillfogar annan genom brott mot denpersonliga friheten eller annat integritetskränkande brott. Betänkandet remissbehandlasför närvarande. arbeter en parlamenteriskkommitté med att göra en översyn av reglema om det allmännas skadeståndsansvar(Ju 1989:03, dir. 1989:52). Kommittén väntes redovisa resultetet av sinaöverväganden . Beträffandeskador som uppkommer vid transport av ferligt gods deltor i detintemationella arbetet i olika FN-organ för att förbättra de skadelidandessituation vid olyckor av större omfettning. InomFN:s sjöfartorganisation, IMO, bedrivs ett arbete på enkonvention om skadeståndsansvar vid sjötransport av ferligt gods. Närdet gäller atomansvar deltor i det intemationella arbete med attrevidera den s.k. som pågår inom lAEA.Arbetet syfter till att förbättra de skadelidandes rätt till ersättning förskador till följd av atomolyckor samt till att förmå fler länder att anslutesig till konventionssystemet. Avsikten är att en konferens om revision avWienkonventionen skall äga mm . Inom atomenergiorganNEA följs arbetet inom I AEA som en modemisering av den s.k.Pariskonventionen och en tilläggskonvention förbereds. Sverigedelter aktivt i även dette arbete. Undervåren 1989 anordnade en hearing som ett förste led i enallmän utvärdering av trafikskadelagen. Några av de synpunkter som framfördesvid hearingen har behandlats i prop. 1992/93:8 om den svenska trafikskadelagens anpassning till EG:s Det gäller bl.a. frågan om införandet av en självrisk på ersättning vidsakskada som vållats av okänt fordon. har fettet beslut i de frågorsom rör EG-anpassningen men däremot ännu inte beslutet i de övriga frågor sombehandlas i propositionen. Påförsäkringsavtelsrättens område pågår ett omfettande nordisktreformarbete. Till gmnd för arbetet i ligger försäkringsrättskommitténsbåda betänkanden (SOU 1986:56) Personförsäkringslag och (SOU 1989:88)Skadeförsäkringslag. Inom pågår ett arbetemed att omarbefe de förslag som kommittén lagt fram, bl.a. med hänsyn till denintemationella utvecklingen och vad som framkom vid remissbehandlingen avkommittéför-slagen. En redovisning av resulfetet av departementets arbetebedöms kunna ske . Slutligen kan här nämnas att frågan om enobligatorisk ansvarsförsäkring för fritidsbåtor övervägs iJustitiedepartementet. Frågan har diskuterats vid nordiska överläggningarsenast . Prop.1992/93:100 Bilaga 3 -Enskilda hyresgäster ges rättatt ste utanför det kollektiva hyresförhandlingssystemet. -Ytterligare förslag läggs framför att underlätte,övergång från hyresrätt till bostadsrätt. -Det skall bli lättare att vräkahyresgäster på gmnd av störande beteende. Påbostedslagstiftningens område uterbetes nu inom tvåpromemorior som sänds ut på remiss. Den ena behandlar hyresgästersrätt att stå utenför det kollektiva hyresförhandlingssystemet och att i ställetsjälva få förhandla med hyresvärden. I promemorian behandlas dessutom frågan omatt det skall kunna finnas flera olika förhandlande hyresgästorganisationer somföreträder hyresgäster i ett och samma hus. Förslagen i promemorian i dessadelar får konsekvenser också för den s.k. förhandlingsersättningen. Promemorianbehandlar också vissa hyreslagsfrågor. Bl.a. föreslås att de allmännyttigabostedsföretogens hyror inte längre skall utgöra förstehandsnorm vid hyressättning.Hyrorna i det private festighetsbiståndet kan därmed komma att få lika storbetydelse vid hyressättningen. andra promemorian föreslås lagändringar i syfte att ytterligare underlätfeen övergång från hyresrätt till bosfedsrätt. Bl.a. föreslås en ny ordning sominnebär att en säljare av en festighet som förvärvas av en bosfedsrättsföreningför ombildning från hyresrätt till bosfedsrätt skall kunna "liggakvar" i fastigheten genom att förvärva en option till bosfedsrätt. Vidareföreslås att den s.k. ombildningslagen skall omfatto också fastigheter som ärtexerade som småhus. I en proposition (prop. 1992/93:144) som nyligenhar lämnats till föreslås att det minsto antol medlemmar som krävsför en ekonomisk förening eller en bostodsrättsförening skall sänkas från femtill tre. Även en sådan lagändring är ägnad att underlätto en övergång frånhyresrätt till bosfedsrätt. IJustitiedepartementet pågår arbete på en lagrådsremiss med förslag om ändringari hyreslagstiftningen. Ändringama bygger på vissa av de förslag som lagts frami hyreslagskommitténs betänkande (SOU 1991:96) Ny hyreslag. De frågor sombehandlas i lagrådsremissen gäller vräkning av hyresgäster på gmnd av bristandebefelning eller störande beteende, avsfeende från besittningsskydd, bortfegandeav den s.k. treårsspärren för byte av lägenhet samt ansvaret för tidigarehyresgästs skulder. Förslagen i lagrådsremissen kommer bl.a. att innebära attdet skall bli lätfere att vräka störande hyresgäster. InomJustitiedepartementet pågår ett beredningsarbete beträffande också andraupplåtelseformer, nämligen kooperativ hyresrätt samt ägarlägen-heter. Densenare frågan kommer att redovisas i en departementspromemoria. Prop.1992/93:100 Bilaga 3 -Utlänningar får fr.o.m. den 1januari 1993 rätt att fritt förvärva fastigheter i med visst undanfegbeträffande fritidsfastigheter. -Möjlighetema att bilda småjordbmks- och skogsbruksfastigheter utvidgas. -Ett förslag till lagstiftningom skydd för jordbmksarrendatorers investeringar remissbehandlas förnärvarande. -Vissa rationaliseringar avinskrivningsväsendet övervägs. Sverigesnärmande till EG föranleder en omfettande avreglering av utländska medborgaresförvärv av fast egendom här i landet. En proposition om det (prop. 1992/93:71)har anfegits av . Den nya lagstiftningen, som träder i kraftden , innebär att den nuvarande förvärvskontrollen i huvudsakavskaffes. Endast beträffende fritidsbostäder skall det i fortsättningen gällavissa förvärvsrestriktioner. Sedanlång tid har ett omfettande reformarbete bedrivits på fastighetsbildningensområde. har på gmndval av prop. 1991/92:127 beslufet ombetydande ändringar i bl.a. reglema om festighetsreglering. övervägs vissaytterligare ändringar i festighets-bildningslagen, vilka syftor till att göradet lättore att bilda små jordbmks- och skogsbmksfastigheter. InomJustitiedepartementet har utorbetots en promemoria (Ds 1992:125) Fastighetsbildningför lands- bygdsutveckling som förnärvarande är föremål för remissbehandling. En framställning från kammarkollegiet om ändradeersättningsregler vid Bilaga 3 omprövning av tillstånd till s.k.vattenföretog har remissbehandlats och övervägs inomJustitiedepartementet. På jordabalkens område har pågmndval av proposition 1992/93:6 ~ beslutot om vissa ändringar i de grannelagsrättsligaregleraa. Ändringaraa innebär att tomträttshavare i dessa sammanhang i huvudsakliksfells med fastighetsägare. Vidare har anfegit enproposition (prop. 1992/93:23) där det föreslås vissa kompletteringar avregleraa om tillbehör till fest egendom. Dessa lagändringar i jordabalkenträder i kraft . Inom finansmarknaden har utvecklats en avfelstypsom kallas fastighetsleasing eller fastighetsrenting. Denna avtolstyp, sombmkar betecknas som ett mellanting mellan köp och hyra, har behandlats i ettdelbetänkande (SOU 1991:81) av leasingutredningen. Remissutfellet visar att någon lagstiftning i enlighet medutredningens förslag inte bör ifrågakomma. Inom övervägsnu vilken åtgärd som i stället kan komma i fråga. Det finns dock anledning attavvakfe med det slutliga avgörandet av den frågan till dess att utredningensslutbetänkande om övriga leasingfrågor föreligger. har avlämnat sittslutbetänkande (SOU 1992:109) Investeringar och andra arrenderättsliga frågor.I betänkandet presenteras bl.a. ett förslag till lösning av den längediskuterade frågan om hur en jordbmksarrendator skall kunna få ett rättsligtskydd för sina investeringar på arrendestället. Betänkandet, liksom det avkommittén tidigare avgivna delbetänkandet (SOU 1991:85) om friköpsrätt vid s.k.historiska arrenden, är nu föremål för remissbehandling. tillkallades en särskild utredare meduppgift att undersöka om det finns skäl att införa ett nytt system förpantsättning av fastigheter. Utredaren fenn emellertid att det för närvarandeinte fmns skäl för en sädan reform. I stället uferbetes nu inomJustitiedepartementet en promemoria rörande ett papperslöst inteckningssystemm.m., där en något mindre långtgående reform på festighetspanträttens områdekommer att föreslås. Promemorian, som också fer upp förslag tillrationaliseringar på inskrivningsrättens område, kommer att sändas utpå remiss. 3.6 Bolagsrätt och annan associationsrätt Prop.1992/93:100 Bilaga 3 -Svensk aktiebolagsrätt anpassastill . -En proposition med förslag tilllag om stiftelser läggs fram. -Frågan om möjligheten att bildaenmanshandelsbolag övervägs. Denaktiebolagsrättsliga lagstiftningen har tillkommit i nordiskt samarbete underåren 1973 - 1978. De nordiska lagama har därefter ändrats vid olika tillfällen. I enlighet med åfeganden i EES-avtelet haraktiebolagslagens, bankaktiebolagslagens och försäkringsrörelselagens regler ombundna aktier upphävts med verkan fr.o.m. . Som ett led iEG-anpassningen har vidare bl.a. kravet på bosättning i för vissabefettningshavare i bl.a. aktiebolag ändrats till att gälla krav på bosättninginom EES. tillsattes en kommitté,aktiebolagskommittén (Ju 1990:08, dir. 1990:46, 1991:89 och 1991:98) som isamråd med motsvarande kommittéer i och ser överaktiebolagslagen. Kommittén har överlämnat delbetänkandet(SOU 1992:83) Aktiebolagslagen och EG, viUcet innehåller förslag till enanpassning av den svenska aktiebolagsrätten till flera av EG:s direktiv på detbolagsrättsliga området. I betänkandet föreslås bl.a. att aktiebolagen skalldelas in i två kategorier (publika aktiebolag och privato aktiebolag) samt attaktiekapifelet i publika aktiebolag skall uppgå till minst 100 000 kr.Betänkandet remissbehandlas . En proposition på gmndval avbetänkandet kommer att avlämnas . skall även överväga bl.a. frågor som rör' aktiebolagets fmansiella instmment, aktiebolagens organisation och aktieägaraas minoritetsskydd. Kommittén hargenom tilläggsdirektiv fått i uppgift att överväga om detfinns skäl att modifiera förbudet för ett aktiebolag att förvärva egna aktier. En lagrådsremiss med förslag till lag om stiftelserberäknas kunna överlämnas till lagrådet . Lagförslagetinnehåller en omfettande civilrättslig reglering av stiftelseinstitutet samtregler om den offentliga tillsynen över stiftelsema. En proposition beräknaskunna lämnas till . I en proposition (prop. 1992/93:144) som nyligenhar lämnats till , föreslås att det minsfe anfelet medlemmar som enekonomisk förening eller en bosfedsrättsförening ~ får ha skall sänkas frånfem till tre. Inom övervägs ett förslag omvissa restriktioner när det gäller aktiebolags rätt att välja firma (seriksskatteverkets rapport 1987:8). Påhandelsbolagsrättens område övervägs inom fråganom gränsdragningen mellan handelsbolag och enkla bolag(se SOU 1989:34, prop.1989/90:110 och departementspromemoria om enmanshandelsbolag). Enproposition med förslag till nya regler på detfe område kommer att avlämnastill . Redovisningskommitténhar till uppgift att göra en översyn av redovisningslagstiftningen. Kommitténhar genom tilläggsdirektiv (dir. 1992:19) även fått i uppgift att ~ omnödvändigt med förtur lägga fram förslag till de förändringar avredovisningslagstiftningen som föranleds av åfeganden enligtEES-avtelet. Enligt tilläggsdirektiven skall kommittén utreda även frågan ombokföringsnämndens ställning. Prop.1992/93:100 Bilaga 3 -Svensk immaterialrätt anpassastill . -Förslag om ändringar iupphovsrättslagen läggs fram. -Genteknikberedningensbetänkande remissbehandlas. Medanledning av prop. 1992/93:48 har beslutet om omfettandeändringar i den immaterialrättsliga lagstiftningen. Ändringama har gjorts föratt anpassa svensk rätt på detfe område till EG:s rättssystem. EES-avfelet innebär att framtida EG-lagstiftningkan komma att bli gällande för . Detfe kommer att bli föremål föröverväganden och förhandlingar från fell till fell. pågår arbeteinom EG på olika lagstiftningsprojekt inom bl.a. upphovsrätten ochmönsterrätten. EGhar anfegit en förordning om förlängt skydd för läkemedelspatent. Det äravsikten att förordningens bestämmelser skall gälla inom hela EES efter beslutav . Inom har uferbefets enpromemoria (dnr 92-3397) som behandlar frågan om införlivande med svensk rättav ett sådant beslut. Promemorian har remissbehandlats och förslagen i denövervägs nu inom . Inom (World Intellectual PropertyOrganization) pågår ett arbete på att harmoniserapatentlagstiftningen i världen.