prop · GG03236 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93:236 om ägande av den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten Regeringenöverlämnar denna proposition till . Vidregeringssammanträdet har chefen för varit föredragande. Ipropositionen föreslås att , ochSveriges skall ägas av tre för ändamålet bildade stiftelser.Propositionen har utarbetats under medverkan av en beredningsgmpp där ledamöterfrån samdiga riksdagspartier deltagit. Dennya ägarordningen föreslås träda i kraft , 1 1992/93. Regeringensproposition Prop,i992/93:236 Ägande av den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten 1 Ärendet och dess beredning 1.1 Inledning Verksamheten vid har liksom viddess föregångare bedrivits i aktiebolagsform. Sedan 1966 års riksdagsbeslut harSveriges Radio ägts av folkrörelserna , näringslivet ochpressen . omorganiserades till en koncern medSveriges som moderbolag och ägare till samdiga aktier i dotterföretagenSveriges , , ochSveriges . ingår i koncernen även () som handhar uppbörden av TV-avgifier och avgifiskontroll. I proposition 1990/91:149 om radio- och TV-frågorföreslogs riktlinjer inför eu riksdagsbeslut om nya avtal mellanstaten och Radio-företagen inför den avtalsperiod som påbörjades den 1januari 1993.1 propositionen föreslogs bl.a, att ochSveriges skulle föras samman till ett ljudradioföretag.Riksdagen hade ime något au invända mot förslaget (bet, 1990/91:KU39, rskr,1990/91:370), beslutade (bet, 1991/92;KrU28, rskr.1991/92:329) att godkänna regeringens förslag i propositionen 1991/92:140 omden avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten 1993-1996 m,m. Beslutetinnebar bl,a, följande. Avtalet mellan staten och public service-företagenskall omfatta tiden - , De tre programföretagenSveriges Television, (Riksradio och Lokalradiosammanslagna) och skall vara självständiga aktiebolag.Moderbolaget skall upphöra. Programföretagen skall gemensamt äga Radiotjänst i KimnaAB, Aktierna i de tre programföretagen skall fördelas annorlunda mellan ägargmppernaän som skett i moderbolaget , Pressen, näringslivet,folkrörelserna samt en ny ägargrupp bestående av konstnärliga och vetenskapligaakademier och oberoende kulturella sammanslutningar skall erbjudas att bliägare till bolagen. Om enskilda ägare, t.ex. på gmnd av jäv, inte kan kvarståsom ägare skall aktiema hembjudas staten. Del skall vara möjligt för regeringenatt sälja aktier som den förvärvat genom hembud till viss stiftelse,folkrörelse, akademi, sammanslutning eller annan som är au hänföra till någoneller några av de fyra ägargrupper som skall finnas i fortsättningen. Förinledningen av skall aktierna fördelas så att pressenhar , näringsUvet , folkrörelserna och den nya ägargrappen . En efter riksdagsbeslutet sammanträffade chefenför med företrädare för de tre nuvarandeaktieägargrupperna. förklarade sig då ha föravsikt att i konstmkdv anda medverka de ägarför- Prop,1992/93: 236 ändringarsom fömtsattes i beslut. En arbetsgmpp, i vilken ingick representanterfrån och ägargmpperna samt en representant förmoderbolagets direktion, fick till uppgift au diskutera tekniska frågor ianslutning till verkställandet av riksdagsbeslutet. En plan för genomförande togsfram. Några tekniska hinder för genomförandel av riksdagsbeslutet ansågs intefinnas. skrivelse till förklarade emellertidde nuvarande ägargrupperna gemensamt att det enligi deras uppfattning inteskulle kunna bildas några ägargmpper från press och näringsliv och au fömtsättningamaför alt realisera beslut angående den avgiftsfinansierade radio- ochTV-verksamheten 1993-1996 m.m, i detta avseende därmed syntes brista. Riksdagensbeslut rörande ägandet av pubhc service-företagen kunde således integenomföras fullt ut. Medanledning av ägamas besked underrättade regeringen i skrivelse (1992/93:147)om de ändrade förutsättningama för ägandet avden avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten, bemyndigaderegeringen chefen för att tillkalla en särskild utredaremed uppdrag att lägga fram förslag om hur public service-företagen borde ägas iframtiden (Dir. 1992/93:100), Företrädare för samtiiga nuvarande ägargmpperförklarade sig villiga att kvarstå som ägare till till den 1juli 1993, medan det utreddes hur ägandet skulle ordnas . Densärskilde utredaren, advokaten , avlämnade den 12 febmari 1993betänkandet Ägandet av radio och television i allmänhetens tjänst (SOU1993:17). En sammanfattning av utredningens överväganden och förslag redovisasi avsnitt 1.2. Deändrade fömtsättningama avser endast ägandet av public service-företagen. Somnyss nämnts innebar beslut bl.a, att moderbolaget skallupphöra och att programföretagen skall utgöra tre självständiga aktiebolag.Regeringen ansåg emellertid inte att det kunde begäras av de nuvarande ägamaatt de för en så kort övergångstid som förutsattes skulle medverka till denomfördelning av aktiema som beslut förutsatte. Riksdagsbeslutet hardärför inte genomförts såvitt det avsåg att moderbolaget skulle upphöra, att aktiemai Radiotjänst i skulle fördelas mellan programföretagen samt an enfjärde ägargmpp bestående av konstnärliga och vetenskapliga akademier ochoberoende kulturella sammanslutningar skulle bildas. Riksdagensbeslut har genomförts i övriga delar. De nuvarande ägarna kvarstår som ägare imoderbolaget som äger aktierna i dotterföretagenSveriges , , i . Moderbolaget, som antagit firmanSveriges , står även kvar som ägare till fastighetema.Moderbolaget svarar för de uppgifter som enligt lag åvilar moderbolag i en koncemsåvitt avser räkenskaper och redovisning.Programföretagen har övertagit moderbolagets funktioner i Prop.1992/93: 236övrigt. Avtal mellan staten och programbolagen har träffats för perioden den 1januari 1993-den 31 december 1996. Däremot har inte något nytt avtal träffatsmed moderbolaget, eftersom moderbolaget inte längre har något ansvar förprogramverksamheten, I moderbolagets och i de tre programföretagensbolagsordningar har införts bestämmelser om hembudsskyldighet till staten.Antalet ledamöter i programföretagens styrelser har sedan den 1 januari 1993minskats till nio personer. har beslutat om medelstilldelning direkttill de tre programbolagen. Enligt särskilt avtal svarar Televisionför förvaltningen av mndradiomedlen. Del bör i sammanhanget noteras all det stadiga inflytandetgenom beslut har tonats ned i två viktiga avseenden. För del första skall och regeringen ange deallmänna förutsättningama för pubhc service-verksamhetens uppdrag ochorganisation för hela avtalsperioden. torde således inte komma attompröva fömtsättningama under löpande avtalsperiod såvida inte mycketspeciella omständigheter motiverar det. För det andra skall regeringen utgå från nya principer vidvalet av personer till programföretagens styrelser. vände sigregeringen enligt en etablerad sed till de större partierna i förnominering av ledamöter. Partierna lät sina riksdagsgrupper eller presidier uiseledamöterna. De uisedda hämtades ofta från respektive riksdagsgrupp. Enligtriksdagens beslut skall regeringen i framliden innan de utser ledamöternasamråda med ledarna för samtiiga i representerade partier.Ledamöterna skall hämtas frän ohka sektorer av del svenska samhället, ha stor integriietoch sammanlaget representera den kunskap och erfarenhet som är relevant förverksamheten, 1 kulturulskotlets betänkande Ägande av den avgiftsfinansieraderadio- och TV-verksamheten m.m. (1992/93:KrU8) behandlades regeringensskrivelse (1992/93:147) saml tre motioner som väckts med anledning avskrivelsen, Uiskoiiet föreslog enhälligt att det skulle tillsättas en beredningsgmppmed parlamentarisk förankring, som skulle få i uppgift att - när resultaten avutredningen förelåg - medverka i den fortsatta beredningen av frågan om ägandetav public service-företagen. Regeringen tillsatte en sådan beredningsgrupp underordförandeskap av riksdagsledamoten (). Från övrigariksdagspartier har medverkat riksdagsledamöterna (), ÅkeGustavsson (s), (m), (), (),(nyd), (), () och IngvarSvensson (kds). 1.2 Utredningen om ägandet av public service-företagen m.m. I utredningens betänkande Ägandet av radio och televisioni allmänhetens tjänst (SOU 1993:17) redovisas tre alternativa förslag tillägande av program- föremgen,vilka kortfattat presenteras nedan. Utredaren tar inte ställning till Prop.1992/93:236 vilket av förslagen som bör väljas. Utredarenfömtsätter att koncemförhållandet inte bör åtempprättas. Vidare har utredareninte funnit skäl till att verksamheten i (), SverigesRadio (SR) och () skall bedrivas på annat säu än iaktiebolagsfonm även i fortsätmingen. Utredningensförsta altemativ innebär att aktiema sprids till allmänheten. Man föreslår auallmänheten erbjuds en enhet, en s.k. unit, ä bestående av en aktie i ,en aktie i och en aktie i . Moderbolaget föreslås fatta beslut om nyemissionså att aktiekapitalet i de ue företagen ökas till samraanlagt i de treprogrambolagen. Med en utdelning på av aktiekapitalet, skulle utdelningenuppgå till i SVT, i SR och i UR. För au aktiemaverkligen skall spridas, bör ingen fä teckna fler än tio aktier. Det börinföras regler om rösträttsbegränsning i bolagsordningen så att ingenaktieägare på bolagsstämman får rösta för egna eller andras aktier för mer änexempelvis av aktierna. För att undvika höga distributionskostnader för attskicka utdelningen till varje aktieägare, föreslås att utdelningen koncentrerastill eu fåtal aktieägare genom lottning. En sådan fördelning skulle ävensannolikt skapa större intresse för aktierna. Staten bör uppdra åt lämplig fondkommissionäratt på statens vägnar köpa och sälja aktier. Bolagsstämmanföreslås utse en särskild valberedning för att förberedastyrelsevalen. Styrelseledamöter bör inte ingå i valberedningen. Den förstavalberedningen föreslås utses av moderbolagets styrelse. Ett annat altemativ äratt förslag till den första styrelsen utarbetas av det nuvarande moderbolagetsstyrelse. Utredarensandra altemativ innebär au aktiema i public service-företagen blir stiftelseägda.Utredaren föreslår att tre stiftelser inrättas, benämnda Förvaltningsstiftelsenför , för ochFörvaltningsstiftelsen för . Staten bör tillsammansmed nuvarande ägare komma överens om stiftelsebildningen. Stiftelsebildningenblir därmed inte enbart en stadig angelägenhet. Moderbolaget föreslås stå somstiftare och såsom stiftelseförmögenhet tiUskjuta aktiema i de Uedotterföretagen. Därefter föreslås staten lösa in aktiema i moderbolaget frånde nuvarande ägama. Stiftelsemasstyrelse bör enligt utredaren utses av regeringen och bestå av samraanlagt sjupersoner. Styrelsen bör av förenklingsskäl bli identisk för samtiiga trestiftelser. 1 styrelsen bör ingå personer med erfarenhet från folkrörelser,näringsliv, kulturliv, medier och politik. Styrelseledamot får inte vara medlemav styrelsen för eller anställd i något av public service-företagen. Riksdagsledamot,regeringsledamot eller anställd i fär inte heller varastyrelseledamot. föreslås besluta om hur representanterför stiftelserna skall utöva sin rösträtt pä bolagsstämmorna bl.a. vad gällerval av styrelser samt vid viktigare beslut i bolagens verksamhet. Stiftelsernasstyrelse väljer en majoritet av styrelseledamöterna i program bolagensstyrelser. 1992/93. Utredarens tredje altemativinnebär au staten tar över aktiema i public ser- Prop.1992/93: 236 vice-företagen.För au inte regeringen skall tillsätta samtliga styrelseledamöter iprogrambolagen, föreslås att en förslagsnämnd inrättas. börUtses av regeringen och bestå av sju personer. Nämndens sammansätt-nmg bör varadensamma som angivits för stiftelsestyrelserna enligt ovan. Den av regeringenutsända representanten för bolagsstämman bör vara instruerad att påbolagsstämma rösta enligt förslagsnämndens beslut. ledamöter börinte vara närvarande vid programföretagens bolagsstämmor. eller revisorer bör kunna granska dessa bolag, uuinrevision bör ske i för andra bolag vanlig ordning. Programföretagen bör även undantasfrån den skrivelse till som lämnas rörande bolagensverksamhet. Utredarenlägger även fram vissa för samtiiga ägaralternativ gemensamma förslag. Ibolagsordningarna bör införas en bestämmelse som anger alt verksamhetens syfteinte i första hand är att bereda vinst åt aktieägarna utan att främja rundradiosändningari allmänhetens tjänst. Bolagsordningenbör vidare innehålla samma bestämmelser om hur styrelsema i programföretagenskall utses, oavsett vilket av de Ue ägaralternativen som väljs. Utredaren fömtsätteratt antalet styrelseledamöter i programbolagen skall vara oförändrat iförhållande till beslut , dvs. styrelserna skall bestå av nioledamöter jämte fyra suppleanter inräknat respektive verkställande direktör ochde två ordinarie och två suppleanter som utses av de anställda. Enligt dagensregler utser staten ordföranden och tre ordinarie ledamöter jämte en suppleantoch ägama utser två ordinarie ledamöter jämte en suppleant. Utredaren föreslårdock att ägarna skall utse fler ledamöter och staten motsvarande färre för attstärka bolagens självständighet. Staten föreslås därför utse ordföranden ochen suppleant, och ägama föreslås utse fem ledamöter och en suppleant. Ibolagsordningarna bör föreskrivas au det i styrelsen skall ingå personer medbetryggande företagsekonomisk kompetens samt personer med kunskaper ocherfarenheter frän olika sektorer i det svenska samhället och från olika delarav landet. I utbildningsradions styrelse föreslås personer med erfarenhet frånutbildningsverksamhet ingå. En styrelseledamot får inte vara riksdagsledamot,regeringsledamot eller anställd i . Samtiigatre förslag innebär au nuvarande ägande av aktierna i upphör. Utredaren har dä utgått från att frågan kan lösas i samförståndmed nuvarande ägare på så sätt att staten löser in aktierna i moderbolaget tilli bolagsordningen angivet värde, dvs. till det nominella värdet. Samtiigaförslag innefattar också att moderbolaget upphör att vara ägare till aktiema ide Ue programföretagen. Oavsett om aktiema skall säljas till allmänheten,tillskjutas stiftelser eller överlåtas till staten bör detta ske innanmoderbolagets aktier löses in från nuvarande aktieägare till staten. Uu-edarenhar inte funnit att något av de alternativ som föreslås behöver föranleda någraallvariiga skatteproblem. Utgifter för stämpelskatt tillkommer dock vidnyemission. Detfastigheisägande moderbolaget bör enligt utredaren förbli i suitens ägo, Prop,1992/93:236 Därigenom torde större ekonomisk effektivitet uppnås. Vidare skulle detvara mer förenligt med fömtsätmingen att vid slutet av varjeavtalsperiod har frihet att besluta om i vilken omfattning public service-verksamheteni fortsätUiingen skall bedrivas. Förslagenberäknas inte medföra några större kostnader för staten. Statens kostnaderinskränker sig till inlösen av aktiema i moderbolaget samt, i fallet med statiigtägande, köp av aktiema i dotterföretagen. I altemativet där aktiema ägs avallmänheten kommer kosmader i samband med nyemission m.m. att drabbamoderbolaget. Deförslag regeringen lägger fram i denna proposition har inte föregåtts av sedvanligremissbehandling, Föratt vinna tid anordnade den parlamentariska beredningsgruppenom ägandet av den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten den 24februari 1993 ett sammanträffande med företrädare för ägama för att diskuteraförslagen i betänkandet. Vidare sammanträffade be-redningsgmppen den 25 febmari1993 med de verkställande direktörerna i de tre programbolagen. En förteckningöver dem som var representerade vid sammanträffandena finns i bilaga 1. Skriftiigasynpunkter har vidare inkommit i en gemensam skrivelse från , och , Desynpunkter som framförts redovisas i det följande. Synpunkterhar även inhämtats frän samtliga ägargrupper och de tre programbolagen angåendenu föreliggande förslag. Regeringen anser därför att förslagen är tillräckligtberedda för att kunna läggas fram. 2 Utgångspunkter för regeringens förslag SverigesTelevision, och har statsmaktemasuppdrag att bedriva sändningsverksamhet i allmänhetens tjänst. Innehållet idetta uppdrag bestäms av och regeringen. Programverksamheteninom de tre förelagen är av betydande omfattning. Den spelar en viktig roll förden demokratiska processen och för den nationella kulturen. Även omkonkurrerande verksamheter har startats och kommer au starta kan publicservice-företagens betydelse för nyhets- och informationsförmedling,opinionsbildning, kritisk samhällsbevakning samt som förmedlare av oUkakulturyttringar förväntas vara mycket stor . Ettgrandläggande villkor för att uppdraget skall kunna utföras är att programföretagenkan upprätdiåUa en redaktionell självständighet och integritet i förhållande tillstatsmaktema, de stora organisationerna och andra makthavare. Av dessa skäl är detangeläget art statsmaktema i så liten utsträckning som Prop.1992/93; 236 möjhgtkan påverka verksamhetens närmare inrikttiing. Samtidigthar statsmakterna ett ansvar för att programföretagen har en sådan ledning och stymingau syftet med public service-uppdraget i avtalet uppnås och att det sker medgod hushållning med de medel som TV-avgiftsbetalama via stäUer tiUprogramföretagens förfogande. Dettadilemraa är inte nyu. Det har hanterats genom en kombination av olikaåtgärder. En sådan har varit ägarkonstruktionen för programföretagen. Ägamasroll och befogenheter i public service-företagen har skilt sig väsentiigt fråndet som är gängse i aktiebolag som bedriver näringsverksamhet. Statsmakternahar fullgjort en betydande del av det ansvar och inflytande sora normalt åvilaraktieägarna i ett aktiebolag, Ägama har dock ansetts utgöra ett komplement meden balanserande funktion i förhållande till statsmaktema. Genom att lägga detformella ägandet på andra, bidrar staven till en spridning av inflytandet över publicservice-verksamheten. Ägargrupperna har betraktats som företrädare för olikasamhällssektorer och hämtats från folkrörelser, näringsliv och dagspress. Ävenden starka spridningen mellan olika ägare inom respektive grupp har ansettsmotverka risken för maktkoncenuation. Dåtvå av ägargrupperna, näringslivet och pressen nu har förklarat att de intelängre vill vara kvar som ägare försvinner möjligheten att balansera det stadigainflytandet på detta säu. Densärskilde utredaren har haft till uppgift att redovisa förslag om hur ägandet idetta läge skall utformas och hur balansen mellan statligt inflytande ochprogramverksamhetens självständighet skall upprätthållas. Utredarenredovisar som tidigare angetts tre alternativ av vilka inget förordats framförde andra. Han betonar att inget av de föreslagna altemativen i sig löser allade problem som hänger samman med public service-företagens särskilda karaktär,eller med kravet på självständighet, styrelsens sammansättning cx;h representativiteL Detfinns anledning att instämma i detta; det finns ingen självklar lösning och ägarkonstraktionenär inte i sig ett tillräckligt medel för alt lösa det dilemma som inledningsvishar skisserats. Del krävs flera åtgärder. Blandutredarens tre altemativ har såväl de nuvarande ägargmpperna som programbolagen själva förordat stiflelselösningen. Även regeringen förordar stiflelsealiemativet,men innan de närmare motiven redovisas finns det anledning att se frågan i ettstörre sammanhang. Deallmänna fömtsätmingama för pubhc service-verksamheten fastställs av statengenom riksdag och regering inför varje avtalsperiod, Rikdinjema överförs tillavtalsform och avtal sluts mellan regeringen och vart och ett av programföretagen.Regeringen skall godkänna programbolagens bolagsordningar. Därtill kommer de gmndläggandefömtsättningama som anges i yttrandefrihetsgmndlagen, lagen (1991:1559) medföreskrifter på tryckfrihetsförordningens och ytlrandefriheisgrandlagens omrädensaml radiolagen (1966:755). Varje programföretag bestämmer självständigtsändningsverk- Ingenting får införas i sändningarna mol programutgi- Prop.1992/93:236 vårens vilja. Statliga myndigheter får inte förhandsgranska program och kaninte förbjuda en sändning på grund av det kända eller förväntade innehållet. Radionämndenkan genom efterhandsgranskning pröva om programföretagen har efterlevt bestämmelsemai radiolagen och avtalen. Dessafömtsättningar skapar eu alhnänt skydd för programverksamhetens oberoende frånotillbörligt mflytande Ävengränsdragningen mellan å ena sidan ledning och å andra sidan löpandeförvaltning inom programföretagen främjar självständigheten. Programbolagensredaktionella integritet och programmässiga självständighet har av traditionvarit stark i förhållande till bolagens styrelser, Styrelsema har inte haftdirekt inflytande på redaktionsnivå, ulan har endast haft ett övergripande ansvarför programverksamheten, Föratsättningamaför programföretagens uppdrag, organisation och ekonomi har tidigare kunnatskifta . Genom riksdagsbeslutet betonas att de allmänna föratsättningamaför public service-verksamheten i princip skall vara givna för en helavtalsperiod. Det som fastiagts i riksdagsbeslutet inför avtalsperioden den 1Januari 1993-den 31 december 1996 vad gäller uppdragets omfattning ochinriktning, organisationen och de ekonomiska föratsättningama skall alltsåinte kunna förändras under avtalsperiodens gång såvida inte mycket speciellaskäl motiverar detta. Även denna omständighet ger programföretagen enstabilitet och självständighet. Tillmedlen för att skapa föratsätmingar för en självständig programverksamhet hör ägarkonstruktionen.Ägarnas främsta uppgift har varit att i egenskap av företrädare för storasamhällsgrupper garantera att verksamheten sköts på ett sätt som överensstämmermed allmänhetens intresse. Detta har skett genom att de utsett en minoritet avprogrambolagens styrelser samt på bolagsstämman tagit ställning tillårsredovisning och ansvarsfrihet. Enligtregeringens uppfatming bör de riktiinjer för statens förhällande till programföretagensom lades fram i den proposition som läg lill grund för riksdagsbeslutet år1992 gälla oförändrade. De enda förändringar som föreslås gäller därförägandet av programföretagen, I övrigt gäller förutsättningama avseende ansvaroch befogenheter, uppdrag, medelstilldelning m.m, för pubhc service-företagensom de anges riksdagsbeslut, Motdenna bakgrund framstår stiftelsen som den mest ändamålsenliga formen förägandet av public service-företagen. Genom att ägandet sker genom en stiftelseåstadkommer man tydliga spelregler för relationerna mellan staten och publicservice-företagen. Till skillnad från utredarens skisserade altemativ med statiigtägda aktiebolag är stiftelseägandet ett från staten skilt ägande som bör bliytterligare en faktor som bidrar till programbolagens självständighet ochoberoende av statsmaktema. Även utredarens första alternativ där aktiema spridstill allmänheten har diskuterats, men har av tekniska skäl bedömts varaolämplig. Denordning som föreslås innebär att ägandet övergår till tre för ändamåletbildade stiftelser. Stiftelsemas främsta funktion blir att främja självstän- dighetenhos programbolagen genom att äga och förvalta aktier i bolagen saml utöva debefogenheter som är förknippade med detta. Avstor betydelse i den nya ägarordningen blir hur stiftelsestyrelserna skall utsesoch vilka kriterier som skall gälla för stiftelsestyrelserna när de skall utsemajoriteten av ledamötema i programföretagens styrelser. Enstiftelsestyrelse föreslås bestå av elva personer och utses av regeringen. Depolitiska partierna i skall föreslå kandidater, I styrelsen föreslås ingåpersoner med erfarenhet från olika verksamheter i samhället och olika delar avlandet. En styrelseledamot får inte vara medlem av styrelsen för eller anställdi något av pubhc service-företagen. Inte heller statsråd eller anställda i regeringskansUetbör få vara ledamot i stiftelsestyrelsen. Däremot bör det inte vara någothinder au utse riksdagsledamöter att ingå i styrelsen. Styrelsen bör alltsåkunna få en partipolitisk sammansättning. Ledamöternas mandatperiod bör saxaspå så säu att halva styrelsen utses efter varje ordinarie riksdagsval.Förändringar i sammansättning får därigenom ingen omedelbargenomslagskraft. Programbolagens styrelserbör inte, som , ha en i huvudsak partipolitisksammansättning.