prop · GG0322 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93:22 omgodkännande av avtal mellan EFTA-staterna j~ och m.m. 1992/93:22 Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås att godkänner deltagande i enfrihandelsöverenskommelse mellan . Avtalets syfte äratt avskaffa alla handelshinder mellan å ena sidan EFTA-staterna och å andrasidan för industrivaror samt för viss fisk och andra produktenFör ett antal bearbetade jordbmksprodukter avskaffas därutöver den del avimportskyddet som hänför sig tUl den industriella bearbetningen medanprisutjänmingen för jordbmksråvarorna kvarstån Vidareföreslås att godkänner en överenskommelse mellan handeln med jordbmksvaror. Ipropositionen föreslås även en ändring i lagen (1987:1069) om tullfrihet m.m.som innebär ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om bl.a.tuUfrihet och tullnedsättning för varor från de av ockuperade arabiskaterritorierna och . Lagändringenföreslås träda i kraft . Propositionens lagförslag Prop. Lag om ändring i lagen (1987:1069) om tullfrihet m.m. Härigenomföreskrivs att 5 § lagen (1987:1069) om tullfrihet m.m. skall ha följandelydelse. 5§Regeringen får meddela föreskrifter om tullfrihet, tullnedsättning ochåterbetalning av tull 1, medanledning av intemationella handelsöverenskommelser som har ingåtteller anslutit sig till, 2, förvaror från utvecklingsländerna, 3. förvaror från , 3. för varor från och 4. förmargarin, som inte är flytande och inte innehåller smör eller andra fetter eller oljor framställda av mjölk, ur tulltaxenr 15.17 tulltaxelagen (1987:1068) från länder sora är anslutna tUl konventionen angående upprät tandet av Europeiska frihandelssammanslutningen. Dennalag träder i kraft . Utdragur protokoU vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden . , ,, , , , , , ,, , , , , , P. , , Proposition om godkännande av avtal mellan EFTA-Staternaoch m.m. Europeiskagemenskapen (EG) har under slutit ett stort antalhandelsavtal med länder såväl inom som utom . I harflertalet länder som inte är medlemmar av EG samarbets-eller associationsavtalmed Gemenskapen. Iviss utsträckning har dessa avtal medfört att EG:s exportörer fått förmånsbehandlingför sina varor. ingicks ett frihandelsavtal meUan EG och . Efteren övergångsperiod råder inom ramen för detta avtal numera full tullfrihet förindustrivaror. Parterna har även beviljat varandra vissa förmåner påjordbruksområdet. Även har ett frihandelsavtal raed Israel.Efter en övergångsperiod skall frihandeln vara fullt genomförd . Föratt undvika diskruninering i jämförelse med EG och på den israeliskamarknaden enades EFTA-staterna vid ett ministermöte attförhandlingar om frihandelsavtal skulle inledas raed . Avtalet skulledärmed fylla samma syfte som det ingångna frihandelsavtalet raellanEFTA-staterna och Tlirkiet (prop. 1991/92:23, 1991/92:UU18, rskr. 1991/92:115).Eftersom till skillnad från har ett frihandelsavtal med USAtillkommer dock att även diskrimineringen genteraot amerikanska varorutjämnas. Avtalet mellan och har i stor utsträckningtjänat som förebild i de frihandelsförhandlingar sora vid halvårsskiftet 1991inleddes mellan och . Förhandlingarnahar resulterat i ett avtal mellan, å ena sidan, EFTA-staterna, dvs. ,, , , , och och, å andrasidan, . Det undertecknades i . Texten till avtalet på engelska och i svensk översättning jämtebilagor bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. I ett samförståndsprotokoll ("Record of understandings") harvissa till-lärapnings- och tolkningsregler överenskommits mellan parterna.Samförståndsprotokollet bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga2. Ianslutning till avtalet har även undertecknats ett bilateralat jordbmksav- Prop. 1992/93:22 tal mellan och , vilket bör fogas tillprotokollet som bilaga 3. Under förhandlingarna har medgivit att direkt export skallkunna äga rum från de ockuperade arabiska territorierna till EFTA-staterna. Formelltingår denna handel inte i frihandelsavtalet. Parternas gemensamma slutsatserrörande denna export bör fogas till protokollet som bilaga 4. Avsiktenär att EFTA-staterna var för sig skall utfärda nödvändiga före-skifter omimporten från de ockuperade territorierna. Underdet svenska förberedelsearbetet inför förhandlingarna och under loppet avförhandlingarna har och utfört ettantal utredningar och avgivit yttranden. Kollegiets och Jordbruksverketsarbete har bedrivits i nära samarbete med berörda organisationer inäringslivet. Ettinformationsutbyte har även ägt rum mellan EFTA-staternas förhandlingsledareoch . 2.1 ekonomi, utrikeshandel och handelsregim Frånstaten utropande fram t.o.m. kunde landetsekonomiska utveckling betecknas som i det närmaste mirakulös. Ekonominbaserades på en hög immigration kombinerad med ett stort finansiellt inflödesåväl privat som i form av officieUt utländskt bistånd. Jordbruket fungeradesom en motor i ekonomin och en industriell utveckling kunde tidigt komma igång. Resultatetblev en mycket hög ekonomisk tillväxt som under större delen av perioden1948-1973 översteg av bruttonationalprodukten (BNP). Vändpunkteni denna utveckling kom i och med oktoberkriget , med därpå följande allthögre försvarsutgifter. Bidragande var också oljeprischockerna med åtföljandesvårigheter för världsekonomin i stort. Slutet av och början av1980-talet karakteriserades av växande problem i den israeliska ekonomin,framför allt av en galopperande inflation som nådde sin kulmen då denvar . Ekonorainbragtes i någon mån på fötter med 1985 irs ekonomiska re-forraprograra. Dettaprogram innebar i princip en fast växelkurs, en åtstramning av de offentligautgifterna och en uppgörelse mellan arbetsmarknadens parter om begränsadelöneökningan Inflationen kunde därmed nedbringas tiU något , ennivå som mer eller mindre varit stabil . Trotsde politiska åtgärderna och den fördelaktiga konjunkturen gick den israehskaekonomin in i en recession, med nära nognolltillväxt och svåra externa obalanser. Problemen sågs alltmer somstrukturellt betingade. Koalitionsregeringen,som tillträdde , framlade kort därefter ett förslag tUlekonomiskt program som, förutom en devalvering ochännu en uppgörelse om begränsning av löneökningarna samt en stra- Prop.1992/93:22 mare finanspolitik, sökte komma tillrätta med ekonomins strukturellaproblem. En liberalisering av kapitalmarknaderna inleddes. Ett fortsatt högtmått av statligt engagemang i ekonomin framtvingades dock inte minst till följdav kibbutzrörelsens finansiella kris . Delarav industrin har moderniserats. En del protektionistiska inslag i ekonominhar fått ge vika för konkurrens och större öppenhet inför omvärlden. Definansiella marknaderna har delvis liberaliserats och nya framgångsrikaföretag ryckt fram. Kibbutzerna har genomgått en omställningsprocess. Israelsekonomi har drabbats av två chocker orsakade av yttre händelser-massinvandringen av judar från det forna och kriget i . Understörre delen av staten existens har den judiska minoriteten iSovjetunionen varit förhindrad att utvandra. Vändpunkten kom hösten 1989.1januari detta år immigrerade 250 sovjetjudar till , i deceraber månad 34000. Totalt blev resultatet för 184 000 soyjetjudiska immigrantenSiffrorna för stannade, framför allt tUl en följd av , pådrygt 170 000. Trots att invandringstakten därefter minskat betydligt harIsraels befolkning på bara ökat med . Massinvandringenställer krav på staten på fortsatt kraftfulla insatser i form av bostäder,skolutbyggnad m.m. för integrering av invandrarna. Kriseni innebar en svår påfrestning på ekonomin. I volym minskade denför landet så viktiga turismen ochförsta . Stora resurser drogs till försvarsraak-ten.Industriproduktionen föll med . Återhämtningenhar dock gått påfallande snabbt. efter krigetöverträffade i ekonomisk aktivitet det kvartal som föregick krigshandlingarna. År1991 blev som helhet med fortsatt hög tUlväxt av BNP, ireala termer till ca per capita. TUlväxten var framför alltefterfrågestyrd och följde med viss automatik befolkningsexplosionen.Inflationen är fortfarande hög och håller sig kring . Den stigandearbetslösheten - - är ännu ett resultat av den högainvandringen. Risken finns att arbetslösheten ökar ytterligare. Somett led i de ekonomiska liberaliseringssträvandena under den förra israeliskaregeringen har landets handelsregim reformerats. Genomden s.k. tariffikationsreformen ersattes kvantitativa restriktionermed reform var ett led i öppnandet av ekonomin mot omvärlden isyfte att skapa ökad konkurrens för den egna produktionen. På detta sättåstadkom man även en önskvärd ökning av transparensen i den israeliskahandelsregimen. Genomtariffikationsreforraen drabbades importen från länder med vilka ej ingått frihandelsavtal av i många fall mycket höga tullar. Avsikten är visserligen att dessa tullar generellt skall sänkas, av fem till , till en nivå om för färdigvaror och förråvaror, men de skapar i mellantiden i raånga fall betydande svårigheter för svenska exportören önskemål om att uppnå likabehandling med EG och förstärktes därför genom reformen. Med hänsyn till attförhandlingarna om ett frihandelsavtal mellan EFTA- Prop. 1992/93:22staterna och inleddes, som tariffikationsreformen sattes ikraft, suspenderade tullhöjningar för vissavaror av särskilt intresse för EFTA-staterna varigenom konsekvenserna i vissutsträckning temporärt lindrades för EFTA-staternas export. Importefterfråganhar ökat kraftigt med massinvandringen. uppskattas importen avråvaror ha stigit , medan importen av insatsvaror för industrin,inte minst inom byggnadsverksamhet och annan infrastruktur, ökat med hela 35procent. Därtill kommer ett påtagligt uppsving i importen av konsumtionsvaronSom en följd av bl.a. konjunkturnedgången i minskade under sammaperiod den israeliska exporten. Underskottet i utrikeshandeln ökade därförfrån ca till över 5 miljarder - dvs. Liberaliseringenmot omväriden och den påtagligt ökade importefterfrågan gör till enallt intressantare exportmarknad. Det bör också påpekas att politiskafaktorer, främst fortsättningen på den igångsatta fredsprocesseni , påverkar såväl ekonomin i stort som det ekonomiska stödet frånomvärlden, i första hand och EG. Amerikanska lånegarantier på mycket storabelopp är av avgörande betydelse för den nya regeringens möjligheter att kommatill rätta med problemen i ekonomin. Fredsprocessen kan även få konsekvenserför arabbojkotten mot kommersiella förbindelser med . handelsförbindelser med EG och EGär främsta handelspartnen av den israeliska exportengår till EG, medan importen därifrån svarar för hälften av den totala. Importenfrån EG ökade . Redanett par månader innan trädde i kraft inleddes en dialog mellan EGoch . Ettförsta handelsavtal med mycket begränsad omfattning ingicks mellan EG ochIsrael . Nästa steg mot ökat ekonomiskt samarbete var det s.k.preferensavtalet, som trädde 1970. Detta avtal reducerade tullar påisraeliska industriprodukter med hälften och gav en förmånlig behandling avisraelisk jordbruksexport till EG. Imaj 1975 ingick EG nu gällande frihandelsavtal med . Detta skedde medutgångspunkt i Gemenskapens s.k. Medelhavspolitik, såsom denna lagts fastmellan . kompletterades med ettprotokoll om utveckling av samarbetet mellan parterna inom bl. a. industri,jordbruk, och vetenskap. Vadgäller industriprodukter avvecklade EG tullarna för majoriteten varor per den1 . Sista steget i tullawecklingen togs från israelisk sida den 1januari 1989 med undantag för vissa produkter från de senast nytillkomnaEG-länderna och . Påjordbmksområdet har frihandelsavtalet inneburit att Gemenskapen re ducerat tullarna på frukt och grönsaker av israeliskt ursprung. Vissa bearbe tade jordbruksprodukter omfattas också av avtal. I gengäld har garan terat marknadstillträde för ett antal jordbruksprodukter från EG. t EG och har äventecknat ett särskilt finansprotokoll som förnyas Prop. 1992/93:22 vartfemte ån Det senaste löper mellan och den 30oktober1996 och öppnar möjlighet till lån från Europeiska Investeringsbanken på upptUl 82railjoner ecu. Utvecklingenav den västeuropeiska integrationen har inspirerat till att framföraönskemål om att fördjupa och vidareutveckla samarbetet med EG. Förhandlingar omett mera långtgående frihandelsavtal kan bli aktuella förutsatt attfredsprocessen i utvecklas positivt. Nästefter EG är raest betydande handelspartnen Ett frihandelsavtalmellan de båda länderna trädde i kraft . TUlskillnad från avtalet med gäller enligt det amerikanska avtalet aUtjämt enrad övergångsbestämmelsen Syftet med avtalet är att avveckla tullaroch andra restriktioner på i princip samtliga varor i handeln mellan länderna. Ettantal produkter har betecknats som särskilt känsliga. Datum för tullreduktionerpå dessa varor förhandlas särskilt. I avtalet finns också vissa åtaganden somgår längre än föreskrifterna i Allmänna tull- och handelsavtalet () ochdärtill knutna överenskoramelser, särskUt vad gäller investeringar ochtjänstehandel. Handeln med jordbruksprodukter regleras i ett särskiltprotokoll. Sverigesexport till uppgick tiU 1 132 mUjoner kronor, vilketinnebar en kraftig ökning då den var 870 miljoner kronon Importenvar och 496 mUjoner kronor åretdessförinnan. uppvisar ett stadigt handelsöverskott.Detta uppvägs i viss mån av svensk turism tUl . Densvenska exporten domineras av traditionella insats- och kapitalvaron Exportenav fordon intar en särstäUning och utgör av den totalaexportvolymen. Huvuddelen av fordonsexporten har bestått av lastbUar och bussarsom varit tullfria. Andra viktiga produkter är pappersmassa, tidningspapperoch andra skogsprodukter, hushållsmaskiner, kemiska produkter,verkstadsmaskiner av olika slag samt järn och stål. Denisraeliska exporten till domineras av traditionella produkter. Fmkt ochgrönsaker utgör alltjämt en betydande del, , men denna andel harminskat över åren. Helt dominerande bland jordbmkspro-dukterna är citmsfrukter,som är tullbefriade, och köksväxter, bl.a. avocado, som delvis är befriade fråntullar. Också snittblommor är viktiga unportva-ron Iövrigt består importen från av konfektionsvaror, diamanter, elektronikoch medicinsk utrustning. I synnerhet i de två sistnämnda kategoriernaåterfinns små- och medelstora israeliska företag med nya patent och avanceradteknologi. Bland importvarorna noteras vidare en påtagligt stigande andelverkstadsprodukter - främst tryckeri- och bok-binderimaskiner,kontorsmaskiner, mätinstmraent m.ra. Inomramen för det allmänna tullpreferenssystemet (GSP) har be- viljatIsrael tullfrihet för flertalet industrivaror och vissa jordbruksproduk- Prop.1992/93:22 ten Undantagna från denna förmånliga GSP-behandling ärteko-produkter av olika slag liksom vissa lädervaror. Teko-importen har desenaste åren stått för endast av den totala importen. Importen avtullbelagda lädervaror har varit i det närmaste obefintlig. Några kvantitativabegränsningar eller licenskrav av den israeliska importen har inteförekonraiit. Iförhållande till den potential som finns hos det israeliska resp. svenskanäringslivet kan handelsutbytet betraktas som förhållandevis begränsat. Erfarenheternafrån överenskommelserna om frihandel mellan och EG och mellan ochUSA vittnar om påtagliga ökningar i den totafe handelsvolymen efter det attdessa avtal ingåtts. Även för del bör ett frihandelsavtal bana väg förökad export på en marknad raed goda utvecklingsmöjligheten Sverigeoch har ingått ett antal bilaterala överenskommelsen Dessa avtal harhitintills haft endast begränsad betydelse på det ekonomiska och kommersiellaplanet. ingicks avtal mellan och för undvikande avdubbelbeskattning vad avser kvarlåtenskap. mellanEFTA-staterna och är det första avtal som ingås för främjande avkommersiella förbindelsen skapas ett frihandelsområde mellan å ena sidan och å andra sidande sju EFTA-staterna, inora vilket alla handelshinder avskaffas förindustrivaror samt för viss fisk och andra produkten gäller detindustriella tillverkningsskyddet för ett antal bearbetade jordbmksprodukter. Ioch med ikraftträdandet av avtalet kommer fullständig tullfrihet för industrivaroratt införas mellan parterna. För fisk avskaffas tullarna under enövergångsperiod. Vidare åtager sig partema att avskaffa avgifter med motsvarandeverkan som behåller dock vissa avgifter (Peace for Ga-lilee tax)som motiveras av betalningsbalansskäl. Utöverawecklingen av handelshinder innehåller avtalet även konkurrensregler ochföreskrifter om statsstöd, offentlig upphandling, immaterialrätt och dumpning.Vid sidan av en traditionell utvecklingsklausul som öppnar dörren tillframtida samarbete inom områden som inte täcks av föreliggande avtal finns enspeciell utvecklingsklausul beträffande tjänstehandel och investeringar. Frihandelsavtaletomfattar 37 artiklar, 7 bilagor och 4 protokoll. Iett samförståndsprotokoll ("Record of understandings") har vissa tillämpnings-och tolkningsregler överenskommits mellan parterna. Dessa regler redovisar jagi det följande i anslutning till den artikel de hänför sig till. Parallelltmed de multilaterala förhandlingarna om frihandelsavtal har varje enskiltEFTA-land förhandlat om bilaterala jordbruksavtal med . De bUateralajordbmksavtalet mellan och återkommer jag till . Detmultilaterala frihandelsavtalets huvudsakliga innehåll framgår av föl- Prop. 1992/93:22 jande redogörelse. EFTA-staternaoch förklarar inledningsvis att de avser avskaffa handelshindrensinsemellan. Detta skall ske i överensstämmelse raed Allmänna tull- ochhandelsavtalets () bestämmelser för frihandelsområden. Parterna bekräftarsin villighet att främja en harmonisk utveckling av den ömsesidiga handeln ochatt oförminskat delta i den ekonomiska integrationsprocessen. Vidarefastslås att ingen bestänmmelse i avtalet får tolkas som innebärande attparterna befrias från sina förpliktelser enligt andra internationella avtal. Avtalets syfte är att genom utvidgning av den ömsesidiga handeln främja enharmonisk utveckling av de ekonomiska förbindelserna mellan EFTA-staterna ochIsrael. Vidareanges ett syfte med avtalet vara att säkerställa rättvisa konkurrens-vUlkormellan parterna. Avtalet omfattar samtliga industrivaror, dvs. alla varor som faller underkapitel i systemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering.Undantag görs för ett mindre antal varor som anges i bilaga I till avtalet. Iavtalet ingår även vissa bearbetade jordbruksprodukter, vUka återfinns iprotokoll A till avtalet. Vidare orafattar avtalet fisk och andra marinaprodukter enligt bestämmelserna i bUaga II tillavtalet. Iartikeln fastslås slutligen att avtalet gäller handeln mellan, å ena sidan,EFTA-staterna och, å andra sidan, . Däremot är avtalet inte tillämpligtpå det inbördes förhållandet mellan EFTA-staterna, såvida detta inte uttryckligenstadgas i avtalet. Som villkor för tullförmånerna gäller att varorna skall ha sitt ursprung inågon av de avtalsslutande staterna. Reglerna för urspmngsbestära-ningenfastställs i protokoll B till avtalet. De överensstäraraer i princip raed deursprungsregler som gäller enligt frihandelsavtalen mellan EFTA-staterna ochEG. Israelmeddelar i samförståndsprotokollet vidare sin avsikt att senast efterdet att avtalet trätt i kraft ansluta sig till Överenskoramelsen om tilllämpningenav artikel VII i (den s.k. tullvärdekoden). Aweckling av handelshinder Prop. Inga nya iraporttullar eller avgifter med motsvarande verkan skall införas ihandeln mellan och . Vid avtalets ikraftträdande skallEFTA-staterna aweckla alla importtullar och avgifter med motsvarande verkanför varor som har sitt ursprung i och vice versa. För svensktvidkommande tar tullfriheten enligt avtalet över GSP-behandlingen och efter enövergångsperiod då båda systemen tillämpas skall strykas från listanöver preferensberättigade länder i förordningen (1987:1285) om tullfrihet förvaror från utvecklingsländerna. Förhandeln med fisk och produkter gäller särskilda regler som behandlas ibilaga II till avtalet. Dessa bestämmelser innebär att deimportkvoter tillämpar koramer att stegvis awecklas för iraport av fiskoch produkter från EFTA-staterna. För fryst fisk kommer kvoten att varahelt avvecklad , för färsk och kyld fisk den 1 januari 2004.Vidare kommer att stegvis rainska tullen på den fisk och de marinaprodukter som omfattas av avtalet så att tullfrihet uppnås . Isamförståndsprotokollet slår parterna fast att de har olika mening i fråga omde israeliska hamnavgifternas förenlighet med avtalet. Denna fråga kommer atttas upp i den som inrättats för att administrera avtaletså snart som möjligt efter det att avtalet trätt i kraft. Vidareklargörs i samförståndsprotokollet hur beräkningen av den israeliskainköpsskatten på importerade varor kommer att ske beträffande import frånEFTA-länderna. Bestämmelserna i artikel 4 om förbud mot och aweckling av importtullar skalläven tillämpas på tullar av fiskal karaktär. Vissa undantag som anges iprotokoll C till avtalet har medgivits för , och Island.Avtalsparterna får, om de så önskar, ersätta en tull av fiskal karaktär med enintern avgift. Inga exporttullar eller avgifter med motsvarande verkan skall införas ihandeln mellan och . Redan existerande sådana skallavskaffas vid avtalets ikraftträdande. Vissa undantag har medgivits förIsland, och samt enligt bilaga III. Inga nya kvantitativa restriktioner på import eller export eller nyaåtgärder med motsvarande verkan skall införas i handeln mellan parterna. Redanexisterande kvantitativa restriktioner och åtgärder med motsvarande verkanskall avskaffas när avtalet träder i kraft. Vadgäller importrestriktioner har vissa undantag medgivits för ochÖsterrike. Även beträffande exportrestriktioner medges vissa undantag såvälför EFTA-staterna som för . Samtliga undantag framgår av bilaga IV. bibehåller vissa restriktioner beträffande järn- ochstålskrot. Isamförståndsprotokollet klargörs vidare att för det fall automatiska licenseranvänds skall dessa licenser beviljas och inte tillämpas på ettsätt som hindrar handeln. Parterna förbinder sig att inte vidta någon åtgärd av intern fiskal natursom innebär diskriminering mellan varor med ursprung i ett EFTA-land ochmotsvarande varor med ursprung i . övriga bestämmelser avseende varuutbytet Prop. Parterna erkänner den viktiga roll som harmoniserade internationellastandarder och tekniska föreskrifter spelar för handeln. De bekräftar sinanslutning till överenskommelsen angående tekniska handelshinder somförhandlats fram inom ramen för . Anser någon part att en annan part inteuppfyller sina förpliktelser kan konsultationer ske i . En viktig förutsättning för att frihandeln skall äga rum utan störningar äratt betalningar som avser handeln kan ske utan hinden I avtalet föreskrivs attsådana betalningar inte skall vara underkastade några restriktionen Vidareskall parterna avhålla sig från restriktioner i fråga om krediter förkommersiella transaktionen Israelförbehåller sig dock rätten att tillämpa valutarestriktioner i samband medkort- och medelfristiga krediter i den utsträckning detta är tillåtet enligtIsraels status i . Sådana restriktioner får intetUlämpas på ett diskriminerande sätt. skall informera vid införandet av sådana åtgärder. omfattar i princip endast industrivaron Parternaförklarar sig dock beredda att främja en harmonisk utveckling av handeln medjordbruksprodukter. För att uppnå detta syfte har överenskommelser ingåttsmellan och varje enskilt EFTA-land om åtgärder för att underlättahandeln med jordbruksvaron De avtalsslutande parterna skall säkerställa att statliga handelsmonopolanpassas på sådant sätt att ingen diskriminering med avseende på upphandlingoch marknadsföring skall föreligga mellan medborgare i EFTA-staterna och iIsrael. Vissa undantag har medgivits för , , samtÖsterrike och framgår av samförståndsprotokollet. Kartellsamarbete och missbruk av dominerande marknadsställning från etteller flera företags sida skall anses vara oförenligt med avtalet i den månsådana förfaranden hindrar, begränsar eller snedvrider konkurrensen i handelnmellan parterna.