prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — Med de omfattande förändringar istatsförvaltningen som sker genom att flera för staten angelägnaverksamheter överförs från myndighetertill bolag och stiftelser som ägs eller bildas av staten, Prop. 1992/93:150upphör RRV:s automatiska rätt att granska dessa verksamheter Det Bilaga 1ligger i regeringens intresse att förändringar i verksamhetsformer inteförsvårar möjlighetema till en sådan allsidig och oberoende granskning av hurstatliga åtaganden och samhällsmål uppfylls som RRV:s förvaltningsrevisionrepresenterar. Det är härvid angeläget att beslut om fortsatt möjlighet attgranska sådan statlig verksamhet genom RRV kan fattas på ett mer ändamålsenligtoch flexibelt sätt än vad som är fallet. Jaganser därför att lagen (1987:519) om Riksrevisionsverkels granskning avstatliga bolag och stiftelser bör ändras på så sätt, att RRV ges rätt attgranska statlig verksamhet som bedrivs av bolag och stiftelser som statenbildat för ändamålet eller som staten äger eller på aimat sätt har ettbestämmande inflytande över Jag delar således inte RRV:s uppfattning, attregeringen bör genom förordning kutma besluta om tillägg lill förteckningen ilagen. Det förefaller inte ändamålsenligt att uppgifter om vilka bolags ochstiftelsers verksamhet RRV:s granskningsrätt omfattas av skall kunna återfinnasendera i lagen eller i en förordning. Det kan också skapa oklarhet om i vilkafall t.ex. ett nytt av staten bildat bolag vars verksamhet RRV bör ges rätt attgranska bör föras upp i lagen eller i förordningen. bör i ställetgenom en ändring i lagen, på samma sätt som i fråga om revisorer, geRRV rätt att granska sådan statlig verksamhet som bedrivs i form av aktiebolageller stiftelse. Det ankommer därefter på regeringen att, med stöd av 8 kap. 13§ 1 regeringsformen, genom förordning besluta föreskrifter om verkställighet avlagen, irmebärande att den nuvarande förteckningen i lagen istället las in i enförordning som utfärdas i samband med lagändringen. Jag vill därvid understrykaatt verkställigheten av lagen skall ske med samma utgångspunkter som gäller,dvs. att RRV:s granskningsrätt bör komma i fråga för aktiebolag och stiftelsersom staten har ett bestämmande inflytande över när dessa bedriver verksamhet somär förenad med ell samhälleligt åtagande eller där en fungerande marknad ochkonkurrens saknas. Avsikten är därmed inte all utöka tillämpningsområdet t.ex.genom att ge RRV rätt att granska verksamhet i bolag som staten, avkonjunkturella eller liknande skäl, iklätls ett ägaransvar för Ändringen syftarsåledes enbart till en för statsmaktema effektivare hantering av dessa frågor 7.1.3 Årlig revision av redovisningen och förvaltningen I1992 års budgetproposition angav regeringen att RRV vid ombildning avmyndigheter och affärsverk till statligt ägda aktiebolag bör utses till revisoraltemativt ges rätt att utse revisor i bolaget. Även då staten medverkar vidstiftelsebildningar bör RRV utses som statens revisor Enligt10 kap. 1 § aktiebolagslagen (1975:1385) väljer bolagsstänmian revisor kan det dock bestämmas att en eller flera revisorer, dock intealla, skall utses i annan ordning. Den revisor som utses på annat sätt än aybolagsstämman blir medrevisor, med samma revisionsansvar som den avbolagsstämman utsedde revisorn. kan enligt 10 kap. 2 §aktiebolagslagen även auktoriserat eller godkänt Prop. 1992/93:150revisionsbolag utses. RRV kan däremot, som myndighet, inte utses till Bilaga1 revisor i aktiebolag. Jag anser emellertid inte all en ändring av aktiebolagslagennu är behövlig eftersom lagen redan medger att det i bolagsordningen införs enföreskrift om att revisorer, utöver den av bolagsstämman valde revisom ellerrevisionsbolaget, skall utses på atmat sätt. Jagfirmer mot denna bakgmnd att regeringen vid ombildning av statliga myndigheteroch affärsverk till aktiebolag i vilka staten som ägare ges ett bestämmandeinflytande i aktiebolagslagens mening, bör tillse att det tas in en bestämmelsei bolagsordningen att RRV skall utse revisor inflytande iaktiebolagslagens mening har den som är majoritetsägare eller där ägaren genomföreskrift i bolagsordningen eller genom avlal mellan aktieägama(konsortialavtal) givits ett bestämmande inflytande. Mitt förslag iimebärsåledes att den av RRV utsedde revisom i dessa bolag blir medrevisor med sammarevisionsansvar som den av bolagsstämman utsedde revisom ellerrevisionsbolaget. Jag anser även att det, när verksamhet överförs frånmyndighet till ny associationsform genom bildande av stiftelse, istiftelseurkunden på samma sätt bör föreskrivas att RRV skall utse revisorDenna rätt bör även kunna regleras i avtal mellan staten och stiftelsen. Mittförslag överensstämmer i huvudsak med RRV:s förslag. RRVpåtalar i sin skrivelse att RRV:s instmktionsenliga uppgift att revideramyndigheter inte låter sig göras enligt god revisionssed i de fall RRV inte harinsyn i bolag som, för statens räkning, bildats av myndigheter Detta ärgivetvis inte tillfredsställande. Vad som anförts bör därför även tillämpasnär statliga myndigheter, efter föreskrivet tillstånd från statsmaktema,medverkar i bolags- resp. stiftelsebildning. Detta ligger väl i linje med vadsom gäller för revision i moderbolag i förhållande till dotterbolag i enkoncem. Förslaget innebär att berörda myndigheter vid upprättande avbolagsordning eller motsvarande har att föreskriva att RRV skall utse revisorFör redan bildade bolag och stiftelser bör staten verka för att motsvarandebestämmelse förs in i bolagsordning och stadgar. Härigenom garanterasmöjlighetema att verifiera hur medlen används av berörda myndigheter Dessaprinciper innebär sammanfattningsvis att RRV i normalfallet bör utse en revisori bolag och stiftelser där statlig verksamhet överförts frånförvaltningsmyndigheter eller affärsverk i vilka staten har ett bestämmandeinflytande i aktiebolagslagens mening samt i de fall bolag eller stiftelserbildats av myndighet. Jag avser således inte heller i detta fall sådana bolagsom staten, av t.ex. konjunkturella skäl, övergångsvis iklätt sig ettägaransvar för Undantag från att föreskriva att RRV skall utse revisor enligtde redovisade principema bör dock kunna göras när regeringen bedömer attsärskilda skäl för det föreligger Även i de fall undantag görs från att RRVskall utse revisor i bolag och stiftelser som bildas av iityndighet bör det ibolagsordning eller stiftelseurkund föreskrivas att RRV skall ha samma rättsom revisor för moderbolag har i förhållande till dotterbolag i en koncem attinhämta uppgifter av bolaget eller stiftelsen resp. dess revisorer 7.1.4 Övrigt Bilaga 1 Vidsjälva övergången från statliga affärsverk och myndigheter till annanassociationsform behöver ett antal frågor lösas. Exempel på detta ärvärderings- och andra redovisningsfrågor, frågor om hantering av ingångna avtaloch andra åtaganden, t.ex. pensionsskulder RRV har en upparbetad kompetens omvilka bestämmelser som gäller för såväl myndigheter som aktiebolag ochstiftelser och hur sådana frågor somjag nämnde bör hanteras vid överföringi ny verksamhetsform. Eftersom det ofta är fråga om ansenliga ekonomiska värdensom berörs vid ombildning är del väsentligt att RRV:s kompetens på områdetutnyttjas redan i ell tidigt skede inför ombildning. Detbör ankomma på RRV att i sin årliga rapport till regeringen om detekonomiadministrativa läget och resultatet av årets revision även redogöra försina insatser vad gäller statliga bolag och stiftelser Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till lagom ändring i lagen (1987:519) om granskning av statligaaktiebolag och stiftelser Förslagetbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1:1.6. Förslaget, somfaller inom Lagrådets granskningsområde, är av sådan beskaffenhet att Lagrådetshörande skulle sakna betydelse. Yttrande från Lagrådet behöver därför inteinhämtas. 7.2 In- och utbetalningstidpunkter för statligabetalningar Iårets budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 1) anfördes aft en översyn avstatliga betalningstidpunkter har genomförts av ochRiksrevisionsverket. Resultatet av denna översyn är nu under beredning och jagavser att återkomma med förslag till åtgärder . Ensärskild utredare har i ett annat sammanhang tillkallats med uppgift att göraen översyn av uppbördslagstiftningen (dir 1993:22). I detta arbete ingår attväga in vad som har sagts i rapporten om översynen av statliga betalningstidpunkter 7.3 Effekter på 1993/statsbudget avseendeinförandet av generell räntebeläggning av statliga medelsflöden Riksdagenhar bemyndigat regeringen att genomföra en räntebeläggning av stafligamedelsflöden (prop. 1992/93:100 bil. 1, bet. 1992/93:FiU20, rskr 1992/93:189).För att de myndigheter som skall omfattas av räntebeläggningen skall erhållaavsett ränteincitament bör nuvarande bokföringsmässiga omföringar ersättas medbetalningar. och arbetar för närvarandemed att utforma mtiner för detta. Det står redan klart att det bör införas nyamtiner som kommer attinnebära en engångsvis förstärkning respektive merbelastning på Prop.1992/93:150 statsbudgeten för /94. Jag tänker då främst påinkomsttil- Bilaga 1 lama 1411 Mervärdesskatt och 5211 Slatligapensionsavgifter, netto. Förnärvarande avräknar statliga myndigheter löpande ingående mervärdesskatt motinkomsttiteln 1411 Mervärdesskatt. Den förändring som bör göras innebär attmyndighetema skall lämna uppgift om ingående mervärdesskatt samlat för enkalendermånad. Uppgiftema bör lämnas månaden efter den månad som uppgiftemaavser Detta innebär en förskjutning av redovisningen mot inkomsttiteln med enkalendermånad. För /94 iimebär detta att redovisningen motstatsbudgeten endast kommer att avse Inkomsttiteln 1411Mervärdesskatt beräknas därför öka med jämfört medmotsvarande beräkning budgetproposition. Statligamyndigheter överför ett belopp som motsvararmyndighetens lönekostnadspålägg till inkomsttiteln 5211 Statligapensionsutgifter, netto. Den förändring som bör göras innebär en tidsmässigförskjutning av redovisningen mot inkomsttiteln med en månad, vilket innebäratt redovisningen för /94 även i detta avseende kommer attomfatta Inkomsttiteln 5211 Statliga pensionsutgifter, nettoberäknas därför minska med jämfört med motsvarande beräkningi budgetproposition. Jagvill dock understryka att effektema av de förändrade mtiner som jag harredogjort för är av övergångskaraktär och statsfinansiellt neutrala . Närdet gäller utfornmingen av de bestämmelser som behövs om hur myndighetema skallhantera frågoma om ingående mervärdesskatt och lönekoslnadspålägg avser jag altåterkomma lill regeringen med förslag. Riksdagenhar bemyndigat regeringen' att besluta om avveckling av Postgirots ensamrätttill de statliga betalningama (prop. 1991/92:100, bil. 1, bet. 1991/92:FiU20,rskr 1991/92:128). har vidare beslutat (prop. 1992/93:100 bil. 1,bet. 1992/93:FiU20, rskr 1992/93: 189) att etl utvecklat statligtbetalningssystem skall införas. Detta system skall tillgodose statens krav påkostnadseffektivitet, säkerhet, information och redovisning samt möjliggöravalfrihet för myndigheter och allmänhet genom att tillåta att betalningareffektueras både genom Postgirot och banksystemet. Målet är att detta nya systemskall införas . Postgirots kvarvarande ensamrätt till destatliga betalningama upphör i och med att det nya systemet tas i drift. Dettainnebär att förordningen. (1974:591) om skyldighet att använda ellerPostgirot för statliga betalningar upphör att gälla. har uttalat attförändringar i del statliga betalningssystemet måste ske på ett sådant sättatt de krav som har ställt på systemet uppfylls. Iårets budgetproposition (prop. 1992/93:100, bil. 7) anfördes att den översyn av Postgirots verksamhetsområde som aviserades i prop. 1991/92:100 bil. 1, visaratt Postgirot med nuvarande befogenheter klarar Prop. 1992/93:150 av att denkvarvarande ensamrätten till statliga betalningar avskaffas. De Bilaga 1minskade intäkter som kan bli effekten av ökad konkurrens om statligabetalningar bör till viss del kunna kompenseras med ökade avgiftsintäkter mån Postgirot anser sig behöva komplettera betalningstjänsten medbanktjänster bör detta lösas genom samarbete med bankema. Vidareanfördes att avvecklingen av Postgirots kvarvarande ensamrätt till statligabetalningar bidrar till ett effektivare betalningssystem. Effektiviteten hämmasdock av att vissa systemlösningar, exempelvis sådana som fömtsätter attPostgirot får rätt att verkställa betalningar genom debiteringar på bankkonton,inte har kunnat införas. Klargörandet av konkurrensfömtsätmingama påbetalningsmarknaden fömtsattes leda till att Postgirot och bankema/Bankgirotgjorde ett fömyat försök att finna lösningar som ytterligare ökareffektiviteten i betalningssystemet. Regeringenhar den 18 febmari 1993 givit i uppdrag att i samband medupprättande av avtal om statens betalningsförmedling beakta nämnda aspektoch att utan fördröjning rapportera till regeringen om hinder för den avseddautvecklingen uppkommer Riksdagenhar uttalat (bet. 1992/93:FiU20, rskr 1992/93:189) att det är av stor vikt frånkonkurrenssynpunkt att Postgirot kan förmedla betalningar till och frånbanksystemet genom debiteringar av bankkonton. Regeringen anmodas att ikompletteringspropositionen redovisa för hur dessa frågor utvecklas. Riksrevisionsverkethar inkommit med en skrivelse till regeringen där de bl.a. redogörför alt partema ännu inte har nått fram till någon lösning som möjliggör attPostgirot kan utföra debiteringar på alla bankers konton. Jag fömtsätter attparlema fortsätter ansträngningama att firma affärsmässiga lösningar i dennafråga. Mitt mål är oförändrat att ett utvecklat statligt belalningssylem skallkunna införas och att förordningen (1974:591) om skyldighet attanvända eller Postgirot för statliga betalningar därmed skall kunnaupphöra att gälla. 8 Budgetar m.m. i internationella organisationer Frånstatsbudgeten utbetalas bidrag till över 100 intemationella organisationerFlertalet av dessa organisationer är små och inriktade på väl avgränsadespecialområden. Andra åter har lusentals anställda och bedriver en såvälämnesmässigt som geografiskt spridd verksamhet. Desammanlagda bidragen uppgick till /92. Inomregeringskansliet genomförs en översiktlig granskning av deekonomiadministrativa styrsystemen i några av de slörre organisationer somSverige tillhör Genomgången visar på alt brister fmns i detta avseende,särskilt med avseende på uppföljning och utvärdering av verksamheten, men ocksåi fråga om precisering av verksamhetsinriktning och prioriteringar. FörSverige som engagerad medlem och i vissa fall stor bidragsgivare är det av intresse attekonomiadminsiralionen i de inlernalionella Prop. 1992/93:150organisationerna håller en hög standard. Endast därigenom kan Bilaga1 och andra medlemmar få tillfredsställande garantier för att de resurser som,i konkurrens med nationella behov, ställs till organisationemas förfogandeanvänds på effektivast möjliga sätt. Nyssnämndagranskning visar att flera organisationer har fastställt regler i fråga om denekonomiadministrativa stymingen som ger uttryck för en hög ambitionsnivå.Efterlevnaden av reglerna varierar dock avsevärt t många fall. FörFörenta Nationerna har generalförsamlingen fastställt regler som bygger på enmodem syn på den ekonomiadministrativa stymingen i offentliga organ.Ekonomistymingen och verksamhetsuppföljningen ses som en integrerad process.Medelfristiga planer omsätts successivt i tvååriga budgetar. Stor vikt läggsvid den löpande uppföljningen av verksamheten och vid att den utvärderas bådeintemt och extemt. Andra organisationer i FN-systemet tillämpar liknande reglerutan att ha fastställt ett sammanhängande regelsystem. Sverigebör aktivt verka för en effektiv ekonomistyming i de internationellaorganisationema. Alla större organisationer med diversifierad verksamhet börutforma sin ekonomistyming i linje med de principer som ligger till gmnd förFN-modellen. Dessa organisationer bör också utveckla en strategi för attomsätta principema i verkligheten. Inslag i en sådan strategi bör bl. a. varaett kontinuerligt utvecklingsarbete syftande till anpassning av generellamodeller till den organisationsspecifika verksamheten, centralt metodstöd tilllinjeansvariga samt utbildning av personalen. Ett effektivt stöd kan ocksålänmas av revisionen. Den extema revisionen bör bedrivas i enlighet med deriktlinjer som antagits av AuditInstitutions (INTOSAI). Betydandedelar av verksamhetema inom flertalet av de undersökta organisationemafinansieras med frivilliga bidrag vid sidan av de reguljära budgetama. Dettamedför, som analysen i Nordiska , vilken redovisats för ibudgetpropositionen 1991/92, påvisar, risker för oönskade effekter påprioriteringama i den reguljära budgeten. För att motverka sådana effekterverkar regeringen dels för att frivillig finansiering inte avser reguljär,löpande verksamhet, dels att verksamheter som finansieras med frivilliga bidragså långt som möjligt planeras och budgeteras i samband med den reguljära planeringenoch budgeteringen. Denbetydande frivilligfinansieringen vid sidan av de reguljära budgetama i deintemationella organisationema innebär med nödvändighet svårigheter attredovisa dessa organisationers samlade verksamhet. Detta medför att presentationeni budgetpropositionen av dessa organisationers verksamhet blir splittrad ochsporadisk. Regeringen avser, i den utsträckning som är möjlig, inkluderasystematisk redovisning även av den frivilligfinansierade delen ibudgetpropositionen. En sådan redovisning fömtses underlättas om och när detsvenska synsättet på budgetering slår igenom i dessa organisationer Flertaletstora bidragsgivare till de intemationella organisationemas reguljära budgetar har som generell politik drivit linjen om real Prop. 1992/93:150nolltillväxt i de reguljära budgetarna. har i denna fråga intagit en Bilaga 1 mera flexibel, hållning. Attgenerellt förespråka real nolltillväxt i de intemationella organisationemasreguljära budgetar innebär att alla organisationer bedöms som likvärdiga medavseende på prioritet och ekonomiadministrativ kompetens. Så är naturligvisinte förhållandet. En individuell prövning av varje organisation är därför denprincipiellt mest tilltalande politiken och skulle kunna resultera i förslagtill såväl minskningar som ökningar. En prövning med denna innebörd fömtsätteremellertid en ingående kännedom om verksamhetsresultat, dvs. fullgjordaprestationer och effekter En sådan kunskap kan endast erhållas genom enredovisning till bidragsgivama baserat på en väl fungerandeekonomiadministration innefattande såväl löpande årlig uppföljning somutvärderingar av verksamheten. Förvaltningsrevision med tillräckligtäckningsgrad bör också utföras. mån tillräcklig information för individuell bedömning av de intemationellaorganisationemas reguljära budgetar inte föreligger, finns behov av en generelllinje att falla tillbaka på. Real nolltillväxt ter sig därvid, trots deinvändningar av principiell natur som ovan redovisats, som den mest användbaragenerella linjen. Denförordade linjen innebär sålunda inte att real nolltillväxt uppsatts som enprincip eller ett mål i sig. Kravet på real nolltillväxt tillgrips i fall dåadekvat beslutsunderlag saknas. Denförordade linjen iimebär att stöd för förslag om ökade reala budgetresurser börges endast i fall där det kan påvisas att nödvändigt budgetutrymme inte kaneller bör beredas genom omprioriteringar inom organet. Dessutom måste fömtsesatt situationer kan uppkomma då ett intemationellt organ genom beslut imellanstafligt fomm åläggs nytillkomna uppgifter av en omfattning somuppenbarligen måste kräva nya resurser - även om organets ekonomiadministrativasystem inle nått den grad av transparens som enligt ovan bör krävas. Hemställan 'ZT'''''" Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen dels föreslårriksdagen att 1. godkännade allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordats, 2. godkänna det saneringsprogram för de offentligafinansema på 81 priser som jagförordat i det föregående, 3. godkänna riktlinjema för statlig valutaupplåningsom förordats i det föregående, 4. godkänna de allmänna riktlinjer förbudgetregleringen som förordats, 5. godkärmaberäkningen av statsbudgetens inkomster för /94, 6. godkännaberäkningen av förändringar i anslagsbehållningama för /94, 7. godkänna beräkningen av Beräknat tillkommandeutgiftsbehov, netto tor /94, 8. anta förslaget till inkomst- och utgiftsstatrörande Räntor på statsskulden, m.m. för /94, 9. tWlRäntor på statsskulden, m.m. för /94 anvisa ett förslagsanslag på 95 , 10. bemyndiga regeringen att ta upp lån enligt lagen(1988:1387) om statens upplåning, 11. bemyndiga regeringen att för /94, omarbetsmarknadsläget kräver det, besluta om utgifter i enlighet med vad somförordats intill ett sammanlagt belopp av 2 500 , 12. anta förslaget till lag om ändring i lagen(1987:519) om granskning av slatliga aktiebolag ochstiftelser, 13. godkänna principema för revision av statliga bolagoch stiftelser i enlighet med vad som förordals (avsnitt 7.1), delsbereder tillfälle att ta del av vad jag anfört om 14. statliga garantiåtaganden (avsnitt 4), 15. årsbokslut för staten (avsnitt 5), 16. utnyttjandet av finansfullmakten (avsnitt 6), 17. finansiell styming (avsnitt 7.2 - 7.4), 18. budgetar m.m. i intemationella organisationer(avsnitt 8). 1 Den ekonomiskapolitiken i sammanfattning ... 1 1.1 Densvenska ekonomin problem och möjligheter . 1.2 Den ekonomiska politikens inriktning.......... 3 1.3 En politik för all bekämpa arbetslösheten och säkra envaraktigt låg inflation......................... 5 1.4 Enpolitik för att åtempprätta som tillväxt- 1.5 En politik för att trygga och fömya välfärden .... 8 1.6 En politik för att säkra en uthållig tillväxt 9 1.7 betänkande ........ 9 2 Den ekonomiskautvecklingen........................ 10 2.1 De intemationella fömtsättningama........... 10 2.2 Utsiktema för den svenska ekonomin 1993-1994 ... 12 3 Stabiliseringspolitiken................................... ...... 16 3.1 Finanspolitiken och den stabiliseringspolitiskaavvägningen 16 3.2 Penning- och valutapolitiken................... ...... 17 3.3 Lönebildningen...................................... ...... 19 3.4 Arbetsmarknadspolitiken......................... ...... 20 4 Budgetpolitiken........................................... ...... 22 4.1 Sanering av den offentliga sektoms finanser 22 4.2 Den långsiktiga konsekvenskalkylen (LK).... 23 4.3 Den långsiktiga utgiflsstrategin (LUS)........ 24 4.4 Lånebehov och statsskuldpolitik............... 30 5 Finanskrisen ............................................ 32 5.1 Finanskris, fastighetskris och den reala ekonomin .. 32 5.2 Intemationella erfarenheter..................... ...... 34 6 Tillväxtpolitiken........................................... ...... 38 6.2Forsknings- och utbildningspolitiken.......... 39 6.3Kapitalbildning och företagande................ 40 7Den kommunala ekonomin.............................. 44 8EES och EG................................................ 45 Prop.1992/93:150 Bilaga 1 Statsbudgetenoch särskilda frågor Prop. 1 Statsbudgetenbudgetåren 1992/93 och 1993/94 46 1.1 Beräkningsfömtsättningar........................ ..... 46 1.2 Statsbudgetens inkomster och utgifter under budgetåret1992/93 ........................... ..... 46 1.3 Statsbudgetensinkomster och utgifter under budgetåret1993/94 ............................ 49 1.4 Statsbudgetenssaldo för budgetåren 1992/93 och1993/94 .................................... 52 2Underliggande budgetutveckling.................... 53 3Budgetunderskott och statsskuld................... 54 4Redovisning av statensgarantiåtaganden....... 56 5Årsbokslut för staten budgetårel1991/92 .... ..... 57 5.1 Balansräkningmed noter......................... ..... 57 6Finansfullmakten........................................ ..... 60 7Finansiell styming....................................... 61 7.1 Revision av statligabolag och stiftelser ...... 61 7.1.2Riksrevisionsverkets rätt att granskaverksamheten 61 7.1.3Årlig revision av redovisningen ochförvaltningen 63