prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Vem/vilka som får vårdoch vilka resultat som faktiskt uppnås med olika altemativa metoder och systemmåste diskuteras. Jag vill i detta sammanhang nämna att jag under avsnittet G3. kommer att redovisa förslag till ökade resurser förstyrelsens regionala tillsynsverksamhet. I samband med överenskommelsema om vissaersättningar till sjukvårdshuvudmännen från sjukförsäkringen m.m. - de s.k.Dagmar-överenskommelsema - har behovet av förbättrad uppföljning och utvärderingframhållits liksom behovet av ett bättre informationssystem inom hälso- ochsjukvården. Flera insatser har också gjorts inom dessa om- bör inrättandet av ett epidemiologiskt centram vid Prop. 1992/93:100Socialstyrelsen ses som led i arbetet med att förbättra informationsför- Bil. Men ytterligare insatser behövs. De statistikuppgifter och de redovisningssystem,som finns tillgängliga, är inte tillräckliga och inte utformadepå ett sådant sätt att en återkommande samlad uppföljning och utvärdering avhälso- och sjukvårdens utveckling mot angivna mål kan göras. Inom pågår ett arbete med attutveckla öppenvårdsstatistiken. Arbetet sker i nära samarbete med de bådakommunförbunden och Spri och har stor betydelse för det uppföljnings- ochutvärderingsarbete som åligger bl.a. med anledning avÄdel-reformen och försöksverksamheten med kommunalt huvudmannaansvar förprimärvården. Inom den slutna vården har data om fardigbehandladepatienter utvecklats och samlats in av . Från och med år1991 inhämtar och redovisar förbundet också uppgifter om väntetider till vissaoperationer. Även det s.k. 50-projektet kan ses som ettexempel på strävandena att förbättra gmndinformationen. Projektets syfte varatt öka tillgängligheten och kapaciteten inom sjukvården och berörde sex medicinskaspecialiteter - ortopedi, kirargi, internmedicin, urologi, kvinnosjukvårdenoch ögonsjukvården. Arbetet redovisades i sex Spri-rapporter (nr307 - 312) och belyste bl.a. värdet av den information som kan uttryckas ikvantitativa termer. Erfarenheterna från 50-arbetet visar attuppföljning och utvärdering ger starka incitament för såväl kunskaps- somverksamhetsutveckling när arbetet bedrivs med respekt för professionens rolloch verksamhetens starkt decentraliserade karaktär. Den metod, som användes,lämpar sig bäst för avgränsade system såsom en klinik eller en vårdcentral.Arbetsgrappen för 50 har också i en slutrapport lämnat förslag till hurarbetet kan bedrivas och därvid tagit hänsyn till att även frågorom kvalitet och effektivitet bör behandlas. 1 de senaste Dagmar-överenskommelsema har avsatts20 för åtgärder som syftar tillatt förbättra informationsförsörjningen inom hälso- och sjukvården. Medlenavser utvecklingsarbete för att bättre kunna beskriva och mäta prestationer ihälso- och sjukvården, kvalitetsuppföljning och ett medicinsktförvarningssystem för att förbättra framförhållningen innan nya medicinskametoder får tas i brak. Arbetet med att utveckla metoder och instrament förkvalitetssäkring inom hälso- och sjukvården kommer att ha hög prioritet underde närmaste åren. Den s.k. Nationella samrådsgrappen för kvalitet i hälsoochsjukvården har en central och samordnande funktion i detta sammanhang. Grappenär ett gemensamt och fristående samarbetsorgan för ,, och . Dess uppgift är att tatillvara svenska och utländska erfarenheter och verka för att enhetliga måttoch metoder utvecklas. Samrådsgrappen stimulerar och stödjer såväl nationellt som lokalt kvalitetssäk- ringsarbete,förmedlar kunskap och verkar för att undervisning i kvali- Prop. 1992/93:100 tetssäkring skall ingå i olika vårdutbildningar. I detta sammanhang vill jag nämna att frågor omkvalitet i vården blir ett viktigt inslag i Spri:s fortsatta arbete. har träffat ett avtal om Spri . Sammanfattningsvis innebär detta en tydligare markering av att tyngdpunkteni Spri:s verksainhet skall ligga i ett långsiktigt och kvalificerat utvecklingsarbete,vilket kräver ett närmare samarbete med olika forsknings- ochutvecklingsinstitutioner. Spri skall därvid främst arbeta med frågor ochaspekter som rör kvalitet, effektivitet och produktivitet inom vården samtinformationssystem och datorisering inom vården. Hälso-och sjukvårdens organisation och finansiering Somjag tidigare anfört pågår ett intensivt förändringsarbete inom hälsoochsjukvården, där bl.a. nya organisations- och styrformer prövas inom ramen förnuvarande ansvarsfördelning mellan stat, landsting och kommuner. Även hälso-och sjukvårdens framtida organisation och finansiering i ett mer övergripandeperspektiv diskuteras, där olika modeller bl.a. har belysts iLandstingsförbundets s.k. Vägvalsprojekt, i vilket ochSocialstyrelsen har deltagit. En liknande ansats finns i Läkarförbundetsförslag vad gäller förändringar såväl inom primärvården som inom läns- ochregionsjukvården. Regeringen har tillkallat enparlamentarisk kommitté med uppdrag att dels analysera hälso- och sjukvårdensresursbehov fram , dels överväga hur hälso- och sjukvården börfinansieras och organiseras på den övergripande samhällsnivån. Kommitténs överväganden skall gmndas på en analysoch värdering av i första hand tre olika finansierings- ochorganisationsmodeller - en reformerad landstingsmodell, en modell där hälso-och sjukvårdens samtliga resurser läggs hos primärvården samt en modell därresurseraa samlas hos en eller flera försäkringsgivare. Den skall slutredovisasitt arbete . Prioriteringarinom hälso- och sjukvården Socialutskottetanordnade i samråd med statens medicinsketiska råd en offentligriksdagsutfrågning om prioriteringar inom hälsooch sjukvården. Socialutskottetansåg att det fanns skäl till fördjupade överväganden kring vårdensprioriteringsfrågor. Bl.a. mot derma bakgmnd har regeringen den 15 maj 1992tillsatt en parlamentarisk utredning med uppgift att bl.a. överväga hälso- ochsjukvårdens roll i det modema välfärdssamhället och lämna förslag till vilkaetiska principer som bör ligga till gmnd för prioriteringar inom hälso- ochsjukvården. Utredning skall ha slutredovisat sitt arbete vid utgången av år1994. Föratt underlätta och stimulera utvecklingen av inrättandet av husläkare - ettarbete som pågår hos många sjukvårdshuvudmän - har jag för avsikt att inom kortföreslå regeringen att lägga fram en proposition i frågan. Målet är att allamänniskor vid utgången av skall ha tillgång till en husläkare. Ett husläkarsystem medför många positiva effekter.Kontinuiteten i kontakten mellan läkare och patient ökar. Systemet främjarockså helhetssynen, vilket är positivt för det förebyggande arbetet. Genom attdet nationella husläkarsystemet föratsätter en friare etableringsrätt ökarockså valfriheten både för patienter och för läkare. Man kan också räkna medatt effektiviteten främjas, eftersom patienteraa i större utsträckning än förnärvarande kan få behandling på rätt nivå. Detfinns inte tillräckliga kunskaper om hur många människor som är drabbadeav anorexi och bulimi. Man vet dock att sjukdomama i huvudsak drabbar ungakvinnor. Kunskapema om sjukdomama och hur dessa kan behandlas är i många fallbristfälliga. Dessutom är antalet vårdplatser begränsat. Regeringen beslutade att geSocialstyrelsen och ett uppdrag angående stöd och vård tillpersoner med anorexi och bulimi. I detta ingår bl.a. att analysera och beskrivaförekomsten av anorexi och bulimi i befolkningen. Möjligheten att förebyggasjukdomama bör belysas och olika behandlingsmetoder kartläggas och värderas. 1uppdraget ingår även att bedöma om resursema används effektivt samt hurinformation om anorexi och bulimi kan förmedlas för att få god genomslagskraft.Socialstyrelsen och skall gemensamt redovisa uppdraget denI . Enförhållandevis stor del av de flyktingar som har kommit till på senareår har varit utsatta för tortyr och andra former av förföljelse. Det krävs oftaau vårdpersonal m.fl. har särskUd kompetens för att adekvat vård skall kunnages till människor med tortyrskador. har i siu betänkande 1988/89:SoU15Socialstyrelsen m.m. bl.a. anfört att regeringen bör överväga hur staten kanstödja en uppbyggnad av stödverksamheter i landstingens eller frivilligorganisationemasregi för flyktingar och invandrare med svåra fysiska och psykiska men. Regeringen beslutade den 15 febmari 1990 attöverlämna riksdagsskrivelsen i denna del till Psykiatriutredningen.Utredningen kommer att överlämna ett betänkande, därden redovisar sina förslag om hur staten kan stödja en sådanrehabiliteringsverksamhet. Ersättningvid behandlingsskada Prop. Regeringenhar beslutat tillkalla en särskild utredare med uppdrag att lämnaförslag om hur reglema för ersättning vid behandlingsskada inom hälso- ochsjukvården skall vara utformade . Bakgranden är att förändringarnaav vårdformema samt kommande och ett medlemsskap i EG gör att ettfrivilligt försäkringssystem av det slag, som den nuvarandepatientförsäkringen representerar, kan upprätthållas. Utredarensarbete bör vara avslutat vid utgången av . Ensärskild utredningsman har fått regeringens uppdrag att se över den svenskaläkemedelsförsörjningen, särskilt med avseende på Apoteksbolagets framtidaroll och verksamhetsinriktning. I uppdraget ingår att föreslå riktlinjer försåväl parti- som detaljhandel med läkemedel och tillhörande informationsfrågor,att föreslå nödvändiga förändringar i gällande avtal mellan staten ochApoteksbolaget samt att pröva frågan om Apoteksbolagets ägandestraktur.Utredaren skall rapportera sitt uppdrag till regeringen . Idet regelverk som omfattas av avtalet om ett europeiskt ekonomisktsamarbetsområde (EES) ingår ett direktiv om aktiva medicintekniska produkterför implantation. Ett exempel på sådana produkter är hjärt-stimulatorer. Jag hari dag i en lagrådsremiss föreslagit att detta direktiv skall införlivas isvensk rätt genom en lag om medicintekniska produkter. Avsikten är att lagenskall omfatta samtliga medicintekniska produkter, d.v.s. även de som ingår ide föreslagna EG-direktiven inom området. Lagen avses träda i kraft den 1 juli1993. Internationellsamverkan inom hälso- och sjukvårdsområdet Samarbetetmed () är den mest omfattande delen avSocialdepartementets intemationella verksamhet. Genom stora extra bidrag överbiståndsbudgeten stöder program som är av särskild vikt förutvecklingsländema, t.ex. det globala aidsprogrammet. Det intemationellasamarbetet vad gäller hiv/aids är viktigt också för . En revideradglobal aids-strategi antogs av FN:s ekonomiska och sociala råd (Ecosoc) underår 1992. Inom WHO:s europaregion prioriteras insatser i Central-och . har bl.a. bidragit med till WHO:sutvecklingsprojekt i och . reviderades målen förden europeiska Hälsa för alla-strategin. verksamhetligger väl i linje med dessa mål. Inomhälso- och sjukvårdsområdet sker också intemationellt samar- Prop.1992/93:100 bete inom , och Organisationenför Bil. 6 ekonomiskt samarbete och utveckling (). har ävenbilaterala samarbetsavtal inom hälso- och sjukvårdsområdet med ,och . Bidrag till hälso- och sjukvård Nyttanslag (förslag) 1 211 332 000' ' Medel har tidigare anvisats under förslagsanslagenEpidemiberedskap m.m. och Bidragtill allmän sjukvård m.m. Från detta anslag betalas ut det särskildastatsbidrag till den allmänna sjukvårdsersättningen som fr.o.m. den 1 januari1985 utgår till sjukvårdshuvudmännen från den allmänna försäkringen. Vidare betalas ut från anslaget ersättningar förvissa kostnader och förluster som uppkommit på grand av myndighets ingripandeför att förhindra spridning av smittsam sjukdom. Bestämmelseraa i ämnet finnsbl.a. i kungörelsen (1956:296) om ersättning av statsmedel i vissa fall vidingripanden i hälsovårdens intresse och lagen (1989:225) om ersättning tillsmittbärare. Från anslaget betalas ut även vissa kostnader för patientförsäkringoch vissa skadeersättningar. Från anslaget betalas också ut ersättning tillsjukvårdshuvudmännen enligt överenskommelser mellan staten och huvudmännen omderas övertagande av statens ansvar dels för pensionskostnaderaa för denpersonal som övergick i sjukvårdshuvudmännens tjänst vid övertagandet av denpsykiatriska sjukvården, dels för provinsialläkaraas pensionering (prop.1972:50, SoU 17, rskr. Staten ersätter huvudmännen för deras åtagandengenom vissa årliga bidrag t.o.m. . Bidraget betalas ut sista gången ibörjan av /94. Från anslaget betalas även kostnader för deltagandei EG:s cancerprogram. Ienlighet med träffade överenskommelser om vissa ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen m.m. har det särskUda statsbidraget till den allmännasjukvårdsersättningen från detta anslag beräknats till 727 miljoner kronorunder . Verket gör inte någon beräkning av utgiften för detsärskilda statsbidraget under /94. Enligt lagen (1989:225) om ersättning tillsmittbärare handhas sådana ersättningsärenden av försäkringskassoraa.Riksförsäkringsverket beräknar kostnaderaa för /93 till . Socialstyrelsenberäknar medelsbehovet för budgetaret 1993/94 för pensionertill provinsialläkaraa tUl . och för bidrag till pensionskostnaderenligt överenskommelsen om övertagandet av den psykiatriska vården m.m. till . Bidragen betalas ut . Enöverenskommelse har träffats med företrädare för sjukvårdshuvudmännen om vissaersättningar från sjukförsäkringen m.m. för . Den ansluter till detsystem med schabloniserade ersättningar till huvudmännen som infördes fr.o.m.år 1985. Utgångspunkten för överenskommelsen har varit en ram på . Överenskommelsen finns redovisad i regeringens proposition1992/93:17 om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. Såsom jag har redogjort för i det föregående underlittera C konstaterades kompletteringsproposition (1991/1992:150Del II, bet. 1991/92:FiU29, rskr. 1991/92:345) attutgiftsramen för skulle ha varU , om skatteutjämningsavgiftenhade avskaffats helt och om återbetalningen av den fillfälligaindragningen inte skulle ha skett . Eftersom regeringen aviserade attskatteutjämningsavgiften skall avskaffas för landstingens del fr.o.m. år 1994och då den tidigarelagda återbetalningen av den tillfälliga indragningen år1992 innebär en engångsfinansiering, kan det belopp som återstår att fördelatill sjukvårdshuvudmännen för beräknas uppgå till nämnda belopp. Jag beräknardärför tills vidare ramen för ersättningama till sjukvårdshuvudmännen frånsjukförsäkringen för till 2 703 mUjoner kronor. Nuvarande system förersättningar till sjukvårdshuvudmännen måste emellertid göras om. Som jagnämnt pågår ett översynsarbete med syfte att förändra systemet. Jag avser attföreslå regeringen att lägga fram ett principförslag om en ändrad utformning avsystemet för ersättningar från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen m.m.i 1993 års kompletteringsproposition. Jag beräknar utgiften under /94 fördet särskilda statsbidraget till den allmänna sjukvårdsersättningen från dettaanslag till 1 . Medelsbehovet till vissa pensionskostnaderoch provinsialläkarpensioner beräknar jag i enlighet med Socialstyrelsensförslag, dvs. Jag beräknar medelsbehovet för /94för ersättning till smittbärare m.m. till . För kostnader förpatientförsäkring för den hälso- och sjukvård som bedrivs i statens regi ochersättningar för vissa skador enligt beslut beräknar jagoförändrat ca . har anslutit sig till EG:s program motcancer, som har en stark inriktning mot förebyggande och hälsofrämjandeåtgärder. föreslåratt beräknas under förevarande anslag för Prop. 1992/93:100 medverkan i EG:s cancerprogram. Det sammanlagda medelsbehovet beräknar jag tUl ca . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till hälso- och sjukvård /94 anvisa ett förslagsanslag på 1 . 1991/92 Utgift 189 494 023 Reservafion 9 094 352. 1992/93 Anslag 192 720 000 1993/94 Förslag 185 220 000 Från anslaget betalas utgifter för särskildainsatser för att bekämpa spridningen av det viras, humant immunbrist viras(hiv), som kan leda till sjukdomstillståndet aids (acquired immune deficiencysyndrome -förvärvad immunbrist). Aids utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan.Infektion av hiv hänförs enligt smittskyddslagen (1988:1472) till deanmälningspliktiga sjukdomar som är samhällsfarliga. Ett handlingsprogram för den fortsatta bekämpningenav hiv/aids har antagits av på grandval av prop. 1987/88:79 omåtgärder mot aids (bet. I987/88:SoU10, rskr. 1987/88:165). Handlingsprogrammetinnefattar information till allmänheten och särskilda grapper med s.k.riskbeteende. Det omfattar vidare stöd till förebyggande insatser inomnarkomanvård och kriminalvård, psykosocial stödverksamhet samt stöd tillsamhällsvetenskapligt orienterad och medicinsk forskning. Bidrag till nämndaforskning lämnas dock inte från detta anslag utan dels från anslaget G 16.Socialvetenskapliga forskningsrådet, dels från det underutbildningsdepartementets verksamhetsområde upptagna anslaget till . Från förevarande anslag lämnas också ett extrabidrag, som utgår främst till , ,, kommun och men även till andrasjukvårdshuvudmän. Genom bidraget, som har avsetts utgå under en övergångstid,ges stöd till smittskyddsarbetet inom de landsting och kommuner där det ärsärskilt viktigt att åtgärder vidtas mot hiv-smittan. Sverigedeltar även i det intemationella arbetet med att bekämpa aids. Den del av medlen som avser information och stödtill psykosocialt arbete och utvecklingsarbete m.m. disponeras avFolkhälsoinstitutet. Institutet ansvarar också för utbetalningen av extrabidrag till sjukvårdshuvudmännen. Vid firms ett råd föraidsfrågor, som har en rådgivande funktion. disponerar medelfrån anslaget för att utveckla en offensiv narkomanvård. Folkhälsoinstitutetkoncentrerar sin verksamhet till olika program. En enhet vid institutet omfattarverksamhetsområdena hiv/aids samt sex och samlevnad, oönskade graviditeter ochSTD (sexuellt överförbara sjukdomar) i övrigt. framhåller att WHO räknar medatt antalet smittade av hiv-infektion kommer att öka från ca 13 miljoner i dagtill 2000. Även om det i fanns 3 222 anmälda fallav hiv-smitta , vilket i det globala perspektivet är relativtsett få fall, är hiv-epidemin inte under kontroll. Den omfattande internationellasmittspridningen i kombination med ökat resande över landets gränser ochpågående invandring till innebär en risk för fortsatt smittspridning iSverige. anser att det är nödvändigt attett hiv-preventivt arbete av minst samma omfattning som fortsätterinom landet. Det behövs därvid centralt initierade insatser från institutet.Huvuddelen av den operativt förebyggande verksamheten bör dock enligt Folkhälsoinstitutetbedrivas inom landsting och kommuner samt genom olika organisationer. Institutets program som gäller hiv/aids har tillhuvudinriktning att förmedla kunskap, att motverka spridning av hiv/aids ochatt motarbeta diskriminering av hiv-smittade. Under /94 börinsatserna enligt inriktas mot följande målgrapper,nämligen ungdomar, män som har sexuella kontakter med andra män, invandrareoch/eller flyktingar samt befolkningen i allmänhet. framhåller särskilt att mångafrivilliga organisationer gör en omistlig insats i det hiv/aids-förebyggandearbetet och i fråga om psykosocialt stöd bland smittade och deras familjer.Institutet vill stödja och uppmuntra detta arbete. Institutet betonar också atteffekten av de preventiva åtgärdema bör följas upp och utvärderas. Socialstyrelsenföljer fortlöpande utvecklingen inom hiv/aids-området, såsom bl.a.hiv-infektionens spridning samt behovet av testning, rådgivning, diagnostik,medicinsk vård och behandling, omvårdnad och psykologiskt stöd. utvecklingsarbete inom individ- och familjeomsorg, sombör omfatta även insatser mot hiv/ aids, föreslås bli anvisade i form avutvecklingsmedel under anslaget till . I dessa utvecklingsmedelbör enligt ingå bl.a. medel som tidigare anvisats underanslaget Insatser mot aids till motsvarande ändamål. Föredragandens överväganden Prop. Man får räkna med att hivkommer att finnas kvar i vårt samhälle undermycket , kanske under flera generationer. Detta måste varautgångspunkten för det förebyggande arbetet. Fortsatta insatser mot hiv-smittanär nödvändiga. Insatsema måste inriktas på att motverka smittspridningen påbåde lång och kort sikt och främst bygga på lokala aktiviteter. Även om insatsema mot hiv/aids alltmer harintegrerats som en del av de ordinarie samhällsorganens reguljära verksainhet finnsdet fortfarande ett starkt behov av att från centralt håll initieraförebyggande insatser. En förbättrad samverkan mellan myndigheter, kommuner,landsting och frivilligorganisationer bör därvid eftersträvas. Många intresseorganisationer gör betydelsefullainsatser. Stödet till organisationeraas arbete bör fortsätta under budgetåret1993/94. Spridningen av hiv bland injektionsmissbrakare harmötts med en kraftfull förstärkning av insatsema inom narkomanvården. Samtidigtär hiv-situafionen bland narkotikamissbrakare i förhållandevis gynnsamvid en intemationell jämförelse. förelåg totalt 615anmälningar om hiv-smitta bland narkotikamissbmkare i . Antaletnyanmälningar av smittade har minskat och är i genomsnitt två till tre permånad. Antalet aids-diagnoser bland narkotikamissbmkare har däremot ökat underde . T.o.m. hade sammanlagt 17 anmälningar om aids blandnarkotikamissbmkare gjorts. Enbart anmäldes 20 nya fall. Den 30juni 1992 hade totalt 51 fall diagnosfiserats. Läget är emellertid inte stabilt. Om de preventivainsatsema minskas kan detta leda till en snabbare ökning av antaletsmittade. Fortsatt stöd bör därför utgå till en offensiv narkomanvård. Centralainitiativ behövs för att utveckla den långsiktiga vården av tunga narkotikamissbmkare.De insatser som bekostas från detta anslag skall därvid ha till huvudsakligtsyfte att begränsa spridningen av hiv/aids. Jag avser att senare föreslå regeringen att meddelariktlinjer för en fortsatt utveckling av en offensiv narkomanvård. , till vilket knutits ettrådgivande råd för aidsfrågor, har numera den övergripande uppgiften attsamordna arbetet med att begränsa spridningen av hiv/aids. Regeringen harföreskrivit att högst får användas för institutetsförvaltningskostnader för detta arbete under /93. Jag anser att förvaltningskostnadema bör budgeterasunder ramanslaget G 4. fr.o.m. /94 och föreslårdärför att medel för ändamålet i stället beräknas under nyssnämnda anslag. har disponerat medel för attutveckla narkomanvården i syfte att begränsa spridningen av hiv/aids.Regeringen har föreskrivit att av medlen är avsedda förSocialstyrelsens förvaltningskostnader för arbetet med hiv/aids-frågoma. Jaganser att dessa förvaltningskostnader bör bekostas från ramanslaget G 3.Socialstyrel- Jag föreslår därför att Prop.1992/93:100 beräknas under nämnda anslag. har föreslagit att de medel somställts till styrelsens förfogande under anslaget Insatser mot aids /94 anvisas som utvecklingsmedel under anslaget tillSocialstyrelsen. Jag anser emellertid att medlen till insatser mot aids böranvisas samlat under förevarande anslag även för det kommande budgetåret. Sedan medel för myndigheteraas handhavande avhiv/aids-frågoraa beräknats under anslagen till ochSocialstyrelsen, beräknar jag i övrigt ett oförändrat anslag till insatser motaids för /94 eller ca . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Insatser mot aids för /94anvisa ett reservationsanslag på . Funktionen Hälso- och sjukvård m.m. i krig 1991/92 Utgift 121 309 913' 1992/93 Anslag 165 104 000' 1993/94 Förslag 164 300 000 ' Anslagen Beredskapslagring och utbildning m.m. förhälso- och sjukvård i krig och Driftkostnader för beredskapslagring m.m. Från anslaget bekostas utgifter för investeringaroch drift av beredskapslager för den civila hälso- och sjukvårdenskrigsorganisation samt för utbildning av personal som skall tjänstgöra inom dencivila hälsooch sjukvårdens krigsorganisation. Anslaget ingår i den ekonomiskaramen för totalförsvarets civUa del (prop. 1991/92:102, bet.l991/92:FöU12,rskr. 1991/92:337). Funktionen Hälso- och sjukvård m.m. i krig omfattar fömtomden civila hälso- och sjukvården även socialtjänst samt miljö- och hälsoskyddeti krig. är funktionsansvarig myndighet. Hälso-och sjukvården skall verka för att varje skadad eller sjuk under kriser och ikrig kan ges en medicinskt acceptabel behandling och vård.