prop · GF03150 · 1992-01-01 00:00:00 — Ett otidsenligt skatte-, transfererings- och bidragssystem gjorde att incitamenten till arbete och sparande var helt otillräckliga. Den omställningsfas som ekonomin nu genomgår innebär att en normalisering håller på att komma till stånd inom en rad områden. Det gäller bl.a. hushållens sparkvot, byggandet av kommersiella fastigheter och bostäder, bankers och andra instituts kreditgivning, värdering av vissa tillgångar etc. En hämsko för ekonomin i denna process är den mycket höga realräntan, som ökar belastningen på hushåll och företag. I huvudsak är den nominella räntan bestämd av omvärlden och framför allt av den tyska penningpolitiken. Eftersom det tyska ränteläget ligger högt, i efterdyningarna av återföreningen och det inflationstryck som därvid uppstått, måste också de svenska nominella räntorna anpassas till detta. Därtill kommer de höga avkastningskraven på tillgångar i svenska kronor som beror på att omvärlden ännu inte har insett att prioriterar låg inflation samt den vidgade räntemarginal som följer av störningarna i det finansiella systemet. lindras av en konsekvent och trovärdig ekonomisk politik som gör att räntemarginalen mot omvärlden kan hållas inom ett relativt snävt intervall. Enligt den bedömning som görs i den reviderade nationalbudgeten kommer BNP att sjunka . Det är framför allt fortsatt fallande investeringar inom byggsektorn som svarar för denna negativa utveckling. Den privata och kommunala konsumtionen samt lagren bidrar till att mildra nedgången. Exporten planar ut efter fjolårets fall. Produktivitetstillväxten tilltar inom näringslivet, och framför allt då inom industrin. Därigenom stärks konkurrenskraften och de långsiktiga tillväxtförutsättningarna. I den korta perspektivet innebär det emellertid att efterfrågan på arbetskraft avtar ytterligare och att arbetslösheten fortsätter att öka. Miljarder Procentuell volymförändring kr. 1991 1990 1991 1992 1993 BNP1 431,6 0,4 -1,1 -0,4 0,8 Import 378,5 1,5 -6,9 -0,5 2,5 Tillgång 1 810,1 0,7 -2,7 -0,4 1,3 Privat konsumtion 779,4 -0,2 1,2 0,5 -0,5 Offentlig konsumtion 382,0 2,1 1,0 0,1-0,8 Stat 109,1 3,4 -2,2 -0,2 -0,7 Kommuner 272,9 1,6 2,3 0,2 -0,8 Bruttoinvesteringar 270,3 -0,9 -7,3 -9,0-1,5 Lagerinvesteringar1 -25,5 0,1 -2,1 0,6 0,9 Export 403,7 1,5 -2,7 1,0 4,5 Användning 1 810,1 0,7 -2,7 -0,4 1,3 Inhemsk användning 1 406,4 0,4 -2,7 -0,90,1 1 Förändring i procent av föregående års BNP. Källor: , och . inleds en exportledd tillväxt. BNP ökar med . En bättre internationell konjunktur, i kombination med förstärkt konkurrenskraft, väntas leda till en ganska god exportutveckling. Därutöver ger sannolikt lagerinvesteringarna ett positivt bidrag till tillväxten. Fallande privat och offentlig konsumtion samt investeringar gör dock att uppgången i BNP blir blygsam. Enligt den prognos som redovisas i den reviderade nationalbudgeten skulle nedgången i byggverksamheten stanna vid . Kapacitetsutnyttjandet i ekonomin avtar ytterligare. Arbetslösheten väntas börja sjunka först . Prognosen över den svenska ekonomins utveckling är behäftad med mycket stora osäkerheter, eftersom erfarenheter av hur en desinflationsprocess går till i allt väsentligt saknas och i alla händelser ligger mycket långt tillbaka i tiden. Hushållens sparbeteende, reaktionerna i den finansiella sektorn och byggsektorns anpassningsprocess är mycket svåra att förutse, förutom de impulser som kommer från den internationella ekonomin. 1990 1991 1992 1993 Inflation, KPI dec.-dec. % 10,7 8,0 2,0 2,2 Disponibel inkomst (%) 3,1 4,3 1,5 -0,8 Sparkvot (nivå, %) -1,2 1,9 2,9 2,6 Industriproduktion (%) -2,0 -5,3 -2,0 3,8 Relativ enhetsarbetskostnad (%)3,9 0,4 -4,6 -4,2 Arbetslöshet (nivå, %) 1,5 2,7 4,4 5,0 Handelsbalans (mdr. )14,7 32,6 40,7 51,9 Bytesbalans (mdr. )-38,1 -13,0 -6,7 3,2 Bytesbalans (% av BNP) -2,8 -0,9 -0,5 0,2 Källor: , samt . Det förlopp som den svenska ekonomin genomgår innehåller också flera positiva drag. Nedväxlingen av de nominella löneökningarna går snabbt. Tillsammans med den produktivitetspotential som håller på att frigöras i industrin leder detta till att förutsättningarna för en utrikeshandelsledd tillväxt starkt förbättras, när väl den internationella konjunkturen skjuter fart. Inflationstakten har kommit ned på en nivå som ligger lägre än i flertalet konkurrentländer. Positiv är också den starka förbättring som bytesbalansen genomgått. Delvis förklaras utvecklingen av den svaga inhemska efterfrågan som dämpat importen. Till en del beror dock den gynnsamma handelsbalansen på en normalisering av importinnehållet i ekonomin efter den högt uppdrivna nivå som följde på överhettningen . Den omstrukturering från skyddad till konkurrensutsatt sektor som pågår, de förbättrade incitamenten för arbete och sparande som införs och det allt lägre pris- och kostnadstryck som uppnås kommer att tillsammans höja den svenska ekonomins tillväxtförmåga och förstärka arbetsmarknaden. Ännu återstår dock en betydande del av den anpassningsprocess som krävs för att nå de långsiktiga målen. 11.3 Utvecklingen på de finansiella marknaderna och fastighetsmarknaden Problemen har vuxit för många företag som är verksamma inom de finansiella marknaderna. Aktieägarna i finansiella företag och företag med verksamhet på fastighetsmarknaden har sett värdet av sina aktier falla kraftigt. Stora förmögenheter som skapats genom spekulation har raderats ut. Från att ha legat på av utlåningen steg kreditförlusterna i banksystemet till 1990 och till 1991. Bankerna gick totalt sett med förlust . Utvecklingen skiljer sig åt mellan olika banker. De största bankerna är stabila och har endast haft mindre kreditförluster, men det står fullt klart att det också finns banker där kreditgivningen varit anmärkningsvärt riskfylld. Kreditförlusterna är till en del en följd av den nödvändiga desinflationsprocess som den svenska ekonomin just nu går igenom. Inflationen måste etableras på den låga nivå som den fasta växelkursen kräver. Denna process har blivit särskilt smärtsam till följd av att den nödvändiga avregleringen på kreditmarknaden inte redan då kompletterades med den lika nödvändiga marginalskattereformen. Därigenom lades, sammantaget med devalveringarna och expansionen av de offentliga utgifterna, grunden för det drivhusklimat i ekonomin som ledde till spekulation baserad på höga inflationsförväntningar. Inflationsförväntningarna spelar särskilt stor roll på fastighetsmarknaden. Där faller nu priserna kraftigt eftersom direktavkastningen måste stiga när inflationen inte längre automatiskt höjer hyror och värden. Det finansiella systemet är också särskilt exponerat mot fastighetsrelaterade krediter. Omkring 3/4 av de gjorda kreditreserveringarna inom banksystemet härrör från fastighetsfinansiering. De höga kreditförlusterna beror också på den realräntechock som ekonomin nu upplever. Genom att nedgången av inflationstakten inte motsvaras av en lika stor sänkning av marknadsräntorna har realräntan kommit att stiga kraftigt. har bankerna vidgat sina räntemarginaler , vilket innebär en ytterligare höjning av den realränta som hushåll och företag tvingas betala. Beträffande storleken på kreditförlusterna utgör, förutom den fortsatta utvecklingen på fastighetsmarknaden, hushållens finansiella situation ett särskilt osäkerhetsmoment liksom de många företagskonkurserna. En fortsatt svag ekonomisk aktivitet i förening med en fortsatt hög realränta och stigande arbetslöshet talar för att kreditförlusterna kommer att vara fortsatt höga. Internationell erfarenhet visar även att det tar att övervinna svårigheterna för banksystemet. De ökade kreditförlusterna har även medfört att bankerna intar en mer återhållsam inställning till kreditgivning. Större krav ställs på säkerheter och låntagarnas betalningsförmåga. Det kan innebära att även sunda investeringsprojekt riskerar att inte komma till stånd till följd av brist på finansiering. Sammantaget leder utvecklingen inom finanssektorn till att den svenska ekonomin utsätts för en kraftig finansiell åtstramning. De allvarliga problemen har sin upprinnelse i tidigare strukturella och stabiliseringspolitiska missgrepp. Den prioritering av inflationsbekämpningen, som den tidigare regeringen påbörjade, var riktig men skedde vid en alltför sen tidpunkt. Regeringen står fast i sin avsikt att fullfölja inflationsbekämpningen med en kombination av strukturåtgärder och en stram finanspolitik baserad på besparingar i de offentliga utgifterna. Den långsiktiga politik som regeringen för medger inte generellt stimulerande åtgärder av överbrygg- ningskaraktär. De allvarliga problem som finns på de finansiella marknaderna och på fastighetsmarknaden bör lösas på marknadens egna villkor. Regeringen följer noga utvecklingen och ägnar i sina beslut om den ekonomiska politiken uppmärksamhet åt att de strukturellt nödvändiga åtgärderna måste ges en sådan utformning att de underlättar och lindrar den anpassning som nödvändigtvis måste ske. Den situation som uppstått kräver åtgärder av alldeles speciell karaktär. Det handlar om att i ett allvarligt läge beslutsamt angripa problem som om de lämnades olösta skulle kunna hota vårt lands ekonomiska återhämtning. Mot denna bakgrund förslår regeringen att fastighetsskatten på kommersiella lokaler avskaffas från . Därigenom motverkas värdefallet på fastigheter med kommersiella lokaler, vilket bidrar till en ökad stabilitet i fastighetssektorn och inom kreditsystemet. Därigenom säkras också en högre framtida utlåningskapacitet genom att bankernas pantvärden i berörda fastigheter påverkas i positiv riktning. Detta medför dessutom en likabehandling inom skattesystemet eftersom industri- och jordbruksfastigheter inte omfattas av denna skatt. Regeringen har också tidigare (prop. 1991/92:119) lagt förslag om ändrade regler för avskattning av bankernas obeskattade reserver. Det innebär att finansiella företag ges samma möjligheter som andra företag att kvitta förluster mot det s.k. uppskovsbeloppet under hela återföringsperioden. I samma proposition föreslogs ändrade skatteregler som underlättar för utländska dotterbanksföretag att ombildas till filialer. Utformningen av de framtida reglerna för statens stöd till nyproduktion och ombyggnad av bostäder är avvägda så att de boende och fastighetsägarna inte får sina grundläggande ekonomiska förutsättningar rubbade som statens kostnader kan minska betydligt, särskilt på lång sikt. Regeringen fick efter regeringsskiftet ta ställning till problemen i det finansiella systemet. Det första ärendet var frågan om aktieemissionen i Nordbanken. Eftersom staten är huvudägare var besluten om kapitaltillskott naturliga. Nästa ärende blev Första . För att säkra stabiliteten i betalningssystemet i den situation som uppkommit blev ett statligt deltagande i rekonstruktionsarbetet nödvändigt. Utveckligen mot allt större kreditförluster fortsatte i banksystemet som helhet liksom i Första . Regeringen har därför föreslagit att staten åter medverkar till en lösning av problemen i Första (prop. 1991/92:168). En statlig medverkan har bedömts vara nödvändig för att också nu trygga stabiliteten i betalningssystemet. 12 Avslutning Regeringens ekonomiska politik är på kort sikt en räddningsaktion för välfärdssamhället. På lång sikt skapas möjligheter för att åter bli en nation med hög och bestående tillväxt. Redan syns vissa tecken på att insatserna ger resultat. Tilltron till som företagarnation är på väg att återvända. Produktiviteten ökar kraftigt och börjar åter bli ett konkurrenskraftigt land. Inflationen har sänkts rejält och är nu lägre än i de flesta länder. Till de ljusa inslagen i bilden hör också den internationella integrationen. I inleds genom tillkomsten av EG:s inre marknad och en liberalisering och avreglering som är unik. I Öst- och öppnas nya marknader som under 1990- talet och därefter kan ge betydande bidrag till den ekonomiska utvecklingen i vår del av världen. är väl rustat att möta denna efterfrågan. Möjligheterna är således goda att vända utvecklingen, bryta den ekonomiska stagnationen och återge svensk ekonomi dess utvecklingskraft. En rad förändringar i omvärlden och här hemma ger anledning till optimism för framtiden. Villkoret är att klarar av att fullfölja den inre anpassningen och fortsätta med den enda vägens politik. Häri ligger de närmaste årens viktigaste politiska utmaning. Regeringen är fast besluten att lösa denna uppgift. Statsbudgeten och särskilda frågor 1 Statsbudgeten budgetåren 1991/92 och 1992/93 1.1 Beräkningsförutsättningar Vid beräkning av statsinkomsternas utveckling är de antaganden som görs om inkomstutvecklingen i samhället av stor betydelse. () har under hand lämnat en beräkning av statsbudgetens inkomster. (Beräkningen i sin slutgiltiga utformning avser RRV att publicera ). En sammanfattning av beräkningen bör fogas till protokollet i detta ärende (bilaga II:1.3). De antaganden som RRV räknat med redovisas i tabell 1. En del av de förslag som presenteras i kompletteringspropositionen påverkar den ekonomiska utvecklingen på ett sådant sätt att jag nu gjort en ny bedömning av denna. Därför räknar jag med delvis andra antaganden än RRV. Dessa antaganden redovisas också i tabell 1. I RRV:s beräkningar avseende budgetåren 1991/92 (statsbud-Tabell 1. Antaganden om den ekonomiska utvecklingen Procentuell förändring från föregående 1992 1993 RRV Föredra- RRV Föredra- RRV Föredra- ganden ganden ganden Lönesumma 3,3 3,3 2,2 2,1 1,4 1,0 Konsumentpriser, årsgenomsnitt19,4 9,4 2,4 2,5 3,4 2,2 Privat konsumtion, löpande priser 11,5 11,5 3,8 3,6 3,3 1,9 1Innefattar effekt av skattereformen 1991, vilken höjer KPI . getens inkomster och utgifter) och 1992/93 (statsbudgetens inkomster) har verket tagit hänsyn till beslut som fattat före . RRV har även beaktat förslag från regeringen . Jag har därutöver beaktat även de riksdagsbeslut som fattats under återstoden av mars samt de förslag från regeringen som lagts fram . I några fall har jag även beaktat förslag som lagts fram efter . Det får ankomma på finansutskott att göra justeringar för ytterligare förändringar som ej kunnat beaktas. 1.2 Statsbudgetens inkomster och utgifter under /92 RRV kommer även att presentera en ny beräkning av budgetutfallet för /92, budgetprognos nr 5. Beräkningarna av inkomsterna för /92 redovisas också i verkets inkomstberäkning. Inkomster I sin inkomstberäkning har RRV för /92 beräknat inkomsterna till 416 512 milj.kr. RRV:s beräkningar föranleder inte någon erinran från min sida. I statsbudgeten uppgår utgifterna till 470 108 milj. kr. Enligt underhandsinformation från RRV uppgår de totala utgifterna till 484 711 milj. kr. Verket har i denna underrättelse beaktat beslut om och förslag till anslag på tilläggsbudget om sammanlagt 4 004 milj. kr. Utgifterna exkl. statsskuldräntor prognosticeras till 423 611 milj. kr. för /92. Enligt ovannämnda underhandsinformation från RRV beräknas utgifterna för statsskuldräntorna till . för /92. Ny information från ger vid handen att dessa utgifter kan beräknas öka. Utgifterna för statsskuldräntorna uppgår därför i min beräkning till . När det gäller den beräknade belastningen under övriga anslag räknar jag ner anslagen Bostadsbidrag med 140 milj. kr. och Ålderspensioner med 108 milj. kr. med anledning av förändrade antaganden om den ekonomiska utveck- lingen. Vidare räknar jag ner anslaget Studiemedel med 359 milj. kr. och anslaget Ersättning till kommuner för flyktingar med 336 milj. kr. med anledning av ny information. Av samma skäl räknar jag upp anslaget Bidrag till kommunala bostadstillägg till folkpension med 50 milj. kr. Efterlevandepensioner till vuxna med 22 milj. kr., Barnpensioner med 10 milj. kr. samt Bidrag till driften av det kommunala offentliga skolväsendet med 11 milj. kr. Ovannämnda förändringar kan jämföras med den budgetprognos som RRV publicerar . Jag beräknar att anslagsbehållningarna på reservationsanslagTabell 2. Räntor på statsskulden /91Miljarder kronor Beräkning till Nuvarande grund för stats- beräkning budgeten Räntor på inhemska lån m.m. 51,7 54,2 Räntor på utländska lån 6,8 6,3 Valutaförluster, netto 0,5 0,8 Summa 59,0 61,3 under innevarande budgetår kommer att öka med 5 907 milj. kr. för att uppgå till 30 721 milj. kr. Någon utgift för reservationsmedelsförbrukning kommer således inte att uppstå under /92. Denna beräkning överenstämmer med underhandsinformation från RRV. Jag beräknar för Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto . Sammantaget räknar jag därmed med att utgifterna under /92 kommer att uppgå till 484 061 milj. kr. Beräkningarna sammanfattas i tabell 3. 1.3 Statsbudgetens inkomster och utgifter under /93 Inkomster RRV beräknar statsbudgetens totala inkomster till 397 909 milj. kr. för /93. I det följande redovisas de föränd- ringar av inkomsterna i förhållande till RRV:s beräkningar som jag funnit nödvändiga.Tabell 3. Statsbudgetens utgifter /92 Milj.kr. Statsbudget RRV Föredraganden Utgiftsanslag exkl. statsskuldräntor 402 608 428 518 427 668 Statsskuldräntor 60 000 61 100 61 300Förändring i anslagsbehållningar-3 500-5 907-5 907 Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto 11 000 1 000 1 000 Summa 470 108 484 711 484 061 Finansfullmaktsutnyttjande - 1 300 1 300 Till följd av ändrade antaganden om den ekonomiska utvecklingen på grund av de förslag som jag själv och chefen för kommer att presentera räknar jag upp inkomsttiteln med 60 milj. kr., inkomsttiteln med 10 milj. kr., inkomsttiteln med 70 milj. kr. och , netto med 10 milj. kr. Med anledning av vad jag kommer att föreslå och p.g.a. nya antaganden om den ekonomiska utvecklingen räknar jag vidare upp inkomsttiteln inkomstskatt med 3 170 milj. kr. och inkomsttiteln , netto med 1 624 milj. kr. Jag räknar ner inkomsttiteln med 4 050 milj. kr. av samma anledning. Jag räknar även ner inkomsttiteln inkomstskatt med 600 milj. kr., upp inkomsttiteln med 400 milj. kr., ner inkomsttiteln med 480 milj. kr. och ner inkomsttiteln med 210 milj. kr. med anledning av de förslag jag kommer att presentera . De förslag som jag kommer att presentera föranleder också en nedräkning av inkomsttiteln med 12 557 milj. kr. och en nedräkning av inkomsttiteln med 4 751 milj. kr. Jag räknar vidare upp inkomsttiteln av statens verksamhet med 2 000 milj. kr. till följd av vad chefen för kommer att presentera. På grund av att jag gör en delvis annorlunda bedömning än RRV räknar jag ner inkomsttiteln spritdrycker med 500 milj. kr., inkomsttiteln vin med 340 milj. kr. och Skatt på malt- och läskedrycker med 96 milj. kr. Av samma anledning räknar jag slutligen upp inkomsttiteln m.fl. komplementkostnader med 140 milj. kr. Sammantaget innebär detta att jag räknar ner inkomsterna i förhållande till RRV:s beräkningar med sammanlagt 16 100 milj. kr. till 381 809 milj. kr. Förändringen i förhållande till RRV:s beräkningar framgår av tabell 4. Redovisning på statsbudgeten av offentligrättsliga avgifter Regeringen har i prop. 1991/92:100, bil. 1, redovisat principer för styrning av avgiftsfinansierad verksamhet. För offentligrättsliga avgifter för reglerande verksamhet redovisades grundprincipen att bruttoredovisning på statsbudgeten bör tillämpas i normalfallet. Det ankommer på att ta ställning till omfattningen och inriktningen av verksamheten. Verksamheten bör budgeteras på sedvanligt sätt och tillföras medel över ramanslag. Avgifterna bör redovisas på inkomsttitel på statsbudgeten. hade inga erinringar mot de redovisade principerna (FiU20, rskr. För att erhålla en enhetlig tillämpning bör en ny inkomsttitel föras upp på statsbudgeten benämnd Övriga offentligrättsliga avgifter. Inkomsttiteln expeditionsavgifter bör bibehållas men ges beteckningen expeditions- och ansökningsavgifter. Grundprincipen bör vara att avgifter från offentligrättslig verksamhet bör tillföras någon av dessa två inkomsttitlar.Tabell 4. Ändringar i RRVs beräkningar av statsbudgetens inkomster /93 Milj. kr. Inkomsttitel/Inkomsthuvud/Inkomstgrupp RRVs Förändring beräkning enligt före- drag- anden Fysiska personers inkomstskatt -11 441 +3 1701121Juridiska personers inkomstskatt24 448-600 1211 Folkpensionsavgift 51 618 +60 1221 Sjukförsäkringsavgift,netto -1 525 Barnomsorgsavgift 14 469 +101241Utbildningsavgift1 950+70 1251 Övriga socialavgifter, netto 3 835 +10 1411 Mervärdeskatt 118 500 -4 0501421Bensinskatt18 100+400 1425 Skatt på spritdrycker 6 600 -500 1426 Skatt på vin 3 500 -340 1427 Skatt på malt- och läskedrycker 2 855 -961428Energiskatt17 500-480 1462 Kilometerskatt 3 235 -210 1511 Avräkningsskatt 20 343 -12 5572543Skatteutjämningsavgift13510-4 751 2811 Övriga inkomster av statens verksamhet 1 421 Uppdragsmyndigheter m.fl. komplement- kostnader 90 +140Summa inkomster397 909 Summa förändringar enligt föredraganden -16 100 Avslutningsvis vill jag redovisa förändringarna i indelningen av statsbudgetens inkomstsida i förslaget till statsbudget för /93 (tabell 6). Förslag till förändringar i uppställningen av statsbudgetens inkomster för /93 In- komsttitel/Inkomsthuvudgrupp/Inkomstgrupp Förslag 1241 Utbildningsavgift Namnändring 2117 inlevererade överskott Upphör ej2511Expeditions- och ansökningsavgifterNamnändring 2512 Tillsynsavgifter Ny inkomsttitel Avgifter från kärnkraftverk Ny inkomsttitel2551Övriga offentligrättsliga avgifterNy inkomstti 2711 Restavgifter och dröjsmålsavgifter Namnändring 5121 Avskrivningar på fastigheter Upphör ej Utgifter I det slutliga förslaget till statsbudget för /93 uppgår utgifterna till . I årets budgetproposition upptogs utgifterna till 489 457 milj. kr. Av detta belopp svarade utgiftsanslagen för 491 957 milj. kr. och tillkommande utgiftsbehov samt minskning av anslagsbehållningar sammantaget för -2 500 milj. kr. Sedan förelades budgetpropositionen har dels ett antal propositioner innebärande anslagsförändringar förelagts , dels har beslutat om ett antal förslag i budgetpropositionen. Om bifaller förslagen i propositionerna ökar de samlade utgiftsanslagen med ca 7 142 milj. kr. Detta belopp rymmer ett flertal utgiftsförändringar, varav de största är att hänföra till arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Bland dessa åtgärder ingår 2 500 milj. kr. för vägunderhåll och 500 milj. kr. Vidare ingår förslag om ökade utgifter för förläggningskostnader i flyktingverksamheten om 1 357 milj. kr. Detta belopp inkluderar även de anslagsförändringar i förhållande till budgetpropositionen som beslutats av . I samband med min beräkning av anslagskonsekvenserna har jag upprättat en specifikation över föreslagna och i förekommande fall beslutade anslagsförändringar på statsbudgeten i förhållande till budget- propositionen. Denna specifikation (bil. 1.5) täcker i princip perioden t.o.m. . Anslaget Räntor på statsskulden m.m. upptogs i budgetproposi- tionen för /93 med ett till 70 000 milj. kr. Belastningen på detta anslag är beroende av den ackumulerade statsskulden under det budgetår för vilket anslaget anvisas och av räntenivån inom och utom landet samt av bokföringsmässiga valutadifferenser på grund av ändrade växelkurser vid omsättning eller återbetalning av utlandslån. En ny beräkning från ger vid handen att utgifter för räntor på statsskulden kommer att uppgå till 69 000 milj. kr. Förslag till inkomst- och utgiftsstat för anslaget Räntor på statsskulden m.m. framgår av bilaga I:1.4. Anslaget bör i enlighet med förslaget föras upp på statsbudgeten för /93 med . Sammantaget innebär detta att statsbudgetens utgiftsanslag för /93 uppgår till sammanlagt 499 099 milj. kr. I syfte att få en så långt möjligt rättvisande bild av helaTabell 6. Räntor på statsskulden / Nuvarande beräkning Räntor på inhemska lån m.m. 64,0 Räntor på utländska lån 5,1Valutaförluster, netto-0,1 Summa 69,0 belastningen på statsbudgeten beräknas, utöver utgiftsanslagen, på statsbudgetens utgiftssida även medel för förändringar i anslagsbehållningar och beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto. I budgetpropositionen beräknades förbrukningen av anslags- behållningar på reservationsanslag komma att uppgå till 4 500 milj. kr. netto, /93.