prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — har fettet beslut om att dette underskott på sUct skallelimineras. För att bedöma de krav dette ställer påbudgetpolitiken redovisas en beräkning av det strakturellaoch det totela underskottets utveckling under år 1995-1998. Beräkningamaredovisas mera utförligt i den preliminära nationalbudgeten. föreliggernågon egentlig prognos för den svenska ekonomins utveckling Prop. 1992/93:1(X)under dessa år beaktes därvid endast ett begränsat antel fektorer. LiksomBilaga 1 vid beräkningen av det strukturella underskottet antesen underliggande trendmässig tillväxt på . Jämförelsenormen är därför attalla inkomster ökar realt. För de offentliga utgiftema är ökningenlägre därför att den offentliga konsumtionen antos vara realt oförändrad. Ompris- och kostnadsökningama i den offenfliga konsumtionen är större än i denövriga ekonomin antos detto mötos med olika åtgärder. Beräkningaraa baseras på antogandet att det sker enkonjunkturmässig återhämtning så att skillnadenmellan fekfisk och potentiell BNP reduceras med en sjättedel , vilketmotsvarar en åriig fillväxt på3,. En årlig tillväxt på kan förefella hög, bl.a.med hänsyn till att den genomsnittliga tillväxttakten efter 1982 årsdevalvering uppgick till för . A andra sidan börtillväxtföratsätt-ningaraa vara förhållandevis goda dels medhänsyn till de förbättringar i ekonomins funktionssätt som följer av fettodebeslut, dels med hänsyn till den stora outnyttjade kapaciteten i utgångsläget. Vid denna beräicning antos en årlig tillkommandebudgetförstärkning genom nya beslut på priserper år och på 5 miljarder för utöver vad som nuföreslås för /94 samt att den offentliga konsumtionen är realtoförändrad som jag tidigare redovisat. Som framgår av tobellen beräknas dessabudgetförstärkningar resultera i ett trendmässigt sjunkande StraktureUtunderskott i de offentliga fmanseraa så att detto är eliminerat . Det totola underskottet reduceras ännu kraftigare,vilket beror på den antogna konjunkturåterhämtningen under år 1995-1998. Följandeslutsatser kan dras: Föratt uppnå en godtogbar utveckling av det strakturella och det totelaunderskottet för den offentliga sektora krävs årliga tillkommandebudgetförstärkningar på ininst vidrealt oförändrad offentlig konsumtion. Återhämtningenoch tillväxten är central för att reducera det totela underskottet för denoffentliga sektom. Åtgärder som ökar tillväxten, t.ex. ökade incitement tillarbete genom förändringar av socialförsäkrings- och skattesystemet, är därföravgörande även ur budgetsyn-vinkel. Ävenvid dessa tillkommande årliga besparingar och en förhållandevis sterkkonjunkturåterhämtning under 1990-telet ökar den offentliga sektoras skuldkraftigt. Detstrakturella underskottet i den offentliga sektom kan elimineras underperioden. TabellS.2 Awecklingen av den offentliga sektoms strukturella underskott Prop. Miljarder kronor, priser BUaga 1 1994 1995 1996 1997 1998 Förändringar som påverkar sparandet utöver 2 %realt -9,1 -7,4 -5,8 -3,6 besparingsbeslut 6,3 5,0 6,6 2,4 Andrafaktorer -6,4 -8,4 -3,0 -2,4 konsumtion 8,2 8,4 8,5 8,7 budgetförstärkning 5,0 10,0 10,0 10,0 10,0 tingatunderskott 12,9 13,6 14,4 15,2 sparande -49,6 -39,7 -31,4 -14,4 1,0 sparande -137,2 -115,4 -94,3 -63,6 -33,3 I tebell 5.2 redovisas utvecklingen av denoffentliga sektoms sparande vid tillkommande budgetförstärkningar. Tabellenillustrerar det faktum att nuvarande stora underskott medför stora automatiskaräntebetelningar varvid kraven på budgetförstärkningar för att minskaunderskottet blir betydande. Ju mer saneringen av de offentliga finansemaskjuts , desto större blir kraven pä framtida budgetförstärkningar. Motdenna bakgrand förslås i dette budgetförslag följande: Kompensationsgraden i delpensionsförsäkringen sänkssamtidigt som begränsningar i rätten till nedtrappning av arbetstiden införsfr.o.m. Åldersgränsen för rätt till delpension höjs från 60till . gäller rätten till delpension . De ändrade regleraa i sjukförsäkringen somregeringen föreslagit i prop. 1992/93:31 medför ett behov av anpassning avarbetsskadeförsäkringen. Regeringen har för avsikt att förelägga ettförslag om att arbetsskadesjukpenningen slopas fr.o.m. . Inom arbetslöshetsförsäkringen förändraskompensationsnivån så att den i huvudsak blir densamma som vid sjukdom.Dessutom återinförs fem karenstfegar. Kostnadema för beredskapsarbetenreduceras genom att arbetstiden begränsas till av heltid. Den högsteersättningen inom arbetslöshetsförsäkringen, KAS och utbildningsbidragen avindexeras. De föreslagna regelförändringaraa inom studiestödetinnebär bl.a. att studiestödet begränsas . InomJustitiedepartementets ansvarsområde minskas utgiftema genom rationaliseringaroch effektivise- ringarinom polisväsendet samt genom att utbildningen vid Polishög- Prop.1992/93:100 skolan sker med studiemedel i stället för med lön. Deprecieringen iimebär en standardsänkning för detsvenslca folkhushållet. För denna standardsänkning kan ingen kompensera sig.Därför får inte basbeloppsanknutna förmåner, dvs. pensioner och andra transfereringaröka med den del av inflationen som beror på deprecieringen.Konjunkturinstitutet kommer senare att få i uppdrag att beräkna hurdeprecieringen påverkar konsumentpriseraa för respektive oktober1994. Skatten på sterkare alkoholdrycker höjs så attpriset på dessa drycker anpassas till prisutvecklingen för varor och tjänster iallmänhet. Dessutom bör en ytterligare differentiering av skatten påalkoholsvagare drycker göras. Skatteintäktema beräknas därigenom öka med ca 150miljoner kronor. Sammantoget föreslås eller aviserasutgiftsminskningar på för /94. Därav hänförsig tUl förslag som aviserats i proposifion 1992/93:50 och11,till nya förslag. Den långsUctiga effekten är betydligtstörre eller sammantoget nära . De förslag som tidigareaviserats svarar för ca och de nya förslagen svarar för15 miljarder kronor. Därtill förstärks budgeten med frånden höjda alkoholskatten. Ikbell5.3 Förslag budgetproposition samt i aviserade särpropositioner Samordnad sjuk- och arbetsskadesjukpenning Utebliven kompensation för deprecieringens priseffekt i basbeloppsanknutna förmåner Sänkt ersättningsnivå och karensdagar inom Minskade kostnader för beredskapsarbeten, Sänkt dagpenning för asylsökande aviserade i prop 1992/93:50 nya förslag till minskade utgifter Föratt fullfölja saneringen av de offentliga finansema måste budgetför- Prop.1992/93:1(X) stärkningar ske även . Jag återkommer senaretill Bilaga 1 detto. 5.5 Riktlinjer för budgetpolitiken Måletför budgetpolitiken är att avskaffe det strakturella underskottet i de offentligafmanseraa och därigenom skapa föratsättningar för en långsiktigt bättreekonomisk utveckling. Underskottet i de offentliga finansema har ökatkraftigt . beror i allt väsentligt på tidigareekonomisk-politiska misslyckanden. Problemen förstärks av den rådande djupalågkonjunkturen. Underskottet i stetsbudgeten har också ökat kraftigt. Om vi underlåter att sanera de offentliga finansemablir följden en fortsatt kraftig ökning av stetsskulden. Växande ränteutgiftermedför då att angelägna offentliga utgifter successivt trängs ut. skullefå svåra konsekvenser för de människor som är beroende av offenUiga insatseroch lecfe fill ökade orättvisor i samhället. Därför måste arbetet med attminska underskottet i de offentliga finanseraa drivas vidare. Följandenormer skall gälla för budgetpolitiken: 1Det strukturella underskottet i de offentliga finansema skall avskaffas Meddette avses att den offentliga sektoms finansiella sparande skall vara i balansöver en konjunkturcykel. Ett hjälpmedel i dette arbete är den långsiktigautgiftsstrategin. För att uppfylla och ftillfölja saneringen av deoffendiga fmanseraa krävs fortsatte budgetförstärkningar. bör budgetförstärkningaraauppgå till ca samt vad som följer av att den offentligakonsumtionen är realt sett oförändrad enligt den definifion som jag tidigareredovisat. galler utöver de minskningar i offentliga utgifter som följerav redan fettede beslut och förslagen i årets budgetproposition. Åtgärderaa börförslagsvis fördela sig med ca och vardera 10miljarder kronor . Även 1997 och 1998 krävs beslut omfortsatte budgetförstärkningar. Saneringen av de offentliga finanseraa är ettlångsiktigt arbete. Jag är öppen för att diskutera vilka budgetförstärkningarsom bör genomföras. Det är angeläget att en bred parlamenterisk majoritet stårbakom åtgärderaa. stärker trovärdigheten i budgetpolitiken vilket fårpositiva effekter på tillväxt, inflationsförväntningar och förbättrarföratsättningama för ett varaktigt lågt ränteläge. Åtgärdemakan beröra bl.a. följande tre områden: * Sjukförsäkringen och andra delar avsocialförsäkringssjystemet. kan ske exempelvis genom ytterligaresänkningar av ersättningsnivåema och/eller utflyttning från stetsbudgeten ikombination med vissa avgiftsförändringar. * Bostedssektoras belastning på den offentligasektora. 1992/93:100 att uppnå dette ökar i takt med sjunkande ränte som i sig dämpar Bilaga I boendekostnaderaa. * Gmncfevdrageti inkomstskatteskalan. Åtgärderaa ovan ansluter till det förslag somregeringen aviserade . I dette ingick emellertid som enväsentlig ingrediens också en kraftig ytterligare sänkning avarbetsgivaravgiftema. Jag har inte bedömt det som äncfemålsenligt att nugenomföra denna del av förslaget. Jag är öppen för att diskutera även andra förslagtill i förste hand minskade utgifter som läggs fram i . 2De offentUga utgifterna bör successivt sjunka räknat som andel av BNP Dennanorm gäller för de offentliga utgiftemas utveckling. Eftersom ärlångsUctig bör den gälla oberoende av fektiskt konjunkturläge och således avsede offentliga utgifteraa exklusive konjunkturberoende och tillfälliga utgifter,såsom arbetsmarknadspolitiska insatser och bankstöd. avser således dekonjunkturrensade offenUiga utgiftema som andel av en konjunkturrensad BNP. Som framgår av följande teblå innebär årets förslagtill stetsbudget att denna norm uppfylls. Konjunkturrensadeoffentliga utgifterna som andel av en koivjunkturrensad BNP 1991 1992 1993 1994 utgiftskvot 63,3 65,4 64,2 62,7 Ökningen av den konjunkturrensade utgiftskvotenmellan och 1992 förklaras bl.a. av ökade offentliga investeringar, högreutgifter för räntebidrag och ökade kostnader för flyktingmottegning. Däreftersjunker den konjunkturrensade utgiftskvoten till följd av beslutedeutgiftsminskningar. Ett liknande sätt att beskriva den strama utgiftutvecklingsom följer av tidigare fattede beslut och det budgetförslag som läggs framär den nominella ökningen av de konjunkturrensade offentliga utgifteraa. Somtidigare har framgått hade fmanspolitiken en kraftigt expansiv inriktning under1992 då de konjunkturrensade offentliga utgiftema ökade . Därefter harutgiftsutvecklingen begränsats högst väsentligt. Ökningstakten för nominellakonjunkturrensade utgifter beräknas bli och för 1994.Dette innebär en real minskning. 5.6 Statens budget och upplåningsbehovet Denkraftiga försämringen av den offentliga sektoms sparande under de senaste årenberor i huvudsak på en kraftig försämring av stetens budget från budgetåret1990/91 till /93. /94 kan en viss förbättring skönjas. beror både påtidigare fettede beslut, de nedskärningar på utgiftssidan som regeringengenomfört i samverkan med socialdemokrateraa och på de nuföreslagna åtgärdema. Saidoförbättringen motverkas dock av fortsatte fell påinkomsteidan. ökar steteskuldräntoraa kraftigt på gnmd av den snabbtväxande stetsskulden. Denna utveckling visar påtegligt följden av att under enperiod ha stora underskott i budgeten. 1992/93:100 Bilaga 1 Finanskrisutgifter Övrigt Summa utgifter -80,8 -198,3 -162,3 -91,3 -173,2 -163,9 Stetenslånebehov räknas fram genom att utgå ifrån det redovisade budgetsaldot ochsedan lägga till kassamässigakorrigeringar p.g.a. att skillnader mellan tidpunkten när transaktioner bokförsi myndigheters redovisning och när de registreras på stetsverkets checkräkning, finansieringav underskott i fonder som ligger utanför stetsbudgeten, den del av stetenskreditgivning som går via och därför inte redovisas påstetsbudgeten. Stetens lånebehov nästan fördubblas från /92 tiU Prop. 1992//93, 1993/94 sker det en förbättring, viUcen helt är att Bilaga 1 hänföra till förbättringen i det redovisade budgetsaldot /94. Det sterkt negativa offentliga sparandet, som gerupphov till det stora lånebehovet, motsvaras av ett sterkt positivt privatsparande hos företeg och hushåll. Bytesbalansen beräknas vara nära noll år 1993och positiv . Det kommer således att fiimas stor placeringskapacitet iden private inhemska sektora. 5.7 Finanskrisen och statsbudgeten Budgetkonsekvenserav tidigare beslutade åtgärder Rikscfegenbeslutede att steten skulle garantera en nyemission av aktier iNordbanken på ca och teckna sin andel av emissionen. Somen följd av beslutet har betelats ut över stetsbudgeten under1991/92 för nyteckning av aktier i . beslut om rekonstraktion avNordbanken (prop. 1991/92:153, bet. 1991/92:NU36, rskr. 1991/92:352) innebäratt regeringen har bemyndigats att bilda Förvaltningsaktiebolaget meduppgift att inneha aktier i och svara för finansieringen av uppköpav utestående aktier i intill ett belopp om 2 050 miljoner kronor.Dette belopp belaster stetsbudgeten under /93. I nämnda beslut bemyndigades regeringen att inom enram om beslute om garantier, lån och kapiteltillskott ellervidte andra åtgärder i syfte att förstärka den fmansiella basen i Nordbankenoch Securam. beslutede regeringen att tillskjute sammanlagt10 miljarder kronor fill Nordbanken, viUcet har belastet innevarande årsstetsbudget. Dessutom har en garanti på , syftande tillatt stärka den fmansiella basen i Securam, utfärdats. Vid denna garantisinfriande kommer de principer som beslutet på förslag av regeringen iprop. 1992/93:135 om åtgärder för att stärka det finansiella systemet atttillämpas. Dessutom kommer stetsbudgeten att belästes avräntekostnader i samband med lån till den stiftelse som äger . Budgetbelastningen av nämncfe åtgärder uppgår underinnevarande budgetår till . Däratöver uppkommer ensvårbedömbar ytterligare budgetbelastning i den mån det generella bankstödetutnyttjas. Kommuneraaoch landstingens vericsamhet har stor samhällsekonomisk betydelse. Den svararför merparten av social service till hushållen. Steten har ett övergripande ansvar för att denoffentliga verksamheten i vid mening utvecklas på ett sätt som är förenligt medsamhällsekonomisk balans. Stetsmakteraas riktlinjer för den kommunala ekonominbör ange omfettningen av denskattefinansierade verksamheten oavsett om Prop. denna produceras avkommunen eller private tjänsteproducenter. innebär att riktlinjerfrämst bör ges för den totela finansiella ramen och därmed för den kommunalaskattesatsen och de stetliga transfereringaraa. Som jag framhöll i denreviderade fmansplanen 1992 bör kommuner och landsting utgå från attdet nya stetsbidraget utvecklas mycket restriktivt Utrymme för att höja ambitionsnivån i den kommunalaverksamheten måste huvudsakligen skapas genom rationaliseringar ocheffektiviseringar. Jag avser att återkomma med en bedömning av detfinansiella utrymmet för kommunsektom i samband med att jag redovisar mittförslag till inriktning av den ekonomiska politiken på medellång sikt. Jagavser cfe också att te upp frågan om den kommunala utdebiteringen för . hade kommunsektom ett negativtfinansiellt sparande. Inkomsteraa täckte de löpande utgiftema medan en del avinvesteringama finansierades med upplåning, försäljning av tillgångar ellerneddragningar av rörelsekapitelet. Den kommunala sektoms finansiella sparandeförbättrades därefter mycket kraftigt . År 1992uppskattes det finansiella sparandet till ca . Detfmansiella sparandet bedöms bli positivt även . föratsescferemot en klar försämring. Förbättringen av kommuneraas och landstingensekonomi beror på att inkomstema ökar snabbare änutgiftema. Skatteinkomsteraa steg kraftigt och 1992 till följd av de högalöneökningaraa . ledde den föratsedcfe dämpningen avlöneökningaraa och inflationen till att de kommunala utgiftema inte växte isamma snabba takt. Konsumtions- och investeringsutvecklingen dämpades. Med den finansiella utveckling som kan föratses ibåde den stetliga och kommunala sektom kommer frågan om fmansiering av detjänster som kommuner och landsfing erbjudit in i bilden.Finansieringen har en avgörande betydelse för resursanvändningen inom offentligsektor. Utgångspunkten är att skattefinansieringen även kommer attspela en huvudroll inom flera tjänstesektorer. Avgiftema motsvarar icfeg av kommunemaskostnader. Avgiftstäckningen är högst inom de tekniska områdena och lägst inomkultur, utbildning, omsorg. Från bl.a. långtidsutredning harframhållits att ökad avgiftsfinansiering kan bli nödvändig om det inteskattevägen är möjligt att täcka kostnadema för den kommunala verksamheten. Jagåterkommer till denna fråga i samband med den reviderade finansplanen tillvåren. har en utredning om hälso- ochsjukvårdens finansiering och organisation . Enligt direktiven börutredningen bl.a. analysera patientevgiftemas roll inom hälso- och sjukvårdenufifrån tre olika perspektiv; avgifteraas roll som finansieringskälla,avgifteraas roll som styrinstrament och avgifteraas fördelningspolitiskabetydelse. Utredningens arbete beräknas vara slutfört . 3 1992/93. 5.9 Fördelningseffekter Prop. Bilaga 1 Den samhällsekonomiska utvecklingen desenaste tio åren har medfört en breddadoch mer nyanserad syn på fördelningspolitiken. Debatten handlar inte längreenbart om de direkte effekteraa av att steten omfördelar resurser genom skatteroch inkomstöverföringar. Omfördelningen i ett livstidsperspektiv uppfettes alltoftere som viktig, liksom fördelningen mellan generationer samt mellan könen.Likaså har de samhällsekonomiska kostnaderaa av inkomstomfördelning alltmeruppmärksammats. Debatten handlar också om de fördelningspolitiskaeffekteraa av arbetslöshet och inflation, liksom den än större frågan omfördelningen av arbetstillfällen mellan och andra länder. Det finns inga vinnare i en ekonomi i kris. Allaförlorar genom att en låg tillväxt ger frisk som sjuk, gammal som ung, en lägrevälferd än om tillväxten skulle vara på samma nivå som i vår omvärld. Dessutomskapar krisen stora och godtyckliga klyftor mellan olika människor. Dessaklyftor är långt allvarligare än de som kan bli följden av ändrade skatter ochinkomstöverföringar. Tillväxten är avgörande för möjligheten att ökastendarden för alla. En bestående tillväxt kräver låg inflation. är ettsterkt skäl för en kraftfull antiinflationspolitik. En hög inflationstakt lederockså i sig till fördelningspolitiska orättvisor. Inkomster och förmögenheteromfördelas på ett godtyckligt sätt. Låntegare tjänar på bekostnad av sparare.Hög infiation tenderar också att missgynna personer med en svag ställning påarbetsmarknaden. De som träffes av arbetslöshet eller permanent slåsut från arbetsmarknaden förlorar inte bara inkomster utan också möjlighetenatt försörja sig själva. Flera års besparingar kan försvinna på några månadergenom höga räntor och sänkte priser på egna hem. Många små företegare förlorarsina kunder, sitt kapitel och kanske hela sitt livsverk. Det är klyftor sominte enkelt kan mätes, men som är mycket viktiga i ett livstidsperspektiv. Ett kontinuerligt växande budgetunderskott pressarupp räntoraa och medför därför sämre tillväxt och hög arbetslöshet. ledertill fortsatte välfärdsförluster och växande klyftor. Växande underskott medförockså en ökad orättvisa mellan olika generationer. Dagens generationkonsumerar, men kommande generationer får betela genom lägre disponiblainkomster och sämre offentlig service. Underskotten har därmed också enmoralisk dimension. Minskade offentliga utgifter innebär smärtsammaomprövningar och uppoffringar. För att accepteras måste uppoffringama och deföljande långsiktiga förbättringama fördelas rättvist mellan olika grapper. Detär viktigt att alla är med om att sanera de offentliga finanseraa och attutsatte grapper skyddas. Grandläggande är att basen för den samlade välfärdenökar och att fördelningen av ekonomiska resurser blir rättvis. Den ekonomiska politiken utformas efter dettesynsätt. Åtgärderaa sätts in på ett sådant sätt att effekteraa blir så rättvistfördelade som möjligt. Inkomstöverföringar som har störst betydelse för utsattegrapper har undantegitsfrån besparingar, t.ex. bostedsbidrag. Särskilda insatser har Prop. 1992/93:100gjorts genom ökat kommunalt bostedstillägg, höjda pensionstillskott, höjtBilaga 1 vårdbidrag till föräldrar med handikappade bara samt genom högkostnadsskydd.Sänkningen av ersättningaraa inom socialförsäkringen har fördelats så att mångafår avstå ganska små belopp. Förändringaraa inom de direkte och indirekteskatteraa är likaledes så utformade att flertelet hushåll berörs. Desammanlagda effektema av ingreppen i inkomstöverföringar och skatter är därförjämnt fördelade mellan olika inkomst-grapper och femiljetyper samt mellankvinnor och män. I ett läge med krympande resurser ställs förmåganatt prioritera på hårcfe prov. Ett viktigt inslag i regeringens politik är attge förtur åt riktede insatser för grapper som har särskilcfe behov. Denproposition regeringen i vår lägger fram om bl.a. rätt till personlig assistentför svårt handikappade skall ses i dette sammanhang. Iett långsiktigt perspektiv är utformningen av pensionssystemet av avgörandebetydelse för tillväxt, sparande, skattetryck och balans i de offentligafinanseraa. Som påpekats av utredningen om ökat hushållssparande (SOU 1992:97)är pensionen ett viktigt sparmotiv. En långsiktigt stebil ökning av sparandeti den svenska ekonomin är nödvändig, i allt väsentligt genom privat sparande.Pensionssystemet måste cferför reformeras. Målet är att skapa ettpensionssystem som utöver att det ger grandtrygghet är långsiktigt hållbart,stimulerar sparandet och stärker sambandet mellan inbeteida avgifter ochutgående förmåner. Förslag om sådana reformer kommer att läggas på basis av denpågående parlamenteriska arbetsgrappens arbete. Men även förändringar inom det nuvarandepensionssystemets ram är angelägna. Pensionsåldera kommer med början 1994 atthöjas successivt till . En eventuell ytterligare höjning av pensionsålderakan bli aktuell först mot slutet av 1990-telet. Ersättningsnivån sänkssamtidigt som särskilda åtgärder vidtes för att skydda de pensionärer som hardet sämst ställt. Även om det strakturella underskottet i den totelaoffentliga sektom elimineras kommer betycfende åteganden att finnas inompensionssystemet. Det är utomordentligt angeläget att förändringar i pensionssystemetpåbörjas tidigt under 1990-telet så att fiill effekt kan nås cfe påfrestningamapå pensionssystemet blir som störst. Regeringen eftersträvar bredast möjligaförankring för en sådan reform. 6 Penning-, valuta- och statsskuldspolitik Sverigehar haft en fest växelkurs. huvuduppgift har varit attförsvara och skapa förtroende för den feste växelkursen. Den faste växelkursenhar varit ett hjälpmedel för att åstedkomma en långsiktigt trovärdig låginflation. inflationstekten varithögre än i konkurrentländerna och det relativa Prop. 1992/93:100kostnadsläget har stedigt försämrats. Den ekonomiska politiken var Bilaga1 således under stora delar av 1980-telet inte förenlig med de krav som enfestkurspolitik ställer. Först har inflationen ochkostnadsstegringama kommit ned på en låg intemationell nivå. lyckades försvara växelkursen även efterdet att flera europeiska valutor devalverats eller lämnats att flyte fritt. Deåtgärdspaket som presenterades av regeringen, i samarbete medsocialdemokrateraa, var en viktig fektor i försvaret av växelkursen. Till sluttvingades dock riksbanksfullmäktige överge den feste växelkurspolitiken. Detuthålliga försvaret av växelkursen bidrog ändå till att stärka förtroendet förregeringens och riksbanksfiillmäktiges strävan att uppnå prisstebilitet. Det fitms exempel på små utrikeshandelsberoendeländer med rörlig växelkurs som framgångsrikt vämat om penningvärdet. Myckettelar dock för att just små utrikeshandelsberoende länder som harfördelar av att ha en fest växelkurs.