prop · GG0369 · 1992-12-31 00:00:00 — Syftet med förändringen är att banken genom den nyaassociationsformen skall få bättre förutsättningar att klarakapifeiförsörjningen och att säkra en sfebil utveckling av bankrörelsen. Föratt kunna genomföra en ombildning krävs bl.a. ändringar i föreningsbankslagen.Inom Föreningsbank har upprättats en dagtecknad promemoria med förslag till sådana ändringar Promemorian, som innehåller enutförlig bakgmnd till förslagen, har getts in till regeringen och därefterremissbehandlats. Tillprotokollet i detfe ärende bör fogas promemoria medförfettningsförslag samt en sammanställning av remissyttrandena som bilaga 1och 2. Beträffandeföreningsbanksrörelsens ekonomiska utveckling hänvisar jag till bilaga 1. Regeringenbeslutade att inhämta lagrådets yttrande över inomfinansdepartementet upprättade förslag till 1. lag om ändring i föreningsbankslagen (1987:620), 2. lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617), 3. lag om ändring i bankaktiebolagslagen (1987:618), 4. lag om inkomstskatteregler vid ombildning avföreningsbank till bankaktiebolag, 5. lag om ändring i lagen (1967:531) om tryggande avpensionsutfästelse m.m. Detill Lagrådet remitterade lagförslagen bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 3. Lagrådethar i yttrande tagit upp frågan om huruvida det ilagrådsremissen anvisade sättet för upplösning av lokala före-ningsbanker kankomma i konflikt med regeringsformens bestämmelser om föreningsfrihet ochdärvid stannat vid den slutsatsen att den föreslagna regeln om att en centralföreningsbank äger rätt att fetta beslut om ftision mellanlokala föreningsbanker och den centrala banken inte kan anses strida mot nämndabestämmelser i regeringsformen. Lagrådet har vidare fegit upp frågan i vad månett genomförande av lagförslaget kan få till följd att en medlem i lokalföreningsbank, som motsätter sig ombildningen, åsamkas en ekonomisk förlust.Jag återkommer till lagrådets yttrande i denna del i avsnitt 2.1. Lagrådet harslutligen haft synpunkter på den lagtekniska utfonnningen av lagförslaget och ien bilaga till sitt yttrande lämnat förslag till hur det föreslagna 11 kap. iföreningsbankslagen lämpligen bör utformas. Jag godtar lagrådets yttrande idenna del. Lagrådete yttrande bör fogas till protokollet i detfe ärende sombilaga 4. Efterlagrädsföredragningen har en precisering gjorts i övergångsbestämmelseraa tillförslaget till lag om ändring i föreningsbankslagen. Jag fer upp den frågan ispecialmotiveringen. 2 Allmän motivering 2.1 Ombildningsprocessen Mittförslag: Den centrala föreningsbanksstämman får beslufe att banken med anslutnalokala föreningsbanker skall upplösas utan likvidafion för att ombildas tillbankaktiebolag. Beslutet innebär att de lokala föreningsbankeraa fusioneras medden centrala , varefter hela rörelsen överlåts till ett förändamålet bildat bankaktiebolag. Som betelning erhålls huvudsakligen aktiema ibankaktiebolaget. Den centrala tillgångar skiftas ut tillmedlemmaraa som har samma rätt att delfe i skiftet som vid skifte i samband medlikvidafion. Medlem skall i princip ha rätt att träda ut ur föreningsbankeneller få ut frivilligt insatskapifel efter godkännande av ,men kan bli tvungen att låta insatsen stå kvar om bankens kapi fel försörj ninghotas. Ettbankaktiebolag som övertegit en föreningsbanks rörelse får, efter fillstånd avFinansinspekfionen, rätt att använda ordet föreningsbank i sin firma. SverigesFöreningsbanks förslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Remissinstanserna:Remissinstanseraa fillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran.Riksbanken och Hovrätten över och , som särskilt berörtbestämmelsen om medlems rätt att utträda ur föreningen och få överskjutandeinsatsbelopp återbefelat, har i förhållande till promemorian föreslagitalteraativa lösningar har ifrågasatt om några fäkfiskamöjligheter fill utträde eller återbefehiing kommer att föreligga med hänsynfill nuvarande kapifelförsöijningssitua- tion och efterlystytterligare underlag som belyser utträdesregelns faktiska Prop. 1992/93:69tilltänkte effekt. Lagrädethar såvitt gäller de föreslagna regleraa om medlemmars möjlighet att säga uppsig till utträde och återfå sina insatser före ombildningen anfört att dessafär en påteglig retroaktiv effekt. Enligt lagrådete uppfettning gergrundsatsen, att ny lagstiftning på förmögenhetsrättens område inte skall rabbakonsekvenseraa av ett rättsförhållande som eteblerats innan lagen trätt ikraft, uttryck för en viktig rättssäkerhetsprincip. Avsteg från denna gnmdsatebör komma i fräga endast om sterka skäl felar därför Några sådana har dockenligt lagrådet inte redovisats i lagrådsremissen. Skälenför mitt förslag: Föreningsbanksgrappen bedriver verksamheten i entvåledsorganisation bestående av den centrala och 332 lokala föreningsbanker Det har visat sig attbankgruppens kapitelförsörjningsproblem inte kan lösas inom associationsformenekonomisk förening. Föreningsbankema bör därför få möjlighet att attraheranytt riskkapital genom en ombildning till bankaktiebolag. Detfe fordrarändringar i framför allt föreningsbankslagen. Varjeföreningsbank är formellt en självständig juridisk person. Den centralaföreningsbanken och de lokala föreningsbankeraa har dock ett ömsesidigtberoende av varandra. Som framgår av föreningsbankslagen och dess förarbeten(prop. 1986/87:12) utgör den centrala och de anslutna lokalaföreningsbankema en enhet ur bankverksamhetesynpunkt. Ansvaret för denna enhetåvilar den centrala som bar fått oktroj och som är gäldenär iförhällande till insättar-na. Föreningsbankeraa betraktes även kapitelmässigtsom en enhet under ledning av den centrala . Från dessautgångspunkter och med hänsyn till vikten av att ombildningsprocessen hållssamman, bör det avgörande ombildningsbeslutet kunna fettas av den centralaföreningsbankens stämma på vilken medlemmama i lokalbankema är representeradegenom valda fiillmäktige. Föratomen sammanhållen besluteprocess bör ett snabbt och enkelt ombildningsförferandeväljas. De bestämmelser som uterbetete för en sparbanks ombildning tillbankaktiebolag bör kunna tjäna som modell. Dessa bestämmelser som fiims i 8kap. sparbankslagen innebär ett sammanhållet och förenklatombildningsförferande genom vilket en sparbank utan tillämpning avlikvidationsregleraa i sparbankslagen övergår till att driva bankrörelse ibankaktiebolagsform. Motbakgrund av vad jag nu har sagt bör ombildningsprocessen utformas på följandesätt. Den centrala stämma beslutar om ombildning varigenom delokala föreningsbankeraa fiisioneras med den centrala till enenda föreningsbank. Fusionen innebär att tillgångar och skulder i de lokalaföreningsbankeraa öveiår till den centrala och medlemmama i delokala förenings- bankemablir medlemmar i den centrala . 1992/93:69härefter överlåter den centrala sin rörelse till ett nybildatbankaktiebolag mot ersättning i form av aktier i det bolaget. Av praktiska skälkan det förekomma att viss del av vederlaget lämnas i kontanter verkställte och anmälan om detfe registrerate hosFinansinspektionen är de lokala föreningsbankema upplöste. Styrelsen i dencentrala har därefter att beslute om utekiftning avtillgångaraa till medlemmarna enligt de principer som gäller vid likvidation. Förbeslut om ombildning till akfiebolag bör samma villkor gälla som för beslut omlikvidation och fusion, dvs. antingen bifell från samtliga röstberättigadeeller beslut »v två på varandra följande stämmor med två tredjedels majoritetpå den andra sfemman. Efterdet att stämman fettet ombildningsbeslutet och dette registrerate avFinansinspektionen skall ansökan om verkställighet göras hos regeringen.Regeringen skall pröva om ombildningen är lämplig med beaktande avmedlemmaraas, insätteraas, fordringsägarnas och det allmännas intressen. Medhänsyn till att jag föreslår en särskild prövning beträffande möjligheteraaatt utträda ur eller att återfå frivilligt inbefelt kapifelbehöver inte denna fråga vägas in vid regeringens prövning, på det sätt somHovrätten över och föreslagit. Ettbifell till ansökan bör bl.a. innebära att bankaktiebolaget kan träda in sompart i ställe utan motparts medgivande och utan attföreningsbanken behöver träda i likvidation. Föratt möjliggöra ombildningen bör, genom ändring i 2 kap. 1 § bankaktiebolagslagen(1987:618), den centrala få rätt att som ett led i ombildningenbilda ett nytt bankaktiebolag. Enligtnuvarande bestämmelser saknas möjlighet för ett bankakfiebolag att förvärva enföreningsbanks rörelse. Detfe bör nu möjliggöras genom en ändring av 2 kap. 5 §bankrörelselagen (1987:617) av innebörd att ett bankaktiebolag får rätt attutan särskilt tillstånd förvärva en central föreningsbanks rörelse i sambandmed ombildning från föreningsbank till bankaktiebolag. Avsiktenär att ersättningen för den övertegna rörelsen väsentligen skall utgöras avaktier i bankaktiebolaget (apport). För en sådan apportbildning krävs enändring i 2 kap. 2 § bankaktiebolagslagen. har att välja mellanatt överföra hela rörelsen till bankaktiebolaget redan vid dess bildande elleratt öka aktiekapitelet genom nyemission i ett tidigare registrerat aktiebolag. Utträdeoch återbetalning av medlemsinsatser Enligtbankrörelselagen skall en bank ha ett visst lägste kapifel i form av egetkapifel. I en föreningsbanks bundna eget kapifel ingår insatekapitel,reservfond och uppskrivningsfond. Insatekapitelet består av obligatoriskainsateer och frivilliga insatser Den frivilliga insatsen kan sägas upp tillåterbetelning. Enligt villkoren för insateen sker återbefehiing antingen med enfemtedel med början andra året då uppsägningen räknas,eller med hela beloppet då Prop. 1992/93:69 uppsägningenräknas. En sådan återbetelning förateätter godkännande. Ihändelse av likvidation berätfi-gar de frivilliga insateeraatill del i bankens övervärde i samma uteträckning som de obligatoriskainsateeraa. Medlemmaraai har vid ombildningen från föreningsbank till bankakfiebolagrätt till den samlade föreningsbanksrörelsens förmögenhet. De har därför rättatt delfe i utekiftningen. Den som avgått som medlem har inte denna rätt.Enligt stedgaraas regler om utträde sker avgången först vid utgången av deträkenskapsår vilket infeller näst efter begäran om utträde.Fram fill denna tidpunkt kvarster den som begärt sitt utträde som medlem. Ävenmedlem som har begärt sitt utträde för ombildningsbeslutet bör ivissa fell ha rätt att delfe i utekiftningen. För det fell hadeträtt i likvidation skulle en begäran om utträde ha betraktete som verkningslösom avgången inte skett före likvidationsbeslutet. Någonåterbetelning av insatsen skulle inte ha verkställte, utan medlemmen skulle istället ha deltegit i skiftet och fått del i eventuella övervärden. Motsvarandebör gälla vid ombildningen. Samma bör också gälla för frivillig insate somsagte upp till återbetelning. Medlem skall således vara berättigad att delte i skiftetmed frivillig insate som sagte upp till återbefehiing om återbetelningen intepåbörjate fidigare än före ombildningsbeslutet. Den som avgåtttidigare än före ombildningsbeslutet delter inte i utekiftningen. Ombildningeninnebär att juridiska form ändras från personsammanslutningtill kapitelsammanslutning. Den kooperativa grundidén, som för många medlemmarvarit orsaken till att de anslöt sig till , frångås ochmedlemmama övergår till att bli aktieägare. Ändringen kan således varaväsentlig ur medlemmens synvinkel. En naturlig utgångspunkt är därför attmedlemmen bör ha rätt att begära och få utträde ur vidombildningen samt att inbeteida insateer återbetelas enligt de regler och inomden tid som gäller vid utträde på grund av stadgeändring och fiision. Regleraaom återbetelning av insatekapitel mäste emellertid utformas så att hänsyn äventas till insättaraas, fordringsägaraas och det allmännas intresse. Insatskapifeletutgör närmare en tredjedel av förenings-bankens primärkapital.En obegränsad rätt att säga upp insatekapifelet skulle kunna leda till att enbetydande del av det nya bankaktiebolagete primärkapifel försvann. Om detfeskulle inträffe och om erforderligt kapifel inte tillsköte skulleföratsättningar saknas för ett godkännande av ombildningen. Ur insätteraas ochövriga investerares samt det allmäimas synvinkel framstår en ovillkorlig rätttill utträde eller återbetelning av insatser inte som acceptebel.Dette särskilt om man beakter svärigheter att klarakapifeiförsörjningen i nuvarande associationsform. Jaghar visserligen förståelse för den av Lagrådet redovisade ståndpunkten. Detkan således inte uteslutas att en ombildning enligt den modell som jagföreslagit i lagrådsremissen kan få negativa ekonomiska konsekvenserför vissa medlemmar Dessa konsekvenser måste emellertid Prop. vägasmot den ekonomiska situation som banken nu befinner sig i. Bankenhar så sent som i en delårsrapport redovisat storarörelseförluster samt anmärkt bl.a. att banken är i behov av ett kapifeltillskottpå ca 1,för att förstärka kapitelbasen. Tillskottet beräknas skeunder i form av en nyemission i den Föreningsbankenhar, som nämnte, inte möjlighet att inom ramen för nu gällande lagstiftningerhålla det kapiteltillskott som erfordras för att banken skall kunna fortsattesin rörelse. Att en ombildning kommer till stånd är därför nödvändigt och, somjag tidigare framhållit, kan inte ombildningen genomföras om en betydande delav bankens primärkapitel skulle försvinna. Mot denna bakgrand anser jag att detfinns sådana sterka skäl som måste föreligga för att den föreslagnalagstiftningen skall kunna genomföras trote dess delvis retroaktiva effekter Dessaöverväganden leder till att medlemmaraas intresse av en ovillkorlig rätt fillutträde och omedelbar återbetelning av insatskapitel måste få vika förintresset att ombildningen inte medför att det samlade kapitelet försvagas påett för banken skadligt sätt. Samma begränsningar som följer av 4 kap.föreningsbankslagen bör gälla även beträffande rätten till återbetehiing avinbeteld insate. Enligt 4 kap. 1 § föreningsbankslagen har medlemmen inte rättatt att återfå mer än vad som belöper på hans andel av det egna kapitelet,frånräknat reservfond, uppskrivningsfond och förlagsinsateer Vidare gällerenligt 4 kap. 3 § föreningsbankslagen att överskjutande insatebelopp inte fårutbetelas om hinder föreligger med hänsyn till kapiteltäckningsregleraa i 2kap. 9-10 §§ bankrörelselagen. Ienlighet med vad jag nu har sagt bör regleraa om uppsägning för omedelbartutträde eller uppsägning av överskjutande insatebelopp utformas på följandesätt. Densom är berättigad att delfe i skiftet men som inte vill delte skall kunna sägaupp sig till utträde eller, utan att utträde begärs, säga upp heleller del av frivillig insate till återbetelning. De medlemmar som föreombildningsbeslutet sagt upp sig till utträde eller sagt upp frivillig insatetill återbetelning men som ändå är berättigade att delte i utekiftningen måstegöra en ny uppsägning om de inte vill vara med vid ombildningen. Jagföratsätter att berörda medlemmar informeras på ett tydligt sätt om detteförhållande av banken. Hela ombildningen bygger ju på att medlemmaraa erhållerkorrekt information om vilka konsekvenser som ombildningen medför för dem. Medlemmensrätt till uppsägning för utträde eller uppsägning av överskjutandeinsatebelopp får vika om bankaktiebolaget inte bedöms kunna uppfyllakapitelkravet efter ombildningen eller till dess banken kan få nyttkapitel t.ex. genom en nyemission. Deteamma gäller om det av någon annansärskild anledning kan beferas att uppsägningaraa skulle bli ett allvarligthot mot bankens stälhiing. Medlems rätt till uppsägning bör kräva godkännandeav Finansinspekfionen. Inspektionen skall inhämfe yttrande från den centralaföreningsbankens styrelse och bankaktiebolagete styrelse. Densom beviljate uppsägning till utträde delter inte i utskiftningen.Inte heller delter medlem med sådan frivillig insate som skall befelas fillbakaefter det att uppsägning till återbetelning godkänte. Den som inte delter iskiftet bör ha rätt att få ut inbeteld medlemsinsate när ombildningenverkställte och anmälan om dette registrerate hos . Enligtgällande rätt får ingen annan än bank i sin firma eller i övrigt vid beteckningav sin affårsrörelse använda ordet bank (1 kap. 5 § bankrörelselagen). Ettbankaktiebolags firma skall innehålla ordet bank, en central föreningsbanksfirma orden central föreningsbank och en lokal föreningsbanks firma ordetföreningsbank. Firman skall registreras i bankregistret. En banks firma skalltydligt skilja sig firån andra ännu bestående firmor som är införda ibankregistret (6 kap. 2 § bankrörelselagen). För registrering av firma gälleri övrigt vad som föreskrivs i firmalagen (1974:156). Påmotsvarande sätt som gjordes beträffande sparbankerna (se prop. 1990/91:136 s.23 f) bör det nybildade bankaktiebolaget få rätt att använda ordetföreningsbank i sin firma. Tillståndbör i enlighet med vad som gäller för sparbanks ombildning tillaktiebolag kunna ges av som även bör få möjlighet attompröva och återkalla sitt medgivande, om t.ex. ändrade ägarförhållanden skullege anledning till en annan bedömning. 2.2.1Behovet av en föreningsbankslag Mittrörslag: Föreningsbankslagen bör avskaffas när Föreningsbank slutligtombildate till bankaktiebolag. SverigesFöreningsbanks förslag: Föreningsbank har i förslaget anfört attdette är en grundläggande principiell fråga som banken inte har anledning attte ställning till i dette sammanhang. ser inga omedelbara hinder mot att föreningsbankslagenupphör att gälla och att därmed förenings-bank upphör som associationsformefter den aktuella ombildningen. framhåller att det inte finns skälatt upprätthålla formella regler för en associationsform på bankmarknadenendast i "beredskaps-syfte", dvs. ifell regelverket senare skullekunna komma till användning. Strävan att åsfedkomma enkla och neutralakreditmarknadsregler telar också för ett avskaffande av föreningsbankslagen,efter avsluted ombildning av Föreningsbank. Skälenför min bedömning: Genom den nu föreslagna lagstiftningen fårföreningsbanksgrappen en möjlighet att ombildas till bankaktiebolag. Det kan inte med säkerhetsägas om eller när en sådan ombildning kommer till stånd. Föreningsbankslagenbör därför tills vidare finnas kvar. Efter det att ombildningen verkställteavser jag att återkomma med ett förslag om föreningsbankslagens avskaffande. Mittforslag: Bestämmelsen införs för att undvika att skattekonsekvenser uppkommerför föreningsbankeraa och medlemmaraa som skulle kunna utgöra hinder för attgenomföra ombildningen till bankaktiebolag. Kvarvarande uppskovsbelopp enligtlagen (1990:655) om återföring av obeskattede reserver får skattas av ibankaktiebolaget. Utekiftningen av aktieraa i bankaktiebolaget till medlemmaraai den ftisionerade skall inte föranleda utfegsbeskattning avföreningsbanken. För medlemmaraa införs ett uppskov med beskattningen tillsaktieraa säljs. SverigesFöreningsbanks förslag: Överensstämmer väsenfiigen med mitt. Remissinstansema:Förslaget godtas eller lämnas utan erinran. () framförvissa tekniska synpunkter (bilaga 2, avsnitt 4.3) som behandlas ispecialmotiveringen (avsnitt 4.4). Skälen för mitt förslag: ISveriges Föreningsbanks promemoria lämnas förslag till ändrade skatteregler isyfte att beskattningen inte skall förhindra ombildning av föreningsbankeraatill ett bankakfiebolag. Förslagen och bakomliggande bedömningar ligger i linjemed tidigare ställningsteganden vid företegsombildningar, t.ex.sparbanksombildningen (prop. 1990/91:136) och ombildningen av Sfedshypotek(prop. 1991/92:119). Förslagen bör med ett par smärre tekniska justeringar(se specialmotiveringen avsnitt 4.4) genomföras. De föreslagna reglerna in i en särskild lag. 2.3 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser Dennya lagstiftningen bör, för att ombildningsprocessen skall kunna genomförasunder 1992, träda i kraft . Föreningsbankframhåller i sin promemoria vikten av att ombildningen kommer till stånd i godtid före innevarande års utgång för att på så sätt säkra en stebil utvecklingav bankrörelsen. Banken bör därför ges möjlighet att genomföra ombildningenföre utgången av 1992. För att möjliggöra en snabb ombildningsprocess bör dencentrala stämma kunna fetfe beslut om ombildning före lagensikraftträdande. 3 Upprättade lagförslag pp- 1992/93:69 Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprätteteförslag till 1. lag om ändring i föreningsbankslagen (1987:620), 2. lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617), 3. lag om ändring i bankaktiebolagslagen (1987:618), 4. lag om inkomstekatteregler vid ombildning avföreningsbank till bankakfiebolag, 5. lag om ändring i lagen (1967:531) om tryggande av pen sionsutfästelse m.m. Lagrådethar granskat lagförslagen. 4,1 Förslag till lag om ändring i föreningsbankslagen(1987:620) Iandra stycket har tillagte en hänvisning till den bestämmelse om utträde vidföreningsbankens ombildning till bankaktiebolag som införte i 11 kap. 5§. Ibestämmelsen har införte en hänvisning till den bestämmelse om uppsägning avöverskjutande insatebelopp vid föreningsbanks ombildning till bankaktiebolagsom införts i 11 kap. 5 §. Paragrafeninnehåller bestämmelser om kallelse till föreningsbanksstämma. Kallelsetill föreningsbanksstämma skall ske enligt stedgaraa. Andra stycket innehålleremellertid en tvingande bestämmelse om skriftlig kallelse vid vissasfedgeändringar, likvidation och ftision. Eftersom beslut om ombildning avcentral föreningsbank till bankaktiebolag är ett beslut av särskilt stor viktbör även denna situation omfettas av bestämmelsen. Enligttredje stycket skall de ärenden som skall förekomma på stämman anges ikallelsen. Gäller ett ärende fusion eller likvidation skall kallelsen innehållaockså styrelsens förslag till beslut samt granderaa för förslaget. Ett ärendeom ombildning är av sådan art och betydelse att medlemmaraa även i detfe fellredan i kallelsen bör fe del av förslaget och grunden för detfe. Ytterligarebestämmelser om den information medlemmaraa m.fi. skall ha införföreningsbanksstämman fmns i nya 11 kap. 2 §. 7 kap. 12 § Prop. Ifrärdestycket har tillagte att underrättelse till medlemmaraa skall ske även rörandebeslut som avses i 11 kap. 1 §. Det behandlar ombildningsproceduren. Paragrafeninnehåller bestämmelser om den centrala upplösning utanlikvidation för ombildning till bankakfiebolag. Iförstastycket anges att det är den centrala stämma som skall fetfebeslut om ombildning. Av 3 § framgår vad som krävs för att ett beslut skallvara giltigt. Stämmobeslutet omfetfer även de lokala föreningsbankeraa. Detfehar kommenterate närmare i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.1). Iandm stycket anges de moment som ingår i ombildningsprocessen. Föreningsbankenskall överlåte hela rörelsen till ett bankakfiebolag. föreöverlåtelsen sker ett samgående av föreningsbankeraa genom att de lokalaföreningsbankeraa fusioneras med den centrala , varigenommedlemmaraa i de lokala föreningsbankeraa blir medlemmar i den centralaföreningsbanken. De lokala föreningsbankeraas samtliga tillgångar och skulderövergår som en följd av fusionen utan vederlag till den centrala föreningsbanken.Av 8 § framgår att dessa rättsverkningar inträffer först när verkställighetenav ombildningen registrerate. Vad som erfordras med anledning av ftisionen ärendast en eventuell ändring av stadgaraa och ansökan om lagfert för dencentrala avseende fastigheter som ägs av lokalaföre-ningsbanker Av 11 § framgår att när styrelsen och verkställande direktörenlagt fram slutredovisningen för sin förvaltning av den centralaföreningsbankens angelägenheter är denna bank upplöst. överlåtelsenav rörelse till bankaktiebolaget anges ske mot ersättning iform av aktier i det bolaget. Detfe utesluter inte att kontant betelning utgårsom avrundningsbelopp. Paragrafenanger vilka handlingar som skall hållas tillgängliga för de röstberättigade,medlemmaraa och innehavaraa av förlagsandelar under minst före dencentrala föreningsbanksstämman och där framläggas. Bestämmelsen har i huvudsakutformate i överensstämmelse med bestämmelseraa i 8 kap. 2 § sparbankslagen.