prop · GG03132 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93:132 om vissa frågor inom område Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokolletden för de åtgärder och ändamål som framgår av föredragandenshemställan. Ipropositionen behandlas delar av de s.k. överenskommelserna om trafiken istorstadsregionerna. Regeringen föreslår att bör ställa garantierpå högst för förberedelsearbetet som avser utbyggnadernaav trafikleder i . Regeringenföreslår i propositionen på järnvägsområdet utförsäljning av ägarandelar i ettdotterbolag till som arbetar med att utveckla kombitrafiken och detblivande bolaget för kontinenttrafiken. Vidare föreslås att ges trafikeringsrättfrämst för malmprodukter på bandelen -. Deninrikes luftfarten har i enlighet med tidigare riksdagsbeslut avreglerats.En redovisning härav ges i propositionen. Regeringen föreslår i propositionenatt Luftfartsverkets prissystem anpassas till en avreglerad marknad.Resultatutjämningen mellan statiiga och vissa större kommunala flygplatser börenligt regeringens förslag dock bibehållas tills vidare. Arbetetmed en ny lagstiftning inom telekommunikationsområdet och bolagisering avTeleverket pågår. som inrättades bör anvisasytterligare för att täcka kostnaderna för verksamheteninnevarande budgetår. Regeringen anmäler i propositionen att förslag om bolagiseringav och förslag till en telelag med nödvändig reglering m.m. inomtelekommunikationsområdet, kommer att redovisas samlat till så att bolagiseringoch ikraftträdande av telelagen kan ske , dock senast den 1 juli 1993.Ett bemyndigande för rege- ringen att förändrakostnadsfördelningen avseende be- Prop. 1992/93:132 gärs. Ipropositionen föreslås att monopol på brevbefordran avskaffas fno.m.den 1 januari 1993. Ipropositionen föresläs slutligen att lagen om nämnder för vissa trafikfrågorändras så att det klart kominer till uttryck att kommunerna har rätt att ta utavgifter i de fall det ges undantag från lokala trafikföreskriften Avgifter skalldock inte tas ut för parkeringstillstånd för rörelsehindrade. Förslag till Prop. Lag om upphävande av kungörelsen (1947:175) angående Postverketsensamrätt till brevbefordran m.m. Härigenomföreskrivs att kungörelsen (1947:175) angående ensamrätt tillbrevbefordran m.m. skall upphöra att gälla vid utgången av . 1 samL Nr 132 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1978:234) om nämnder för vissa Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1978:234)' om nämnderför vissa trafikfrågor skall ha följande lydelse. Nuvarande lydebe Föreslagen lydelse 4 §2 I sådana ärenden om undantag I ärenden som avses i 1 § andra från föreskrifter om trafik på vagel- stycket får trafiknämnden ta ut av- ler i terräng som avses i 1 § andra gifter av sökandena dock inte ifråga stycket får trafiknämnden ta ut av- om parkeringstilbtånd för rörelse- gifter av sökandena. Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1991:1675 Senastelydelse 1991:1675 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden . , ,, , , , , , , ,, , , , , , , P. . Proposition om vissa frågor inom Kommunikationsdepartementetsområde 1 Överenskommelserna om trafiken i storstadsregionerna Minabedömningar och förslag: - De överenskommelser som träffats mellan parterna iStockholmsregionen innebär att syftet med principuppgörelsen den 23 januari 1991kan uppnås i sina huvuddrag. - För den fortsatta projekteringen av trafikledernakrävs ytterligare resursen - bör ställa garantier förförberedelsearbetet som avser utbyggnaderna av trafikleder i Stockholmsregionenför högst . Bakgrundtill mina bedömningar och förslag: Den dåvarande regeringen redovisade år 1991i propositionen Näringspolitik för tillväxt (prop. 1990/91:87) deprincipöverenskommelser som hade träffats i de tre storstadsregionerna.Riksdagen behandlade överenskommelserna (bet. 1991/92:TU24, rskn1991/92:286). Med utgångspunkt i dessa överenskommelser har ytterligareförhandlingar m.m. genomförts beträffande vissa frågor, som inte löstes iöverenskommelserna. Det nuvarande läget beträffande överenskommelserna i detre regionerna kommer regeringen att redovisa utförligare i budgetpropositionen,men en av frågorna som gäller fordrar redan nu riksdagensställningstagande. IStockholmsregionen träffade kommuner och landsting enöverenskommelse om samordnade åtgärder för att förbättra miljön, ökatillgängligheten och skapa bättre förutsättningar för utveckling av Stockholmsregionen.Denna överenskommelse krävde kompletterande avtal och planering för fulltgenomförande av de i uppgörelsen medtagna investerings- projekten.Parterna sköt på ett slutligt ställningstagande vad avsåg byggan- Prop.1992/93:132 det av Österleden och Västerleden. Parterna sköt också uppställningstagandet till införandet av avgifter på biltrafiken. Den29 enades parterna i om ett till-lägg tillöverenskommelsen per , som innebär att de återståendefrågorna har lösts. Uppgörelsenfinansieras genom statliga investeringsanslag för länstrafikanläggningar, stomjämvägaroch överförda investeringsmedel för riksvägar samt genom det särskilda statsbidi-agför investeringar i storstäderna som staten avsatt för bl.a.Stockholmsregionen. Därtill kommer investeringsmedel som länslandsting bidrar med och avgifter på biltrafiken. Skälenför mina bedömningar och förslag: Jag bedömer att den överenskommelse somträffats med parterna i innebär att syftet medprincipuppgörelsen kan uppnås i sina huvuddrag. Detförslag till bilavgifter för att finansiera utbyggnaden av trafiklederna somparterna förordar, alternativ (A4), mäste närmare granskas innan regeringen ärberedd att förorda att cn statlig garanti ställs till eller dessbolag för upplåning av investeringsmedel för utbyggnad av hela Ringen och YttreTvärleden. I awaktan pä att en sådan granskning sker måste fortsatt planeringoch projektering ske av trafiklederna för att tidsplanen för utbyggnaden skallkunna hållas. Somett led i förberedelsearbetena för utbyggnaden av Ringen och Yttre Tvärledenhar bolag och bildat ett bolag.Stockholmsleder AB. ELegeringen har på framställan från godkänt attbolaget bildas och bemyndigat (prop. 1991/92:125, bet. 1991/92:TU25,rskn 1991/92:348) att teckna statiig borgen för Väginvest om 200 miljonerkronor för att förberedelsearbete med Ringen och Yttre Tvärleden skulle kunnapåbörjas. Förden fortsatta projekteringen av de aktuella lederna krävs att ytterligareresurser ställs till Stockholmsleder AB:s förfogande. Kostnaderna för defortsatta förberedelsearbetena med Ringen och Yttre Tvärleden beräknas framtill uppgå till högst 400 000 000 kronon Iawaktan på att en statlig garanti ställs för upplåning av investeringsmedelför utbyggnad av hela Ringen och Yttre TVärleden, föreslårjag att regeringenutverkar bemyndigande att låta teckna statligborgen inom en ram om sammanlagt högst för projektering. - Högst av aktier och röster i SJ:s bolag och i det blivande Kontinentbolaget bör kunna utförsäljas till externa ägare. - Trafikeringsrätt på bandelen för atttransportera malmprodukter och nödvändiga insatsvaror ges till fr.o.m. den1 . 2.1 Inriktningen på järnvägsområdet Svenskjärnvägstrafik står inför avreglering. Regeringen har tillkallat en utredningsman(K 1992:40) med uppgift att utreda möjligheterna till ökad konkurrens inomjärnvägssektorn. Utredningen skall redovisa sitt betänkande den 15 januari1993. Utredningens uppgift är bl.a. att finna former för att möjliggörakonkurrens på järnvägsspåren. Regeringenhar utfärdat nya direktiv (dir. 1992:79) till förhandlaren för statens köp av interregionalpersontrafik på järnväg. De nya direktiven möjliggör upphandling i konkurrensmellan olika operatörer och att rullande materiel under vissa förutsättningarkan införskaffas för upplåtelse till operaton Vidare ges möjlighet att i vissafall ingå upp till femårigt avtal om köp av interregional persontrafik. Detär regeringens avsikt att genom ökad konkurrens bättre utnyttja den infrastraktursom byggts upp och minska kostnaden för järnvägstransporter. Detta skaparförutsättningar för att öka järnvägstrafikens konkurrensförmåga gentemot andratrafikslag. En effektiv järnvägssektor är också av stor betydelse för att kunnadra nytta av järnvägens positiva miljöegenskaper. Ändasedan kombinerade transporter (transport av lösa lastbärare på järnvägsvagnar)först prövades i på sträckan -har dennatrafikform tilldragit sig stort intresse från statsmakterna. Att kunnakombinera järnvägens stora kapacitet och energi- och miljöfördelar medlastbilstrafikens stora flexibilitet och lättillgänglighet har setts som ettutvecklingsbart sätt att åstadkomma samhällsekonomiskt effektiva ochrationella transporten Inom SJ fortgår löpande utvecklingsarbete för atttillgodose kombitrafikens fördelar. I det följande redovisas ett förslag som ärytterligare ett steg i denna utveckling. 2.2 Försäljning av aktier i Bakgrandtill mitt förslag: SJ gavs genom det trafikpolitiska beslutet bemyndigandeatt försälja och genom tomträtt upplåta fast egendom samt tillgodogöra sigmedel från försäljning av AB inom en ram på 2,7miljarder kronon Denna ram utnyttjades fullt ut . 1 samL Nr 132 Detta resulterade i attriksdagen beslutade (prop. 1990/91:100 bil. 8, bet. 1992/93:132 1990/91:TU25,rskn 1990/91:325) om utökad ram för försäljning av aktier och fastigheter i SJ-koncernen.Genom detta beslut erhöll SJ ett bemyndigande att under återstoden avrekonstruktionsperioden sälja aktier och fastigheter på upp till 2,5 miljarderkronor. Beslutet trädde i kraft . Försäljningar inom denna ramhar emellertid som huvudsakligt syfte att finansiera SJ:s stora behov av investeringan Regeringenhar i proposition 1991/92:100 bil. 7 redogjort för skälen till en bolagiseringav järnvägens kombi- och kontinenttrafik. har bemyndigat regeringenatt genomföra en bolagisering inom SJ:s kombi- och kontinenttrafik (bet. 1991/92:TU19,rskn 1991/92:277) i enlighet med vad som anförts i propositionen. Skälenför mitt förslag: finns ett flertal aktiebolag.Verksamheten i Swedcarrier kompletterar järnvägstrafiken inom affärsverketStatens järnvägar. Tillsammans utgör enheterna , ett bretttransportföretag. Det bör enligt min mening ges möjlighet för Swedcarrier attbredda ägandet genom externt delägarskap i och det blivandeKontinentbolaget för att på detta sätt bättre utveckla järnvägstrafiken inom . Deförsäljningar av aktier som är aktuella i och kontinenttrafikenhar främst till syfte att utveckla järnvägstrafiken. Det är därför viktigt attskilja på försäljning av aktier och fastigheter för finansiering av investeringaroch försäljning av aktier för utveckling av tågtrafiken. De sammanlagdaförsäljningarna torde dock rymmas inom den ram på somriksdagen beslutat om. SJhar framfört att en föratsättning för en utveckling av kombi- och kontinenttrafikenär att externa ägare tilläts köpa aktier i bolagen. Dessa ägare skallkännetecknas av långsiktigt intresse inom transportbranschen. Syftet med attsälja aktier i kombi- och kontinenttrafiken till externa parter är att ökatrovärdigheten för verksamheten gentemot kunderna och att accelerera arbetetmed att skapa affärsmässiga relationer mellan köpande och säljande enheter. Avsiktenär att sälja som mest av aktier och röster i och kontinentbolaget.Genom att behålla ett majoritetsägande genom AB Swedcarrier, säkerställer SJlångsiktigheten i satsningen på kombi- och kontinenttrafiken. SJ:skombitrafik bedrivs i som startade sin verksamhet den 1juli 1992. är ett dotterbolag till . Verksamhetenomfattar 22 terminaler, som arrenderas av SJ:s Fastighetsdivision, och ca 150anställda. omsatte verksamheten och var olönsamt. Marknadspotentialenför kombitransporter i beräknas till ca för derelationer som ingår i . Av denna potential har en marknadsandel på . Det är SJ:s avsikt att genom bildandet av öka denna marknadsandel och därigenom få över godstransport från vägtill järnväg. Externadelägare i Rail Combi P\S> bedöms vara en föratsättning för att öka förtroendet för kombitrafiken och förmå åkerierna att binda sig långsik- 8 tigtför samarbete med . Genom externt ägande i bolaget /93:132 ökar verksamhetens självständighet och eventuell korssubventioneringförsvåras. SJ:skontinenttrafik har ännu ej bolagiserats. Även för kontinenttrafiken föreliggerdet behov av breddat ägande för att öka verksamhetens affärsförutsättningar.Som redogjorts för i prop. 1991/92:100 bil. 7 vill SJ ingå samarbetsavtal med bl.a.den tyska järnvägsförvaltningen för att underlätta internationell trafik ochlogistik samt samordna marknadsföringen. Som redogörs för i propositionen ärden mest fördelaktiga formen för ett sådant avtal att man bildar ett gemensamtbolag. 1 de framtida allianser och gemensam-ägda bolag som kan vara aktuellaför kontinenttrafiken, är möjligheten att bjuda in externa ägare i kontinenttrafikbolageten förutsättning för en fortsatt utveckling av denna del av järnvägstrafiken. Jagföreslår därför att regeringen begär bemyndigande att besluta omförsäljning av högst av röster och kapital i och det blivande Kontinentbolaget. 2.3 Trafikeringsrätten för malmprodukter m.m. på sträckanBoden - Bakgrandtill mitt förslag: I samband med trafikpolitiska beslut (prop.1987/88:50, bet. 1987/88:TU19, rskn 1987/88:260) indelades det svenska statligajärnvägsnätet i stomjämvägar, länsjärnvägar, och . SJ hartrafikeringsrätt till järnvägstrafiken på stomnätet. På länsjärnvägarna hartrafikhuvudmännen trafikeringsrätt till persontrafiken och SJ har trafikeringsrätttill godstrafiken. Vidare beslöts att om SJ eller trafikhuvudman avstår frånsin trafikeringsrätt skall andra intressenter kunna driva järnvägstrafik. Riksdagenbeslutar om trafikeringsrätt till person- och godstrafik på stomnätet.Regeringen bestämmer vilka spåranläggningar som ingår i stomnätet. Regeringenbeslutar om trafikeringsrätt till persontrafik för trafikhuvudmän på stomnätet.Sådan trafik får endast vara lokal eller regional och avse begränsade delar avnätet. beslutar om trafikeringsrätt på och . Malmbanananlades för att transportera järnmalm från de lappländska malmfälten.Utskeppning av malmprodukter m.m. sker via i ochLuleå. Malmbananär sträckningen Vassijaure/till . Sträckan mellan ochLuleå är en del av stomjärnvägsnätet. Verksamhetenpä är upplagd så, att ansvarar för terminaler, dvs. lastarmalmtågen i Kirana, och samt lossar dem i ochNarvik. SJ kör tågen till Vassijaure resp. och Statsbaner (NSB)mellan och . Årligentransporteras ca förädlade järnmalmsprodukter på . LKABhar i en skrivelse till , som har att besluta om trafikeringsrätt påmalmbanan, ansökt om trafikeringsrätt för malmprodukter samt nödvändiga insatsvaror somhuvudsakligen transporteras med malmvagnar Prop. 1992/93:132 på malmbanansamt på stomjärnvägen . om trafikeringsrätt grundades bl.a. på att redan driver delar avmalmtrafiken inom gruvområdena och ansvarar för lossningen i och Luleåoch att transportkedjan från gruva till utskeppningshamn är av väsentligbetydelse för verksamheten och dess lönsamhet. Enligt bedömning kantransporterna utföras till lägre kostnader för företaget och samhället, om enhuvudman svarar för hela verksamheten. framför vidare som skäl att omföretaget på affärsmässiga grunder i rådande marknadssituation skall kunnaöverleva som ett lönsamt företag, måste järnvägstransporterna utföras på mestrationella sätt. Skälenför mitt förslag: anser i sin skrivelse att man finner att LKABuppfyller de grundläggande krav som måste ställas på en trafikutövare.Företaget bedriver redan betydande järnvägsverksamhet. Sannolikt kan därförLKAB skapa och upprätthålla en organisation och verksamhet som uppfyller dekrav som måste ställas från samhällets sida vad gäller trafiken med tanke påsäkerhet och samhällshänsyn. Avgörandeär enligt mening de konsekvenser för övrig godstrafik resp. persontrafikensom kan bedömas uppstå om trafikeringsrätt för malmprodukter m.m. ges till LKA13. Banverkethar givit positivt förhandsbesked om trafikeringsrätt på förmalmprodukter m.m. under förutsättning att sedvanliga villkor exempelvisangående banupplåtelseavtal, försäkringar samt godkännande avJärnvägsinspektionen först måste uppfyllas samt att regeringen beslutar att geLKAB trafikeringsrätt för malmprodukter och nödvändiga insatsvaror på sträckanBoden-Luleå. uppfattning är den sökta trafikeringsrätten för malmprodukter ochnödvändiga insatsvaror förenlig med övrig trafik på delen , s.k.parallell trafikeringsrätt. tillstyrker därför att erhåller densökta trafikeringsrätten även för delen . Jaggör den bedömningen att transport av malmprodukter och nödvändiga insatsvarorpå är en viktig och integrerad del av verksamhet.Transporterna måste bedrivas så effektivt som möjligt för att ge LKABförutsättningar att konkurrera effektivt på den internationella marknaden. Detfinns därför starka skäl för att ge kontrollen över även transportdelen avproduktionen. bör därför ges trafikeringsrätt för malmprodukter ochnödvändiga insatsvaror på sträckan . Detta innebär att kommeratt ha rätt att trafikera hela sträckan Vassijaure/- . Jaghar erfarit att en trepartsöverenskommelse mellan SJ, NSB och träffats om malmfraktsavtal.Avtalet är femårigt med option med förlängning. Avtalet träder i kraft den 1januari 1993. Avtalet har tecknats under förbehåll att erhåller trafikeringsrättför malmprodukter och nödvändiga insatsvaron Alla parter anser sig nöjda meduppgörelsen och man avser att inleda ett långtgående samarbete för effektivaremalmtransporter, lägre kostnader över hela tiansportflödet samt ökad kvalitet. Jagföreslår därför att regeringen begär godkännande att ge trafikeringsrätt förmalmprodukter och nödvändiga insatsvaror på sträckan fno.m. den 1januari 1993. .Min bedömning oeh mitt förslag: - Beslutet om avreglering av inrikes flygtrafik iSverige har medfört en förbättrad service för flygresenärer runt om i landet. - Det nya prissystem som avser attinföra senast vid ingången av innebär bl.a. att den hittillsvarandetvådelade tariffen i inrikes reguljärtrafik ersätts med styckkostnadsrelate-radeavgifter. Detta innebär en anpassning av prissystemet till en avregleradmarknadssituation, en ökad flexibilitet och koppling mellan kostnader ochavgifter samt en ökad lokal anpassning av prissättningen. -Det hittillsvarande femåriga systemetmed resultatutjämning från till fyra kommunala flygplatser idet s.k. primärnätet upphör med utgång. I awaktan på vidare övervägandenom luftfartssektorns myndighetsstruktur skall för år 1993bemyndigas att övergångsvis utbetala i sådan resultatutjämningenligt samma grunder som gällt. Bakgrandoch skäl för min bedömning: beslöt (prop.1991/92:100 bil. 7, bet. 1991/92:TU13, rskn 1991/92:208) att godkänna avregeringen föreslagna riktlinjer för ytterligare avreglerande åtgärder inomden inrikes luftfarten. fick ijanuari 1992 regeringens uppdrag att i samråd med konkurrensmyndigheternanärmare utreda de åtgärder som kunde behöva vidtas för att riksdagenstrafikpolitiska mål skall kunna upprätthållas på en fri inrikes flygmarknadtill lägsta möjliga kostnad. Verket redovisade uppdraget till regeringen den31 . Regeringen beslöt därefterden om nya riktlinjer som fno.m. tillämpas vidmeddelande av tillstånd att bedriva luftfart i regelbunden inrikes trafik.Riktlinjerna innebär i korthet att tillståndsgivningen skall ha som huvudmålatt åstadkomma en effektiv konkurrens på marknaden inom ramen för detrafikpolitiska målen, och att tillstånd som regel skall meddelas svenskaflygbolag som begär att få trafikera en viss inrikes linje. Beslut som innebäravsteg från fri konkurrens bör dock kunna meddelas i vissa fall avregionalpolitiska skäl. Vidare slopades den tidigare fastställelseplikten förtariffer och trafikprogram och ersattes med endast en anmälningsplikt. Regeringens beslut innebäratt ligger i den absoluta frontlinjen när Prop. 1992/93:132 det gälleravreglerat inrikesflyg i . EG har beslutat att inrikesflyglinjer fno.m.den 1 april 1997 skall ingå i den gemensamma flygmarknaden. harförklarat sig ha för avsikt att ansluta sig till denna avreglering genom detsärskilda luftfartsavtalel med EG. Den svenska flygmarknaden får i och medregeringens avregleringsbeslut nu på sig att omstruktureras för attmöta en europeisk konkurrens i . Samgåendet SAS/Linjeflyg skall enligtregeringens mening ses i detta sammanhang. Någonmer omfattande utvärdering av inrikesflygets avreglering har av naturliga skälännu inte genomförts. Det ligger emellertid såväl inom somKonkurrensverkets uppgifter att följa den fortsatta utvecklingen. Det kan dockredan nu konstateras att koncessionernas antal ökat och att ett tiotalflyglinjer har fått konkurrerande flygtrafik. Den ensamrätt som i praktikenfunnits för SAS/Linjeflyg har därigenom försvunnit. På de för flygbolagen mestattraktiva linjerna, t.ex. , finns t.o.m. fler än tvåtrafikerande bolag. På ytterligare ett antal linjer förbereds konkurrerandetrafik av nya aktörer. Avregleringen har också givit flygmarknaden initiativtill att finna nya effektiva lösningar för trafiken på det. trafiksvagalinjenätet bl.a. beträffande linjerna i inre . Regeringen följeremellertid denna utveckling noga i avsikt att vid behov kunna vidta åtgärderför att upprätthålla de trafik- och regionalpolitiska målen. Jag avser attåterkomma till dessa frågor i min anmälan till budgetpropositionen. Avregleringenhar varit prispressande, särskilt på de linjer där det finns fler än tvåoperatören I de fall där flygbolag har tillstånd men inte flyger verkar rättenför flera att flyga i sig som en prispressare nedåt. Sammanfattningsvishar avregleringsbeslutet medfört en prissänkning samt skapat ett utökat utbudpå befintliga linjer och en viss valfrihet mellan och Brommaflygplatser vilket enligt min mening inneburit en förbättrad service förflygresenärer runt om i landet. 3.2 Ett nytt konkurrensneutralt prissystem Bakgrundtill min bedömning: Den nya situationen med flera flygbolag som bedriverinrikestrafik förutsätter konkurrensneutrala föratsättningar för flygbolagen.Det är svårt att med dagens avgiftssystem uppfylla sådana krav. Luftfartsverkethar mot denna bakgrund utarbetat ett nytt system som behandlas i det följande. Riksdagenbehandlade i samband med trafikpolitiska proposition (prop. 1987/88:50bil. 1, bet. 1987/88:TU22, rskr. 1987/88:249) luftfartens avgiftssystem.Riksdagen konstaterade därvid att trafikavgifterna inom luftfartsområdet utgårenligt två olika system. För inrikes reguljär luftfart till-lämpas en s.k.tvådelad tariff som består av en fast årsavgift, som fastställs av regeringenoch en rörlig, trafikberoende avgift, som fastställs av . 1vissa fall fastställer dock verket båda tariffdelarna. För utrikes luftfart ochsådan inrikes luftfart som inte omfattas av den tvådelade tariffen uttaslandningsavgift och passageraravgift enligt en av regeringen fastställd luftfartstaxa.Riksdagen ansåg att den tvådelade tariffen för inrikestrafiken lågväl i linje med de allmänna trafikpolitiska riktlinjerna om trafikens kost- Prop. 1992/93:132 nadsansvan Riksdagenbeslöt (prop. 1989/90:100 bil. 8, bet. 1989/90:TU18, rskn1989/90:254) att bemyndiga regeringen att delegera beslutanderätten avseendetrafikavgifter till . Luftfartsverketpåbörjade ett arbete i syfte att utarbeta ett nytt prissystem.Orsaken till detta var att det hittillsvarande prissystemet framför alltbeträffande inrikesflyget var anpassat till den marknadssituation som dittillsgällt och som förutsatte få operatörer och stabila relationen Den förväntadeutvecklingen mot mer avreglerade marknadsformer inom luftfarten ställde andraoch nya krav på verkets prissystem. Luftfartsverketpresenterade för regeringen ett principförslag till nyttprissystem, som avsågs ersätta hittillsvarande infrastrukturavgifter, framförallt avgifter för start- och landningstjänst och passagerartjänst. Verket harunder kompletterat och bearbetat förslaget vidare. Den11 beslöt regeringen om vissa förändringar i gällande luftfartsavgifter.Ändringarna var föranledda av regeringens beslut om avreglering av den inrikesluftfartsmarknaden fno.m.