prop · GG0321 · 1992-12-31 00:00:00 — Iavsnitt 5 om registrering och besUrtning av elektriska anläggningar har jagredogjort för mitt ställningstagande och anfört att den nuvarande ordningenför dette bör bibehålbs. Jaganser således att stetens engagemang i inte bör ändras. Mittförslag: Elsäkerhetsarbetet handhas av ett fristående verk, som inrättos den 1januari 1993. Utredaren:Utredarens förslag överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Förslaget ora elsäkerhetsarbetets oiganisation och ora att elsäkerhetsarbetet oiganiseiasi formen av ett eget verk bemöts i huvudsak positivt eUer lämnas uten erinranav en majoritet av remissinstansema. Några remissinstanser är kritiska och förfram synpunkter mot förslaget. anser attde fömtsättningar för verksamheten som enUgt utrsdaren bör föreUgga kan skapasinom . Skälenför mitt förslag: EnUgt min mening bör elsäkerhetsarbetet handhas av ettfristående verk bl.a. därför att dette medför en förstärkning av elsäkerhetsmyndighetensroU. Ett (5get verk kommer att innebära att verksamheten blir mer tydUg hos desom berörs av denna inom landet och ge en stärkt ställning i de ökande intemationellasammanhangen. EnUgtriksdagens beslut (prop. 1990/91:87, bet. 1990/91:N-U35, rskr.1990/91:319) bUdades en ny näringspoUtisk myndighet för teknik, industri-, eneigi-och regionalpoUtik. Den nya myndigheten, Närings-och teknikutvecklingsverket, inrättedesden 1 juU 1991. Stetens energiverk, Stetens industriverk och Styrelsen förteknisk utveckling lades ned. I avvaktan pä översynen av det svenska elsäkerhetsarbetetsframtida omfettning och oiganisation fick elsäkerhetsfrågor utgöra ettarbetsområde inom den nya näringspoUtiska myndigheten. Idirektiven tiU utredningen (dir. 1991:10) om det svenska elsäkerhetsarbetetsframtida omfettning och oiganisation ingick som en viktig del att bearbetefrågan om vilken myndighet som skaU ha huvudmannaskapet för elsäkerhetsfrågoroch möjlighetema att lägga huvudmannaskapet på annan myndighet än den nyanäringspolitiska myndigheten. I betänkandet från elsäkerhetsutredningen framhåUsatt och beräknat inträde i EG innebär att i ännu högre giadän blir deltagare i ett Europeiskt eUer intemationeUt samarbete.Inte minst gäUer dette de tekniska områdena. Vidare framhåUs att det inom etttekniskt så avancerat område som elsäkerheten måste finnas en slagkraftig och tekmskthögt kvalificerad oiganisation. Behovet av personal med hög kompetens är påtagUgt.Jag delar utredarens uppfettning i denna del. Den erforderUga kompetensen ärdessutom av specieUt slag vilket gör det svårt att få rationaliseringsvinstergenom att samordna elsäkerhetsarbetet med annan verksamhet. EnrationeU myndighetsorganisation är en fömtsättning för ett effektivt elsäkerhetsarbete.Hur denna myndighet organiseras och lokaUseras har stor betydelse för hureffektivt myndigheten kan fuUgöra sma uppgifter Ilikhet med bl.a. Stetens elektriska inspektion och SEMKO anser jag att utredarensförslag att elsäkerhetsarbetet oiganiseras som ett eget verk kommer attinnebära en effektivisering och att elsäkerhetsverksamhetens ställning i bl.a. mtemationeUasammanhang stärks. LUcaså bör rekryteringen av personer med nödvändigt högkompetens kunna komma att underlättes. EnUgt min mening bördärför elsäkerhetsarbetet handhas av ett eget verk. Primära arbetsuppgifter förmyndigheten bör vara frågor rörande elanläggningssäkerhet, tiUsynsfrågor ochfrågor om eUnstaUatörsbehörig-het. Uppgifter för elsäkerhetsmyndigheten börvidare vara elmaterielsäkerhet och därmed sammanhängande tiUsyn och kontroU avelmateriel. Ansvar för utarbetandet av elsäkerhetsföreskrifter och för arbete raedtekniska regler bör även vara uppgifter för rayndigheten. I elsäkerhetsmyndighetenbör därför ingå de delar av som ansvarar för dessa områden. Dennuvarande regionafe tiUsynsorganisationen, Stetens elektriska inspektion, börvidare utgöra en naturUg del av elsäkerhetsmyndigheten och bibehåUa sin decentraUseradeoiganisation. Den föresfegna rayndigheten bör starte sin verksamhet den 1januari 1993. För att lägga fram förslagom den närmare organisationen av och förbereda inrättandet av elsäkerhetsrayndighetenbör en särskUd utredare tiU-kaUas. I enUghet med regeringens direktiv (du-.1992:50) tiU kommittéer och särskUda utredare om att redovisa regionalpoUtiskakonsekvenser skaU den särskUda utredaren belysa konsekvensema av en lokaUseringav den nya rayndigheten utanför Stockhohnsregionen. Det ankommer på regeringenatt beslute ora myndighetens oiganisation och lokaUsering på gmndval avutredarens förslag. Föratt elsäkerhetsmyndigheten skaU kunna arbeto på ett ändamålsenligt sätt är det väsentUgtmed ett nära saraarlwte raed bl.a. regeringskansUet, andra centrafe myndigheteroch intresseorganisationen Mittförslag: Verksamheten finansieras tiU den 1 juU 1993 med medel som har anvisatstiU . Förtiden därefter avses verksamheten bU avgiftsfinansierad. Försfeg i dettohänseende avses att läggas fram budgetproposition. Utredaren:Utredaren föreslår att en särskUd elsäkerhetsavgift tos ut av eUeverantöreraa.Avgiften skaU beräknas med hänsyn tiU antalet sålda kWh. Avgiftens storlek feststäUsårUgen av regeringen på förslag av elsäkerhetsmyndigheten. De eUeverantörer eUerproducenter som ej är anslutna tiU allmänt nät och som utnyttjar en produktionsanläggningmed en högsto effekt av 250 kW föreslås vara undantagna från elsäkerhetsavgiften. 1"1992/93. Remissinstansenia:Utredarens förslag rörande finansiering av elsäker- Prop. hetsarbetet får ett blandat mottagande av remissinstansema. Av de 1992/93:21 remissmstansersom yttrat sig i denna del bemöter ett antal förslaget positivt (bl.a. Närings-och teknikutvecklingsverket, EN och SEMKO) medan ungefär lika många avremissinstanserna är kritiska och framför synpunkter raot förslaget (bl.a.Sveriges Industriförbund och ). Skälenför mitt förslag: beslutode om en ny kontroUordning förelektrisk materiel, ra.ra. sora jag tidigare redovisat. EnUgt beslutöppnades raöjlighet för tiUverkare och iraportör att - som altemativ tiU SEMKO-kontroUmed åtföljande S-raärkning - utföra raotsva-rande kontroU vid vissa andra raixlSEMKO saraarbetande provningsinstitutioner eUer att själva utföra denna kontroU,som i så feU övervakas av SEMKO. Kravet på typgodkännande av SEMKO (S-märkning)ersattes raed ett krav på registrering fön: raarknadstiUträdet. KontroUen av deprodukter som finns på marknaden förstärktes . Verksamhetenfinansieras med avgifter som tos ut i samband med registreringav elektriska anordningar och elektrisk materiel. Intäktema från re-gistreringsavgiftematiUförs anslaget under tolfte huvudtiteln . Anslaget försdärför upp med ett forraeUt belopp av . InomEG regleras elraaterielsäkerheten i lågspänningsdirektivet, LVD. I en av deinledande artiklarna anges att medlerasstotema skaU vidto aUa erforderUgaåtgärder för att säkerstäUa att elektrisk raateriel endast får saluföras oraden efter att ha tiUverkats i enUghet med vad som anses vara godsäkerhetsteknisk praxis uite riskerar säkerheten för människor, djur eUeregendom. följer i daj; med några få undantog intemationeUa ocheuropeiska normer i fråga om krav på produkten innebär att när det gällerkravnivåer medför en EES-anpassning mycket små förändringar för svensktvidkommande. EES-avtaletmedför att måste frångå kravet på obUgatorisk förhandskontroll av tredjepartsorgan.Det är heUer mte möjligt för att behålla ett registreringssystem. Detär då viktigt att bl.a. finna andra former för finansiering av marknadskontroUen. Vadbeträffar verksamheten vid Stotens elektriska inspektion finansieras denna från ett ramanslag över stotsbudgeten, under tolfte huvudtiteln, anslaget G13. Stotens elektriska inspektion. Sorajag redogjort för under avsnitt 5 ora registrering och kon-troUbesUaningav elektriska anläggningar förordar jag att den nuvarande ordningen bibehåUs.Utredarens förslag ora uttag av årUg avgift för registrerade anläggningar faUerdärraed. Mot bl.a. denna bakgmnd anser jag att elsäkerhetsarbetet nästobudgetår bör finansieras genom att medel för verksamheten tillförs vm elabomientovgiftenFör innevarande budgetår, 1992/93, bör verksamheten finansieras även sedandenna överförts tUl den nya elsäkerhetsmyndigheten, raed de medel riksdagenredan beslutot om för denna verksamhet. Jag avser att återkoraraa närraare tiUanslagsfrågan och utforraningen av efebonnentovgiftenför /94 vid mm Prop. anmälan tiU budgetpropositionen 1993. Medhänvisning tiU vad jag nu har anfört hemstäUer jag att regeringen dels föreslårriksdagen att 1.godkänna att en ny elsäkerhetsmyndighetinrättos (avsnitt 7), 2.godkänna de riktlinjer för orgamsationoch finansiering för innevarande budgetår av den föresfegna elsäkerhetsmyndighetensora jag har förordat (avsnitt 7 och 8), 3. todel av vad jag i övrigt har anfört om det svenska elsäkerhetsarbetet (avsmtt 3-6). Regeringenansluter sig tiU föredragandens överväganden och beslutar att genoraproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärderoch de ändaraål som han har hemstäUt om. 1992/93:21Bilaga 1 Sammanfattning och sammanställning av remissyttrandenöver betänkandet av elsäkerhetsutredningen, ELSU 91 Förslag till omfattning, organisationoch finansiering av det svenska elsäkerhetsarbetet (SOU 1991:94) 1.Samraanfettning av betänkandet,ELSU 91, (SOU 1991:94) 2.2Registrering och kontroUbesiktningav vissa elektriska anläggningar 2.3KontroU av elektrisk raateriel 2.4Behörighet att utföraelektriska instaUationer I.Sararaanfettning av betänkandet, ELSU 91, (SOU 1991:94) Prop. Utredarenhar enUgt direktiven för utredningen - översyn av det svenska "S elsäkerhetsarbetetsframtida omfettning och oiganisation - utrett vilka ändringar i den svenskalagstiftningen i försto hand ellagen, som bör göras för att åstodkomma harmoniseringmed EG:s direktiv ora produktansvar i vilka inget undantag görs för elektriskkraft. Utredaren har studerat elsäkerhetsarbetets omfettning, inriktning ochorganisation och humvida annan myndighet än kan vara huvudraan för elsäkerhetsarbetetsärat på vUket sätt elsäkerhetsarbetet bör finansieras. Även frågor rörande hurelsäkerhetsaibetet påverkas av närraande tiU EG och om effektivitetsvinsterkan göras genora ett sådant närraande har behandlats. Gmndläggandeuppgift för utredningen har varit att lämna sådana förslag att en långsiktigttillfredsställande elsäkerhet kan bibehåUas. Utredarenanför att sedan elektrisk kraft började användas i har förbmkningenökat mycket kraftigt. SärskUt stor har ökningen varit från andravärldskrigets slut. har antalet elolycksfaU mmskat, i vart faU fram tiU1970-talet. Tkits att elförbmkningen fortsatt att öka i accelerande takt ävenunder har antalet elolycksfaU stannat på en låg nivå. Antaletbränder med elektriska fel som bakomUggande brandorsak har inte minskat isamma grad, även om en minskning skett. är emeUertidantalet elbränder som procentueU andel av aUa bränder oförändrat medanskadekostnaden stigen kan ökningstakten i elförbmkningen antosbU något lägre. Det sker eraeUertid som antalet elektriska föreraålökar och de enskUda instaUationema blir aUt raer tekniskt korapUcerade. Blandannat de hushållningsåtgärder som Ugger bakora uppbromsningen av elförbmkningenkräver mer kompUcerade styr- och reglemtmstningar. Den lägre takten i ökningenav elförbmkningen kan inte tos tiU intäkt för att antalet elolycksfaU eUer elbränderkommer att minska. ISverige infördes /90 en ny kontroUordning för bl.a. elektriskraateriel som orafettos av EG:s lågspäimingsdirektiv. Den nya kontroUordningeninnebär ett steg i anpassningen tiU de regler sora gäUer inom EG. Dennaanpassning kommer enUgt utredaren att leda tiU minskade krav på förhandskontroUoch verifikation av säkerheten hos elmateriel. För att detto inte skaU leda tiUen ökad frekvens av elolycksfaU och elbränder krävs en effektivisering av kontroUensåväl av ehnaterielen i sig sora av de anläggningar där den används. Utredarenanför att kan inte eUeverantöremas besUrtningar av abonnentemasanläggningar anses ske i tillräckUg utsträckning. Sara-tidigt hotar denbesiktningsverksamhet som styrs av försäkringsbolagens krav att avto på gmnd avatt fler anläggningsägare väljer att försäkra sma anläggningar i utländskaförsäkringsbolag med andra villkorsföreskrifter eUeratt ordna riskfinansieringen på annat sätt än genom försäkring i de Prop. traditioneUa svenska sakförsäkringslx)lagen. Utredarenlämnar i betänkandet förslag tiU vilka ändringar som bör göras i ellagen föratt uppnå den önskade harraoniseringen med EG:s direktiv ora produktansvar.Utredaren har även övervägt möjUgheten att föreslå en ändring i den produktskadelagom vilken regeringen tidigare lämnat en proposition (1990/91:197). Ändringen skuUei så faU innebära att elektrisk kraft i lagen jämstäUs med lös sjik. Trots attdärigenom en fiiUständig harmonisering med EG:s direktiv uppnås anser utredarenatt de föresfegna ändringama i ellagen är bättre. Utredarenföreslår att vissa större eUer ferUgare elektriska anläggningar blir föremålför obUgatorisk registtering. Registreringsplikten åtföljs av en skyldighet attgenomföra regelbundna kontroUbesUctningar (revisionsbesiktningar). RevisionsbesUctningamaskaU utföras av för uppgiften certifierade besiktningsingenjören fömtsätteratt den orgamsation som certifierar sådana ingenjörer uppfyUer de krav sora inoraEuropa stäUs på certifieringsorgan för certifiering av personal. Förregistreringen föreslås anläggningens ägare bU skyldig betala en årUg registreringsavgift.Undantagna frib registreringsplikten är aiUäggningar belägna i vissa byggnaderavsedda för bostods- eUer kontorsändamål. Utredarenföreslår att marknadskontroUen av elektrisk materiel bibehåUs men att den istörre utsträckning skaU ske i projektform. Likaså föreslår utredaren att dennuvarande sven.ska ordningen för utfärdande av behörighet bibehåUs. Utredaren fömtsätteratt den myndighet sora utfärdar behörigheten uppfyUer ovan näranda krav på certifieringsorganför certifiering av personal. Utrsdarenföreslår att elsäkerhetsaibetet organiseras som ett eget verk. Ett närasamarbete med kan dock bestå ora effektivitetsvmster kan göras därigenora.Ingen ytterUgare ny rayndighet skapas genora försfeget, däremot föreslårutredaren att tiUsynsrayndighetens naran skaU vara stotens elektriska tiUsynför att därigenom raarkera att myndighetens tiUsyns-uppgift är övergripande. Stotenselektriska inspektion, som en integrerad del av rayndigheten, med desspraktiska inspektionsverksamhet bibehåUs. Utredaren föreslår att denverksamheten tiUdefes något större resurser och att det tiU rayndigheten knytsett (slsäkerhetsråd med ledamöter även från andra myndigheter och intresseorgimisationer,som berörs av elsäkerhets-verksamheten. Utöverden tidigare nämnda avgiften för registrering av vissa större anläggningarföreslår utredaren att elsäkerhetsart)etet finansieras genora en särskUd elsäkerhetsavgiftsom erläggs av eUeverantöreraa. Utredaren föreslår vidareatt stotens ägarandel i SEMKO mmskas. bör andra intressenter från försäkringsbolag och oiganisationer bU nya 1992/93:21 delägare. SEMKO koraraer att fylfe en betydelsefuU funktion sora prov- * nings-och certifieringsorgan även ora en anpassning tiU den europeiska kontrollformenför provningsorganen och certifieringsoiganen innebär att andra provnings- och certifieringsorgankan tiUkoraraa. FörElektriska Nämndens del föreslås att nämnden orabUdas tiU aktiebolag därSvenska aUtjämt kan vara en betydande delägare men däräven andra intressenter, t.ex. försäkringsbolag, bör kunna vara aktieägare. Enlämplig aktieägare kan också vara SEMKO. Följdenav förslagen blir att ägaraa och bmkama av större elektriska anläggningaråläggs en mer omfettande säkerhetskontroU av sina anläggningar. SärskUt hardet betydelse för de stotUgt ägda anläggningaraa sora , på gmnd av attförsäkring saknas utom i vissa faU, inte är föremål för elektriskrevisionsbesiktning på det sätt sora de försäkrade anläggningaraa är. Förbehöringa elinstaUatörer och behörighetssökande koraraer förslagen endast attinnebära en anpassning tiU vissa europeiska krav. Ifråga om materielkontroUen skeren viss förändring av arbetssättet och en redan existerande anpassning tiUförhållandena i övriga fortgår. Stotensägande i SEMKO ändras genom utredarens förslag. Ändringaraa i () är raer långtgående men av iprincip sararaa slag. Efterremiss har yttrande över betänkandet, ELSU 91 Förslag tiU orafett-ning,organisation och finansiering av det svenska elsäkerhetsarbetet (SOU 1991:94),avgetts av , Stotens elektriskainspektion, Justitiekanslera, KomraerskoUegiura, Överstyrelsen för civU beredskap, Stotens räddningsverk, Stotens järavägar. , Järavägsraspektionen,Arbetarskyddsstyrelsen, , Sprängäranes-inspektionen, Stotensprovningsanstalt, Stotskontoret, , , Stotens strålskyddsmstitut. , , , ,Försäkringsbranschens Serviceaktiebolag, ,i , Lands-tingsföibundet, , , , , , Svenska Elektriska Kommissionen, ,, Svenska , SverigesAkademikers Centraloiganisation, Prop. ,, , VattenfaU 1992/93:21 AB och ÄF-EltekmkAB. Yttrande har även inkommit från Byggentrepre- ''Sa 1 nörerna.Riksförbundet , , Stiftelsen Institutetför Företagsutveckling, , Bmno och . 2.2 Registrering och kontroUbesUrtning av vissa elektriska anläggningar. Utredarensförslag rörande registrering och kontroUbesUrtning av vissa elektriskaanläggningar får ett blandat mottagande av remissmstanseraa. Närings-och teknikutvecklingsverket () stödjer i princip förslaget tiU kontroUordningför elanläggningar. Förslaget om att införa obUgatoriska regelbundna besUrtningarför att bibehåUa en hög elsäkerhetsnivå inom elektriska anläggningar får stödav verket som framhåUer att ett obUgatorium är nödvändigt främst raed tanke påförändrade fömtsättningar för försäkringsbranschen och att raånga anläggningarär ej försäkrade. stöder även förslaget i den delen att revisionsbesUrtningaraaskaU genomföras av besUrtningsmän certifierade för sitt uppdrag av Elektriska Näranden,EN. anser att undantag för egenbesUrtning ej skaU medges men att certifieringför begränsat slag av anläggningar kan tillämpas. delar vidareutredarens genereUa principer för festställande av besiktningspliktigaanläggningar och besUrtningsintervaU. Vad beträffar förslaget om att redanexisterande anläggningar bör ha en övergångstid på förslagsvis vidinförande av registreringsplikten menar verket att detto kan införas refetivtsnabbt t.ex. . stöder förslaget om att registreringsavgiftenska finansiera myndighetens och nya EN:s kostnader avseende elaiUäggningar.Verket anser att på samma sätt som inom elmaterielkontroUområdet rayndighetenefter samråd med RRV och efter regeringens medgivande får utfäida föreskrifterom registreringsavgift. Stotenselektriska inspektion (SEI) tiUstyrker i huvudsak utredarens försfeg och framhåUervidare att lämpUgt tidsintervaU för besUrtning beror inte bara på anläggningensstorlek utan också på typ av verksamhet m.ra. Inspektionen menar att det ärnödvändigt att reglema för registreringsplikt blir entydip och att registreringspliktentäcker de typer av anfeggningar där erfarenheten visar på eftersatt underhåU,där många mänmskor finns och där händelser kan ge stora ekonomiska konsekvensenBl.a. därför bör t.ex. inte större hyres- och kontorsfestigheter undantos. Vadbeträffar registerhållningen föreslår SEI att denna överlåts tiU ett av certifieringsverksamhetoberoende oigan. Skälet tiU detto förslag är att det inte bör skapas monopolför certifieringsverksamheten, dvs. mer än ett certifieringsorgan bör kunna bUackrediterat. SEI tiUstyrker utredarens förslag att regelbunden besiktning skaUgöras av för anläggningstypen certifierad person, som antingenkan vara anstäUd i anläggningsmnehavarens företag eUer vara Prop. fristående(entreprenör). Undantag från certifieringskravet bör inte göras. Stotens järavägar har ingainvändningar av principieUt slag mot utredarens förslag. SJ påtalar att omelektriska dragfordon och vagnar med elutmstning avses bU registreringspUktigakan SJ:s register över fordonen lätt kompletteras med de uppgifter som elanläggningsregistreringenkraven Genora att låto elsäkerhetsrayndigheten to del av detto register tordeett särskUt register hos myndigheten inte krävas. Vad beträffar kontroUbesUrt-ningarpåtalar SJ att elektriska anläggningar på jämvägsfordon erhåUer periodisk kontroUi samband raed översyner och revisionen IntervaUet mellan kontroUbesUrtningamafår överenskommas raed myndigheten. SJ fömtsätter att egen personal med lämpligkompetens kan anUtos för besiktningama. Banverketanför att de elanläggningar sora avses i utredningen är av helt annan karaktärän huvudparten av de elanläggningar som finns inora . Verket anseratt vederbörUg hänsyn tos tiU ovanstående vid bedömning av gmnden förberäkning av registreringsavgift. ,Stotens provningsanstalt. och vid NUTEKinstämraer i aUt väsentUgt i utredarens bedömningar. och anser attendast bostäder skaU undantos från den obUgatoriska registreringsplikten. Deär vidare positiva tiU utredningens förslag ora att utföra egenbesUrtning medpersoner sora är anstäUda hos företaget och certifierade av EN. De delar däreraotinte förslaget om att myndigheten skaU feststäUa besUrtningsplanen vid egenbesUrtningutan anser att den uppgiften skaU delegeras tiU EN. ElektriskaNämnden, EN, tiUstyrker utredarens förslag om registrering av elanläggningarsom gmnd för regelbundna revisionsbesiktningar. EN föreslår att uppgiften attföra registret åläggs ENAB. Eftersom ENAB för sm verksamhet ändå måste ha ettregister över alfe besUrtningspliktiga anläggningar, skuUe man riskera ettonödigt dubbelarbete, om registemppgiften fedes på ett annat oigan. FörsäkringsbranschensServiceaktiebolag, , stöder förslaget tiU obUgatorisk registrering och kontroUbesiktningav vissa elektriska anläggningar och betonar vUrten av att eldistributörenföre leveransens början skaU förvissa sig om att anmälan tiU registret harskett. FSAB anser det vara väsentUgt att kvaUtet och omfettning av de obUgatoriskakontroUbesUrtningama ej tiUåts bU av lägre kvaUtet eUer av mindre omfettningän vad som är faUet då även andra förfettningar som framföraUt berör brandskyddoch mUjö beaktes. FSAB delar utredarens uppfettning att bevakningoch tiUsyn av levisionsbesUrtningen även fortsättningsvis bör Prop. Likaledes anser bolaget att certifiering av 1992/93:21 såvälegenbesiktningspersonal sora entreprenadbesiktningsingenjörer bör ""S handhas av EN enUgt de gäUande europastandarderaa. SEMKOanser att införandet av ett system för registrering och kontroUbesUrtning avvissa elektriska anläggmngar är välbetänkt. Det är ett sam-häUeUgt intresse avbåde säkerhets- och rättviseskäl att ett likformigt system införs att ersattedet begränsade besiktningssystem som den svenska försäkringsbranschen nu driven , , stöder förslaget om registrering och kontroUbesiktningav vissa elektriska anläggningar. Föreningen anser det ur SBFs perspektiv, dvsdet förebyggande brandskyddets, synnerUgen värdefuUt om det begränsadebesiktningssystem som tiUämpas av den svenska försäkringsbranschen,utvidgas på det sätt utredaren föreslår. Föreningen ser inget hinder attElektriska Nämndens nuvarande register utvidgas att utgöra det register sora korameratt krävas om registrerings-obUgatorium införs och utgår vidaiB ifrån attregisterhållning, tiUsyn och bevakning av revisionsbesiktningama utförs av SBFEN. tiUstyrker förslaget beträffande registrering av elanläggningarsom gmnd för regelbundna revisionsbesUrtningar och att EN Aktiebofeg blir organför registrering av besiktningspliktiga anläggningar. Förbundet tiUstyrkervidare försfeget beträffande stetUgt krav på regelbundna revisionsbesUrtningarsom ersättning för det nuvarande systemet med besUrtningskrav i försältringsavtal. ÅF-ElteknikAB pekar på att industrieU verksarahet belägen i markplan inom bosted eUer kontorsfestigheterbör bU föremål för obUgatorisk besiktning. Bolaget avstyrker utredarensförslag att den elektriska revisionsbesiktningen kan ske genom s k egenkontroUoch anför att aU erfarenhet visar att egenkontroUen inom industrin hittillsinte har fungerat på ett tillfredsställande sätt.