prop · GG03220 · 1992-12-31 00:00:00 — I avsnitt 3.6 presenterar regeringensitt förslag till betygssystem för det obligatoriska skolväsendet. 1 förslagetingår ett fortsatt utvecklingsarbete rörande betygskriterier i anslutning tillvarje ämne. Iläroplanen för det obligatoriska skolväsendet bör ingå ett avsnitt om betyg ochbedömning baserat på de förslag som redovisas i denna proposition. Avsiuttetskall bl.a. behandla vikten av att läraren för eleverna skall redovisa ochtillsammans med eleverna diskutera på vilka grunder betygssättning sker, attläraren fortlöpande i olika former skall ge eleverna besked om derasstudieprestationer och att eleverna skall få träna sig i att bedöma sina egnakunskaper och färdigheter i förhållande till målen för ämnet. Läroplanskommitténutarbetade i enlighet med direktiven en läroplan för . Som framgårav det föregående har en särskild arbetsgrupp inom Utbildningsdepartementetbearbetat Läroplanskommitténs förslag i avsikt att göra förslaget tillämpligtäven för specialskolan och den obligatoriska särskolan. Överläggningar harhärutöver ägt rum med representanter för Sameskolstyrelsen. Regeringenanser det angeläget att den nya läroplanen omfattar hela det obligatoriskaskolväsendet, dvs. också sameskolan, specialskolan och särskolan. 1 likhet medarbetsgruppen och en övervägande majoritet av remissinstanserna ser regeringendet som en betydelsefull markering att utbildningens värdegrund, mål ochriktlinjer, samt ansvarsfördelning är desamma för alla bam med skolplikt.Huvuddelen av läroplanen bör därför, med en viss anpassning av formuleringar,göras gemensam för hela det obligatoriska skolväsendet. Flertaletremissinstanser tillstyrker förslagen till mål att uppnå för de olikaskolformerna, även om många har förslag till kompletteringar och i vissa fallomformuleringar. Så understryker t.ex. flera remissinstanser behovet av attanpassa skolformernas mål efter elevernas förutsättningar liksom nödvändighetenav att kontinuerligt stämma av elevernas kunskapsutveckling. Dennödvändiga anpassningen av läroplanen gäller framför allt de olikakravnivåerna. Dels behövs, vilket bl.a. framgår av arbetsgruppens förslag, enviss omarbetning av målen att sträva mot, men det måste också finnas separata kunskapskravför de skilda elevgrupper som återfinns inom särskolan, specialskolan ochsameskolan. När det gäller särskolan har flera remissinstanser pekat på attdet kanske inte alltid är möjligt att ha en generell kravnivå. Kraven måste istället utformas mer individuellt.Regeringen kommer i det fortsatta läroplansarbetet att noggrant beakta desynpunkter som remissinstansema har bidragit med. Vid sidan av dengemensamma läroplanen och eventuella speciella mål, skall de olika skolformernaha för sina elevgrupper anpassade timplaner. Varje skolforms kursplaner måstedessutom anpassas till de olika elevgruppernas förutsättningar och behov.Regeringen avser att uppdra åt att utarbeta förslag till timplaneroch kursplaner för sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan. 3.2Läroplanen - mål och riktlinjer Regeringensbedömning: I den gemensamma läroplanen för det obligatoriska skolväsendet angesmål och riktlinjer under sex rubriker; -normer och värden -elevernas ansvar och inflytande -skola och hem -skola - förskola -skolbarnsomsorg -samverkan med andra skolformerm.m. Ienlighet med regeringens förslag i denna proposition, skall läroplanen gällagrundskolan, sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan. En vissanpassning med hänsyn till de olika elevgrupperna i de skilda skolformernamåste göras, särskilt vad avser de mål alla elever skall uppnå. I1 kap. 2 § skollagen finns de grundläggande bestämmelserna om hur detoffentliga skolväsendet för barn och ungdom skall utformas. De värderingar somdär kommer till uttryck skall genomsyra all verksamhet inom det offentligaskolväsendet för barn och ungdom. Sålunda måste t.ex. föreskrifterna i läroplanenalltid ses mot bakgrund av den färdriktning för verksamheten som anges iparagrafen. Skälenför regeringens bedömning: Det ankommer på regeringen att närmare utformaläroplanstexten och fastställa läroplanen. För information vill vidock i det följande ta upp dessa i läroplanen helt centrala avsnitt och ge vårbedömning av deras innehåll och utformning. Härigenom får riksdageninformation om hur föreskrifterna i skollagen om t.ex. likvärdighet,utbildningens mål och verksamhetens utformning följs upp i läroplanen tillikamed viktigare synpunkter, som har framförts av remissinstansema. Närregeringen i det följande talar om förslaget till läroplan innebär det ocksåett hänsynstagande dels till de förslag till anpassning av Läroplanskommitténsförslag, som den tidigare nämnda arbetsgruppen har gjort vad avser särskolanoch specialskolan, dels till de samtal som har Den text som regeringen i det följande Prop. 1992/93:220kommenterar återfinns i bilaga A till derma proposition. Närdet gäller framför allt avsnitten om Kunskaper och om Normer och värden, finnsdet anledning att betona vikten av att informationen om och genomförandet avden nya läroplanen också måste innebära att bakgrunds- och motivtexter görstillgängliga för dem som skall tillämpa läroplanen. Läroplanen skall vara kortoch entydig, men förutsätter då kännedom om bakomliggande resonemang för attbli tillräckligt tydlig och tillämpbar. Det blir bl.a. en uppgift förSkolverket att utarbeta lämpligt kommentar- och referensmaterial. Skolanskall ge eleverna de kunskaper som är nödvändiga för var och en, både somindivid och samhällsmedlem, och som ger en grund för fortsatt utbildning. Motdenna första mening i förslaget till läroplan under rubriken ochfärdigheter har inga allvarligare invändningar riktats, liksom inte heller motmålet att skolan skall bidra till elevernas harmoniska utveckling. De finns juockså redan fastställda i skollagen. inledande avsnitten till denna proposition, liksom i avsnittet 3.1 redogörregeringen för sin syn på skolans uppgifter när det gäller att förmedlakunskaper. Det är denna grundsyn som bör prägla skolans arbete och som får sinnärmare utformning i detta avsnitt av läroplanen. 1 de mål som formuleras sommålen att sträva mot, och de mål som varje elev som lämnar skolan skall hamöjligheter att uppnå, finns inarbetat såväl krav på konkreta kunskaper som påfärdigheter i mer kvalitativa avseenden som förståelse, förmåga att kritisktgranska och värdera, självständighet och samarbetsförmåga. 1 det följandeanvänder regeringen därför begreppet kunskaper, som då innefattar såväl fakta,förståelse och förtrogenhet som färdigheter, där skollagen talar om kunskaperoch färdigheter. Elevernasskilda förutsättningar inom de olika skolformer för vilka läroplanen skallgälla, ställer krav på särskilt anpassade mål för varje skolform. Målen attsträva mot bör dock, liksom värdegrund och riktlinjer, i princip vara desammaför alla elever med skolplikt. Remissinstanserna ger ett mycket starkt stödtill arbetsgruppens förslag i detta avseende. Tillde kunskaper som aUa elever som lämnar skall ha, vill någraremissinstanser foga ytterligare områden. Överbefälhavaren har t.ex. betonatvikten av att alla elever i får kunskaper om grunderna för densvenska säkerhetspolitiken och om sina rättigheter och skyldigheter isamhället, däribland den allmänna värnplikten. harspeciellt framhållit skolans ansvar för att bibringa eleverna hälsoundervisningoch hälsofostran. Läroplansförslagets krav på att eleverna skall få kännedom omcentrala delar av kulturarvet, främst det svenska, men också det nordiska ochdet västerländska i övrigt, kommenteras också av remissinstanserna. Flertalet av specialskolanselever skall, när de lämnar skolan efter tio Prop. 1992/93:220 år, ha fått enutbildning som motsvarar med de undantag och tillägg som denenskilde elevens speciella funktionshinder motiverar. Remissinstanserna har,när det gäller döva och hörselskadade elever, särskiU poängterat vikten avtvåspråkighet och att såväl teckenspråk som svenska måste ingå i utbildrungen.Skolverket, i skolan () ochHällsboskolan är några av de remissinstanser som har framfört behovet av enför elevgruppen med grava språkstörningar särskilt anpassad målformulering. Närdet gäller eleverna i särskolan anser många remissinstanser att kunskapskravenär för högt ställda för att samtliga elever skall kunna nå upp till dem. Manser hellre att målen för dessa elever utformas individuellt efter varje elevsförutsättningar. Regeringenkommer med hänsyn till vad remissinstanserna har framhållit i bl.a. nupåtalade avseenden att se över läroplansförslagets formuleringar. Eftervarje elevs förutsättningar och behov Iläroplansförslaget finns särskilt markerat att alla som arbetar i skolan skallhjälpa elever, som är i behov av särskilt stöd. Allabarn och ungdomar i skall, inom varje skolform, ges en likvärdigutbildning. Med en likvärdig utbildning, framhåller , menasinte att undervisningen skall utformas på samma sätt varhelst den erbjuds.Hänsyn skall tas till elevers olika förutsättningar och behov samt till attdet finns olika vägar att nå målen. Mångaremissinstanser har kommenterat såväl som arbetsgruppensförslag i dessa avseenden. Många har också framhållit att kommittén intetillräckligt utförligt har behandlat skolans ansvar för dels elever med behovav särskilt stöd, dels elever med olika funktionshinder. Bl.a.De Handikappades () och understryker att elever medfunktionshinder skall ha samma rätt till utbildning som andra. anser attavsnittet om skolans värdegrund och uppgifter i läroplanen bör komp'letterasmed ett stycke om delaktighet, gemenskap och jämlikhet med tanke på bl.a.elever med olika funktionshinder. detta är en viktig delav samhällets demokratiska fostran och överensstämmer med den nationella handikapp-poUtiskaplanen. Andraremissinstanser, framför allt några universitet och högskolor medlärarutbildning, menar att läroplanen starkare bör lyfta fram det särskildaansvar skolan måste ha för de elever som löper större risk än andra att fåsvårigheter i skolan. Här visar också bl.a. SÖ:s granskning (Rapport 91:14)"Bilder från skola och vuxenutbildning" att skolan har enrelativt dålig beredskap för att ge stöd åt elever med sociala, psykiska ochemotionella störningar. Granskningen visar dock också positivautvecklingstendenser. Det finns en ökad medvetenhet om sko- lans mål och en ökadkunskap om bl.a. hur man arbetar med och be- Prop. 1992/93:220 möter elevermed svårigheter. Andelenelever med ofullständig utbildning, dvs. de som lämnar utan betyg iett eller flera ämnen, har varit relativt och liggernu på i genomsnitt . visarstora variationer mellan kommunerna; mellan . Omläroplanens mål, att alla elever skall ha nått upp till kravnivån då de lämnarårskurs 9, skall uppfyllas, krävs således uppmärksamhet och insatser utövervad skolhuvudmännen har lyckats klara. Enfaktor, som enligt tillgängliga undersökningar visar sig ha stor betydelse förhur olika skolor lyckas med att ta ansvar för elever med svårigheter, ärskolledarnas agerande. Skolledarna har t.ex. stor betydelse när det gäller attklargöra studieledarnas och arbetsenheternas ansvar. På låg- och mellanstadiethar medvetenheten om hur man arbetar med elever med svårigheter enligt SÖ:srapport ökat. Detkan i detta sammanhang också vara värt att notera att det finns aktuellforskning kring skolklimatets betydelse för elevernas prestationer. Bl.a. harLennart Grosin i en forskningsrapport från pedagogiska institutionen vidStockholms universitet påvisat, att en skolas klimat tycks utöva ett av socialbakgrund delvis oberoende inflytande på elevemas prestationer och uppförande iskolan. Medden nya läroplanen får såväl elever och föräldrar som skolor och skolhuvudmanen markant ökad valfrihet. Det förtjänar dock att ytterligare understrykas attvalfriheten inte syftar till en ökad segregering, utan tvärtom till att flerskall få större möjligheter. Skolans ansvar måste alltid gälla alla elever.Man kan välja olika vägar, men utbildningen måste alltid vara likvärdig föralla. Detfinns, som framgår bl.a. av det anförda, goda exempel att lyfta fram. Ettökat föräldraengagemang, en engagerad skolledning, ett aktivtutvecklingsarbete, är några av de faktorer som erfarenhetsmässigt ger resultati skolan. Det kan också handla om att arbeta förebyggande så att elever inteslås ut, att anpassa skolmiljö, arbetssätt och arbetsmetoder efter elevernasolika förutsättningar, att sätta in särskilda resurser av elewårdskaraktär ochsärskilda hjälpmedel. Det är också viktigt att skolan inte sluter sig i tronatt den själv måste lösa alla problem, utan drar nytta av såväl föräldrar, somkunskap hos t.ex. socialtjänst, polis, kyrka och frivilligorganisationer.Riksdag och regering skall inte längre styra hur och på vilket sätt huvudmännenoch de professionella i skolan skall arbeta. Det är emellertid viktigt att denövergripande målsättningen och de krav staten ställer på skolhuvudmännentydliggörs. Regeringen avser därför att speciellt se över de avsnitt iläroplanen som gäller utbildningens likvärdighet och skolhuvudmännens ansvarför elever som är i behov av särskilt stöd. Normer och värden Prop. Somredan inledningsvis nämnts ger skollagen de allmänna grundema för devärderingar och det förhållningssätt som skall prägla all verksamhet i skolan. Enligtläroplansförslaget skall skolan aktivt och medvetet påverka och stimulera bamoch ungdomar att omfatta vårt samhälles grundläggande värden och att låta dessakomma till uttryck i praktisk vardaglig handling. Grundenför skolans etiska förhållningssätt och regeringens syn på skolans fostranderoll utvecklas i de inledande avsnitten till denna proposition. Det är dennagrundsyn som skall prägla de mål som uttrycks under avsnittet om normer ochvärden. Kulturellmångfald och ett globalt perspektiv Utöverden etiska grunden för skolans arbete tar upp någraväsentliga frågor, som också har kommenterats i remissvaren. En sådan fråga ärskolans sätt att handskas med den kulturella mångfald som möter dagens barn.Enligt kommittén har skolan som social och kulturell mötesplats en möjlighetoch ett ansvar för att stärka barns och ungdomars förmåga att leva med dennakulturella mångfald och se den som en positiv kraft. \'andrarverk() konstaterar att inte betraktar kulturell mångfaldutifrån ett invandrar-perspektiv eller ett enskilt etniskt perspektiv, utan somen naturlig del av en ökad komplexitet i tillvaron som hör ihop medinternationaliseringen, den europeiska interaktionen, sekulariseringsprocessenoch moderniseringen av samhällsstrukturen. Verket menar för sin del att det ärrätt och riktigt att se människan och inte invandraren. Regeringen delar dettasynsätt och anser att det bör komma till uttryck i läroplanen. Läroplanskorrunitténtar också upp kulturarvet, internationaliseringen och miljöfrågorna i vidmening. Många remissinstanser har framhållit vikten av att det nordiska ocheuropeiska kulturarvet sätts in i ett vidare internationellt perspektiv. Ekumeniska Skoldelegationen, ochSkola och flera högskolor med lärarutbildning lyfter fram frågor som rörkonflikter, krig och fred, miljöproblem och jordens förstöring. Här måsteskolan, framhåller man, lägga grunden till en förstaelse för de globalasambanden och för länders och kontinenters ömsesidiga beroende av varandra. Regeringendelar remissinstansernas uppfattning att de etiska och allmänmänskligaperspektiven i sV.olan också måste omfatta frågor som rör vidare sammanhang änden enskilde individens egna handlingar. Iskollagen anges att eleverna sliall ha inflytande över sin utbildning.Omfattningen och utformningen av elevernas inflytande skall anpassas efterderas ålder, mognad och förutsättningar i övrigt. tar uppelevinflytandet med en målformulering Prop. 1992/93:220 som innebär att dedemokratiska principerna om att kunna påverka, ta ansvar och vara delaktigskall omfatta alla elever. Elevernas kunskaps-mässiga och sociala utvecklingförutsätter att de tar ett allt större eget ansvar och att de får ett reelltinflytande på skolans verksamhet. Samtidigtvisar aktuella undersökningar att elevernas eget ansvarstagande utnyttjasdåligt i skolan. Elevmedverkan i planeringen av undervisningen är paradoxaltnog vanligast på lågstadiet. Elevdemokratifrågor har ofta koncentrerats tillrepresentativa beslutsformer och institutioner såsom klass- och elevråd, medandet i mindre utsträckning präglat det vardagliga skolarbetet. Regeringenvill i detta sammanhang särskilt framhålla att läroplanen betonarformuleringarna om att eleverna i de olika skolformerna skall ta ett personligtansvar för sina studier och sin arbetsmiljö och successivt kunna utöva ettallt större inflytande över sin utbildning och skolans verksamhet. Alla iskolan skall främja elevernas förmåga och vilja att ta ansvar för den fysiska,sociala, och kulturella skolmiljön. Både i skollagen och i läroplanen framhållssåledes elevernas rätt att aktivt delta såväl i undervisningens uppläggningoch planering, som i skolans verksamhet överhuvudtaget. Med rätten att deltaoch medverka i diskussioner och beslut följer självklart också ett ansvar.Eleverna måste således få träning i att, efter sin förmåga, successivt ta ochutveckla ett allt större ansvar för delar av den egna utbildningen och skolansverksamhet i övrigt. Lärarenskall också enligt visa respekt för den enskilde eleven ochi vardagligt arbete utgå från ett demokratiskt förhållningssätt. Ett sådantförhållningssätt kan bäst praktiseras genom att eleverna ges reella möjligheteratt påverka och ta ansvar för den egna arbetssituationen och arbetsmiljön iskolan. "Oberoendeav kön" Iskollagen slås fast att "alla barn och ungdomar skall, oberoende av kön,geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden ha lika tillgångtill utbildning i det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Utbildningenskall inom varje skolform vara likvärdig varhelst den anordnas i landet". Jämställdhetsaspekternapå läroplanen tas upp av några remissinstanser. Bl.a. imiversitet ochSveriges Förenade Studentkårer (SFS) framhåller t.ex. att Läroplanskommitténvisserligen i avsnittet om läroplanens värdegrund säger att skolan skall verkaför jämställdhet, men utan att kommentera och motivera frågan. Universitetetmenar att en utförligare analys och motivering hade givit en nödvändig bakgrundtill läroplanens riktlinjer. Regeringenvill därför lyfta fram jämställdhetsaspekter på skolans verksamhet såväl iläroplanen som i kursplanerna, och därigenom också lägga en grund för enuppföljning och utvärdering av hur skolan lever upp till jämställdhetsmålet.För att ge ytterligare underlag för jäm- ställdhetsaspekter iskolan, har tillsatt Prop. 1992/93:220 ensärskild arbetsgrupp för att behandla frågor som rör kvinnligt och manUgt iskolan. Arbetsgruppen har speciellt fått i uppgift att se på skolansarbetsformer, undervisningens utformning, ämnenas förläggning i tiden och hurexempelvis skillnader mellan flickors och pojkars intressen ochförhållningssätt i olika åldrar kan bli en tillgång - och inte ett hinder - isträvan att skapa lika möjligheter för kvinnor och män. Redani direktiven till framhöll regeringen att föräldrarna harett ansvar för att stödja sina barns skolgång. Samarbetet mellan skolan ochhemmet borde, enligt direktiven, utgå från det gemensamma intresset att skapagoda uppväxtbetingelser för barnen, men också från den naturliga fördelningenav huvudansvaret för å ena sidan kunskapsutvecklingen och å andra sidan den personligafostran och omvårdnaden. Föräldrarnas inflytande över elevens skolgång, framförallt i de lägre årskurserna, framhölls därför som viktig. 1och med de tidigare nämnda besluten om valfrihet i skolan har föräldrarna nufått en större möjli{;het att direkt påverka valet av skola för sina barn.Denna valmöjlighet bör kunna öka föräldrarnas engagemang. Det kan också ge ettincitament till skolorna att förbättra kontakten med föräldrarna. Iförslaget till läroplan har den målformulering som handlar om samarbetetmellan skola och hem fått följande utformning, "Skola och hem skall medutgångspunkt i det gemensamma ansvaret för elevernas skolgång skapa bästamöjliga förutsättningar för barns och ungdomars utveckling och lärande". Rektornbör, i enlighet med förslaget, ges ett samlat ansvar för att former församarbetet mellan skolan och hemmen utvecklas samt att föräldrarna fårinformation om skolans mål och sätt att arbeta och om olika valalternativ. Regeringenvill i detta sammanhang särskilt understryka vikten av att elever och föräldrarfår information om vad man som elev och förälder har rätt att förvänta sig avskolan, men också vilka förväntningar och krav skolan har rätt att ställa påelever och föräldrar. Vi återkommer till frågan om information till elever ochföräldrar, dels i avsnittet om lokalt utformad studieinformation, dels isamband med att den nya läroplanen införs under avsnittet 4. Skola- förskola - skolbarnsomsorg Läroplansförslagetsmålskrivning uttrycker att skolan skall sträva efter att nå ett förtroendefulltsamarbete med förskolan och skolbarnsomsorgen för att stödja barnets allsidigautveckling. För de barn som ännu inte börjat i skolan skall samarbetet särskiltinriktas på att underlätta den skolförberedande verksamheten. Samarbetet skallutgå från de na- och lokala måloch riktiinjer som gäller för respektive verk- Prop. 1992/93:220 samhet. Föratt skolan skall kunna erbjuda en så kvalificerad utbildningsmiljö sommöjligt, är det självklart angeläget med ett nära och förtroendefulltsamarbete med förskola och skolbarnsomsorg. Flera remissinstanser har ocksåtagit upp dessa frågor. Högskolan för lärarutbildning i framhållert.ex. att utredningar både inom och utom landet, har pekat på önskvärdheten avsamverkan mellan skola, skolbarnsomsorg och barnomsorg. Den nytillkomna rättenför barn att börja skolan redan accentuerar enligt högskolanytterligare behovet av samverkan mellan skolan och förskolan. Socialstyrelsenframhåller att inte tUlräckligt beaktat möjligheterna tillsamverkan mellan skolan och skolbarnsomsorgen. Mycket talar enligt Socialstyrelsenför att eleverna berikas, om man från skolans sida tar till vara de möjlighetersom fritidshemmen har att hjälpa eleverna att knyta samman teori och praktik. Avdet inledande avsnittet framgår att den flexibla skolstarten och den snabbautvecklingen i kommunerna när det gäller olika former av integrering mellanskola och förskola och mellan skola och skolbarnsomsorg har lett tillomfattande förändringar när det gäller samverkan mellansåväl skola och förskola som skola och skolbarnsomsorg. Många kommuner harockså inrättat en gemensam och barnomsorgsfrågor. Personalsamarbetetär självklart viktigt. De olika personalkategorierna måste ha kunskap omvarandras arbetsområden och arbetssätt och utveckla en ömsesidig respekt förvarandras kompetens. I många kommuner genomför man i samband med olika formerav integration gemensamma fortbildningar, vilket kan vara en bra väg tillsamverkan och samförstånd. Regeringenhar, som tidigare nämnts, bl.a. mot bakgrund av den flexibla skolstarten ochförslagen till nya läroplaner för och gymnasieskolan, tillsatt ensärskild utredare för frågor som sammanhänger med skolstart, skolplikt samt depedagogiska, organisatoriska och ekonomiska konsekvensema av olika modeller.Läroplanskommittén har förordat en sådan samlad översyn och många remissinstanserhar tillstyrkt förslaget. har också i sitt betänkande1992/93:UbU7 kommenterat denna budgetproposition aviseradeutredning och anfört, att man finner det naturligt att riksdagensställningstagande till ny läroplan för kan göras med beaktande avvad som kommer fram i utredningen. Därför skall utredningen i september 1993lämna en delrapport som ett underlag för beslut med anledning avdenna proposition. 1avvaktan på vidare utredning av frågan anser regeringen att det är viktigt attansvaret för att en samverkan kommer till stånd finns uttryckt i läroplanen. Samverkan med andraskolformer m.m. Prop. Denobligatoriska skolan skall nära samverka med gymnasieskolan samt medarbetslivet och det omgivande samhället i övrigt.