prop · GG03128 · 1992-12-31 00:00:00 — Över svenska skepp förs ett Över svenska skepp förs ett Över båtar förs ett skeppsregister. Över båtar försett båtregister enligt bestämmelser i la- båtregister enligt bestämmelser i la gen (1979:377) om registrering av gen (1979:377) om registrering av båtar för yrkesmässig sjöfart m. m. båtar för yrkesmässig sjöfart m. m. och ett fritidsbåtsregister enligt be- och ett fritidsbåtsregister enligt be stämmelser i lagen (1987:773) om stämmelser i lagen (1987:773) om fritidsbåtsregister. Över skepp un- fritidsbåtsregister. Över skepp un der byggnad i förs ett der byggnad i förs ett skeppsbyggnadsregister. i skeppsregbtret införda skeppen finns intagna i en särskild förteckningenligt lagen (1992:000) om särskild förteckning över , båtregistret och skeppsbyggnadsregistret förs av denmyndighet, som regeringen bestämmer (registermyndigheten). Registermyndighetenförestås av en inskrivningsdomare. Denne skall vara lagfaren. Efter regeringensförordnande får registren föras med användning av automatisk databehandling. Dennalag träder i kraft den Ijanuari 1993. 'Lagen omtiyckt 1985:176. Senaste lydelse 1987:776. Förslag till Prop. Lag om ändring i mönstringslagen (1983:929) Bilaga2 Härigenom föreskrivs att 2 § mönstringslagen (1983:929)skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2§ Lagen gäller inte i fråga om fartyg med mindre bruttodräktighetän 20 och fartyg som ägs eller brukas av svenska staten och som används förannat ändamål än att i allmän trafik transportera gods eller passagerare. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmerfår för fartyg med särskild verksamhetsinriktning eller för inhyrda utiändskafartyg föreskriva eller i enskilda fall medge ytterligare undantag från lagenstillämpning. Särskilda reglerom undantag från denna lag finns i lagen(1992:000) om särskild förteckning över svenska skepp. Denna lag träder i kraft den Ijanuari 1993. Lag omändring i lagen (1981:691) om socialavgifter Härigenom föreskrivs att 2kap.2och 3§§ lagen (1981:691) om socialavgifter'skall ha följande lydelse. 1992/93:128 Bilaga 2 Föreslagen lydelse 2 kap.Arbetsgivaravgifter 2 §2 En arbetsgivare som sysselsätter sjömän skall på den ersättning som utgetts till sådana betala även sjömanspensionsavgift . I fråga om sjömän skallsjukförsäkringsavgift och folkpensionsavgift beräknas efter de procentsatser somregeringen eller, efter regeringens bemyndigande, riksförsäkringsverketårligen fastställer. Procentsatserna skall utgöra den andel av de i 1 § förstastycket 1 och 2 angivna procentsatserna som svarar mot förhållandet mellanantalet svenska sjömän och sjömän på svenska handelsfartyg imedeltal för de som närmast föregått det år dåprocentsatserna fastställs. Hänsyn skall därvid inte tas till fartyg med en bruttodräktighetunderstigande 300. Procentsatserna beräknas med två decimaler. 1 fråga om sjömän skallsjukförsäkringsavgift och folkpensionsavgift beräknas efter de procentsatser somregeringen eller, efter regeringens bemyndigande, riksförsäkringsverketårligen fastställer. Procentsatserna skall utgöra den andel av de i 1 § förstastycket 1 och 2 angivna procentsatserna som svarar mot förhållandet mellanantalet svenska sjömän och sjömän på svenska handelsfartyg imedeltal för de som närmast föregått det år dåprocentsatserna fastställs. Hänsyn skall därvid inte tas till fartyg införda iden särskilda förteckningen över svenska skepp enligt lagen (1992:000) om särskildförteckningöver svenska skepp och inte heller till fartyg med en bruttodräktighetunderstigande 300. Procentsatserna beräknas med två decimaler.Med avsesi denna lag den som skall betala sjömansskatt enligt 1 § 1 mom. första stycketlagen (1958:295) om sjömansskatt. Underlagför beräkning av avgifterna är summan av vad arbetsgivaren har utgettsom lön i pengar eller annan ersättning för utfört arbete eller eljest medanledning av tjänsten, dock inte pension, eller andra skattepliktiga förmånereller, i fall som avses i 3 kap. 2§ andra stycket lagen (1962:381) om allmänförsäkring, annan ersättning för utfört arbete. Bidrag som avses i 11 kap. 2§första stycket ra) lagen om allmän försäkring likställs med lön. Med lön likställsäven kostnadsersättning som inte enligt 10 § uppbördslagen (1953:272) undantasvid beräkning av preliminär A-skatt. Med lön likställs ocksåersättning som en arbetsgivare utger till en allmän ' Lagen omtryckt 1989:633.2 Senaste lydelse 1986:1139. 'Senaste lydelse 1991:1842. Nuvarande lydebe Föreslagen tydelse Prop. försäkringskassasom följd av bestämmelsen i 24 § första stycket lagen Bilaga 2 (1991:1047)om sjuklön. Ersättningsom avses i andra stycket skall anses som ersättning till arbetstagare vidtillämpning av 4 och 5 §§. Särskilda regler gäller om underlag för beräkning av avgiftema enligtlagen (1992: 000) om särskild förteckning över svenska skepp. Dennalag träder i kraft . 5.Förslag till Prop. Lag omändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Bilaga 2 Härigenom föreskrivs att 20 kap. 1§ lagen (1962:381) omallmän försäkring' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 20 kap. Övriga bestämmelser 1§ 1 denna lag avses, där ej annat framgär, med årkalenderår och med månad kalendermånad. Med avses, där ej annat framgår, arbetstagare somenligt sjömanslagen (1973:282) anses som . Med anställning på svenskt handelsfartyg likställesanställning pä utländskt handelsfartyg som svensk redare förhyr i huvudsakobemannat, om anställningen sker hos denne eller någon av honom anlitadarbetsgivare. Uthyres svenskt handelsfartyg till utländsk redare i huvudsakobemannat, äga bestämmelserna i denna lag tillämpning om anställningen sker hosfartygets ägare eller någon av denne anlitad arbetsgivare. Bestämmebema i lkap. 3§ andra Bestämmeben i lkap. 3§ andra stycket äga icke tillämpning i fall dä stycket gäller inte i fall då lagen lagen (1958: 295) om sjömansskatt (1958:295) om sjömansskatt enligt enligt beslut jämlikt 36 a § nämnda beslut jämlikt 36 a § nämnda lag inte lag icke skall tillämpas. skall tillämpas eller i fall som avses i 6§ tagen (1992:000) om särskild förteckning över svenskaskepp. Vid beräkning av sjukpenning-grundande inkomst enligt 3kap. 2§ och pensionsgrundande inkomst enligt 11 kap. 2§ skall inkomst av anstäUningombord på ett skepp som är infört i den särskilda förteckningen enligt 1 §lagen (1992: 000) om särskildförteckning över svenska skepp utgöra denförsäkringslön som anges i 3 § samma lag. Denna lag träder i kraft . ' Lagen omtryckt 1982:120. Lag om ändring i lagen (1959:551) om beräkning avpensionsgrundandeinkomst enligt lagen (1962:381)om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 3§ lagen (1959:551) om beräkningav pensionsgrandande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring'skall ha följande lydelse. Prop.1992/93:128 Bilaga 2 Inkomst av anställning, för vilken den försäkrade inte är skattskyldig här i riket enligt kommunalskattelagen (1928: 370) samt inkomst av anställning, för vilken den försäkrade är skattskyldig enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, skall bestämmas med ledning av särskild uppgift från arbetsgivaren. Sådan uppgift skall året näst efter det är, som inkomsten avser, avlämnas till den myndighet, som avses i 3 kap. 58 § lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter. I uppgiften skall anges den försäkrades fullständiga namn, födelsetid och adress samt beloppet av den utbetalade lönen eller ersättningen och den tidrymd som denna avser. Vidare skall i uppgiften anges, om den försäkrade fått skattepliktiga naturaförmåner. Ett exemplar av uppgiften skall inom tid som Sagts av arbetsgivaren sändas till den försäkrade. Inkomst avanställning, för vilken den försäkrade inte är skattskyldig här i riket enligtkommunalskattelagen (1928: 370) eller lagen (1992:000) om särskild förteckningöver svenska skepp samt inkomst av anställning, för vilken den försäkrade ärskattskyldig enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlandsbosatta, skall bestämmas med ledning av särskild uppgift från arbetsgivaren.Sådan uppgift skall året näst efter det är, som inkomstenavser, avlämnas till den myndighef, som avses i 3 kap. 58 § lagen (1990:325) omsjälvdeklaration och kontrolluppgifter. I uppgiften skall anges denförsäkrades fullständiga namn, födelsetid och adress samt beloppet av denutbetalade lönen eller ersättningen och den tidrymd som denna avser. Vidareskall i uppgiften anges, om den försäkrade fått skattepliktiga naturaförmåner.För den som är anställd på ett skepp som är infört i den särskildaförteckningen enligt 1 § lagen (1992: 000) om särskild förteckning översvenska skepp skall uppgiften avse den försäkriiigslön som anges i 3 § sammalag. Ett exemplar av uppgiften skall inom tid som sagts av arbetsgivarensändas till den försäkrade. Med arbetsgivare förstås vid tillämpningen av dennalag även den som utgivit bidrag som avses i 11 kap. 2§ första stycket m) lagen(1962:381) om allmän försäkring. Dennalag träder i kraft den Ijanuari 1993. ' Lagenomtryckt 1976:1015. Senaste lydelse av lagens rubrik 1976:1015. 2 Senastelydelse 1991:1840. Förslag till Prop. Lag om ändring i sjömanslagen (1973:282) Bilaga2 Härigenom föreskrivs att 14 och 59 §§ sjömanslagen(1973:282) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 14 § Tvist om anställningsför- Tvist om anställningsför hållande får ej dragas inför utiändsk hållande får ej dragas inför utländsk myndighet. dock enligt lagen (1992:000) om särskild förteckning översvenska skepp. Har redaren eller ägaren av ett svenskt fartyg helt ellerdelvis upplåtit driften av fartyget till en utlänning, får regeringen ellerden myndighet som regeringen bestämmer efter ansökan av redaren eller, omdenne är utiänning, ägaren medge att denna lag helt eller delvis inte skallgälla i fråga om fartyget. Ett medgivande skall begränsas till ochförenas med de villkor som behövs. Ett medgivande enligt första stycket får lämnas endast omdet finns särskilda skäl och undantaget är förenligt med Sverigesinternationella åtaganden. Vidare krävs att sökanden visar att arbetstagarnapå fartyget genom utländsk lagstiftning eller på annat sätt i rimligutsträckning tillförsäkras skydd i de hänseenden som regleras i denna lag och ikollektivavtal, som upptar frågor av den art som behandlas i eller har närasamband med denna lag och som på arbetstagarsidan har slutits eller godkänts aven organisation, vilken är att anse som central arbetstagarorganisation enligtlagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Ändras de förutsättningar som ligger till grund för ettmedgivande enligt första stycket, skall den som fått medgivandet ellerfartygets befälhavare utan dröjsmål underrätta den myndighet som lämnatmedgivandet om ändringen. 1 ett sådant fall får andra villkor för medgivandetföreskrivas eller, om ändringen innebär risk för arbetstagarnas skydd,medgivandet återkallas. Ett medgivande får också återkallas, om villkoren idet inte iakttas. Särskilda regler om undantag frän denna lag gäller enligtlagen (1992:000) om särskild förteckning över svenska skepp. Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1989:992. Förslag till Prop. Lag om ändring i sjöarbetstidslagen (1970:105) Bilaga 2 Härigenomföreskrivs att 2§ sjöarbetstidslagen (1970:105) skall ha föl jande lydelse. Frånlagens tillämpning undantages skeppstjänst som utföres av befälhavare, om utomdenne minst tre personer är anställda på fartyget, maskinchef, om hansskeppstjänst ej är indelad i vakter, främste styrman, om hans skeppstjänst ejär indelad i vakter, föreståndareför ekonomiavdelning, om utom denne minst sex personer är anställda inomavdelningen, densom är anställd uteslutande för att meddela undervisning, medlemav redarens familj, om fartygets brattodräktighet understiger 500. Från lagenstillämpning undantages även skeppstjänst på fiskefartygnär det användes som sådant och fartyg som användes till verksamhet omedelbartförbunden med fiske, räddningsfartygnär det användes som sådant, Ytterligareundantag från lagens tillämpning får göras genom kollektivavtal, som påarbetstagarsidan slutits eller godkänts av organisation, vilken är att anse somcentral arbetstagarorganisation enligt lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet. Harredaren eller ägaren av ett svenskt fartyg helt eller delvis upplåtit driftenav fartyget till en utlänning, får regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer efter ansökan av redaren eller, om denne är utlänning, ägaren medgeatt denna lag helt eller delvis inte skall gälla i fråga om fartyget. Ettmedgivande skall begränsas till och förenas med de villkor som behövs. Ifråga om förutsättningarna för ett medgivande, underrättelseskyldighet, ändradevillkor och återkallelse av ett medgivande gäller 59 § andra och tredjestyckena sjömanslagen (1973:282). Regeringenfår förordna, att denna lag ej skall gälla på staten tillhörigt fartyg. Omsynnerliga skäl föreligger, får regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer även i övrigt medge undantag från tillämpningen av lagen. Särskilda regler om uruiantag från denna lag finns i lagen (1992:000)om särskild förteckning över svenska skepp. Dennalag träder i kraft den Ijanuari 1993. Senaste lydelse 1989:991. Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1974:981) om arbetstagaresrätttill Bilaga 2 ledighet för utbildning Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1974:981) omarbetstagares rätt till ledighet för utbildning skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2§' Avtal som innebär att arbetstagares rättigheter enligtdenna lag inskränkes är ogiltigt i den delen. Utan hinder av första stycket får awikelse från 3 §, 4 §tredje stycket, 5 och 7 §§ samt 10 § andra och tredje styckena göras med stödav kollektivavtal som på arbetstagarsidan har slutits eller godkänts avorganisation som är att anse som central arbetstagarorganisation enligt lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Arbetsgivare, som är bunden av kollektivavtal som avses iandra stycket, får tillämpa avtalet även på arbetstagare som ej är medlem avden avtalsslutande organisationen på arbetstagarsidan, under förutsättning attarbetstagaren sysselsattes i arbete som avses med avtalet och ej omfattas avannat tillämpligt kollektivavtal. Särskilda regler om undantag från denna lag finns i lagen(1992:000) om särskild förteckning över svenska skepp. Denna lag träder i kraft den Ijanuari 1993. ' Senaste lydelse 1976:595. Sammanställningav remissyttranden över Prop. departementspromemorianEn ny svensk Bilaga 3 sjöfårtspoUtik(Ds 1992:21) Följanderemissinstanser har avgett yttrande över promemorian. Kammarrätten i , . Arbetsdomstolen,, Statens pris- och konkurrensverk. ,, , i län. , , , ,, , ,och , som avgivitgemensamt yttrande. , Svenska Avdelningen avInternationella , , Sjöassuradörerna,, överstyrelsen för civil beredskap, samtLO. Avremissintanserna har Chefen för marinen, allmänna försäkringskassa.Landstingsförbundet och avstått från att avge yttrande.Ett antal remissinstanser, bl.a. Kammarrätten i , tar upp frågan om det är motiverat att genomförasärskilda åtgärder för att förbättra sjöfartens konkurrensförutsättningar.Bland andra Statens pris- och konkurrensverk. ,befälsorganisationerna och har tagit upp frågan omförslagets omfattning. Samtliga dessa remissinstanser har på olika sätt ansettatt tillämpningsområdet för de regler jag föreslagit bör utvidgas. anser att inga fartyg bör undantas från någon del avförslaget. Verket menar att man på så sätt når den största förbättringen avkonkurrenskraften och den bästa marknadsanpassningen, övriga nu nämndaremissinstanser menar att möjligheten att anställa utländskt sjöfolk på olikasätt bör vidgas vad gäller passagerarfartyg. Det gäller då framför alltpassagerarfartyg som inte anlöper svensk hamn eller som endast i ringaomfattning för passagerare. Man menar här att de sjösäkerhetsresonemang somförekommer i promemorian inte har tillräcklig tyngd vad gäller dessa fartyg.Också har framfört likartade synpunkter. önskar skapa en dispensmöjlighet för färjor som inte går i fjärrfartvad gäller skattebefrielse och nedsättning av sociala avgifter för ombordanstäUda. Nuangivna reraissinstanser jämte bl.a. , Överstyrelsen för civilberedskap. och har ingen erinran mot ellerstöder huvudpunkterna i förslaget och förslagets allmänna inriktning. Detvå delar av promemorieförslaget som gäller skattefrihet och nedsättning avsociala avgifter har i huvudsak stötts eller lämnats utan erinran av samtliga remissintanser.Bland andra har dock i sitt remissvar anmärkt attförslaget om nedsättning av sociala avgifter och beräkning av s.k.försäkringslön innebär en systemfrämmande nyhet som bör införas bara oraändamålet med åtgärden anses ha tillräckligt stor betydelse. Då det gäller förslagetstekniska utformning i denna del har reda- Prop. 1992/93:128 reföreningoch befälsorganisationerna föreslagit att försäkringslönen inte Bilaga 3 fastställsefter ett fast procenttal utan enligt en glidande skala enligt en tabell. Dehar också föreslagit en något högre nedsättning av de sociala avgifterna föratt nå en effekt av stödet vad gäller skattebefrielse och avgiftsreduktion soramotsvarar den nivå som det nu gällande särskilda stödet till vissabemanningskostnader hade då det infördes, eller . har,liksom och befälsförbunden, motsatt sig att särskilda reglerinförs angående rätten till ATP för utiändska sjömän anställda på fartyg i densärskilda förteckningen. Man har i denna del anfört att förslaget står i stridmot en allmän icke-diskrimineringsgrundsats som finns förankrad iregeringsformen. Förslaget strider i denna del enligt yttrandena också motvissa som visserligen inte tillträtts av men därsvenskt tillträde föreslås i SOU 1991:103, En ny Sjömanslagstiftning. Departementspromemoriansförslag om vidgade möjligheter att anställa utländskt sjöfolk pä svenskflaggadefartyg har fått ett blandat mottagande av remissintanserna. Ett flertalremissinstanser, t.ex. Statens pris- och konkurrensverk, ,, , , och befälsorganisationerna anser åtgärden motiverad.Befälsförbunden - som alltså instämmer i att behov av vidgad möjlighet attanställa utländskt sjöfolk på svenskflaggade fartyg föreligger - har haftstarka invändningar mot de förslag till särskilda arbetsrättsliga regler somfinns i promemorian. har haft starka invändningar mot denvidgade möjligheten att anställa utiändskt sjöfolk i den form som föreslås ipromemorian. Argumenteringen har här framför allt riktat sig mot de arbetsrättsligadelarna av förslaget. Dessa delar av förslaget har också starkt ifrågasatts avLO, TCO, och . har framförallt ifrågasatt de arbetsrättsliga delarna av förslagets förenlighet medSveriges konventionsåtaganden på arbetsrättens omräde i allmänhet och särskiltvad gäller behandling av migrerande arbetskraft. Samma frågor har tagits uppav Svenska Avdelningen av . Dådet gäller formerna för anställning av utländskt sjöfolk har Sjöfartsverketifrågasatt behovet av möjlighet att göra undantag från mönstringslagen. ,befälsorganisationerna, TCO och LO har vad gäller förslagets arbetsrättsliga delar bl.a. motsatt sig förslaget om en regel attdet skall framgå av avtal som gäller för fartyg införda i förteckningen att det gäl ler sådana fartyg. De har också motsatt sig förslaget att särskild grand för uppsägning skall kunna föreligga då ett fartyg förs in i förteckningen och de övriga särskilda regler angående förhållanden som regleras i lagen om an ställningsskydd som promemorieförslaget innehåller. Till grund för invänd ningarna har åberopats att förslaget i denna del strider mot svenska arbets rättsliga grundsatser och mot svenska konventionsåtaganden, bl.a. inom ra men för . Arbetsdomstolen har beträffande förslaget i dessa delar tagit upp ett stort antal lagtekniska frågor. Framför allt har domstolen i sitt re missyttrande tagit upp frägor som sammanhänger med kravet på precisering i anställningsavtal att sådant avtal gäller för fartyg infört i förteckningen.Vi- 31 dårehar domstolen tagit upp frågor som rör effekten av bindningen till det Prop.1992/93:128 tillfälle då ett fartyg förs in i den särskilda förteckningen avden särskilda Bilaga 3 uppsägningsgrund som promemorieförslaget innehåller. och befälsorganisationerna har vidare ifrågasattomfattningen av de möjligheter till avvikelser från tvingande arbetsrättsligaregler som förslaget innehåller. Dessa avvikelsers förenlighet med Sverigesinternationella åtaganden och den lagtekniska utformningen av förslaget idenna del har också ifrågasatts. Befälsorganisationernahar ifrågasatt förslagets regel att behörighet enligt den s.k. STCW-konventionenskall vara tillräcklig för de flesta befattningar ombord på fartyg införda iförteckningen.Stockholm tingsrätt och har tagit upp vissa frågorangående underrättelse till sjöfartsregistret då ett fartyg förs in i elleravförs ur förteckningen. Flertaletremissinstanser har inte haft något att erinra raot promemorieförslaget att ensärskild förteckning skall föras över de fartyg beträffande vilka de föreslagnaåtgärderna skall gälla. Propositionenshuvudsakliga innehåll..................... ....... 1 Förslag till ändring ilagen (1989:532) om tillstånd för anställning på fartyg............................................................ ....... 2 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde 3 1Inledning................................................... ....... 3 2.1Allmän bakgrand..................................... 4 2.2Nuvarande förhållanden........................... ....... 5 2.2.1Sjömansskatten............................ ....... 5 2.2.2Sociala avgifter............................. 6 2.2.3Det sociala skyddets omfattning....... 6 2.2.4Utländsk arbetskraft....................... ....... 6 2.2.5Utländska förhållanden.................... 7 3.1Allmänna synpunkter............................... ....... 7 3.2Statligt bidrag till bemanningskostnadema... 11 3.3Möjlighet att anställa utiändsktsjöfolk........ 12 4Kostnadsberäkning ochadministration............. 15 5Upprättat lagförslag..................................... ..... 15 6Hemställan................................................. ..... 16 7Beslut....................................................... ..... 16 Bilaga 1 Sammanfattning av departements- promemorian (Ds1992:21) En ny svensk sjöfartspolitik... ..... 17 Bilaga 2 Promemorianslagförslag........................ ..... 18 Bilaga3 Sammanställning av remissyttranden över departements promemorian En ny svensk sjöfartspolitik.... 30