prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Enav upprättad promeraoria TillfäUigt skydd för medborgarefrån foma num har beretts inora departeraentet och varit föreraålför en hearing . Det är inte aktuellt attförelägga en proposition på grandval av proraeraorian. Beredskapfinns dock för att snabbt lägga fram en proposition om situationen i f d.Jugoslavien skulle förvärtas så an detta skuUe påkaUas. En särskild utredare med uppdrag att göra enöversyn av vissa delar av ut länningslagen överlämnade en promeraoria Legal reg- 262 Proraemorian innehåller förslag till en lag ora Prop. 1992/93-100 vistelsetillstånd ra.m. för skyddssökande utiänningar frånkonflUct- eller kris- gjj 12 oraråden. Proraeraorian remissbehandlas förnärvarande. I den särskilde utredarens fortsatta uppdrag ingärbl.a. att se över instimtet "ny ansökan" i utiänningslagen. Vidareskall översynen behandla frägan om riktiinjer och praxisbildning efter det attregeringen ersatts av som sista instans, möjligheteraa attöverklaga avslagsbeslut i fråga om resedokument och flyktingförklaring,raöjligheteraa att få uppehållstillstånd efter inresan, ulresefristen efterbeslut ora avvisning eller utvisning särat viseringsregleraa. Jag räknar raedatt detta arbete koraraer att redovisas och att riksdagenpå grandval härav skall kunna föreläggas en proposition raedförslag till ändringar i utiänningslagen som bör leda tUl besparingar påstatsbudgeten. Uttedningen om översyn av mottagandet avasylsökande och flyktingar (Dir. 1992:25) är nu klar. Uttedningen har haft tilluppgift att se över nuvarande system för mottagandet och föreslå deregeländringar samt övriga förändringar som behövs för att motverka långavistelser i flyktingförläggningar och för att göra mottagandel mer flexibeltoch mindre kosmadskrävande. Avsikten är att efter remissbehandling föreläggariksdagen en proposition så att förändringar av mottagandet kangenomföras den 1 januari 1994.1 delta sammanhang kommer också de förslag somläranats av en annan särskild uttedare i betänkandet MeningsfiiU vistebe påasylförläggning (SOU 1992:69) att behandlas. Den senaste tidens drastiska ökning av asylsökandehar inneburit att antalet bara i grandskoleåldera som är i behov avskolundervisning har ökat raycket snabbt Det nya statsbidragssystemet tUlkommunema påverkas inte av antalet asysökande bam i skolan. Jag är medveten omatt omläggningen av statsbidragssystemet har fått till följd att vissakommuner inte får samraa täckning för skoUcosmadema som tidigare genom gängsestatsbidrag. Detta gäller särskilt kommuner med raottagningsförläggningar förasylsökande, där emellertid den del av skolkostaadema sora regelmässigttillkommer komraunen att ansvara för ersätts enUgt särskilda avtal av . Jag anser att statens av tidigarebeslutade principiella kosmadsansvar för asylmottagande bör bestå. För skolansdel betyder det att staten, eiUigt rain raening, också i fortsättaingen bör ståför kostaadema för de asylsökande bamens skolgång. Mot bakgrund av det snabbtökade antalet asylsökande grandskoleelever finner jag eraellertid, eftersamråd med statsrådet , att en uttedning bör komraa till stånd omhur skolgången för dessa bam bäst kan ordnas raed bibehåUen tUlfredsställandekvalitet och inora ramen för rimliga kostaader. Utredningen bör bedrivasskyndsamt så att ändringar kan införas redan inför höstterminen 1993.Inrikmingen bör vara att verksamheten kan läggas upp så att skoUcostaadema fördessa bam kan nedbringas till en nivå som motsvarar tillgängligastatiiga raedel. Skulle detta inte lyckas, bör arabitionen vara att påvisaraöjligheten tUl besparingar i andra delar av förläggningsverksaraheten sommotsvarar den överskjutande Sorajag nämnt, komraer också systemet för ersätming till kommu- Prop.1992/93-100 nema för flyktingmottagandet att i vissa delar ses över. Här bör också nämnas att regeringen givitRiksrevisionsverket i uppdrag att granska kostaadseffektiviteten vidInvandrarverkets anskaffningar av förläggningskapacitet. Åtgärdermot rasism och främlingsfientlighet IEuropa förekommer många skrämmande uttryck för rasism, främlingsfientlighetoch även antiseraitisra. har dessa händelser haft kopplingar tiUhögerexttemistiska gmpper. Även i ser vi oroväckande uttryck förfrämlingsfientiighet och för att motverka dessa tendenser krävs vaksamhet ocheffektiva motåtgärder. RUcsdagen beslutade (prop. 1991/92:100 bU 12, SflJ1991/92:10, rskr. 1991/92:265) an avsätta under /93 tiUregeringens disposition för insatser raot främlingsfientiighet, rasism ochantiseraitisra. gav regeringen uppdrag åt . Statens kulmrtåd och att vidta särskilda åtgärder för alt motverkafrämlingsfientiighet och rasism. Insatsema skuUe i huvudsak inriktas på att pålängre sikt påverka normer, attityder och förhållningssätt hos ungdomar. Defyra myndighetema fick sararaanlagt och de har redovisatsina planerade åtgärder. Medel att användas i sararaa syfte har även tiUdelatsSvenska filrainstitutet och Svenska koraraittén mot antiseraitisra. och Centmm förinvandringsforskning vid fick iuppdrag alt tillsammans genomföra en riksrepresentativ undersökning kringinvandrare och invandring. Bam- och inomCivildepartementet har fördelat raedel ur Allraänna arvsfonden till projektsom syftar tiU insatser mot främlingsfientiighet bland imgdomar. Delegationenhar även publicerat och distribuerat skolmaterial i sararaa syfte. Jag koramer i det följande att föreslå att 10 mkravsätts även under nästa budgetår för insatser mot främlingsfientiighet, rasismoch antiseraitisra. Uttedningenför åtgärder mot etiusk diskriminering avlämnade sitt slutbetänkande Förbudmot emisk diskriminering i arbetslivet (SOU 1992:96) i slutet av september.Uttedningen föreslog förbud för arbetsgivare att diskriminera arbetssökande ochanställda på gmnd av ras, hudfärg, emiskt eller nationeUt urspmng ellerttosbekännelse. Betänkandet remissbehandlas och jag har föravsikt att återkomraa tUl regeringen med förslag om en proposition under år1993. Jaghar för avsikt alt föreslå regeringen att en parlamentarisk prop1992/93'IOO koraraitté tUlkallas för att se över invandrar- ochinvandringspolitiken. En hu- gjj j2 vuduppgift för koraraittén skall vara attse över hur invandrarpolitiken skall utforraas för att bättte integrerainvandrama i det svenska sarahället. Särskilt inttesse bör ägnas invandramassituation på arbetsmarknaden och svenskkunskapemas betydelse förintegrationen. I saraband med detta bör koraraittén pröva frågan på vilketsätt kan vara ett sarahälle med kulturell mångfald och vilka särskUdakrav detta ställer i fråga ora lika raöjUgheter, rättigheter och skyldigheteri etl sådant sarahälle. Vidare bör koraraittén bl.a. pröva fömtsättningaraa föratt utveckla individens eget ansvar vad gäller såväl integrationen i delsvenslca sarahället som upprättaåUandet av det egna språket och kulturarvet. Enannan huvuduppgift skall vara att se över hur människor från andra länder sorasöker en undan förtryck av olika slag skall kutma få detta tUlgodosetti vårt land, raen även överväga flyktingpoUtiska insatser intemationellt.Vidare skall övriga grander för rätt eller raöjUghet till bosättaing i ,tex. genora anknytaing, ses över. Koraraittén skall överväga frågor som kankomma att aktualiseras av en svensk Europaintegration. Denuvarande förslagsanslagen D 1. Statens invandrarverks förvaltningskostnader,D 7. Ombudsraannen raot etaisk diskrirainering m.m. samt D 9. Utlänningsnärandenbör omvandlas till ramanslag fr.o.ra. Någrarent tekniska förändringar behöver göras tiU /94. -Det tUl ramanslag omvandlade D1. Statens mvandrarverks förvalmingskostnader bör benämnas D 1. Anslaget kan fortsättningsvis inte innehåUa en förslagsvisanslagspost för toUc- och översättnings-kostnader i samband medasylutredningar. Denna anslagspost bör därför flyttas över tillförslagsanslaget D 2. Förläggningskosmader sora i fortsättningen bör benämnasD 2. -Såsora jag tidigare beskrivit,bör det nuvarande anslaget D 4. Överföring av flyktingar ra.ra. ges enflexiblare användning och ett förändrat innehåll. Jag föreslår art det benämnsD 4. Överföring av och andra åtgärder för flyktingar m.m. -/slagen A 4. Intemationellsamverkan inom ramen för flykting- och migrationspolitiken ra.ra. och A 5.Åtgärder mot främUngsfientiighel och rasisra har innevarande budgetär förtsupp inora littera A. Kulturdeparteraentel m.m. Dessa anslag hör dock raeranaturligt hemma under littera D. Jagföreslår att det försmämnda anslaget får beteckningen D 265 Intemationellsaraverkan inora ramen för flykting- och migrationspoliti- /93-100 ken ra.ra. och att det andra anslaget fär benäraningen D 11.Åtgärder raol gjj 12 fräralingsfientiighet cx;h rasism. 1991/92 Utgift 395 391000 1992/93 Anslag 444 329 000 1993/94 Förslag 613 888 000 SIVär centtal myndighet för invandrar- och medborgarskapsfrägor och huvudman päden statiiga sidan för överföring och mottagande av flyktingar och asylsökande.Verket skall bevaka behovet av ätgärder för invandrare och språkligaminoriteter särat ha kontakt raed invandrarnas organisationer. Genora ändring iSIV:s instruktion den 10 deceraber 1992 har föreskrivits att verket fr.o.ra.den skall vara organiserat i fem avdelningar, varav fyra hargeografiskt avgränsade ansvarsoraråden. Den ferate avdelningen skall ha eltrikstäckande ansvarsområde. Vid Invandrarverket skall ocksä finnas enverksstab. Från anslaget fmansieras verkets förvaltning iNorrköping, regionkontoren samt funktionen för tillståndsprövning viduttedningsslussama. Denreglerade invandringen till skall upprätthållas i enlighet raed gällandeförfatmingar och intemationella åtaganden. Prövning av ärenden enUgiutiänningslagstifmmgen och lagen om svenskt medborgarskap skall ske på etträttssäkert sätt. Mottagande av asylsökande och flyktingar skallpräglas av respekt för individen och dennes vilja och förraåga art ta ansvar. Invandramas integration i det svenska samhälletskall ske i enlighet med de invandrarpoUtiska mälen jämlikhet, valfrihet ochsamverkan. SrVlyfter i sin anslagsframställning fram problemet raed långa väntetider vidasylprövningen och vad det för raed sig - raänniskor riskeras att brytas nedvid oviss väntan, de raycket stora kostnadema för förläggningsboendet saml dennegativa opinionen. Verket anser, bl.a. mot bakgrund av ett eventuelltsvenskt EG-medlems skap, att behöver en bredare invandring. Den svenska asylpolitiken 266 bör strikt följaGenévekonventionen, men dessutom måste det vara raöjligt - /93-100 genom tillfäUiga uppehåUstUllstånd - att ge skydd under kortare tidför män- gjj j2 niskor som flyr undan krig, hunger- ellermiljökatastrofer. Verket pekar ocksä pä behovet av arbetskraftsinvandring, därman tänker sig att invandringen kan organiseras enUgt ett kösystem. I enlighet med direktiven för den fördjupadeanslagsframställningen har SrV utfört en produktivitetsanalys för asylprövningoch -mottagande särat tUl-stånds- och raedborgarskapsprövning avseende perioden1989/90-1991/92. För sararaa period har verket ocksä redovisat hurintegrationsarbetet utvecklats. SrV har vidare gjort en framtidsanalys avtillsttöraningen av asylsökande och redovisat olika tärUcbara scenarier.Slutiigen har verket, i en särsidld rapport, redovisat ADB-stödets utveciding. SrV:sverksamheter förändras oupphörligen i omfattaing och till svårighetsgrad.Delta gör att delmål, som för handläggningstider och balansstoriekar, säUan nåsfullt ut. Verket tvingas från tid till annan göra omprioriteringar och iblandarbeta raed exttaresurser sora har störte kapacitet än grandorgarusatio-nen.Den exttapersonal rekryterade beräknas tex. göra det raöjligtatt raer än fördubbla antalet asylprövningsärenden som verket kommer attavgöra under innevarande budgetår. Verkets produktivitetsanalyser visar också pämätproblem och svårigheten att göra jämförelser mellan olUca år. Om t.ex.antalet asylärenden växer kraftigt, men få i och för sig uttedda ärendenavgörs på gmnd av den osäkra situationen och förändringar i de sökandeshemländer, leder detta till en hög genorasnittiig kostaad per avgjort ärende.Vid en annan tidpunkt kanske det inte finns sådana hinder för beslutsfattandet- varför många ärenden kan avgöras och kostaaden per ärende bUr lägre. Jag fiimer emellertid ansatserna i SrV:sanalysarbete vara ambitiösa och att de visar på en medvetenhet om behovet av angöra effektiviseringar och att sedan följa upp dem. Framtidsanalysen avtillsttöraningen av asylsökande indikerar också en hög arabitionsnivå och geren god överblick över prob-leraområdet Själva anslagsberäkningama behöver redovisastydligare så att det gär att urskUja viUca kostnader som verket beräknar föratt åstadkomma specUicerade effekter. Erfarenhetema från höstens budgetarbete visar påett behov av art och vidareutvecklar samarbetet vadgäller planeringsunderlag och statistik. är i sin planeringberoende av uppgifter från SrV om överlämnade överklagandeärenden raedan isin lur, för att bl.a. kunna planera förläggningsverksaraheten, behöver kännatill närandens ärendeawerkningstakt cx;h balanser. Ifråga ora verkets rapportering ora ADB-stödets utveckling är denna starkt /93-100 töknikinriktad och så orafattande att överskådligheten gårförlorad. Den kan gjj 12 inte sägas svara mot behov avinformation. Det centtala i redogörelsen borde ha varit att redovisarationaliseringseffekter, bl.a. anslagsbesparingar, som följer avADB-umyttjandet Som jag redan har nämnt, avser jag att inom kortföreslå regeringen att en särskild uttedning tUlsätts för att göra en översynav invandrings- och invandrarpolitiken. De frågeställningar på orarådet somtagits upp av torde komma att behandlas vid den översynen. Jagföreslår att anvisas ett ramanslag på . /slaget innehåller pris- och löneomräknade medeltUl basorganisationen -- en raedelstillskon på 4 285 000 förarkivutbyggnad, varav I för kapitalkostaader och förlokaler samt tiUfäUiga medel för balansavarbelningar ochförläggningsadministration ora . har fört frara förslag oraanslagsförstärkningar i övrigt sora jag inte är beredd all tillstyrka. SIVförväntas göra sådana omprioriteringar i verksamheteraa att t.ex. s.k.tillståndsärenden och medborgarskapsärenden avgörs i rimlig tid. Inomramanslaget skall dessutora fr.o.ra. /94 bekosta sådanuppföljning av ersättningar tiU korarauner-na för flyktingmottagandet somtidigare har finansierats från en särskild anslagspost under anslaget tiUkommunersättningar. I raraanslaget ingår den avgiftsfinansieradeöversättaingsverksaraheten sora nettobudgeterats tiU O kr. Såväl kostaader somintäkter har beräknats tiU . I likhet med vad som gällt under de två senastebudgetåren bör ges möjlighet att snabbt kunna anpassa uttednings- ochmottagningskapaciteten tUl oväntade och kraftiga förändringar i antaletasylsökande utiänningar och ärenderaängder. Jag föreslår att bemyndigas attvid exttaordinära anspråk på myndighetens utrednings- cx;h beslutskapacitet fåöverskrida ramanslaget -utöver sedvanlig anslagskredit - med 25 rakr utanföregående regeringsbeslut. Liksom tidigare fömtsätter ett utayttjande avbemyndigandet att förläggningskostaadema därvid reduceras i en omfattaingmotsvarande fyra gånger de ianspråktagna myndighetskosmadema. SIVuppfyller de redovisningskrav enligt bokföringsförordningen som utgör enfömtsätming för lån i för finansiering av investeringar ianläggningstillgångar. Verkets behov av låneram under /94 uppgårtiU , varav avser ADB och 4 000 000 krarkivutmstaing. Jag har - som jag nämnde - föreslagit ett anslagstill-skonpå för sådana kapitalkosmader som är hänförUga tiU investeringeni arkivutmstaing. Vad gäller kapitalkostaader för ADB, föratsätter jagatt dessa skall kunna bestridas inom det koraraande raraanslaget utan nä- gol särskiltanslagstillskott Denna bedömning görs mol bakgrand av att an- prop1992/93-100 slaget redan innevarande budgetår innehåller en betydande delADB-kostna- gjj 12 der och att ramanslaget för /94 medgerviss anslagskredit. Jag föratsätter att SIV:s planerade ADB-investeringar påsikt skall ge effektivitetsvinster sora bidrar till att anslagsbehovet totaltsett minskar. Anslagetför myndigheten har budgeterats utan hänsyn tUl detekniska justeringar som måste göras ull följd av ändringen av nivån pälönekostaadspälägget, den ändrade finansieringsforraen för Statshälsan särat denya principema för budgeteringen av anslagen. Övergången till lån i Riksgäidskontoretkan korama att påverka anslaget utöver vad jag anfört ora SrV:s lånerara.Riktiinjeraa för dessa förändringar har tidigare denna dag redovisats av chefenför Finansdeparteraentet (bilaga 1, Statsbudgeten och särskilda frågor, avsnitt2.2). Det belopp sora koraraer an ställas till rayndighetens dispositionkommer slutiigt art faststäUas enligt de redovisade riktlinjeraa och kandärför avvika från det nu budgeterade beloppet Chefen för har tidigare i dagredovisat ett förslag om generell räntebeläggning av statiiga raedelsflödensärat presenterat den modeU som bör tUlämpas. komraer fr.o.m. budgetåret1993/94 att tiUämpa denna modell. Verket kommer därför att tilldelas etträntekonto med kredit i och raedlen undet anslaget D 1.Statens invandrarverk förs tUl detta konto. Jagherastaller att regeringen föreslår att till för budgetåret1993/94 anvisa etl ramanslag på . 1991/92 Ulgift 3 293 387 000 1992/93 Anslag 2 960 100 000 1993/94 Förslag 6 407 000 000 Från anslaget finansieras med utredningsslussar och asylförläggningar. Även SIV:stolk- och översätmingskostaader för verksamheten med asylprövningar finansierasfr.o.ra. /94 från anslaget. Jagberäknar anslagsbehovet vid 30 000 asylsökande till 6 407 rakr, varav ''- 2 10mkr avser driften av förvarslokaler i och toUc- och översätmingskostaaderi samband raed asylprövnragen. Vid beräkningama har jag antagit anföriäggningama kommer att ha genomsnittiigt 62 OCX) belagda platser /94. Dygnskostaaden har antagits vara i genomsmtt ochiimehåller vissa awecklingskosmader. Vid bedömningen av dygnskostaadens storlek, har jagtagit hänsyn ull de besparingsåtgärder i form av sänkt dagsersättning till deasylsökande och mindre omfattande hälsoundersökningar som beslutats.Jag har vidare utgått från an den genorasnittiiga dygnskostaaden kan sänkasraed ytterUgare rainst järafört med innevarande budgetår. Detta kan skepå olika vägar, tex. genom upphandlingen av föriäggningskapacitet och genomminskade personalkostaader. Det senare bör bl.a. kunna åstadkommas genora attde sora vistas på utredningsslussar och föriäggningar i betydligt stöme utsttäckningän vad sora varit norraalt får ta ansvar för sitt eget boende ochverksamheten vid föriäggningama. Vid rain bedömning av att dygnskostnaden kansänkas har jag också räknat med att förläggningamas sjukvårdskosmader börkunna reduceras med minsl . Erfarenhetema från vissa förläggningar tyder påatt en viss minskning av sjukvårdskostnaderaa är möjlig inom ramen förnuvarande regelsystem. Jag har vidare för avsikt att återkomraa till regeringenmed förslag om dels an någon form av egenavgift införs och dels i fråga omformen för den ersätming sora lämnas till sjukvårdshuvudmännen för vård sorages utanför föriäggning. Resultatet av granskning avkostaadseffektiviteten vid SIV:s anskaffningar av föriäggningskapacitet kankomma att initiera ytterligare sänkningar av dygnskostaadema viduttedningsslussar och förläggningar. Vid min bedömning av dygnskostaaden har jag ocksåbeaktat att skall svara för hela kostaaden förskolundervisning för asylsökande bam som vistas på förläggning. Som jagtidigare angett skall en uttedning göras om hur skolgången för dessa bam skallkunna ordnas sä att skolkostaaden per bam kan nedbringas järafört raed . De redovisade åtgärdema för an sänkaflyktingdygnskostaadema beräknas, vid den antagna föriäggningsvolymen,raedföra kostnadsminskningar som uppgår tiU . Jaghemställer att regeringen föreslår an tiU Förläggningskosmader m.;n. för budgetåret1993/94 anvisa ett förslagsanslag på 6 . Åtgärder för invandrare Prop. 1991/92 Utgift 21559 000 Reservation 123 000 '" 1992/93 /Vnslag 22 426 000 1993/94 Förslag 20 926 000 Från anslaget bekostas bidrag enligt förordningen(1986:487) om statsbidrag tiU invandramas riksorganisationer samt till vissasamarbetsorgan för sådana riksorganisationer. Vidare finansieras från anslagetsådana bidrag sora lämnas enligt förordningen (1990:623) om bidrag tillavgränsade invandrarpoUtiska projekt SrVberäknar medelsbehovet för stöd till central verksamhet vid invandramasriksorganisationer och samarbetsorgan meUan vissa sådana organisationer /94 totalt till , varav avser stöd tillsamarbetsorganen och I 000 (XX) kr ett nyinrättat stöd till nyare riksorganisationerbland invandrare. Detla innebär en ökning raed järafört raedinnevarande budgetår. Medelsbehovet för bidrag till avgränsadeinvandrarpolitiska projekt för /94 anges uppgå tiU 14 000 000kr, varav för att underlätta återvändandet. Detta innebär enhöjning raed jämfört med innevarande budgetår. föreslår vidare att bidrag också skaU utgå till projekt sora anordnas inom ramen förFN:s kulturårtionde och fördelas av den s.k. kulturtiondekommiitén.Medelsbehovet beräknas till I för /94 och tiUsararaanlagt för tteårsperioden. Verket frarahåUer att samarbetethar varit ytterst positivt och att komminén genom sin sammansätming haft storbeslutskompetens. I en särskild skrivelse harInvandrarverket hemställi ora medel till invandrarorganisationemasinformationsverksamhet års koraraunalval. Jagföreslår att ett totalt sett oförändrat statsbidrag på skaU utgåtill invandrarorganisationemas riksförbund och vissa sam arbetsorgan mellansådana riksförbund samt till avgränsade invandrarpolitiska projekt. Jag har vidmedelsberäkningen tagit hänsyn till att någon ny riksorganisation nu börkoraraa i fråga för organisationsstöd, raedan några tidigare statsbidragsberättigadeorgamsationer inte längre bör få sådanl stöd. Jag är inte beredd an tillstyrka särskUda medel attfördelas av kultarårtion-dekoraraittén. Jag erinrar ora de raöjligheter soraSFV har att bevilja bidrag tiU projekt raed liknande syften och också i övrigtfortsätta saraarbetet med kul- turårtiondekoraraittén.Jag erinrar vidare om verkets möjligheter art bevilja bi- /93" 100 drag till valinformationsprojekt inom ramen för den ordinariebidragsgiv- gjj j2 ningen. Jag avser också an föreslå regeringen att denuppkomna reservationen på anslaget får användas för verkets långsikliga arbeteför vaUnformation genom organisationema. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Åtgärder för invandrare för budgetåret1993/94 anvisa ett reservationsanslag på . Överföring av och andra åtgärder för flyktingarm.m.i 1991/92 Utgift 24 500 000 1992/93 /Vnslag 22 500 000 1993/94 Förslag 269 960 000 iF.d.Överföring av flyktingar ra.m. Från anslaget bekostas organiserad överföring avflyktingar och deras mottagande i samt bidrag till vissa hjälpinsatserför flyktingar utanför . Vidare bekostas bidrag enUgt förordningen(1984:890) om bidrag till flyktingars resor från för bosättaing i annatland, bidrag enligt förordningen (1984:936) om bidrag öU flyktingar förkosmader för anhörigas resor till samt bidrag till resor från Sverigeför vissa asylsökande som viU lämna landet innan asylärendet är avgjort. SIVhar redovisat att man genom att anlila for Migration(lOM) kan förbilliga resoma vid såväl kvotöverföringar som andra resor somavser flyktingar m.fl. Omfattningen av flyktingars resor från Sverige,s.k. återvändanderesor, bedöms öka något men anslagsbehovet kan hållas päoförändrad nivä tack vare utnyttjandet av lOM. Samma förhällande gäller i frägaom de resor till sora bekostas för vissa anhöriga till flyktingar. SIVföreslår i fråga om anhörigresoma att medlen i regleringsbrev bör anvisasförslagsvis. Omfattningen av bidragskostnadema väntas öka närdet gäller hemresor för sädana asylsökande sora ändrat sig och vill lämnaSverige innan deras ärende avgjorts. Somjag har redovisat, bör ändamålet för ätgärder under delta anslag '1- '■■ vidgas till att omfatta bidrag till lösningar avflyktingsituationer utanför också på annat sätt än genom organiseradöverföring hit.