prop · GF03120 · 1992-01-01 00:00:00 — Svensk fisk fastställer överskottspriset som får uppgå till högst av lägstapriset. Bestämmelserna för /92 framgår av FIFS 1991:4. 8.4.2 EG:s överskottshantering 8.4.2.1 Allmänt För att en överskottshantering över huvud taget skall få ske inom EG måste fiskarna bilda en producentorganisation (PO). har under hand diskuterat frågan med som försäkrat att organisationen kommer att göra allt för att en PO skall bildas. EG ställer vissa krav på en PO för att den skall bli erkänd och det är först efter ett erkännande som PO kan fungera bl. a. som auktoriserad mottagare av överskottskvantiteter och få del av de bidrag som utgår. 8.4.2.2 Återtagspriser En PO kan bildas för samtliga de arter som förekommer i den svenska överskottshanteringen. PO kan sätta återtagspriser (överskottspriser) enligt de regler som gäller i EG:s system. 8.4.2.3 Bidrag från EG Det ekonomiska stödet utbetalas av medlemsstaten till PO, men enligt får medlemsstaten full kostnadstäckning för de utgifter som är hänförliga till marknadsregleringen. Vissa undantag finns från denna allmänna huvudregel och i de fall det blir aktuellt för svenskt vidkommande kommer det att särskilt anges. När det gäller det ekono- miska bidraget från EG finns olika regler för olika arter. PO:s återtagspriser måste också ligga inom de av EG angivna ramarna. PO finansierar sin verksamhet, förutom med bidrag från EG, med försäljningsavgifter från sina medlemmar och intäkter från de försålda överskottskvantiteterna. Överskottskvantiteterna får inte säljas till mänsklig konsumtion. har i denna analys valt att indela de arter som ingår i i olika grupper för att lättare kunna beskriva systemet. Överskottsgrupp I Följande arter finns i denna grupp: rödspotta, glasvar, sill, torsk, sardin (pilchardus), kolja, gråsej, makrill, pigghaj, kungsfisk, vitling, långa, äkta ansjovis, kummel (Merluccius merluccius), havsbrax (Brama spp), marulk och sandräka. För dessa arter utgår följande bidrag till PO: -- av återtagspriset för kvantiteter som inte överskrider av PO:s årliga försäljning. -- av återtagspriset för kvantiteter som överskrider men inte av PO:s årliga försäljning. -- av återtagspriset för kvantiteter som överskrider men inte av PO:s årliga försäljning. -- av återtagspriset för kvantiteter som överskrider men inte av PO:s årliga försäljning. För kvantiteter som för resp. art överskrider av PO:s försäljning utgår inga bidrag. I denna grupp är följande arter gemensamma mellan och nuvarande överskottssystem: rödspotta, sill, torsk, kolja, gråsej, makrill, pigghaj, vitling och kummel. För vissa arter i överskottsgrupp I kan i stället för överskottsbidrag förädlingsbidrag (carry-over premium) utgå. Bidrag utgår bl. a. för frysning, saltning och torkning och de kvantiteter som kan komma i fråga för detta bidrag får inte överskrida av PO:s totala årliga försäljning av produkten i fråga. har i förordningen nr 3867/91 fastställt de arter som för är aktuella och också bidragets storlek. Det kan noteras att sill finns med på EG:s lista och att för frysning och lagring utgår 82 ECU/ton, för filetering i samband med lagring och infrysning 145 ECU/ton och för saltning eller torkning 130 ECU/ton. Bidraget får dock inte överskrida av för råvaran. Överskottsgrupp II Denna grupp omfattar krabba och havskräfta för vilka PO kan få ett lagringsbidrag om de inte säljer dessa arter under . Bidraget utgår endast till kvantiteter som inte överstiger av PO:s försäljning. Bidraget får inte överskrida de tekniska och finansiella kostnaderna för hanteringen. Enligt EG:s förordning 3868/91 utgår för havskräfta följande bidrag per ton: {tab} process första mån. per följande mån. frysning och lagring, hela 210 ECU 21 ECU stjärtar 126 ECU 31 ECU huvudkapning, frysning och lagring 108 ECU 21 ECU kokning, frysning och lagring 227 ECU 21 ECU Överskottsgrupp III Följande arter finns i denna grupp: sandskädda, bergtunga, olika arter av tonfisk, bleka (lyrtorsk), blåvitling, skäggtorsk (Trisopterus luscus), ox- ögonfisk (Boops boops), picarel (Maena smaris), havsål, knot, taggmak- rill, multe och rocka (spp). För dessa arter ges inget bidrag till de kvantiteter som överstiger av PO:s försäljning. EG:s bidrag är av återtagspriset om fisken avsätts till ändamål som inte stör den normala marknaden. PO kan också välja att förädla och lagra fisken. I det fallet utgår bidraget med högst av återtagspriset eller kostnaden för förädlingen. Bidrag utbetalas till det alternativ som är billigast. I denna grupp är följande arter gemensamma mellan och nuvarande överskottssystem: sandskädda, bergtunga och bleka (lyrtorsk). Överskottsgrupp IV Under vissa specificerade villkor kan PO få lagringsstöd. Följande arter kan komma i fråga för sådant bidrag: sardiner, havsruda, olika arter av bläckfisk och tonfisk. 8.4.3 Diskussion och slutsatser Under förutsättning att överskotten inte är alltför stora bör det vara möjligt för en PO att få ekonomi i överskottshanteringen. Följande arter återfinns i den svenska överskottshanteringen men har inget finansiellt stöd i EG:s system: kokräka (Pandalus spp), rödtunga, lubb, skrubba och horngädda. Om det uppstår stora överskott av dessa arter kommer problemen att bli stora. PO kan nämligen fastställa återtagspriser men något finansiellt bidrag från medlemsstaten eller EG utgår inte. Underbilaga 1 -- -- -- Angående uppdrag att utreda vissa frågor rörande fisket -- synpunkter och begäran om att få införa text från SFR Några sakfrågor kommenteras inte enligt tidigare överenskommelse på grund av regeringens direktiv om att pristillägg får högst utgå /93 med 50 milj.kr. Sid. 1, 2:a stycket. . . som medför en så smidig nedtrappning som möjligt av nuvarande prisstöd". Ett värdeomdöme från verket som klart tar ställning till att regeringens direktiv om prisstöd på högst 50 milj.kr. möjliggör en "smidig" anpassning. SFR:s åsikt är, som redovisats ej denna. Verket bör, enligt vår mening, vara neutrala till direktiven med beaktande av förbundets fortsatta agerande i frågan. 6.1 offensiva åtgärder, 1:a stycket. "Stora program planeras i flera länder" bör bytas ut mot: Stora program har satts i gång och planeras i flera länder; företrädesvis i och EG. 8.3.2. Import- och exportpriser Priserna på torsk har ej varit högre. Genom frivilliga överenskommelser mellan handeln och fisket har priset vissa perioder t. o. m. varit lägre. När det gäller sill finns det viss relevans vad beträffar stor sill (0:an och 1:an). Justeringen av lägsta priset på sill (Svensk fisk AU) har dock förändrat bilden. Diskussion och slutsatser Felaktiga slutsatser på grund av de uppräknade svenska arterna måste förhandlas innan man kan konstatera att de ej kommer att ingå i en framtida svensk PO och slutsatserna därav. Snarare bör understrykas att t. ex. kokräka bör ingå i ett PO system; detta nämnt som en förhandlingsposition. Text som önskar införd alt. bifogad till verkets PM. "Förbundet vill på detta stadium inte ta ställning till slutliga förslag, eftersom regeringens direktivdel om att prisstöd får utgå med högst 50 milj.kr. motverkar en uppläggning som bäst skulle gagna yrkesfisket 1992/93. Beroende på de uppenbara svårigheter som vi har inom svenskt fiske, speciellt i , vill förbundet återkomma till med förslag. Detta har varit omöjligt på grund av vissa delar av regeringens direktiv". Underbilaga 2 -- -- -- Beträffande promemoria --vissa frågor rörande fisket har mottagit med post ovanstående promemoria för yttrande , . Vi vill i detta sammanhang referera till vårt brev , där vi framförde vissa synpunkter efter vårt besök hos . Med hänsyn till den korta tid vi haft på oss kan vi endast lämna vissa summariska kommentarer, som dock inte desto mindre har stor betydelse för branschen. 6.2 Informations- och upplysningsverksamhet delar åsikt att informations- verksamheten, som bedrivs genom Svensk fisk, har stor betydelse och att denna bör fortsätta med minst nuvarande omfattning. 6.4 Produktutveckling av sill/strömming Vi delar också oro för det svenska sillfisket och välkomnar de initiativ som tas för att produktutveckla sill/ strömming. Vi stöder förslag att 2 milj.kr. avsätts för produktutveckling av sill vid . 6.5 Investeringsbidrag Som vi nämnde i vårt brev anser vi att strukturåtgärder är både nödvändiga och ofrånkomliga. Åtgärder att höja kvalitén på den fångade fisken är positiva. stöder brevet från fiskgrossister, , , beträffande ansökan om prisregleringspengar till ny fiskauktion i . På vår fråga vid besök hos , fick vi uppfattningen att också denna typ av investeringar kunde betraktas som "offensiva åtgärder inom fiskerinäringen i syfte att öka rationaliseringen". föreslår att denna ansökan inkluderas i förslag till regeringen. 7.2 Intäkter och kostnader 1992--1993 Under denna punkt anges att intäkterna beräknas vara oförändrade jämfört med innevarande år, vilket kan antas innebära att prisregleringsavgiften kommer att föreslås till . I punkt 8.1 -- den svenska prisregleringen anges att "prisregleringssystemet finansieras med en prisregleringsavgift på högst ". Vi föreslår, som också nämndes i vårt brev efter besöket, att prisregleringsavgiften sänks till och att hänsyn tas till detta vid den beräknade budgeten under punkt 7.2. Som vi framförde i vårt brev , bedömde vi risken som stor för minskade landningar i och därigenom minskad sysselsättning i vår bransch om den höjda prisregleringsavgiften från ett öretal till vidhålls också under kommande budgetår. 2.2 Fasta pristillägg--sill/strömming för export till vissa östeuropeiska länder Utöver vad som anges under denna punkt, föreslår , att produkter baserade på sill/strömming, används i vårt U- landsbidrag. Vi föreslår att belopp, förslagsvis 10 milj.kr., avsätts för ett sådant U-landsbidrag och att bidraget fördelas dels på färsk, dels på bearbetad sill/strömming. Upphandling och produktion kan styras av Svensk fisk. anser vidare att den i givna ramen för pristillägg bör övervägas med hänsyn till fiskets svåra situation.