prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — För1993/94 kommer konsumentprisema vid normal skörd inte att påverkas avkommissionens förslag. Effekteraa av förslagen /95 beror pä vilkenmarknadssituation som annars skulle ha rätt. Om en överskottssituation skuUeha förelegat ger kommissionens förslag högre priser. Hade det däremot varitbalans på marknaden blir prisema lägre med förslaget. Det kommer CKksä att ledatiU lägre animaliepriser. Den borttagna förmalningsavgiften ger utrymme för ensänkning av brödprisema med . Kommissionensförslag innebär att säväl prcxluktionsmedels- som prcxlukt-priser faller. Hurdet kommer att påverka möjligheten att nä miljömälen skall uttedas under höstenav Eventuella förändringar av miljöav-gifteraa på jordbmketsproduktionsmedel kan därefter göras under vären 1993 sä att de borttagnaprisregleringsavgiftema inte leder tiU nägra negativa miljöeffekter. Vidare börframhållas att förslagen om arealbicUag och ttäda är positiva frän miljösynpunkt.En övergäng tUl arealbidrag gynnar generellt sett omräden med sämreproduktionsfömtsättaingar och jordbmkare som bedriver ett mindre intensivtjordbmk. Förslaget innebär att kostnader tillkommer förinlösen av spannmål 1994/95 och för arealbidrag/ttädesersättning1993/94-1994/95 jämfört med ärs beslut Totalt kan kostnaderaa för inlösenberäknas till ca per är och förarealbidrag/nädesersättaing til/ ca per är. Åtgärdemaföresläs finansierade pä följande sätt: 1992/93:100 Bilaga10 spannmål som ticUgare år Finansieringen medför uiga ökade utgifter överstatsbudgeten. Den innebär en omfördelning av stöd från animalieområdet tillvegetabiUeomrädet, vilket bidrar till an anpassa stödnivån på animalieområdettill förhållandena inom EG. Kommissionen kommer att behandlaanimaUeprcxluktionens anpassning i sitt nästa betänkande. Ikapitel 7 behandlas behovet av ätgärder för att underlätta en marknadsetableringav svenska produkter som bedöms vara långsiktigt konkunenskraftiga päEG-marknaden eUer pä marknader utanför EG. Syftet med sädana ätgärder bör varaatt ge svenska Uvsmedelsföretag en möjlighet att arbeta pä utiändska marknaderoch lära sig dessa marknaders vilUcor. Kommissionen förordar i första hand att regeringenverkar för an de ömsesidiga tull- CKh avgiftsfria kvoter som inrättats mom detbilaterala jordbruksavtal som slutits i anslutning till för vissajordbmks- CKh Uvsmedels-produkter utvidgas - både i fråga om vamomfäng ckU kvantiteter. Möjlighet till dettafinns i avtalets utveckUngsklausul. En sådan utvidgning skulle enligtkommissionen vara det bästa sättet att underlätta för svensk export under pericxlenfram till ett svenskt mecUemskap. Kvotema prioriterar EG gentemot andramarknader och exporten behöver inte bekostas av subventioner. En utvidgninghar dämtöver positiva effekter i fräga om konkurtensttyck CKh kostaadsanpassning. Kommissionens utgångspunkt har varit att det ärproduktemas framtida konkunenskraft som skall avgöra behovet av uisatser.Insatseraa skall utformas sä att de inle verkar prishöjande pä den svenskamarknaden och därigenom motverkar en långsiktig anpassning lill EG:sstödniväer. För att uppnä detta bör exportstödet anpassas till den nivå somgäller vi\om EG. Exportstödet kommer dä inte att utjämna hela skillnadenmellan svenskt pris och världsmarknadspris. Därmed skapas incitament för enfortsatt kostnadsanpassning som kan göra svenska prcxlukter konkurtenskraftigamed EG:s. Hänsyn måste ocksä tas till de begränsningar för subventioneradexport som bud i de pågående GATT-förhandUngaraa innebär. Finansiering av kommissionens förslag omexportfrämjande ätgärder bör ske genom att medel omfördelas från decUrektbidrag som sedan överenskommelsen i är 1989 via budgetmedel lämnassom stöd till jordbruket. GenereUt sett har kommissionen inte velat peka ulenskilda produkter eller i detalj föreslå stödniväer och produktomfång m.m.Detta arbete bör överlåtas tiU i samverkan medlivsmedelsindustrin. Kommissionen har dcKk i några undantagsfaU funnit detangeläget an peka pä behovet av insatser för vissa produkter. Kommissionen föreslär att ett begränsat exportstödinförs för härdost fr.o.m. . För nöt- ckU griskött föreslär kommissionen att det nu gällandetemporära systemet förlängs med till . Kostaademaför detta bör inte fä överstiga . Inriktningen på systemetbör ändras från sä att stödet framför allt används förexport av produkter som bedöms ha långsiktiga konkunensfördelar. Nivän påstödet bör successivt anpassas till EG:s niväer. För förädladelivsmedelsindustriprcxlukter, s.k. RÅK-prcxlukter, föreslär kommissionen attnuvarande prcKcntuella begränsningar vad gäller kostnadsutjämning för vissaråvaror ses över i syfte att höjas. Därmed stimuleras användning av svenskaråvaror i högförädlade livsmedel. 1992/93:100 Bilaga10 1kapitel 8 lämnas förslag till åtgärder för all främja den ekologiska produktionensutveckling. Kommissionen föreslär alt sammanlagt per åranvisas för ett stöd till FoU, marknadsutveckling och konttoll utöver deresurser som stär till förfogande. Härav bör avse forskningoch utveckling med prioritering pä tillämpad forskning. Mark-nadsutvecklmg ochkonttoU bör fä ett ökat stöd med resp. . Kommissionenanser vidare an ett förslag tUl stöd till omläggning till ekologiskprcxluktion bör utarbetas . Del skall utformas sä att det uppfyllervilUcoren för stöd frän EG inom ramen för det kompletterande mUjöprogrammetinom EG:s jordbrukspolitik. Förhandlingar med EG om ett gcxlkännande av ettsädant program bör ske sä att det kan ttäda i kraft . 1992/93:100 Bilaga10 Utredningenssammanfattning av delbetänkandet (SOU PP-1992/93:100 1992:125) Åtgärder för att förbereda Sverigesjordbruk '8 och livsmedelsindustri för EG - förslag om animaliesektom Omställningskommissionenerhöll regeringens uppdrag att förbereda en avstämning av 1990ärs livsmedelspolitiska beslut utifrån ansökan om mecUemskap i EG. Ibörjan av lämnade kommissionen förslag om ätgärder förvegetabUiesektom, Uvsmedelsexporten och den ekologiska produktionen. Iföreliggande delbetänkande redovisas resultatet av kommissionens behancUing avanimaUesektoms anpassning. Anpassrungsätgärdemassyfte är att fä ett jordbruk som har fömtsättningar att överleva CKh utvecklasmed de nya fömtsättningar som ett medlemskap innebär. En annan utgångspunkt äratt bevara en öppet och levande kulturlandskap. De förändringar av priser ochvUUcor som görs mäste ge rätt signaler till berördaparter CKh vara utformade på ett sädant sän att de miljöpolitiska mälen uppnäs. 1992/93:130 om vissa jordbrukspoUtiskafrägor uttalas att regeringens målsättning är att skall bU medlem i EGfr.o.m. Det övergripande förhandUngsmålet påjordbmksomrädet är att en fullständig integrering med EG:s gemensammajordbmkspolitik skall ske frän den dag blir medlem. UtgångspurJcten äratt vid integrationen skall uppnä så stora positiva samhällsekonomiskaeffekter som möjUgt med hänsyn tagen tUl både behovet av en stark ochkonkmrenskraftig jordbruksnäring och till konsumenteraas och skattebetalamasinttessen. En ambition bör därvid vara att inga övergängsätgärder skall behövatillämpas sedan blivit medlem samt att övriga konkunensbegränsandeätgärder undanröjs. En anpassning mot de totah sett lägre pris-, stöd- ochkostnadsnivåer som gäller inom EG mäste därför påbörjas. Som aviserats i kommissionens första delbetänkandeskaU effekten av förslagen rörande vegetabUieproduktionens anpassning påanimalieprcxiuktionen behancUas. En utgångspunkt för kommissionen har därförvarit att spannmålspriset i kommer an Ugga i nivå med det inlösenprissom motsvarar EG:s för ett svenskt mecUemskap, viUcetföreslagits i kommissionens första betänkande. För att säkerställa dennaprissänkning kompletterar kommissionen nu sin tidigare förslag medreferensprissänkningar för spannmål. Eftersom EG har lägre pris-, kostnads- CKhstödniväer pä animaUeomrädet anser kommissionen att det fram tiU ett medlemskapi EG är angeläget att successivt sänka dessa. Statsmaktema kan bidra till enanpassning till EG:s vUlkor genom att sänka det gränsskydd päproteinfcxiermedel som bidrar till att hälla de svenska kosmaderaa på en högrenivä än EG:s. Jordbmksministem har i prop. 1992/93:130 om vissajordbmkspolitiska frägor redovisat sin avsUct att föreslå regeringen attfr.o.m. sänka införselavgtften på proteinfcxiermedel . AnimaUeprcxiu-centeraa kan därmed sänka sina kostnader. Detta ger utrymmeför en sänkt pris- CKh stödnivä inom sektom. Den kan åstadkommas genom sänktgräns-skydd eller genom en sänkning av direktbidragen. Produktionsprocessen medfören tidsförskjutning meUan den borttagna proteinfodenegleringen och effekter iform av sänkta kostaader. Gränsskyddssänkningar kommer till viss del även attomfatta förädlings- cKh uppsamlingsleden. För att möta den ökade konkunens somett EG-mecUemskap innebär är det nödväncUgt med en effektivisering i samtiigaled i Uvsmedelskedjan - frän insatsvaruledet till detaljistiedet. Kommissionenutgär ifrän att dessa led, liksom även de led som ligger efter prisregleringsledet,vidtar aUa de ätgärder som är möjliga för att anpassa sig tUl den nyasituationen. Effektema av de föreslagna åtgärdema i livsmedelskedjans alla ledbör följas upp. Det finns utöver denna ätgärd behov av ytteriigaresänknuigar av prisema inom animaliesektom för att anpassa dessa till EG:sniväer. Motivet härför är att tycUiggöra de framtida villkoren och påskyndaeffektiviseringen sä an konkunenskraften stärks. Kommissionen har i sina förslag tagit hänsyn tillden skillnad som finns mellan olUca kostaader när det gäller möjligheten tiUatt sänka dessa pä kortare eller längre sUct Eftersom kostaadsnivän först pålängre sikt kan förväntas anpassa sig tiU den som gäller inom EG är detdärför, erdigt kommissionen, inte rimligt att sänka prisnivån sä att den är inivä med EG:s före , vilket är det datum för medlemskap somkommissionen enligt sina direktiv utgär ifrån. Dessutom är det förmocUigen sä att precis som detföreUgger skillnader mellan olUca prisnivåer är det inte osannolUctatt prisnivån i åtminstone vissa delar av kommer an awika frän EG:s.Detta kan bero pä transportkostnader. Vidare kan en viss del av den svenskaprcxiuktionen pä gmnd av önskemal från konsumentema betinga ett mervärde ikonsumentledet Detta har beaktats i samband med förslagen om takten ianpassningen. Komnussionen vill understryka den stora betydelsesom utfallet av den ekonomiska poUtiken fär för livsmedelssektom i fräga ommöjUghetema till en smidig anpassning tiU EG. Inte minst gäller det räntenivån. 1992/93:100 Bilaga10 Jordbmksministemhar, som nämnts, aviserat en sänkning av införselavgiften pä proteinfoder med30 % . Kommissionen anser an den resterande avgiften bör tas bortför dessa fcxiermedel . Utöverden sänkning av prisema pä animaUeprodukter som därigenom möjliggörs harkommissionen ansett att en ytterUgare anpassning till EG:s prisnivåer ärnödvändig. MeUan en ttedjedel och hälften av den återstaende skillna- den mellan och EG:s priser i det prisregleradeledet bör kunna elimineras fram tiU . En sänkning av spannmålspriset mot den förväntade EG-nivänefter en fullt genomförd reform av CAP medför tillsammans med ett borttagandeav gränsskyddet för proteinfcxler att kostaadema i animalieprcxiuktionen sänksi följande omfattning: 1992/93:100 Bilaga 10 kr/kg produkt* varav effekt av borttagen protein-foderteglering * Avser slaktad vikt för köttslagen KäUa: Regeringen har för /93 föreslagit attjordbruket skall tillföras i form av dttektbidrag. Detinnebär totalt en minskning med . Hur beloppet skallfördelas kommer inte att bestämmas förtän har fattat beslut om beloppet. Det belopp för dttektbidrag tillnöticöttsprcxiuktionen som betalades ut under budgetaret 1991/92 utgjordetotalt . utbetalades dämtöver ett djurbidragpä sammanlagt ca till självrekryterande köttprcxluktion(am- cKh cUkor). Kommissionen föreslär att dessa bidrag även utbetalas fram tiUell medlemskap i . Eftersom ännu intebehandlat regeringens förslag an jordbmket för /93 bör tillföras1 600 mUjoner kronor kan kommissionen inte ange hur stort direktbidraget förmjöUcprcxiuktionen blu för mnevarande budgetår CKh vilken minskning det kaninnebära jämfört med föregående år. Genom den minskning som är ttolig, har endel av den prissänkning som kommissionen föreslår, redan genomförts förmjölkproduktionen. Eftersom det inte finns några djurbidrag för mjölkkor i EGförordar kommissionen att även den återstående prissänkningen tas ut genom enminskning av dUektbi-dragen. För /94 föreslårkommissionen att /mjölkko utbetalas som direktbidrag. Den minskning avdUektbidragen som dä har genomförts jämfört med /92 (totalt /mjöUdco) motsvarar /kg mjölk. Återstående sänkning avdirektbicUagen görs för budgetaret 1994/95 dä resterande tas bort.Referensprisema pä olUca meje-riprcxlukter påverkas därmed inte. Utvecklmgenav direktbidragen för mjöUcproduktionen ser enligt kommis- Prop. 1992/93:100 sionens förslag ut som följer (kr/mjölkko): Bilaga10 1991/92 2 330 1992/93 (?) 1993/94 800 Kommissionenföreslär att referensprisema för nötkött, griskött, fågelkött CKh äggsuccessivt sänks under riden fram till ett mecUemskap i EG. Detta skullemedföra en utveckUng av referensprisema enligt följande: Kommissionenföreslär att ärs skörd ges ett arealbidrag till oljeväxtodlingen pä /ha. Det motsvarar det arealbidrag som kommissionen föreslagit skallutbetalas till spannmålsodlingen . Kommissionen föreslår vidare anfröpriset sätts tiU /kg produktion. Kommissionensförslag pä animaUeomrädet fär stora effekter pä konsumentprisema. Kommissionen uppskattar att effekten päkonsumentpriseraa av de föreslagna gränsskyddssänkningaraa pä animalier framtiU en medlemskap blU mellan 1,9 ckU 2,6miljarder kronor beroende på vilket genomslag handeln låter prissänkningarnafä. De sänkta spannmäls-prisema och den borttagna förmalningsavgiften sänkerdämtöver konsumentprisema med mellan 1,1 cKh 1,4 mUjarder kronor. Sammanlagtminskar aUtsä kommissionens förslag konsumentemas utgifter för livsmedel medmeUan 3 cKh 4 mUjarder kronor. Förslaget innebär prissänkningar i konsumentledetpå mellan och för de akuiella produktema. Förslaget innebär för animaliesektom attjordbmkamas intäkter pä gmnd av sänkt gränsskydd CKh minskade direktbidragminskar jämfört med de förhållanden som rådde är 1991. SamticUgt minskarkostnadema på gmnd av sänkta fcxlerkostaader. Nettoeffekten för animaUesektorablir uppskatmings- Jordbmkets totala mtäkter var är . Hur stora effekter som uppstår pä lönsamheten ijordbruket är svårt att uttala sig om. En prissänkning på produktema måstemötas med effektiviseringar för att minska produktionskostaadema varvid denegativa effektema på lönsamheten kan begränsas. MöjUghetema att minska kostaadema bedöms vara godai mjölkproduktionen men kan variera i oUka delar av landet Inomnötkönsproduktionen blU det svårare, särskUt inom den intensiva uppfödningen.Vid ett medlemskap ökar stödet tiU den extensiva nöticöttsproduktionen sä attderma i förhåUande tiU nuvarande läge i inte borde fä sämre lönsamhet.Antalet betande djur bedöms därför inte minska nämnvärt underanpassnmgspericxlen. Utvecklingen inom animalieprcxiuktionen är av storbetydelse för möjlighetema att bibehåUa ett öppet och biologiskt riktcxUingslandskap. Kommissionen skall, i sitt kommande betänkande, behancUafrågan om hur detta miljömål inom den nuvarande UvsmedelspoUtUcen skaU kunnatUlgodoses inför ett medlemskap i . Skilda styrmedel för an bevara ett öppetckU levande kulturlandskapkommer att behancUas. Kommissionen kommer CKksä att behandla stödet tilljordbmket i norta ckU vissaandra regionalpoUtiskt betingade jordbmksstöd, m.m. Behovet avutvecklingsinsatser inom jordbmket och Uvsmedelsindustrin kommer också attcUskuteras. 1992/93:100 Bilaga10 Sammanställning av remissyttranden över delbetänkandet(SOU 1992:87) Åtgärder för att förbereda jordbruk ochlivsmedelsindustri för EG - förslag om vegetabiliesektom, livsmedelsexportenoch den ekologiska produktionen Efterremiss har ytttanden över delbetänkandet avgetts av ,(), (), (), , (),(), Konsumentberedningen (KoB), (), . handel,(), i (LO), (), , (), () (). akademikers centtalorganisation ()ansluter sig tUl KoB:s yttrande och anslutersig tiU LO:s yttrande. Vidare har ytttanden inkommit från Agrobränsle,(), () och Föreningen (SpmO). 1992/93:100 Bilaga10 1.1 Kommerskollegiumavstyrker förslag i den del det avser en förlängning av systemet med inlösenpriser CKh export stöd. --- KoUegietdelar den gmndsyn som ger utn7ck för i sitt Ienlighet härmed bör man i stäUet genom offensiva sats ningar verka för att Uvsmedelsbranschen i sUi helhet bUr mer konkurtenskraf tig mför ett EG-medlemskap. Ökad konkurrens och prcxiuktatveckling i föräd lingsledet bör främjas. --- Sverigebör enligt kollegiets uppfattning ocksä i EG-sammanhang CKh som EG-mecUem verkaför en fnhandelsinrikiad jordbmkspoUtUc. Kollegiet viU slutiigen peka pä att EG:s utlåtandeom medJem- skapsansökan, den s.k. avin, inte kräver en förtida anpassnmg nU EG:s sy stem. 1.2 Riksrevisionsverketanser att ett ställningstagande till ett delbetänkan de av det slag som den s.k. arbetat fram är svart att bedöma eftersom de här aktueUa förslagen i nog så väsentiiga stycken bör ses i ett sammanhang.Detta innebär att det inte är möjUgt att göra en helhetsbe- Prop.1992/93:100 dömning av kommissionens förslag. RRV viU dock redan nu framhåUa värdet av att häUafast vid principen om en avreglering av jordbmkspoUtUcen. Det är därförtveksamt att genomföra sä- UnderbUaga 1U.3 dana förändringar som innebär avstegfrån UvsmedelspoUtiska beslut, exempelvis att förlänga systemet medinlösenpriser som kommissionen föreslär. Det vore olämpligt att nu äncUasignalema tiU jordbmkama, dä detta försvararen framtida avreglering. Vidarekommer det, om inträde i EG skuUe försenas, att leda tUl ökadeutgifter i statsbudgeten. 1.3Statens jordbruksverk:- EG:s reform av jordbrukspolitiken (ger inte)samma samhällsekonomiska fördelar som den svenska reformen. Vid ett EG-mecUemskapkan komma att omfattas av EG:s jordbrukspolitik (CAP). Innan Sverigeblir medlem kommer kostaaden för en felaktig resurs-fördeUiing emeUertid attbelasta landet Därför bör EG:s system inte införas tidigare än nödväncUgt Den tekniska anpassningen tiU CAP är enligtJordbmksverkets bedömning relativt lätt att genomföra. Det finns därför intenägra administtativa skäl att anpassa regelsystemet före ett medlemskap. EnUgt uppfattaUig har SverigesmecUemskapsansökan -och därmed behovet av att förbereda jordbrukama förEG-marknaden - däremot ändrat fömtsättaUigama ärs UvsmedelspoUtiskabeslut i sä hög grad att beslutet bör ändras på vissa centtala punkter. Utgångspunkten för förändringama bör enligt verketvara att ge jordbmksnäringen sä goda möjligheter som möjUgt att anpassa sigtUl den marknadssituation som den kan möta i EG. kräver en konkurrenskraftig jordbmksnäring,dvs. en näring som, in om ramen för CAP:s stödsystem, klarar konkurrensen från övriga EG:s jord bmk CKh som inom denna ram ger en bättre avkastning pä använda resurser än annan användning. I annat faU kommer resurseraa inte att kunna stanna i jordbmksnäringen pä sikt --- SäUte StatUg stynUng som möjUgt ger största möjliga flexibilitet ckU marknadsmässighetDetta bör vara vägledande för de svenska åtgärdema före ett svensktmecUemskap. --- Enligt uppfattning ger enmarknadsmässig över gångslösning störte möjUghet att nä långsiktig konkurtenskraft. I detta Ugger såväl att sänka kosmadema som att anpassa prcxiuktionen efter marknaden. i finner det svart attnu ta definitiv ställning tiU behovet av förändringar i livsmedelspwlitiken pä vegetabUieområdet utan an kunna ta ställning tiU ätgärder som kommer att bli akmeUa pä anuna- lieområdet. föreslär att behovet av anpassrungar pä animaUeom rädet av 1990 ärs livsmedelspolitiska beslut skyndsamt utteds. Länsstyrelsendelar kommissionens uppfattning att en justering av 1990 ärs UvsmedelspoUtik ärnödvändig för att effektiva spannmälsprcxlucenter inte skaU fä allvarUgaekonomiska problem före ett EG-inträde CKh då specieUt och tidendärefter om EG-inttädet sker vid en senare tidpurJct än 1995. är däremottveksam tiU effektiviteten i de ätgärder, som kommissionen föreslagit. Länsstyrelseni : Betänkandet innehåller förslag, som om de genomförs, fårkonsekvenser för det nonländska jordbmket. En brist i utredningen är attvegetabUieprcxiuktionen behancUas separat. Enligt bordeuppdragen enUgt direktiven behancUas i ett sammanhang sä att konsekvensema förjordbruket bedöms i ett helhetsperspektiv. 1992/93:100 Bilaga10 1.4 :--- Enanpassning motEG:s stödnivä är tUls vidare att föredra. En sädan anpassnmg kräver sänknuigarav stödnivån tiU jordbruket, framför allt på animalieområdet. --- Detär naturUgt och önskvärt att awakta med ett beslut om förändring ar av UvsmedelspoUtUcen tiUs dess att det är möjUgt an göra en helhetsbedöm ning. har LES förståelse för att klara signaler sä snart som möjligt kan ges tUl spannmålssektom med tanke pä de speciella ätgärder för omställ ning CKh produktionsanpassning som där gäller. Vid stälhiingstagande till anpassningsätgärdemasutformnmg mäste ocksä hänsyn tas till den osäkerhet som kan finnas säväl vadgäller förändringar utanför EG som inom EG CKh som kan ställa krav päförändringar av EG:s jordbmkspoUtUc (ckUför övrigt även av den svenska jordbmkspolitiken). --- LESanser i princip att oUka regelsystem borde kunna tillåtas i oUka länderfömtsatt att dessa ätgärder fär den effekt eUer att de mål näs som man mellanländema är överens om att uppnä. Mot bakgmnd av den bedömning som kommissionengjort om att marknadsekonomiska inslag i åtgärdema är det effektivaste sättetatt åstadkomma ett konkunenskrafligt jordbruk synes kommissionens förslag tUlanpassning tiUEG aUtför längtgående närdet gäller att i förväg Uiföra nyaregleringar. Med de fömtsättningar som OmstäUningskommissionenanger är förslag fmansierat men irmebär enöverföring av resurser frän animaUe- ttU vegetabiUesektom. Detta understrykerytterUgare behovet av en heUietsbUd. 1.5 Konkurrensverketmenar an kornmissionen härvid i allt för hög ut sttäckning sttävat efter att uppnä lUcheter i de kostnader och intäkter som jordbmks- och livsmedelsindustrin i EG-ländema och möter. Kon kunensverket anser i stäUet, i Ukhet med i dennes särskilda ytt rande, an det vUctiga från konkunenssynpunkt i en EG-anpassning är att för stärka kompetens, höja kvalitet ckU attsänka kostnader. Även i övrigt kan anslutasig tUl det konkurrensinriktade synsätt som präglar särskilda ytttande,och de slutsatser som detta leder till. Fördelamamed den jordbmkspolitik som inletts i genom 1990 ärs beslut när detgäller att uppnå effektivitet är uppenbara. En väl fungerande marknad - vilketfömtsätter en effektiv konkurtens - leder bl.a. till en effektivaUokering av samhällsresurserna. Därmed uppnäs lägre priser för konsumentema,en rationeUare prcxluktion saml förbättringar av prcxluktema CKhproduktionsmetodema. Verklig konkunenskraft för livsmedelsföretagen uppkommerendast om dessa i konkunens med varandra lyckas tiUfredsstäUa konsumentemasbehov. Konsumentinttesset bör säledes sättas främst vid utformningen av denpolitUc som skall gälla, inte enbart av hänsyn till konsumentemas krav pälägre Uvsmedelspriser och tiU samhäUsekonomin, utan ocksä med hänsyn tUlföretagens långsiktiga konkunenskraft. 1992/93:100 Bilaga10 Mot ovanstående bakgmnd är det Konkurrensverketsuppfattaing att 1990 ärs beslut om avreglering bör Ugga fast. 1.8 Sverigeslantbruksuniversitet: menar dock att man ej närmare diskuteratinnebörden av begreppet konkunenskraft. Denna är endast till en viss delberoende av de enskUda primärföretagens kostnader. Stor betydelse harförädlingsindustriemas och marknadsföringsföretagens kostnader CKhkonkurtensförmäga. Åtgärder som kan stimulera tiU effektivisering, organisatorisktnytänkande och prcxIuktutveckUng inom denna del av jordbrukssektom bör ha högprioritet. Man fär CKksä intrycket att alltför stor vUci lägges vidjordbmkspolitiken som bestämmande för konkunenskraften.