prop · GF0325 · 1992-01-01 00:00:00 — Detta innebär att museet till varje ort skickar ut ett framstående verk ur samlingarna tillsammans med en intendent, som håller en föreläsning kring verket. Det samlade värdet på de utsända verken beräknas till 22,5 milj. kr. Statens konstmuseer har anhållit att regeringen ställer garanti för eventuell skada på eller förlust av föremål, som används i samband med de nämnda evenemangen. har tillstyrkt den begärda garantin. Genom ett riksdagsbeslut (prop. 1975/76:125 s. 24-25, KrU 39, rskr 305) fick regeringen ett allmänt bemyndigande att vid behov ställa statlig garanti för ersättning vid skada på eller förlust av föremål i utländsk ägo, som lånas in för utställning vid statliga museer. Uppkommande ersättningskostnader belastar anslaget Oförutsedda utgifter. Någon sådan kostnad har inte aktualiserats under de som systemet har fungerat. allmänna bemyndigande avser endast föremål som de statliga museerna lånar in från utlandet. Statens konstmuseer har anhållit att staten tar ansvar för ett stort antal konstföremål, varav de flesta är svenskägda, i samband med en planerad utställningsverksamhet inom landet som ett led i . Statens konstmuseers framställning omfattar tre skilda slag av statligt ansvarstagande. För det första begärs att staten skall ställa ekonomisk garanti för verk som lånar in till den planerade från långivare i och utomlands. andra skall den statliga garantin, i tillämpliga delar, gälla även visas på . För det tredje skall staten själv stå risken för eventuell skada på eller förlust av statligt ägda föremål som sänds ut i samband med de aktuella jubileumsarrangemangen. För de verk av , värderade till drygt 50 milj. kr., som avses lånas in från utlandet, har regeringen meddelat sedvanlig garanti. Det sammanlagda värdet på de svenskägda verk som kommer att visas i de tre aktuella sammanhangen uppgår, enligt förteckningar som bilagts statens konstmuseers framställning, till 387 milj. kr., varav 148 milj. kr. avser verk i statlig ägo. Med hänsyn till de stora värden det här gäller bör frågan om statens ansvarstagande för de svenskägda verken underställas prövning. Vad avser de föremål ur svenska icke-statliga samlingar som kommer att lånas in till begärs samma typ av ersättningsgaranti, som regeringen har lämnat för de utländska inlånen. Jag finner det rimligt att garanti medges även för de svenska lånen och att garantin omfattar visningen såväl på som på . Staten förutsätts härutöver själv stå risken för skada på eller förlust av statligt ägda verk i samband med visning på icke-statliga museer. Det vanliga i sådana fall är att låntagaren blir ersättningsskyldig om verket skadas eller förkommer. Här handlar det emellertid om ett samarbete mellan , och ett antal länsmuseer i syfte att uppmärksamma . Det är ett samarbete som har tillkommit på initiativ och där står som huvudproducent. Med hänsyn till dessa omständigheter finner jag det naturligt att staten tar på sig skade- och förlustrisken vad gäller de statsägda föremålen. När ersättningsgaranti lämnas till svenska långivare bör garantin, i enlighet med vad som redan gäller vid lån från utlandet, förses med förbehåll om 50 procents reduktion vid s.k. force majeure. Vidare bör staten förbehålla sig rätten att resa ersättningsanspråk gentemot och berörda länsmuseer i fall där skada på eller förlust av statlig eller inlånad egendom har vållats uppsåtligen eller genom grov oaktsamhet från museernas sida. Det bör vara ett villkor för statens åtaganden att museerna tillhandahåller säkerhetsanordningar enligt de krav som internationell museipraxis uppställer i dylika sammanhang. Statens konstmuseer bör svara för bedömningen av vad som skall anses tillfredsställande säkerhetsanordningar. I detta sammanhang vill jag erinra om regeringens tidigare uttalanden (prop. 1989/90:100 bil. 10 s. 394 och prop. 1990/91:125 bil. 4 s. 21) om möjligheterna för museerna att vid större tillfälliga utställ- ningar anpassa entreavgifterna bl.a. till behovet av särskilda bevakningsinsatser. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. medge att staten, med förbehåll om 50 procents reduktion vid force majeure och regressrätt vid skada eller förlust som vållas uppsåtligen eller av grov oaktsamhet, garanterar värdet av de föremål som lånas in från icke-statliga långivare i för på och , 2. besluta att eventuell ersättning vid skada på eller förlust av föremål som omfattas av garantiåtagandet betalas ur förslagsanslaget Oförutsedda utgifter, 3. medge att staten avstår från ersättning från och berörda länsmuseer vid eventuell skada på eller förlust av statlig egendom som visas hos dem i samband med arrangemang avseende , dock med undantag för skada eller förlust som vållas uppsåtligen eller av grov oaktsamhet. I. Lokalförsörjning m.m. [6] I 2. Inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m.m De av mig i det föregående förordade förstärkningarna av grundläggande högskoleutbildning kommer att föranleda behov av lokaler, inredning och utrustning. Jag beräknar kostnaderna härför till 10,8 milj. kr. varav 5,4 milj. kr. kommer att behövas redan under innevarande budgetår. Det får ankomma på regeringen att fördela dessa medel på olika högskoleenheter. I avvaktan härpå bör . begäras på tilläggsbudget under detta anslag. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m.m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 anvisa ett reservationsanslag på . Bilaga 8 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 Jordbruk och trädgårdsnäring [1] B 13. Omställningsåtgärder i jordbruket m.m. På statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats 5 . Skälen för mitt förslag: beslutade att 1Mitt förslag:Under /92 skall ett belopp på 1 678,5 milj.kr. Av dessa medel skall 200 milj.kr. användas för att avbetala den räntefria kredit som staten ställt till förfogande för finansiering av export- kostnaderna skörd. Resterande belopp skall i huvudsak tillföras jordbruket i form av ett bidrag per djur av olika slag eller per hektar av olika grödor. Medlen skall anvisas över statsbudgeten. Den av beslutade höjningen av ersättningen till jordbruket i norra , 87 milj.kr., skall liksom höjningarna för budgetåren 1989/90 och 1990/91 också i huvudsak utbetalas som ett bidrag per djur eller per hektar av olika grödor. Det bör ankomma på regeringen att fastställa den definitiva fördelningen av beloppen på olika djurslag och grödor m.m. efter förslag från . skulle tillföras jordbruket under /90 som kompensation för kostnadsökningar m.m. Till följd av en överenskommelse i , som bl.a. innebar att stödpriserna till jordbruket inte skulle höjas fram till dess att förhandlingarna avslutats, beslutades att den ökade ersättningen till jordbruket i huvudsak skulle lämnas genom ett bidrag per djur av olika slag eller per hektar av olika grödor i stället för i form av gränsskyddshöjningar. För /91 konstaterade att stöd och stimulansåtgärderna gav ett bättre utbyte för spannmålsproducenterna än för mjölkprodu beslutade därför att ett belopp på 600 milj.kr. utöver de 1 170 milj.kr. skulle tillföras jordbruket i form av ett bidrag per ko. Med stöd av tidigare beslut har jordbruket bruket av dessa medel, 1 770 milj.kr., tillförts 56,5 milj.kr. genom höjda priser, resterande medel har i huvudsak utbetalats som ett bidrag per ko m.m. Därutöver har jordbruket tillförts 730 milj.kr. som en del av inkomststödet för /91. Det totala beloppet uppgår alltså till . beslutade (prop. 1990/91:191, JoU31, rskr. 365) att 555 milj.kr. av nämnda skulle användas för att betala av den rörliga kredit som finansierar spannmålsexport, att 60 milj.kr. tillförs skördeskadefonden och att 100 milj.kr. används för att höja ramen för anläggningsstödet. Enligt beslut bör resterande medel kunna tillföras jordbruket på i princip samma sätt under /92 som , dvs i huvudsak i form av djurbidrag, och utbetalas , allt under förutsättning att de fortsatta GATT-förhandlingarna inte motiverar förändringar i nuvarande system. Eftersom GATT-förhandlingarna inte beräknas leda till sådana resultat att de bör föranleda några förändringar av nuvarande system för utbetalning av ersättningen till jordbruket /92, föreslår jag att bidrag per djur eller per hektar av olika grödor bör utbetalas även detta år. Av totalbeloppet bör även detta budgetår 56,5 milj.kr. tillföras jordbruket genom att de tidigare beslutade prishöjningarna ligger kvar. Med hänsyn till det allmänna behovet av en stram ekonomisk politik bör härutöver en besparing på 50 milj.kr. göras, vilket innebär att budgetbelastningen uppgår till 1 678,5 milj.kr. för /92. Av dessa medel bör 200 milj.kr. disponeras för en ytterligare avbetalning av den räntefria kredit som staten ställt till förfogande för finansiering av exportkostnaderna skörd. Detta innebär att den särskilda höjning av prisregleringsavgiften på handelsgödsel och bekämpningsmedel som vidtogs för att finansiera dessa kostnader kan reduceras ytterligare . Föregående års utbetalning av bidrag bör utgöra en utgångspunkt vid fördelningen av totalbeloppet på olika produktionsgrenar. Det bör ankomma på regeringen att fastställa grunderna för och fördelningen av totalbeloppet. Jag har för avsikt att föreslå regeringen att ge i uppdrag att, efter hörande av näringen, lämna förslag till fördelning. Till följd av nämnda överenskommelse i har även de höjningar av stödet till jordbruket i norra som beslutats för budgetåren 1989/90 och 1990/91 betalats ut i form av ett bidrag per djur eller per hektar av olika grödor. Dessa belopp uppgår totalt till 137,3 milj.kr. beslutade att höja ersättningen till jordbruket i norra med 87 milj.kr. under /92 (prop. 1990/91:99, JoU27, rskr. Även dessa medel bör under /92 tillföras jordbruket i form av ett bidrag per djur eller per hektar av olika grödor. Jag avser att föreslå regeringen att ge i uppdrag att utifrån de principer som anges i riksdagsbeslutet och tidigare fördelningar av norrlandsstödet lämna förslag till fördelning av beloppet på olika produktionsgrenar. Det bör ankomma på regeringen att besluta om fördelningen. Hemställan Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag har förordat i fråga om utbetalning av bidrag per djur eller per hektar av olika grödor, 2. till Omställningsåtgärder i jordbruket m.m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 anvisa ett förslagsanslag på 1 . [2] B 16. Bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering, m.m. På detta anslag har för /92 medgett att 5 milj.kr. får beviljas som statsbidrag till trädgårdsnäringens rationalisering, m.m. Härutöver får disponeras medel för statligt stöd till fruktodlingen inom en ram av 20,5 milj.kr. Stödet omfattar bl.a. strukturåtgärder inom fruktodlingen. Föredragandens överväganden Från anslaget B 16. Bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering, m.m. lämnas bl.a. stöd till fruktodlingen samt stöd till marknadsföring av svensk frukt. Dessa stöd infördes på grund av att importregleringen för frukt, med importstopp under vissa delar av året, i huvudsak avvecklades (prop. 1988/89:51, SkU8, rskr. finns således endast ett tullskydd. I samband med att importregleringen i fråga om importstopp togs bort infördes ett bidrag för röjning av päron- och äppleodlingar (prop. 1988/89:100 bil. 11, JoU12, rskr. godtog vidare den av regeringen föreslagna bidragsramen för stöd till fruktodlingen på 12,5 milj.kr. men förutsatte att regeringen återkom till med förslag om höjning av bidragsramen om de fortsatta förhandlingarna skulle ge vid handen att ytterligare resurser var nödvändiga för att bevara fruktodlingens konkurrenskraft. beslutade (prop. 1989/90:125, JoU19, rskr. 290) att godta den av regeringen då föreslagna utökade bidragsramen för stöd till fruktodlingen, totalt 20,5 milj.kr. uttalade i det sammanhanget att det var berett att pröva förslag om ytterligare resurser , om det ansågs nödvändigt för att bevara fruktodlingens konkurrenskraft. T.o.m. har det röjts 1 045 ha och den avsedda arealen på ca 1 000 ha har således röjts. På grund av att många röjningar utfördes , då bidrag med ett högre belopp lämnades per hektar röjd areal, täcker inte den fastställda bidragsramen den röjda arealen. Detta innebär att bidragsramen behöver utvidgas med 1,1 milj.kr. till 21,6 milj.kr. så att även de odlare som har röjt skall kunna få bidrag. Jag anser att utvidgningen av bidragsramen med 1,1 milj.kr. /92 för stöd till fruktodlingen bör finansieras genom en motsvarande minskning av bidragsramen till trädgårdsnäringens rationalisering. Sistnämnda bidragsram uppgår under innevarande budgetår 1991/92 till 4,3 milj. kr. Hemställan Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag har anfört beträffande utvidgning av bidragsramen för stöd till fruktodlingen, 2. godkänna vad jag har förordat om dispositionen av det i statsbudgeten för /92 anvisade förslagsanslaget Bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering, m.m. [3] Importavgift på bekämpningsmedel Skälen för mitt förslag: Enligt lagen (1967:340) omMitt förslag: Skyldigheten att betala avgift på bekämpningsmedel skall gälla både tillverkare och importör. prisreglering på jordbrukets område skulle avgift (prisregleringsavgift) för bekämpningsmedel betalas av såväl tillverkare som importör. beslutade om en ny jordbrukspolitik (prop. 1989/90:146, JoU25, rskr.327). Beslutet innebär bl.a. att man övergångsvis behåller de interna avgifter som finansierar regleringsåtgärderna på spannmålsområdet. Dessa avgifter utgörs av bl.a. avgiften på handelsgödsel och bekämpningsmedel. Avsikten var inte annan än att, liksom tidigare, såväl tillverkare som importör skall vara avgiftsskyldiga. Riksdagsbeslutet innebar att prisregleringslagen på jordbrukets område upphävdes och ersattes av dels lagen (1990:615) om avgifter på vissa jordbruksprodukter m.m, dels lagen (1990:616) om införande av lagen (1990:615) om avgifter på vissa jordbruksprodukter m.m. Vad gäller handelsgödsel föreligger avgiftsskyldighet för importen enligt lagen om avgifter på vissa jordbruksprodukter m.m. och för tillverkningen enligt lagen om införande av avgiftslagen. Såvitt avser bekämpningsmedel har däremot lagregleringen kommit att utformas så att avgiftsskyldigheten bara omfattar tillverkare och inte importör. För att avgiftsskyldigheten skall få avsedd omfattning bör ett tillägg göras i lagen om införande av avgiftslagen. Av tillägget bör framgå att också importör skall kunna åläggas att betala avgift. Avgiftsskyldigheten bör kunna omfatta även varor som levererats . Avgift för bekämpningsmedel erläggs på levererade kvantiteter. Redovisning sker halvårsvis. Uppbörd av avgifter för leveranser sker inte förrän . Samråd i denna fråga har skett med som stöder mitt förslag. I enlighet med det anförda har inom upprättats förslag till lag om ändring i lagen (1990:616) om införande av lagen (1990:615) om avgifter på vissa jordbruksprodukter m.m. Förslaget bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 8:1. På grund av frågans beskaffenhet skulle lagrådets hörande sakna betydelse. Hemställan Jag hemställer att regeringen föreslår att anta Förslag till Lag om ändring i lagen (1990:616) om införande av lagen (1990:615) om avgifter på vissa jordbruksprodukter m.m. Härigenom föreskrivs att 6 § lagen (1990:616) om införande av lagen (1990:615) om avgifter på vissa jordbruksprodukter m.m. skall ha följande lydelse. 6 § Utöver avgifter enligt lagen (1990:615) om avgifter på vissa jordbruksprodukter m.m. får - följande avgifter tas ut. Avgiftsskyldig Produkt 1. Tillverkare av mjöl, gryn, Vete, råg, korn och havre flingor eller liknande produkter Konsumtionsmjölk och grädde 2. Mejeri Varor som anges i bilaga till 3. Tillverkare av handelsgödsel denna lag och bekämpningsmedel 6 § Utöver avgifter enligt lagen (1990:615) om avgifter på vissa jordbruksprodukter m.m. får - följande avgifter tas ut. Avgiftsskyldig Produkt 1. Tillverkare av mjöl, gryn, Vete, råg, korn och havre flingor eller liknande produkter Konsumtionsmjölk och grädde 2. Mejeri Varor som anges under 1) i 3. Tillverkare av handelsgödsel bilaga till denna lag Tillverkare och importör av Varor som anges under 2) i bekämpningsmedel bilaga till denna lag Denna lag träder i kraft . Bilaga 9 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Föredragande: statsrådet vad avser p. 1-2 och p. 4-5 samt statsrådet vad avser p. 3 och p. Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för Tionde huvudtiteln m.m. [1] A 1. Under denna anslagsrubrik har anvisats på statsbudgeten för innevarande budgetår ett ramanslag på . I propositionen (prop.1991/92:30) om en särskild länningsärenden har statsrådet redovisat en besparing under anslaget skall ske till följd av att en särskild inrättas. Avsikten är att nämnden inrättas fr.o.m. och i huvudsak övertar den föredragande- och kansliorganisation för utlänningsärenden som finns i . Jag beräknar att belastningen på anslaget skall minskas med vad som motsvarar organisation för ändamålet, dvs. med för /92. Under främst har antalet utlänningsärenden till departementet ökat kraftigt. Trots en förstärkning med 18 anställda uppgick antalet ej avgjorda ärenden till drygt 5 300 st. Mot bakgrund av beräkningar och bedömningar av statens invandrarverk och kan ett inflöde väntas av ärenden . Med nuvarande personalstyrka kan drygt 700 ärenden avgöras . För att förhindra att antalet ej avgjorda ärenden ökar på ett okontrollerat sätt inför bildandet av föreslår jag att tillförs medel motsvarande 30 tjänster fram . En del av dessa medel avses utnyttjas för att finansiera ett ökat övertidsuttag. Dessutom ingår medel för ADB- stöd för den tillkommande personalen. Jag beräknar att kostnaderna för denna tillfälliga förstärkning kommer att uppgå till . Medlen bör anvisas på tilläggsbudget. Den ökning resp. minskning av belastningen på anslaget som jag föreslår medför belastningen minskar med . Hemställan Jag hemställer att regeringen föreslår att godkänner vad som anförts om utnyttjandet av de medel som anvisats till ramanslaget på statsbudgeten för /92. [2] A 2. Under denna anslagsrubrik har anvisats på statsbudgeten för /92 ett reservationsanslag på . De statliga arbetsmarknadsåtgärderna måste öka ytterligare i effektivitet. För att göra detta möjligt behöver ett antal utredningar påbörjas under innevarande budgetår. Jag föreslår därför att anslaget tillförs . Under förutsättning av att godkänner förslaget kommer jag att föreslå regeringen att föra bort motsvarande medel från anslaget B 2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder, anslagsposten 2. Försöksverksamhet med sysselsättningsskapande åtgärder. Hemställan Jag hemställer att regeringen föreslår att till Utredningar m.m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 anvisa ett reservationsanslag på . [3] A 5. Internationell samverkan inom ramen för flykting- och migrationspolitiken m.m. Något anslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för innevarande budgetår. Bakgrund Antalet asylsökande i västeuropeiska länder har ökat från ca 50 000 till ca 400 000. En minskande andel av de asylsökande har bedömts vara flyktingar enligt om flyktingars rättsliga ställning. har den minskning av den reguljära invandringen, som inleddes , fortsatt. Sammantaget har dessa omständigheter lett till överansträngda asylprocedurer, långa handläggningstider i asylärenden och mycket stora offentliga utgifter i alla berörda länder. Detta har givetvis också lett till stora påfrestningar för de sökande, av vilka en stor andel lämnat sina hemländer av skäl som inte motiverar asyl, men väl insatser inriktade på de förhållanden som föranlett dem att söka sig till annat land. har det mellanstatliga flyktingsamarbetet, mot den bakgrunden, kommit att inriktas på att finna metoder för att med utgångspunkt från flykting- och immigrationspolitiken, i internationell sam verkan, i större utsträckning än söka påverka de bakomliggande orsakerna till migrationen. Överväganden och förslag Ett viktigt inslag i flykting- och immigrationspolitiken bör vara att inrikta arbetet på långsiktiga och strategiska insatser för att påverka bakomliggande orsaker till flykt och påtvingad migration. Det finns därvid behov av vissa medel för insatser för att, främst i internationell samverkan, kunna göra punktinsatser i sådant syfte, vilka inte kan tillgodoses på annat sätt, t.ex. inom ramen för biståndsmedlen. Medlen bör också kunna användas för bidrag till sådant internationellt samarbete som kan bidra till att utveckla och tillämpa nya flykting- och migrationspolitiska strategier. Jag tänker här närmast på deltagande i dels de informella konsultationerna mellan numera 16 länder i , och i asyl-, flykting- och migrationspolitiska frågor, dels () där är medlem . Jag föreslår att sådana medel anvisas redan under innevarande budgetår. För ändamålet behöver då inrättas ett nytt anslag under tionde huvudtiteln. Jag bedömer anslagsbehovet under /92 till sammanlagt 4 milj. kr. Medlen är avsedda att användas tillfälligt för sagda ändamål under /92 i avvaktan på regeringens ställningstagande till ny invandrar- och flyktingpolitik. Det bör ankomma på regeringen att ge närmare föreskrifter för medlens användning. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Internationell samverkan inom ramen för flykting- och migrationspolitiken m.m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 anvisa ett nytt reservationsanslag på . Den svenska ekonomin befinner sig nu i en recession med svag tillväxt och snabbt stigande arbetslöshet. Inströmningen av lediga platser till arbetsförmedlingen har minskat mycket kraftigt inom samtliga branscher . har antalet lediga platser varit lägre än det antal som uppmättes under den förra lågkonjunkturen. Antalet varsel om uppsägning har legat på en historiskt sett mycket hög nivå. har 97 000 personer, eller av de sysselsatta, varslats om uppsägning. av varslen berör anställda inom industrisektorn. av samtliga varslade är tjänstemän. Under slutet av upphörde sysselsättningen att öka. februari har antalet sysselsatta minskat mycket kraftigt inom främst tillverkningsindustrin. Antalet sysselsatta inom industrin var ca 100 000 färre än . Antalet har aldrig varit så lågt som . Arbetslösheten, som började stiga , var enligt arbetskraftsundersökningen (). Liksom vid tidigare konjunkturnedgångar är det ungdomarna som har drabbats hårdast av det försämrade arbetsmarknadsläget. I åldersgruppen 16--var arbetslösheten . Bland de äldre ungdomarna (20--) var den och bland övriga åldersgrupper . En annan grupp som drabbats hårt av det försämmrade konjunkturläget är de arbetshandikappade. Ca 33 000 arbetshandikappade var arbetssökande på arbetsförmedlingen. I det nu uppkomna läget, med den högsta arbetslöshetsnivån på närmare , måste kraftfulla åtgärder vidtas för att motverka en ytterligare försämring och för att öka sysselsättningen. Av denna anledning är det motiverat att de förslag till arbetsmarknadspolitiska insatser, som har redovisats , genomförs. Det är vidare nödvändigt att planera de infrastrukturella insatser tidigareläggs med beaktande av situationen på de lokala arbetsmarknaderna. Enligt min bedömning är det också nödvändigt att ytterligare arbetsmarknadspolitiska resurser, i form av konjunkturberoende åtgärder, anvisas. Satsningarna är huvudsakligen av sådan karaktär att det ankommer på att besluta om dem. Förslagen är i korthet följande. Vid utbildning i företag bör arbetsgivare inom tillverkningsindustrin kunna få bidrag till lönekostnader för anställda som utbildas. Vidare bör medlen för utbildningsbidragen vid arbetsmarknadsutbildning räknas upp. Medlen för främst sysselsättningsskapande åtgärder bör utökas. Slutligen bör bidrag kunna lämnas till arbetsgivare för hand- ledning av ungdomar. Inom ramen för bemyndigande har regeringen beslutat om att () får erbjuda arbete inom åt ytterligare ca 550 arbetshandikappade.