prop · GF0399 · 1992-01-01 00:00:00 — genom att regler, standarder och kriterier på strålskyddsområdet även fortsättningsvis anpassas till den internationella () rekommendationer samt harmoniseras internationellt, särskilt med EG, och genom att SSI:s expertkunnande utvecklas bl.a. genom forskning och genom att nya former för samarbete och samordning med andra myndigheter utvecklas för att ge ökad kostnadseffektivitet och kvalitet. För den kommande treårsperioden vill jag särskilt betona följande: SSI bör kartlägga behoven av strålskyddsutbildning på olika områden. Olycksberedskapen skall prioriteras. Satsningar på utbildning och samordning avseende mätresurser bör intensifieras. Regeringen har uppdragit åt SSI att i samråd med berörda myndigheter upprätta en nationell expertgrupp för sanering vid utsläpp av radioaktiva ämnen från en kärnteknisk anläggning, att utarbeta allmänna råd om saneringsmetoder m.m. samt att utarbeta och på förhand fastställa åtgärdsnivåer vid utsläpp av sådana ämnen. Uppdragen skall redovisas till regeringen . SSI fick vidare ansvar för att öka antalet mätstationer och för att förbättra samverkan med andra myndigheter vad gäller mätkompetens samt att i samråd med naturvetenskapliga forskningsrådet fördela medel för förstärkning av såväl grundläggande som målinriktad forskning främst vad gäller kompetensen vid strategiska forskningsinstitutioner och säkerställande av kvalificerade mätresurser i olika regioner. Redovisning av hur arbetet på att förbättra olycksberedskapen framskrider bör ske . I dessa frågor har jag samrått med cheferna för försvars- och utbildningsdepartementen.Det är angeläget att insatserna beträffande solstrålningsprojektet kan löpa vidare. SSI bör samverka med och bidra med vetenskapligt underlag vid genomförandet av informationskampanjer inom området. Chefen för har i annat sammanhang (prop. 1991/92:100 bil. 6) framhållit att bör bidra med underlag inom sitt medicinska ansvarsområde samt svara för tillsyn och uppföljning av kommunernas och landstingens insatser inom området, särskilt när det gäller det förebyggande arbetet för att bryta den allvarliga utvecklingen av malignt melanom.SSI bör vidare till regeringen redovisa läget beträffande åtgärder mot radon.SSI bör på avfallsområdet samordna sina informationsinsatser med SKI:s.SSI bör fortsätta arbetet på att finna nya föremål/områden för rationell decentralisering och delegering.SSI:s affärsverksamhet bör bedrivas med full kostnadstäckning och får inte inkräkta på möjligheterna att bedriva ordinarie verksamhet. Omfattningen av affärsverksamheten bör inte överstiga av omsättningen. Nytt anslag (förslag) 74 204 000 Medel för SSI:s verksamhet har anvisats under anslagen C 1. : Uppdragsverksamhet och C 2. SSI:s beredskapsverksamhet har ökat efter olyckan i Tjernobyl. Ett resurstillskott behövs för att täcka kostnaderna. Jag delar emellertid inte SSI:s uppfattning att ett tillskott i den storleksordning institutet föreslagit, är motiverad. Medel för att bekosta tillgång till specialmätningar liksom till sådan väsentlig forskning som redan finns på annat håll, bör i en olyckssituation vid behov anvisas SSI i särskild ordning och inte ingå i ordinarie budget. SSI skall givetvis se till att erforderlig kunskap/kompetens upprätthålls inom i ett sådant läge kunna tillvarata beställda mätresultat och forskningsanalyser. Enligt min mening innebär ett resurstillskott på 6,7 milj. kr. utöver de medel som SSI i enlighet med regeringens beslut får disponera för förstärkning av olycksberedskapen, att beredskapen nu höjs till godtagbar nivå. Detta förutsätter givetvis att anvisade medel utnyttjas effektivt. Mitt förslag medför bl.a. att behovet av mätstationer, av tillgång till den viktiga mätkompetens som inte står att finna på annat håll utan specialavtal samt av en särskild saneringsberedskap, kan fyllas. Ett par forskargrupper kan engageras och kompetens för mätinsatser skapas. Chefen för har budgetproposition (prop. 1991/92:100 bil. 13) föreslagit att 3 milj. kr. av de medel som beräknats under tolfte huvudtitelns anslag H 4. Energiforskning under /93 får disponeras av SSI för att höja forskningskompetensen inom området beredskap mot kärnenergiolyckor. Frågan om medel för fortsatt strålskyddsforskning bör sedan beredas i samband med nästa forskningspolitiska beslut. Det ankommer på den svenska kärnkraftsindustrin att svara för de totala kostnaderna för beredskapsförstärkningen. Jag instämmer i förslagen om SSI:s övergång till ramanslag och om att avgifter från kärnkraftverken skall levereras till statsverkets checkräkning och redovisas under inkomsttitel på statsbudgeten.Avgifter från kärnkraftverken i statsbudgeten. Tillsynsverksamhet utanför kärnenergiområdet som riktas mot tillståndshavare m.m., skall bedrivas med full kostnadstäckning. Till skillnad mot SSI anser jag att statskapitalet bör avvecklas. Investeringarna bör i stället finansieras med lån i . Chefen för har i prop. 1991/92:100 presenterat en försöksverksamhet som innebär en ny beslutsordning och en förändrad finansieringsmodell för finansiering av investeringar i anläggningstillgångar. SSI omfattas av denna försöksverksamhet. För investeringar i anläggningstillgångar beräknas SSI ta upp lån i på högst . Av detta belopp är . avsett för avräkning av statskapitalet. I mina beräkningar har jag tagit hänsyn till ett rationaliseringskrav med en real minskning av utgifterna med 0,. Ingående reservation från /92 bör föras över till ramanslaget. Mot bakgrund av vad jag nu har anfört och med hänvisning till den presenterade kostnadssammanställningen beräknar jag under ett nytt ramanslag C 1. för /93. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna att verksamheten inom statens strålskyddsinstituts ansvarsområde bedrivs i huvudsak i enlighet med vad jag förordat, 2. förstärkning av beredskap mot kärnenergiolyckor skall ske med den finansiering jag förordat, 3. till för /93 anvisa ett ramanslag på , 4. godkänna att avgifterna enligt förordningen (1976:247) om vissa avgifter till inlevereras till statsverkets checkräkning och redovisas under inkomsttitel på statsbudgeten och att motsvarande utgifter täcks från ramanslaget, 5. medge att statens strålskyddsinstituts statskapital avvecklas och ersätts med lån i , 6. besluta att tillsynsverksamhet utanför kärnenergiområdet riktad till tillståndshavare enligt strålskyddslagen (1988:220) skall bedrivas med full kostnadstäckning, 7. medge att medges rätt att ta ut avgifter för hantering av tillstånd för strålningsanvändning och för registerhållning av industriella strålkällor skall tas ut med full kostnadstäckning. () är tillsynsmyndighet enligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet och skall enligt sin instruktion bl.a. följa utvecklingen på kärnenergiområdet särskilt beträffande säkerhetsfrågor. SKI skall vidare utreda frågor om och ta initiativ till åtgärder för att höja säkerheten hos kärntekniska anläggningar samt ha hand om sådana uppgifter med avseende på kontroll av kärnämnen och kärnteknisk utrustning som följer av bl.a. internationella åtaganden. SKI skall också aktivt bidra till att ge allmänheten insyn i och information om det arbete på kärnsäkerhetsområdet som bedrivs i landet samt ta initiativ till sådan forskning och utveckling som rör säkerheten hos kärnkraftverk och andra kärntekniska anläggningar, säkerheten vid transporter och säkerheten hos metoder för hantering och förvaring av kärnbränsle och kärnavfall. SKI leds av en generaldirektör, tillika styrelseordförande. Till inspektionen är tre rådgivande nämnder knutna: reaktorsäkerhetsnämnden, om kontroll av kärnämne samt om forskning och utveckling på kärnsäkerhetsområdet. SKI är organiserad på två tekniska huvudenheter -- för tillsyn resp. för utredning --, en administrativ enhet, en personalenhet samt en informationsenhet. Verksamheten finansieras med avgifter från innehavarna av kärntekniska anläggningar enligt förordningen (1991:739) om vissa avgifter till . SKI:s verksamhet är indelad i fyra huvudprogram samt ett integrerat kärnsäkerhetsforskningsprogram som bl.a. omfattar projektansvar och uppföljning av externt utlagd forskning. SKI:s resursbedömning är gjord utifrån indelningen i dessa huvudprogram. Programmet för reaktor- och kärnämnessäkerhet (huvudprogram 1) omfattar granskning och tillsyn av säkerheten vid drift av reaktorer samt vid lagring, hantering, bearbetning och transport av kärnämnen. Programmet har som övergripande mål att förebygga tillbud och haverier med ursprung i människa, teknik eller organisation. Vidare har programmet som mål att förhindra eller begränsa spridning av radioaktiva ämnen till omgivningen om ett haveri skulle inträffa samt att kunna bistå andra myndigheter i en sådan situation. Programmet är det mest omfattande inom SKI:s verksamhet och tar i anspråk drygt hälften av myndighetens tillgängliga resurser. SKI:s tillsynsverksamhet bör enligt myndighetens eget förslag utvecklas i en riktning mot att krav på ställningstagande i enskilda, mindre anläggningsanknutna ärenden kan minska om och när SKI har en välgrundad uppfattning om att kvaliteten i anläggningsinnehavarnas säkerhetsarbete är tillfredsställande. För att kunna genomföra den i anslagsframställningen föreslagna verksamhetsinriktningen utan att negativt påverka bl.a. det långsiktiga programmet för återkommande säkerhetsgranskning hemställer SKI om medel för ytterligare två inspektörer inom områdena säkerhetsanalys samt drift- och underhållsrelaterade säkerhetsfrågor. begärs medel för ökade rese- och personalutvecklingskostnader i anslutning till dessa två inspektörstjänster, dvs. ett resurstillskott på sammanlagt . Programmet safeguard (huvudprogram 2) omfattar de administrativa och tekniska åtgärder samt tillsynsuppgifter som följer av åtaganden under fördraget om icke- spridning av kärnvapen och i anslutning därtill träffade avtal. Bl.a. omfattas tillämpningen av avtalet med () om internationell kontroll av allt kärnämne i . Inom programmet hanteras också sådana uppgifter som följer av anslutning till konventionen om fysiskt skydd av kärnämne. Programmet omfattar av myndighetens resurser. SKI har till regeringen lämnat en särskild redovisning av verksamheten inom det svenska stödprogrammet till safeguards-verksamhet vilket handhas av SKI . SKI hemställer att stödprogrammet utvidgas med hänsyn till förutsedda ekonomiska och strukturella problem och begär ett resurstillskott till stödprogrammet motsvarande 1,2 milj. kr. Inom huvudprogrammet för safeguard kan ett svenskt medlemskap i komma att medföra stora förändringar beträffande såväl SKI:s uppgifter och ansvar inom detta område som den nationella ambitionsnivån för internationell kärnämneskontroll i allmänhet och och Euratoms safeguards- verksamhet i i synnerhet. Programmet kärnavfallssäkerhet (huvudprogram 3) omfattar säkerhet vid behandling och lagring av kärnavfall och använt kärnbränsle, säkerhet vid slutförvaring samt tillsyn av kärnavfallsanläggningar. Programmet har som övergripande mål bl.a. att behandling, mellanlagring och hantering av kärnavfall och använt kärnbränsle skall ske så att olyckor och allvarliga tillbud förebyggs samt att spridningen av radioaktiva ämnen till omgivningen förhindras eller begränsas även om en olycka skulle inträffa. Vidare skall slutförvaringen av använt kärnbränsle och kärnavfall ske så att utläckage av radioaktiva ämnen förhindras eller åtminstone begränsas i enlighet med fastställda kriterier. av SKI:s resurser används inom detta program. Inom avfallsområdet kommer att medföra avgörande steg i slutförvaringsprogrammet genom att metod- och platsval för slutförvaret för använt kärnbränsle successivt genomförs. De antaganden som gjorts i tidigare säkerhetsanalyser behöver då bekräftas och SKI måste ha förmågan att ställa de för säkerheten kritiska frågorna och värdera svaren. Det är väsentligt för säkerhetsmyndighetens trovärdighet att detta kan ske med en från SKB oberoende kompetens. SKI hemställer därför om medel för ytterligare en handläggare inom kärnavfallsområdet med inriktning på bergmekaniska frågeställningar, dvs. ett resurstillskott motsvarande . inkl. ökade rese- och personalutvecklingskostnader. Programmet information (huvudprogram 4) omfattar hantering, utvärdering, bearbetning och spridning av information inom det kärntekniska området med tyngdpunkt i kärnsäkerhetsfrågor. Övergripande mål för programmet är bl.a. att beslutsfattare och allmänhet skall vara allsidigt och sakligt informerade om kärnteknisk risk och säkerhet samt ha en god insyn i svenskt kärnsäkerhetsarbete. Vidare skall allmänheten och medierna kunna betrakta SKI som en trovärdig informationsgivare och kompetent informationskälla. kan en ökad fokusering väntas ske på kärnkraftsfrågor i den allmänna debatten. Kraftföretagen ökar sin informationsverksamhet, vilket medför ökad efterfrågan på kompletterande information från SKI. Ett antal länder i Öst- och står inför svåra beslut om moderniseringar och fortsatt drift vid kärnkraftverk byggda enligt föråldrade säkerhetskrav. Det kommer att innebära ökad debatt om kärnkraften i dessa länder, vilket kommer att innebära att medier och intresserad allmänhet i än högre grad kommer att fråga efter sådan information från SKI. SKI hemställer därför om medel för ytterligare en handläggare inom informationsprogrammet, dvs. en resursförstärkning motsvarande . inkl. ökade rese- och personalutvecklingskostnader. Forskningsprogrammet (huvudprogram 7) är integrerat i övriga huvudprogram på så sätt att initiering, projektledning, uppföljning och resultatåterföring av forskningsuppdrag hanteras inom resp. sakprogram. Kärnsäkerhetsforskningen som huvudsakligen är av tillämpad karaktär är således ett viktigt instrument i såväl SKI:s som de kärntekniska företagens säkerhetsarbete. Det övergripande målet är att ge underlag för SKI:s tillsyns- och granskningsverksamhet. Forskningsprogrammet har vidare till uppgift att vidmakthålla kompetens och forskarkapacitet inom områden av betydelse för kärnsäkerhetsarbetet samt att bidra direkt till säkerhetsarbetet i svensk kärnteknisk verksamhet. SKI föreslår att forskningsanslaget förstärks med sammanlagt 12 milj.kr. Förslaget innebär att sammanlagt 5 milj.kr. successivt avsätts för att finansiera ett kärntekniskt med högskolan som bas. Därutöver föreslås att ett nytt forskningsområde, säkerhetsvärdering, inrättas till en kostnad av sammanlagt 3,5 milj.kr. Dessutom föreslås ökade insatser inom områdena processkontroll, kärnavfall och safeguards med sammanlagt 3,5 milj.kr. SKI vill också reducera forskningsinsatserna inom områdena kärnbränsle samt människa-teknik- organisation . Sammanfattningsvis innebär SKI:s förslag inom förvaltningsanslaget en total resursram för verksamhetsåren 1992/93 -- 1994/95 på , varav . för /93. För anslaget till kärnsäkerhetsforskning föreslås en total resursram på , varav . för /93. Förslag Mål och inriktning Verksamheten bör bedrivas i enlighet med mitt förslag i det följande. Resurser m.m. C 2. : Förvaltningskostnader, ramanslag 1992/93 . : Kärnsäkerhetsforskning, ramanslag 1992/93 . Övrigt Avgifterna enligt förordningen (1991:739) om vissa avgifter till skall inlevereras till statsverkets checkräkning och redovisas under inkomsttitel på statsbudgeten. Motsvarande utgifter skall täckas från ramanslagen. Planeringsramen för perioden /93 -- 1994/95 beräknar jag för förvaltningskostnader till . och för kärnsäkerhetsforskning till . En uppföljning av SKI:s verksamhet visar bl.a. följande: SKI har genom sina samlade inspektions- och granskningsinsatser samt analys av drifterfarenheter kunnat bilda sig en god uppfattning av säkerhetsläget vid de svenska reaktorerna. Detta har bl.a. dokumenterats i en särskild rapport till regeringen över säkerhetsläget vid de svenska kärnkraftverken (, uppdaterad ). Ett antal väsentliga säkerhetsförbättringar har genomförts i de svenska kärnkraftsanläggningarna . Som exempel kan nämnas de utsläppsbegränsande åtgärder som vidtagits vid samtliga reaktorer, de anläggningsspecifika, sannolikhetsbaserade säkerhetsanalyserna och de åtgärder som vidtagits med anledning av erhållna analysresultat, utveckling av förbättrad metodik och kompetens hos SKI och hos kärnkraftverken för hantering av frågor rörande samspelet människa-teknik-organisation, förbättring av teknik och program för återkommande provning av trycksatta komponenter samt förbättrade kvalitetssäkringsprogram. Integrationen av kärnsäkerhetsforskningen i de verksamhetsinriktade huvudprogrammen har medfört möjligheter till en naturlig återföring av forskningsresultaten till det löpande tillsyns- och säkerhetsarbetet. Den genomförda utredningen kring SKI:s forskningsprogram visar på områden där ytterligare förändringar och förbättringar kan göras, framför allt beträffande återföring och spridning av forskningsresultat. De svenska kärnkraftverken visar i en internationell jämförelse tillfredsställande låga värden när det gäller säkerhetsparametrarna tillbuds- och störningsfrekvens (liksom när det gäller radioaktiva utsläpp till omgivningen och stråldoser till personalen). Kvaliteten i säkerhetsarbetet vid drift av de svenska kärnkraftverken har granskats av genom s.k. OSART-besök (Team) vid samtliga fyra förläggningsplatser. Omdömena från dessa besök har genomgående varit goda även om det finns utrymme för ytterligare förbättringar. Inom safeguardområdet har stödprogrammet till bl.a. givit utrymme för återkommande, tillämpad utbildning i av safeguardsinspektörer från . SKI bidrar också aktivt med expertkunnande i den process kring skärpning av kontrollverksamhet som föranletts av de avslöjanden som organisationen FN:s specialkommission på uppdrag av säkerhetsrådet gjort beträffande kärnvapenambitioner. Inom kärnavfallsområdet har särskilt SKI:s forsknings- och utvecklingsprogram bidragit till en god kunskapsberedskap när det gäller de kvalitetskrav som behöver ställas på framtida säkerhetsredovisningar och allmänt vad gäller kunskaper om händelser, egenskaper och processer av betydelse för säkerhetsbedömningar av slutförvar. Denna kunskapsuppbyggnad är av stor betydelse med hänsyn till de granskningsuppgifter som förestår inför beslut om val av metod och plats för slutförvaring av det svenska använda kärnbränslet. Genomgående för samtliga SKI:s huvudprogram är den starka kopplingen till internationell samverkan. Inom reaktorsäkerhetsområdet har detta accentuerats alltsedan olyckan i den amerikanska reaktorn 2. Olyckan i Tjernobyl medförde att de tidigare i säkerhetssammanhang relativt isolerade öst- och centraleuropeiska staterna mer eller mindre kom att tvingas in i det internationella kärnsäkerhetsarbetet. SKI har i detta sammanhang givits en viktig roll som sammanhållande organisation för det svenska stödet inom kärnsäkerhetsområdet till och framförallt de baltiska staterna. Inom safeguardsområdet är den internationella kopplingen uppenbar och de avslöjanden som gjorts beträffande dolda kärnteknikprogram understryker ytterligare behovet av en striktare internationell samverkan för att förhindra att civil kärnteknik avleds för massförstörelseändamål. Också inom kärnavfallsområdet är den internationella kopplingen synnerligen stark. Bl.a. med hänsyn till risken för gränsöverskridande läckage av radioaktiva ämnen är det viktigt med en internationell samsyn på vad som är en godtagbar utformning av olika typer av slutförvar med hänsyn till säkerhet och strålskydd. SKI:s insatser på det internationella området får bedömas vara väl avvägda gentemot det nationella insatsbehovet och med hänsyn till de resurser SKI förfogar över. Sammantaget bedömer jag kärnkraftinspektionens verksamhet som väl motsvarande de krav som kan ställas på ett tillsynsorgan med SKI:s uppgifter. SKI arbetar målmedvetet och ambitiöst och håller en mycket hög kompetens. Jag delar SKI:s uppfattning om svårigheten att kvantitativt värdera kostnadseffektiviteten i verksamheten. Säkerhetstillsyn måste med nödvändighet domineras av höga krav på kvalitet både i det säkerhetsarbete som skall övervakas och i de tillämpade tillsynsrutinerna. Forskningsprogrammet utgör en betydelsefull komponent i det svenska kärnsäkerhetsarbetet och bidrar till att utveckla och bibehålla för verksamheten nödvändig kunskap och kompetens. Verksamheten skall inriktas på atthög säkerhet uppnås i svensk kärnteknisk verksamhet och att i detta syfte ta initiativ till säkerhetshöjande åtgärder,internationella åtaganden på det kärntekniska området uppfylls,kärnavfall slutförvaras på ett säkert sätt, tillräcklig bredd uppnås i industrins forsknings- och utvecklingsverksamhet avseende slutförvaring av använt kärnbränsle,beslutsfattare och allmänhet är väl informerade om kärnteknisk risk och säkerhet samt om åtgärder för omhändertagande och slutförvaring av använt kärnbränsle. Jag vill i detta sammanhang hänvisa till vad jag tidigare anfört beträffande de uppgifter som föreslås överföras från SKN till SKI. Den grundläggande förutsättningen för SKI:s mål och inriktning av verksamheten är att de som har tillstånd att bedriva kärnteknisk verksamhet också har det fulla och odelade ansvaret för säkerheten. SKI skall övervaka hur tillståndsinnehavarna lever upp till detta ansvar genom att skapa sig en egen välgrundad bild av säkerhetsläget vid anläggningarna och av kvaliteten i tillståndsinnehavarnas säkerhetsarbete. SKI skall i det sammanhangetdriva på i säkerhetsarbetet när drifterfarenheter, forskningsresultat och teknisk utveckling så motiverar, såväl gentemot tillståndsinnehavare som i det internationella säkerhetssamarbetet,verka för att en allsidighet upprätthålls i kärnkraftindustrins forskning och utveckling för hantering och slutförvaring av kärnavfall och för avveckling och rivning av kärntekniska anläggningar i vilka verksamhet inte längre skall bedrivas samt att tillse att erforderliga medel sätts av för framtida kostnader som uppstår,verka för att kompetensen i säkerhetsarbetet vidmakthålls och utvecklas inom SKI likaväl som hos tillståndsinnehavarna och i övrigt inom landet,utfärda och fastställa villkor och föreskrifter för kärnteknisk verksamhet i den utsträckning som bedöms nödvändig för säkerheten och till följd av internationella åtaganden samtaktivt informera om förhållanden och händelser av säkerhetsintresse. I prioritering av myndighetens uppgifter skall den säkerhetsmässiga betydelsen vara avgörande. Även de uppgifter som följer av internationella åtaganden skall beaktas. SKI bör i samarbete med SSI i anslutning till årsredovisningen till regeringen redovisa säkerhets- och strålskyddsläget vid de svenska kärnkraftverken. SKI:s tillsynsverksamhet bör, som myndigheten förslagit, utvecklas i en riktning mot att krav på ställningstagande i enskilda, mindre anläggningsanknutna ärenden kan minska om och när SKI har en välgrundad uppfattning om att kvaliteten i anläggningsinnehavarnas säkerhetsarbete är tillfredsställande. En sådan förändring i tillsynsarbetet ställer stora krav på kvaliteten och oberoendet i det egna arbetet. Enligt SKI kan ytterligare förtroende för kvaliteten och integriteten i SKI:s verksamhet skapas genom att SKI ställer upp på en öppen och oberoende kvalitetsgranskning av sin verksamhet. SKI bör lämna förslag till regeringen hur en sådan granskning skulle kunna genomföras och vilka nationella och internationella organ som skulle kunna komma i fråga för genomförandet av en sådan granskning. Ett svenskt medlemskap i gemenskaperna (EG) och särskilt i Europeiska atomgemenskapen (Euratom) medför förändrade utgångspunkter för det nationella kontrollsystem (safeguardssystem) för kärnämne som SKI ansvarar för. Förändringen kommer bl.a. att påverka nuvarande kontrollavtal med och de bilaterala avtal som reglerar bränsleförsörjningen till de svenska kärnkraftverken. SKI bör i anslutning till anslagsframställningen för /94 särskilt redovisa de resursmässiga och andra effekter som ett inträde i Euratoms kontrollsystem skulle innebära.