prop · GG0348 · 1992-12-31 00:00:00 — Registreringenmå ock hävas, om innehavaren ej längre är näringsidkare eller om märket ärvilseledande, förlorat sin särskiljningsförmåga eller blivit stridande motallmän ordning eller ägnat att väcka förargelse, så ock om märket icke varit ibmk och innehavaren icke visar skäl för sin underlåtenhetatt använda märket. Harett vammärke registrerats i strid mot denna lag och föreUgger alltjämt skäletmot registrering, får registreringen hävas i den ordning som föreskrivs nedan,om inte rätt till märket ändå får bestå enligt 8 eller 9 §. Är ett registreratvammärke förväxlingsban med någon annans varumärke, får dock registreringenav det förstnämnda vammärket inte hävas, om det andra vammärket inte uppfyllerkraven på användning enligt 25 a §. Registreringenfär också hävas, om innehavaren irue längre är näringsidkare eller om märket 1)är vilseledande, 2)inte längre har någonsärskiljningsförmåga, 3)strider mot allmänordning, eller 4) ärägnat att väcka förargelse. An registrering får hävas även vid uteblivenanvändning av varumärket framgår av 25 a §. Harinnehavaren av en registrerat varumärke ime efter det attregistreringsförfarandet avslutats använt vammärket här i landet för de varorsom det registrerats för eller har sädan användning inte skett inom en periodav i följd får registreringen hävas, om det inte finns giltiga skäl tillatt varumärket ime använts. Med sådan användning som avses i första stycketlikställs 1)att vammärket används ien annan form än den registrerade formen, om avvikelsen avser endast detaljeroch inte förändrar märkets egenanade karaktär, och 2)att varumärket här ilandet anbringas på varor eller deras emballage endast för exponändamål. Omett varumärke används av någon annan än rättighetshavaren men medrättighetshavarens samtycke, skall det vid tillämpningen av denna lag anseslikstäUt med att märket används av rättighetshavaren. Registreringenfår dock Inte hävas, om vammärket har använts mellan utgången avfemårsperioden och ansökan om hävning av registreringen. Användning sompåbörjas eller åtempptas efter femårsperiodens utgång och inom tre månaderföre ansökan om hävning skall emellenid lämnas utan avseende, omförberedelsema för an påbörja eller åtemppta användningen vidtogs efier det anrättighetshavaren fån kännedom om att en ansökan om hävning kunde komma attgöras. 1992/93:48 Bilaga 3 Om det finns gmnd för hävning av en registrering endast för en del avde varor som ett vammärke har registrerats för, skall registreringen bara hävasför dessa varor. 26Om registrerings hävande må envar som Uder förfång av registreringen föratalan vid domstol mot märkeshavaren. Talan som gmndas pä stadgande i 13 §, 14 §1) - 3 eller 25 § andra stycket, må ock föras av myndighet som regeringenbestämmer ävensom av sammanslutning av berörda näringsidkare. Angåendedomstols behörighet i mäl om registrerings hävande skall utöver vad eljest ärstadgat gälla, att är behörig, då märkeshavaren icke harhemvist inom riket. Varoch en som lider förfång av registreringen får föra talan vid domstol motmärkeshavaren om att registreringen skall hävas. Talan som gmndas på enbestämmelse i 13 §, 14 § 1) - 3), 25 § andra stycket eller 25 a % får också förasav den myndighet som regeringen bestämmer samt av en sammansluming av berördanäringsidkare. Angåendedomstols behörighet i mål om registrerings hävande skall utöver vad /' övrigtär föreskrivet gälla, att är behörig, om märkeshavarenime har hemvist / . 1992/93:48 Bilaga3 Innehavarenav ett varumärke kan medge någon annan att använda varumärket (licens) för endel eller alla de varor som varumärket är registrerat för samt för hela elleren del av landet. Licensen kan vara exklusiv eller icke-exklusiv. Innehavarenav ett varumärke kan åberopa de rättigheter som är knutna till vammärketgentemot en licenstagare som övenräder en bestämmelse i licensavtalet med avseendepå licensens giUighetstid, den form under vilken vammärket får användas, anenav de varor för vilka licensen år utfärdad, det geografiska område inom vilketvammärket fär användas eller kvaliteten på de av licenstagaren tillverkadevaroma. Har innehavaren av registrerat varumärke medgivit annan rätt an i närings använda märket (licens), skaU på begäran anteckning därom göras i varumärkes registret. Sådan anteckning må dock ej ske, där licenstagarens användning av märket uppenbarUgen är ägnad an vilseleda allmänheten. Visas att licensen upphön att gälla, skall anteckningen avföras ur registret. Licensen skall påbegäran antecknas i vammarkesregistret. Sådan anteckning får dock ime göras,om licenstagarens användning av vammärket uppenbarligen är ägnad att vilseledaallmänheten. Om det visas an licensen har upphön att gälla, skall anteckningentas bon ur registret. Därej annat avtalats, äger licenstagaren ej överlåta sin rätt vidare. Rätt till vammärke ellerkännetecken, som avses i 2 § andra stycket, må ej tagas i mät. Avträdes innehavarens egendom till konkurs, ingår dock rätten i konkursboet. Ominte annat har avtalats, får licenstagaren inre överlåta sin rätt vidare. Rärten till vammärke ellerkännetecken enligt 2 § andra stycket/dr inte tas i mät. Om innehavarensegendom avträds till konkurs, ingår dock rätten i konkursboet. Prop.1992/93:48 Bilaga 3 1.Denna lag träder i kraft den 1januari 1993. 2.Denna lag tillämpas även påvammärken som registrerats före denna lags ikraftträdande. 3.Ansökan om registrering avvammärke som har kungjorts enligt 20 § före ikraftträdandet av denna lag skallbehandlas och avgöras enligt lagen i dess äldre lydelse. Lag omändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk Härigenomföreskrivs i fräga om lagen (1960:729) om upphovsrätt tiU litterära ochkonstnärliga verk debatt 1, 11, 23, 40a, 53 §§ skall ha följande lydelse, dels att i lagen skallinföras tte nya paragrafer, 11 a och b samt 57 a av följande lydelse, dels att i lagen närmastföre 40 a § skall införas en mbrik av följande lydelse. 1992/93:48 Bilaga 3 Den som skapat ett litterärt eller konstnärligt verk har upphovsrätt till verket, vare sig det utgör skönlitterär eller beskrivande framställning i skrift eller tal, datorprogram, musikaliskt eller sceniskt verk, filmverk eller alster av bildkonst, byggnadskonst eller bmkskonst eller det har kommit till uttryck på annat sätt. Till litterän verkhänföres kana, sä ock annat i teckning eller grafik eller i plastisk form utfönverk av beskrivande art. Till litterära verkhänförs kanor, samt även andra i teckning eller grafik eller i plastisk formutförda verk av beskrivande art. Vad som i denna lagsägs om datorprogram skall i tillämpUga delar gälla även förberedandedesign-materiaiför datorprogram. Av offentliggjon verk fårenstaka exemplar framställas för enskilt bmk. Vad sålunda framställts fär ejutnyttjas för annat ändamäl. Vad i första stycket sägsmedför ej rätt att för eget bmk låta annan framställa bmksföremål eller skulptureller genom konstnärligt förfarande efterbilda annat konstverk, ej heller rättatt utföra byggnadsverk. Densom med stöd av första stycket vill kopiera datorprogram i maskinläsbar formfår göra detta endast för sitt enskilda bmk och bara under fömtsättning att programmetär utgivet och att föriagan för kopieringen inte används i näringsverksamheteller offentlig verksamhet. Kopian får ej utnyttjas för annat ändamål. Avoffentliggjorda verk får enstaka exemplar framställas för enskilt bmk. Vadsålunda framtställts fär inte utnyttjas för annat ändamål. Vad som sägs i förstastycket medför irue rätt att för eget bmk låta någon annan framställa bmksföremåleller skulpturer eller genom konstnärligt förfarande efterbilda andrakonstverk, och ime heller rätt att utföra byggnadsverk eller framställa datorprogram. Överlåtelse av rätten attutnyttja ett datorprogram innefattar rätt att framställa sädana exemplar av programmetoch göra sådana anpassningar i exemplaren som behövs för den medgivnaanvändningen samt att framställa reservexemplar och exemplar som behövs frånskyddssynpunkt. Sådana exemplar får inte utnyttjas för annat ändamäl och fårinte heller användas när rätten att utnyttja programmet har upphört. Densom har rätt att använda ett datorprogram får framställa sådana exemplar avprogrammet och göra sådana ändringar i programmet som är nödvändiga för att hanskall kunna använda programmet för dess avsedda ändamäl. Detta gäller ävenrättelse av fel. Densom har rätt att använda ett datorprogram får framställa ett säkerhetsexemplarav programmet, om detta är nödvändigt för den aktuella användningen av programmet. Exemplarsom framställs med stöd av första eller andra stycket fär inte utnyttjas förandra ändamål och får inre heller användas när rätten att utnyttja programmethar upphön. Den som har rätt an använda ett datorprogram får iaktta, undersökaeller prova programmets fiirtktion för att fastställa de idéer och principersom Ugger bakom programmets olika detaljer. Detta gäller under fömtsättning andet sker vid sådan laddning, visning på skärm, köming, överföring eller lagringav programmet som han har rän att utföra. Avtalsvillkorsom inskränker användarens rän enligt aruira och fiärde styckena är ogiltiga. Återgivningav ett datorprograms kod eller översättning av kodens form är tillåten omåtgärdema krävs för att få den information som är nödvändig för an uppnå samverkansförmågamellan programmet och ett annat program. Detta gäller dock endast underfömtsättning att följande villkor är uppfyllda: a)åtgärdema utförs av enperson som har rätt att använda programmet eller för hans räkning av en personsom han har givit rätt att utföra åtgärderna, b)den information som ärnödvändig för att uppnå samverkans-förmåga har inte tidigare varit lättåtkomlig för de i punkt a angivna 1992/93:48 Bilaga 3 c)åtgärdema är begränsade till de delar av originalprogrammet som är nödvändigaför att uppnå sam verkansförmåga. Bestämmelsema i första stycket innebär imeatt informationen får: a)användas för andraändamål än att uppnå den avsedda samverkansförmägan, b)överlämnas till andrapersoner, utom när detta är nödvändigt för att uppnå den avsedda samverkansförmägan, c) användasför utveckUng, till verkning eller marknadsföring av ett datorprogram som i förhällande till det skyddade programmet har en väsentligen likanad uttrycksform, eller d) användasför andra åtgärder som utgör intrång i upphovsrätten. Avtalsvillkor som inskränker an vändarens rätt enligt denna paragraf är ogiltiga. Prop.1992/93:48 Bilaga 3 Sedan ett litterärt ellermusikaliskt verk har utgivits, får exemplar, som omfattas av utgivningen,spridas vidare och visas offentligt. Exemplar av musikaliska verk får dockinte utan upphovsmannens samtycke tillhandahållas allmänheten genom uthymingeller annan därmed jämförlig rättshandling. Detsamma gäller exemplar avdatorprogram i maskinläsbar form. Sådana exemplar får inte heller utan upphovsmannenssamtycke lånas ut till allmänheten. Sedan ett litterärteller musikaliskt verk har utgivits, får exemplar, som omfattas av utgivningen,spridas vidare och visas offentiigt. För exemplar av datorprogram gäller istället att sådan spridning och visning är tUlåten när exemplaret medupphovsmannens samrycke har överlåtits. Exemplar av musikaliska verk och avdatorprogram får dock inte utan upphovsmannens samtycke tillhandahållasallmänheten genom uthyming eller annan därmed jämföriig rättshandling.Exemplar av datorprogram i maskinläsbar form får inte heller lånas ut tillallmänheten utan sådant samtycke. 27 Upphovsrätt mä, med den begränsning som följer av vad i 3 § sägs, helt eller delvis överlåtas. Överlåtelseav exemplar innefattar icke överlåtelse av upphovsrätt. I fråga om beställdporträttbild äger upphovsmannen dock icke utöva sin rätt utan tillstånd avbeställaren eller, efter dennes död, av hans Upphovsrättmä, med den begränsning som följer av vad i 3 § sägs, helt eller delvisöverlåtas. Överlåtelse av exemplar innefattar icke överlåtelse av upphovsrätt.I fråga om beställd porträttbild äger upphovsmannen dock icke utöva sin rättutan tillstånd av beställaren eller, efter dennes död, av hans efterievandemake och arvingar. Beträffande överlåtelse avupphovsrätt i vissa särskilda avseenden föreskrivs i 30-40 a §§. Dessa berstämmelser tillämpas dock endast i den mån ej annat avtalats. efterlevandemake och arvingar. Beträffande överlåtelse av upphovsrätt i vissa särskildaavseenden föreskrivs i 30-40 §§. Dessa bestämmelser tillämpas dock endast iden mån ej annat avtalats. '1992/93:48Bilaga 3 Datorprogram skapade i anstäU ningsförhåUanden Upphovsrättentill en datorprogram, som skapas av en arbetstagare i anställningsförhållandeeller efter instruktioner av arbets givaren, övergår till arbetsgivaren såvidainte något annat har avtalats. Den som beträffande ettlitterärt eller konstnärligt verk vidtager åtgärd, som innebär intrång i dentill verket Jämlikt 1 och 2 kap. knutna upphovsrätten eller som strider motföreskrift enligt 41 § andra stycket eller mot 50 §, döms, om det sker uppsåtligeneller av grov oaktsamhet, till böter eller fängelse i högst . Sammalag vare, om någon till riket för spridning till allmänheten inför exemplar avverk, där exemplaret framställts utom riket under sådana omständigheter, atten dylik framställning här i riket skulle hava varit straffbar enligt vad /första stycket sägs. Förförsök eller förberedelse till brott som avses i första och andra styckena dömstill ansvar enligt 23 kap. . Den som beträffande ettlitterärt eller konstnärligt verk vidtar åtgärder, som innebär intrång i dentill verket enligt 1 och 2 kap. knutna upphovsrätten eller som strider motföreskrift enligt 41 § andra stycket eller mot 50 §, döms, om det skeruppsåtligen eller av grov oaktsamhet, till böter eller fängelse i högst . Den som för enskiU bmkkopierar datorprogram som är utgivet eller överlåtet och inte används i näringsverksamheteller offentUg verksamhet skaU inte dömas tdl straff. Vad som sägs iförstastycket gäller ocksä, om nägon till riket för spridning till aUmänheten införexemplar av verk, där exemplaret framställts utom riket under sädana omständigheter,att en sådan framställning här i riket skulle ha varit straffbar enligt vad somsägs i det stycket. Förförsök eller förberedelse till brott som avses i första och tredje styckenadöms till ansvar enligt 23 kap. . Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Bilaga3 57 a % Lagrådsremissens Den som i annat faU än som avses lagförslag / 53 § säljer, hyr uteller för försäljning, uthyming eller annat förvärvssyfte innehar etthjälpmedel som är avsett endast för att underlätta olovligt bontagande ellerkringgående av en anordning som anbringats för att skydda en datorprogram motolovUg exemplarframställning, döms till böter eller fångelse i högst sexmånader. 1.Denna lag träder i kraft den 1januari 1993. 2.Lagen tillämpas även på verksom har tillkommit före i kraftträdandet utom såvitt gäller åtgärder somvidtagits eller rättigheter som förvärvats . Vad som föreskrivs omverk gäller också framföranden, upptagningar och utsändningar som avses i 45,46 och 48 §§ samt arbete som avses i 49 §. Utdragur protokoll vid sammanträde Närvarande:f. d. regeringsrådet , justitierådet ,regeringsrådet . Enligtprotokoll vid regeringssammanttäde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande överförslag till lag om skydd för kretsmönster för halvledarprodukter, m. m. Förslagenhar inför lagrådet föredragits av hovrättsassessora ochkammartättsassessora . Förslagenföranleder följande yttrande av lagrådet: Förslaget till lag om skyddför kretsmönster för halvledarprodukter Denreglering som föreskrivs i EG:s direktiv om rättsligt skydd för kretsmönster ihalvledarprodukter (87/54/EEG) skiljer sig enligt remissprotokollet säväsentiigt frän kretsmönstedag att det är motiverat att ersätta dennamed en helt ny lag. Detremitterade lagförslaget aktualiserar till en böijan en övergripande fråga avterminologisk art, nämligen hur man i författningen skall beskriva föremåletför de olika åtgärder - mångfaldigande, import och spridning -som ryms inomensamrätten till ett kretsmönster. I1986 års lag görs i första hand skillnad mellan kretsmönstret som sådant och"exemplar" av kretsmönstret. Det senare uttrycket är avsett att ha envid omfattning och inbegripa bl. a. ritningar och avbildningar av mönstret,förlagor (s. k. masker) samt halvledarprodukter (chips) i vilka mönstret ingår(prop. 1986/87:49 s. 18 och 20). Som föremål för spridning anges i 1 och 3 §§samma lag också "produkter som mönstret ingår i". Därmed avsesklockor, miniräknare eller större produkter som innehåller ett chips med detaktuella kretsmönstret (a. prop. s. 20). Iartikel 5 i EG-direktivet anges kortfattat vilka ätgärder ensamrätten till ettkretsmönster skall omfatta. Vidare ges föreskrifter om bl. a. konsumtion.Föremålet för import och kommersiellt utnyttjande beskrivs i punkt 1 a) som"ett kretsmönster eller en halvledarprodukt som har tillverkats medutnyttjande av kretsmönster". Enligt punkt 5 skall ensamrätten under därangivna fömtsättningar anses konsumerad när "kretsmönstret ellerhalvledarprodukten" släppts ut pä marknaden. Den i 1986 ärs lag gjordadistinktionen mellan kretsmönstret och "exemplar" av detta harsåledes ingen motsvarighet i direktivet. Detsamma gäller det i lagen användauttrycket "produkter som mönstret ingär i". Terminologini det remitterade lagförslaget bygger i det nu aktuella hänseendet väsentiigenpå lag. och"exemplar" av detta upprätthålls sålunda i bl. 2 § 1. och 2., 5-8§§ Prop. 1992/93:48 och 10 §. Vidare återkommer uttrycket "produkter somkretsmönstret ingår Bilaga 4 i" bäde i bestämmelsen om spridningsrätt i 2§ och i konsumtionsregeln i 6 §. Den nya bestämmelsen i 2 § om import beskriverdäremot importföremålet som "kretsmönstret eller en halvledarprodukt somhar tillverkats med utnyttjande av kretsmönsttet", dvs. med ett uttrycksom synes ha hämtats frän artikel 5 i direktivet. Enmer enhetiig terminologi skulle vara att föredra. Vid valet av terminologi görsig olika synpunkter gällande. Det är ä ena sidan angeläget att lagen i dettahänseende ansluter så nära till direktivet att risken för betydande avvikelseri sak elimineras. Det bör å andra sidan noteras att den nya lagen - liksom förövrigt också 1986 ärs lag - delvis har ett vidare innehåll än direktivet ochatt det för regleringen av vissa frågor som inte närmare behandlas i direktivetär en fördel att behålla distinktionen mellan kretsmönstret som sådant och"exemplar" av detta. Det senast sagda gäller bl. a. regleringen i 7och 8 §§. Dessatill synes motstrida synpunkter låter sig i själva verket förenas. Det framstårpå gmnd av sammanhanget som uppenbart att direktivets beskrivning av föremåletför import, kommersiellt utnyttjande och åtgärder som leder till konsumtionomfattar inte endast halvledarprodukter som tillverkats med utnyttjande avmönstret utan också andra "exemplar" av mönstret, t. ex. ritningaroch avbildningar. Det bör således vara möjligt att i 2 och 6 §§ i den nya lagenbeskriva föremålet för import och spridning till allmänheten med uttrycket"exemplar av kretsmönstret" utan att riskera nägon awikelse i sakfrän direktivet. Ett sådant ordval ansluter bättre än det i remissen föreslagnatill lagens terminologi i övrigt. Pägmnd av det sagda förordar lagrådet att, vid beskrivningen i 2 § av föremåletför import och spridning till allmänheten, uttrycken "kretsmönsttet elleren halvledarprodukt som har tillverkats med utnyttjande av kretsmönstret"respektive "exemplar av kretsmönstret eller produkter som kretsmönstretingår i" ersätts med utttycket "exemplar av kretsmönsttet".Motsvarande ändring bör ske i 6 §. För att undanröja varje risk förmisstolkning bör det uttryckligen anges, lämpligen genom ett tilläggtill 2 §, att uttrycket "exemplar av kretsmönstret" avser även enhalvledarprodukt som har tiUverkats med utnyttjande av kretsmönstret. Denföreslagna punkt 2 i 2 § blir med detta tillägg överflödig och bör utgä. Medanledning av vad som i förarbetena till 1986 ärs lag uttalades om spridningenav klockor, miniräknare och andra "produkter som mönsttet ingår i"bör tilläggas att det av lagrådet förordade uttrycket "exemplar avkretsmönsttet" inte utesluter att den nya lagens bestämmelser om importoch spridning tillämpas pä produkter som - vid sidan av andra beståndsdelar -innehåller en halvledarprodukt med ett skyddat kretsmönster. Den närmareavgränsningen i detta hänseende får göras i rättstillämpningen med beaktande avbl. a. rättsutvecklingen inom EG. Lagenbör vidare pä nägra punkter underkastas redaktionella justeringar, i följdvarav lagen i berörda delar enligt lagrådets förslag fär den lydelse somframgår av bilagan till lagrådets protokoll. Prop.1992/93:48 Förslaget tiU lag ora ändring i patentlagen (1967:837) Bilaga4 Enligtpunkt 2 av övergångsbestämmelseraa fär regeringen möjlighet att föreskriva attden nya bestämmelsen om regional konsumtion i 3 § ttedje stycket 2) under enövergångstid inte skall gälla för vissa produkter som förts ut på marknaden iFinland respektive . Lagrådet anser att den avsedda innebörden kommertill klarare uttryck om bestämmelsen formuleras om enligt följande. 2.Intill den dag regeringen särskilt bestämmer skall, vid tillämpning av den nyabestämmelsen i 3 § ttedje stycket 2), den omständigheten att Uvsmedel ellerläkemedel bringats i omsättning i eller att läkemedel bringats iomsättning i inte anses innebära att produkten ifråga bringats iomsättning inom det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Vad nu sagts gällerdock endast i fräga om produkter som åtnjuter patentskydd i på annangmnd än att de utgör alster som tillverkats enligt ett patentskyddatförfarande. Förslagettill lag om ändring i mönsterskyddslagen (1970:485) Förslagetlämnas utan erinran. Förslagettill lag om ändring i växtförädlarrättslagen (1971:392) Enligtdessa paragrafer överklagas växtsortnämndens beslut till jordbmksverket ochjordbmksverkets beslut till regeringsrätten. På gmnd av reglema iförvaltningsprocesslagen erfordras inte något prövningstillstånd försakprövning i regeringsrätten. Detta strider mot de principer som tillämpasför regeringsrättens roll i instanskedjan. En motsvarande ordning gäller endastför de beslut enligt ålderdomliga, delvis obsoleta bestämmelser, som räknasupp i 2 § lagen (1971:309) om behörighet för allmän förvaltningsdomstol attpröva vissa mål. Frågan har inte behandlats i betänkandet (SOU 1991:106)Domstolama inför 2000-talet, och något mäl enligt växtförädlartättslagen tordeinte ha förekommit i regeringsrätten. En ändring av paragrafema i enlighethärmed bör vidtas i samband med behandlingen av det nämnda betänkandet eller avannat lagstiftningsärende. Förslagettill lag om ändring i varumärkeslagen (1960:644) Konsumtionav de rättigheter som är knutna till ett varumärke Artikel7.1 i EG-direktivet (89/104/EEG) anses inte böra föranleda nägon lagstiftningsåtgärd. Detta motiveras huvudsakligen med att (punkt 4 c. i bilaga XVII), som innehåller en till EES anpassad regel av eljest samma lydelse som nämnda artikel, endast kräver EES-regional .~ konsumtion,att i redan gäller global konsumtion och att en sådan Prop. 1992/93:48bör behållas (avsnitt 6.2.7 i remissen). synes remissen emellertidBilaga 4 godta att det får anses oklart om en global konsumtion är förenlig meddirektivet. Mot införandet av en bestämmelse i vammärkeslagen som är utformad inära anslutning till regel och direktivets artikel anförs att detskulle te sig egendomligt att införa en konsumtionsbestämmelse vars innebördär oklar. mening synes det visserligen tveksamt om direktivets text, och därmedEES-avtalets motsvarande regel, ger stöd för annan uppfattning omkonsumtionsregelns innebörd än den remissen tagit till utgängspunkt. Rentsakligt, särskilt frän konkurrensrättslig utgängspunkt, synes också goda skältala för att en global konsumtion skall gälla.