prop · GF0385 · 1992-01-01 00:00:00 — Utfärdande av bevis för ledamot och ersättare 36 §För den som har blivit vald till ledamot av kyrkomötet eller till ersättare skall genast utfärda ett bevis om detta. I beviset skall anges den valdes namn samt för vilken tid och valkrets han har blivit vald. Beviset skall sändas till den valde samt till valprövningsnämnd och kyrkomötets ordförande. Utdrag ur protokollet från valförrättningen gäller som bevis. Granskning av ledamöters och ersättares bevis 37 §Riksdagens valprövningsnämnd skall granska bevisen för ledamöterna av kyrkomötet och deras ersättare och därvid pröva om bevisen har blivit utfärdade i enlighet med 36 §. Granskningen skall vara avslutad senast dagen före kyrkomötets första sammanträde eller, i fråga om bevis som kommer in till valprövningsnämnden under kyrkomötets valperiod, så snart det kan ske. Berättelse om granskningen skall genast överlämnas till kyrkomötets ordförande. skall i berättelsen anteckna om något har förekommit som ger anledning att ifrågasätta någon ledamots eller ersättares behörighet. Hur man överklagar val och beslut 38 §Val av ledamöter av kyrkomötet och deras ersättare samt beslut varigenom en ersättare har utsetts till ledamot får överklagas hos valprövningsnämnd. 39 §Skrivelsen med överklagandet skall ges in till efter det att valet avslutades. Om skrivelsen har kommit in till valprövningsnämnd inom överklagandetiden men till först därefter, skall överklagandet ändå prövas. Bestämmelserna om inhibition i 29 § förvaltningslagen (1986: 223) gäller inte val av ledamöter av kyrkomötet och deras ersättare. 40 §Den som vill överklaga valet har rätt att hos genast få utdrag av protokoll eller andra handlingar över förrättningen. Hur överklagandena kungörs och handläggs 41 §Domkapitlet skall möjligt efter överklagandetidens utgång kungöra samtliga överklaganden och sända skrivelserna Kungörelsen skall införas i minst en ortstidning inom valkretsen. I kungörelsen skall anges inom vilken förklaring över överklagandena skall ha kommit in till valprövningsnämnden. 42 §Domkapitlet skall skyndsamt yttra sig över överklagandena till valprövningsnämnd. Bestämmelserna i 27 och 28 §§ förvaltningslagen (1986: 223) om omprövning av beslut skall inte tillämpas. 43 §Vid handläggningen och prövningen av överklaganden som avses i 38 § tillämpas 15 kap. 6, 7 och 9 §§ vallagen (1972: 620). Tillträde till uppdrag som ledamot och ersättare 44 §Den som har valts till ledamot av kyrkomötet utövar sitt uppdrag även om valet har överklagats. Om valet ändras, skall den nya ledamoten inta sin plats så snart ändringen har kungjorts. Vad som i första och andra styckena har sagts om en ledamot gäller också för en ersättare. 47 kap. Proportionellt valsätt vid kyrkliga val Inledande bestämmelser 1 §Följande val skall vara proportionella under de förutsättningar som anges i 2 §: 1. val av ledamöter och suppleanter i indelningsdelegerade enligt 9 kap. 3 §, 2. val av ledamöter och suppleanter i arbetsutskottet eller i en kommitté enligt 9 kap. 15 §, 3. val av ledamöter och suppleanter i församlingsdelegerade enligt 15 kap. 4 §, 4. val av ledamöter och suppleanter i kyrkoråd och övriga nämnder i församlingar enligt 17 kap. 6 och 29 §§, 5. val av ledamöter och suppleanter i kyrkoråd och övriga nämnder i kyrkliga samfälligheter enligt 18 kap. 3 §, 6. val av revisorer och revisorssuppleanter enligt 20 kap. 1 §, 7. val av ledamöter och suppleanter i stiftsstyrelsen och övriga nämnder i stiftsssamfälligheter enligt 25 kap. 3 och 7 §§, 8. val av ledamöter och suppleanter i egendomsnämnden enligt 26 kap. 2 §, 9. val av ledamöter och ersättare i organ som tillsätts av kyrkomötet enligt 29 kap. 27 §, 10. val av ledamöter och suppleanter i tillsättningsnämnd enligt 35 kap. 6 §, 11. val av ledamöter och ersättare i domkyrkorådet i enligt 39 kap. 6 §, 12. val av elektorer och ersättare för dessa vid val av ledamöter och suppleanter i stiftsfullmäktige enligt 43 kap. 8 och 9 §§, 13. val av ledamöter och suppleanter i stiftsfullmäktige enligt 43 kap. 15 §, 14. val av lekmannaledamöter och suppleanter för dessa i domkapitel enligt 44 kap. 17 §, 15. val av elektorer och suppleanter för dessa vid biskopsval enligt 45 kap. 5 och 6 §§, 16. val av elektorer och ersättare för dessa vid val av ledamöter och ersättare i kyrkomötet enligt 46 kap. 15 och 16 §§, 17. val av ledamöter och ersättare i kyrkomötet enligt 46 kap. 25 §. När ett val skall vara proportionellt 2 §Ett val skall vara proportionellt, om det begärs av minst så många väljande som motsvarar den kvot som man får om antalet närvarande ledamöter eller elektorer delas med det antal personer som valet avser, ökat med 1. Om kvoten är ett brutet tal, skall den avrundas till närmast högre hela tal. Förfarandet vid valet Biträdande valförrättare 3 §Vid valet skall de väljande bland sig utse ett tillräckligt antal personer att biträda ordföranden eller den som annars skall förrätta valet (valförrättaren) vid valförrättningen. Valsedlarna 4 §Valet skall ske med slutna valsedlar. 5 §Valsedlarna skall vara enkla och omärkta samt lika till storlek, material och färg. 6 §På valsedlarna skall det finnas en gruppbeteckning. Gruppbeteckningen skall anges som en beteckning i ord för en viss grupp av de väljande eller för en viss meningsriktning. 7 §Om valsedeln upptar namn på fler än en person, skall namnen tas upp i en följd under varandra och förses med nummer som visar ordningen mellan dem. Varje person skall anges på ett sådant sätt att det klart framgår vem som avses. Om det behövs bör någon form av identifieringsuppgift sättas ut vid namnet. 8 §En valsedel är ogiltig, om den 1. saknar gruppbeteckning, 2. upptar mer än en gruppbeteckning, 3. inte är enkel, eller 4. är försedd med något kännetecken som uppenbarligen har blivit anbragt på valsedeln med avsikt. 9 §Ett namn på en valsedel skall anses obefintligt om 1. personen inte är valbar, 2. namnet är överstruket, 3. det inte klart framgår vem som avses, eller 4. ordningen mellan namnet och något annat namn på valsedeln inte klart framgår. Om valsedeln upptar flera namn än som valet avser, skall det eller de sista övertaliga namnen anses obefintliga. Avbrutna valförrättningar 10 §Om valförrättningen inte kan slutföras eller det av någon annan anledning är nödvändigt, får valförrättaren, när valsedlarna har avlämnats, bestämma att förrättningen skall fortsätta och avslutas en annan dag. Beslutet om tid och plats för den fortsatta valförrättningen skall genast tillkännages de väljande, men behöver inte kungöras särskilt. 11 §När valförrättningen skall fortsätta en annan dag skall bland de väljande utses minst två personer att som vittnen närvara vid den fortsatta valförrättningen. De avlämnade valsedlarna skall förvaras i en valurna. Valurnan skall förseglas i närvaro av de båda vittnena. Valförrättaren skall därefter se till att valurnan förvaras på en säker plats. 12 §När valförrättningen fortsätter efter ett avbrott skall valförrättaren i närvaro av vittnena särskilt kontrollera att förseglingen till valurnan inte har brutits. Sammanräkning av rösterna Allmänna bestämmelser 13 §Sedan valsedlarna har avlämnats skall de giltiga valsedlarna ordnas i grupper. Inom varje valsedelsgrupp skall ordningen mellan namnen bestämmas. När ordningen mellan namnen i varje valsedelsgrupp har bestämts skall platserna fördelas mellan grupperna. Valsedelsgrupper 14 §Valsedlar med samma gruppbeteckning bildar en valsedelsgrupp. Ordningen inom varje valsedelsgrupp 15 §Ordningen mellan namnen inom varje valsedelsgrupp skall bestämmas genom särskilda sammanräkningar, i den utsträckning sådana behövs. 16 §Efter varje sammanräkning skall det namn som enligt 18 § har fått det högsta röstetalet föras upp på en lista för valsedelsgruppen, det ena under det andra. Namnen gäller i den ordningsföljd som de har blivit uppförda på listan. 17 §Vid varje sammanräkning gäller en valsedel bara för ett namn. Valsedeln gäller för det namn som står först på valsedeln, så länge detta namn inte har förts upp på listan. Därefter gäller valsedeln för det namn som står näst efter det namn som redan har förts upp på listan. 18 §En valsedel som gäller för sitt första namn räknas som en röst. När den gäller för sitt andra namn räknas den som en halv röst. En valsedel som gäller för sitt tredje namn räknas som en tredjedels röst, och så vidare efter samma grund. Fördelningen av platser mellan valsedelsgrupperna 19 §Avser valet bara en plats, skall platsen tillfalla den som står främst på listan för den valsedelsgrupp som har fått flest röster. 20 §Avser valet flera platser, skall platserna fördelas mellan valsedelsgrupperna. Platserna fördelas en i taget. Den grupp som för varje gång får det högsta jämförelsetalet enligt 22 § tilldelas platsen. 21 §För varje gång en valsedelsgrupp tilldelas en plats skall den genast besättas med den som enligt gruppens lista står närmast i tur att få platsen. Detta gäller också om den som är berättigad till platsen redan har fått en plats från en eller flera andra grupper. 22 §Jämförelsetalet för en grupp är lika med det antal röster som valsedelsgruppen har fått, så länge gruppen inte har blivit tilldelad någon plats. För varje gång som en grupp har tilldelats en plats, skall jämförelsetalet beräknas så att gruppens röstetal delas med det tal som motsvarar det antal platser som gruppen har tilldelats, ökat med 1. Om en person har fått platser från två valsedelsgrupper, skall vardera platsen dock bara anses som en halv plats vid beräkningen av det antalet platser som har delats ut. Om någon har fått platser från tre grupper, skall varje sådan plats räknas som en tredjedels plats, och så vidare efter samma grund. 23 §Om valet av ledamöter av kyrkomötet och deras ersättare sker i ett sammanhang, skall jämförelsetalet för valsedelsgrupperna beräknas på nytt enligt 22 § när platserna för ersättarna skall fördelas mellan grupperna. Därvid skall bortses från namn på personer som har utsetts till ledamot. 24 §Om en valsedelsgrupp har tilldelats platser så som motsvarar antalet namn på gruppens lista skall gruppen inte längre räknas vid den fortsatta fördelningen. Lika röstetal eller jämförelsetal 25 §Vid lika röstetal eller jämförelsetal skall avgörandet ske genom lottning. Inträdesordningen för ersättare och suppleanter 26 §När ersättare eller suppleanter har utsetts genom proportionella val skall de tjänstgöra enligt följande: 1. Den som har utsetts från en valsedelsgrupp med samma beteckning som den grupp från vilken ledamoten är vald, har företräde framför andra ersättare eller suppleanter. Av andra ersättare eller suppleanter har den företräde som har utsetts från en grupp med högre röstetal. Inom samma grupp har den företräde vars namn har blivit tidigare uppfört på gruppens lista enligt 16 §. Den som har blivit tilldelad en plats från två eller flera grupper, skall anses vald för den grupp från vilken han först blev tilldelad platsen. /1/ Senaste lydelse 1988: 257. /2/ Senaste lydelse av 1 § 1988: 188. /3/ Senaste lydelse av lagens rubrik 1972: 231. /4/ Senaste lydelse 1988: 189. /5/ Lagen omtryckt 1973: 437. Senaste lydelse av lagens rubrik 1977: 191. /6/ Senaste lydelse 1990: 353. /7/ Senaste lydelse 1990: 353. /8/ Lagen omtryckt 1983: 578. Senaste lydelse av lagens rubrik 1975: 653. /9/ Senaste lydelse 1988: 191. /10/ Senaste lydelse 1988: 193. /11/ Lagen omtryckt 1987: 1335. Senaste lydelse av lagens rubrik 1988: 195. /12/ Senaste lydelse 1988: 195. /13/ Lagen omtryckt 1983: 438. Senaste lydelse av 2 § 1988: 196. /14/ Lagen omtryckt 1987: 1000. /15/ Lagen omtryckt 1989: 935. /16/ Senaste lydelse av 1 kap. 5 § 1988: 200 2 kap. 2 § 1988: 200. /17/ Lagen omtryckt 1989: 713. /18/ Senaste lydelse 1988: 201. Bilaga 19 1 Förslag till Lag om införande av kyrkolagen (1992: 000) Härigenom föreskrivs följande. Allmänna bestämmelser 1 §Kyrkolagen (1992: 000) och denna lag träder i kraft . 2 §Genom kyrkolagen (1992: 000) upphävs med den begränsning som följer av denna lag följande författningar: 1. kyrkolagen (1686: 0903), 2. konung brev med privilegier för tyska församlingen i , 3. drottning brev med privilegier för tyska eller i , 4. kungliga brevet angående lördagspredikningar i , 5. kungörelsen om kyrkomusikens fortfarande , 6. cirkulärbrevet angående Riksens Ständers underdåniga hemställan om tillåtelse för församlingarna att med deras kyrkoherdar överenskomma om tiden för gudstjänsternas början, 7. kungl. brev (1840: 46) angående Finska nationella församlingens i fortfarande, samt om regleringen av dess angelägenheter, 8. kungörelsen (1841: 10) angående fastställd gränsdragning emellan de territoriella och de icke-territoriella församlingarna i huvudstaden, 9. förordningen (1855: 32 s. 3) angående ändring i vissa delar av kyrkolagens stadganden om prästmöte, 10. förordningen (1855: 61 s. 12) om avskaffande av kyrkoplikt, 11. förordningen (1859: 53 s. 1) angående förklaring av 3 kap. 4 § och ändring av 11 kap. 11 § kyrkolagen, 12. förordningen (1861: 19 s. 1) angående jämkning i gällande föreskrifter om tiden för begående av nattvard, 13. förordningen (1864: 55 s. 1) angående ändring av 3 kap. 2 § kyrkolagen jämte förklaring av 3 § i samma kap., 14. kungl. brev till befallningshavanden i angående indelning i i territoriella församlingar m.m. samt lönereglering för prästerskapet därstädes, 15. lagen (1893: 86 s. 1) angående prästedens utbytande mot ett löfte, 16. lagen (1909: 16 s. 5) innefattande ändring i 12 kap. 3 § kyrkolagen, 17. lagen (1910: 29 s. 1) innefattande ändring i gällande stadganden om nattvardsgång, 18. lagen (1916: 92) innefattande ändring i gällande stadganden om nattvardsgång, 19. lagen (1921: 589) angående upphävande av vissa delar av kyrkolagen, 20. lagen (1946: 778) om tillägg till kap. 3 kyrkolagen, 21. lagen (1948: 489) om tillägg till kyrkolagen, 22. lagen (1963: 633) om biskopsval, 23. förordningen (1965: 729) med vissa bestämmelser om anställning som präst, 24. lagen (1972: 229) om kyrkliga indelningsdelegerade, 25. lagen (1976: 610) med bemyndigande att meddela föreskrifter om anställning av präst i , 26. lagen (1979: 926) om tystnadsplikt för präst inom , 27. lagen (1982: 377) om tillfällig upplåtelse av kyrka, 28. lagen (1982: 942) om , 29. lagen (1982: 943) om kyrkomötet, 30. församlingslagen (1988: 180), 31. domkapitelslagen (1988: 181), 32. kyrkofondslagen (1988: 182), 33. lagen (1988: 183) om förvaltningen av kyrklig jord, 34. prästanställningslagen (1988: 184), 35. kyrkliga indelningslagen (1988: 185), 36. lagen (1989: 8) om kyrkomusiken i . 3 §Om det i lag eller annan författning hänvisas till föreskrifter som har ersatts genom bestämmelser i kyrkolagen (1992: 000) eller denna lag tillämpas i stället de nya bestämmelserna. Övergångsbestämmelser till 11 kap. kyrkolagen 4 §Om beslutanderätten i en icke-territoriell församling med över 500 röstberättigade kyrkomedlemmar enligt äldre föreskrifter har utövats av kyrkostämma, skall utan hinder av bestämmelserna i 11 kap. 9 § kyrkolagen (1992: 000) beslutanderätten fortfarande utövas av kyrkostämma. Kyrkostämman får dock besluta att församlingens beslutanderätt i stället skall utövas av kyrkofullmäktige. I fråga om kyrkostämmans beslut tillämpas bestämmelserna 11 kap. 13 § kyrkolagen. Övergångsbestämmelser till 17 kap. i den nya kyrkolagen 5 §För varje icke-territoriell församling skall kyrkofullmäktige eller kyrkostämman utse kyrkoråd enligt bestämmelserna i 17 kap. kyrkolagen (1992: 000). Kyrkoråd utses av kyrkofullmäktige före utgången av december månad och av kyrkostämma före utgången av november månad. Uppdragen för ledamöter i kyrkoråd och suppleanter för dessa som har utsetts enligt äldre bestämmelser gäller till och med utgången av . Övergångsbestämmelser till 23 kap. i den nya kyrkolagen {pac}6 §Bestämmelserna i 23 kap. kyrkolagen (1992: 000) skall tillämpas bara på sådana icke-territoriella församlingar som ingick i en stiftssamfällighet. Övergångsbestämmelser till 27 kap. i kyrkolagen 7 §Punkten 3 i övergångsbestämmelserna till domkapitelslagen (1988: 181) skall fortfarande gälla. 8 §Var och en av kyrkoråden i domkyrkoförsamlingarna i , , , , och stift skall före utgången av utse en sådan lekmannaledamot och ersättare för denne som enligt bestämmelserna i 27 kap. 6 § kyrkolagen (1992: 000) skall ingå i domkaptlet vid handläggningen av ärenden som rör . Valet gäller till dess att respektive kyrkoråd förrättar nytt val under nästa valperiod. Övergångsbestämmelser till 35 kap. i kyrkolagen 9 §Om förfarandet för tillsättning av en prästtjänst i ett icke-territoriellt pastorat har påbörjats före , skall tillsättningsärendet handläggas enligt äldre bestämmelser. 10 §Första och efter lagens ikraftträdande som en tjänst som kyrkoherde blir ledig i andra icke-territoriella pastorat än , tillsätts den av kyrkorådet. 11 §Den turordning som enligt äldre bestämmelser har varit avgörande för hur en kyrkoherdetjänst tillsätts ändras inte genom kyrkolagen (1992: 000). 12 §Utan hinder av bestämmelserna i 35 kap. kyrkolagen (1992: 000) får regeringen var tredje gång en kyrkoherdetjänst blir ledig i ett pastorat tillsätta tjänsten genom att till denna förflytta en präst som är anställd med fullmakt. Sådan förflyttning får ske endast om det är nödvändigt av organisatoriska eller andra synnerliga skäl. Vid en tillsättning som sagts skall i övrigt alltjämt tilllämpas bestämmelserna i 37--39 §§ lagen (1957: 577) om prästval. Övergångsbestämmelser till 38 kap. i kyrkolagen 13 §Punkterna 4--6 i övergångsbestämmelserna till lagen (1989: 8) om kyrkomusiken i skall fortfarande gälla. Övergångsbestämmelser till 42 kap. i kyrkolagen 14 §Föreskrifterna i 8 § 4 kyrkofondslagen (1988: 182) skall fortfarande gälla, såvitt avser kostnader för försäkringsförmåner som utgår för andra kyrkomusiker än skolkantorer och för vilka statlig grupplivförsäkring gäller . 2Lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 36 kap. 5 § skall ha följande lydelse. 36 kap. 5 § Den som till följd av 2 kap. 1 eller 2 § eller 3 kap. 1 § sekretesslagen (1980: 100) eller någon bestämmelse, till vilken hänvisas i något av dessa lagrum, inte får lämna en uppgift får inte höras som vittne om denna utan tillstånd från den myndighet i vars verksamhet uppgiften har inhämtats. Advokater, läkare, tandläkare, barnmorskor, sjuksköterskor, psykologer, psykoterapeuter, kuratorer vid familjerådgivningsbyråer, som drivs av kommuner, landstingskommuner, församlingar eller kyrkliga samfälligheter, och deras biträden får höras som vittnen om något som i denna deras yrkesutövning anförtrotts dem eller som de i samband därmed erfarit, endast om det är medgivet i lag eller den, till vars förmån tystnadsplikten gäller, samtycker till det. Den som till följd av 9 kap. 4 § sekretesslagen inte får lämna uppgifter som avses där får höras som vittne om dem endast om det är medgivet i lag eller den till vars förmån sekretessen gäller samtycker till det. Rättegångsombud, biträden eller försvarare får höras som vittnen om vad som anförtrotts dem för uppdragets fullgörande endast om parten medger det. Utan hinder av vad som sägs i andra eller tredje stycket är andra än försvarare skyldiga att vittna i mål angående brott, för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse . Om tystnadsplikt för präst inom är särskilt stadgat. inom annat trossamfund än eller den som i sådant samfund intar motsvarande ställning får inte höras som vittne om något som han vid enskilt skriftermål eller under själavårdande samtal i övrigt har erfarit. Om tystnadsplikt för den som i ordning har vigts till det kyrkliga ämbetet finns föreskrifter i 33 kap. kyrkolagen (1992: 000). Den som inom annat trossamfund än är präst eller den som i sådant samfund intar motsvarande ställning får inte höras som vittne om något som han eller hon har erfarit under bikt eller själavårdande samtal. Den som har tystnadsplikt enligt 3 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen, 9 § radioansvarighetslagen (1966: 756), 1 § lagen (1982: 460) om ansvarighet för närradio, 11 eller 16 § lagen (1982: 521) om ansvarighet för radio- och kassettidningar eller 2 § lagen (1985: 1057) om ansvarighet för lokala kabelsändningar får höras som vittne om förhållanden som tystnadsplikten avser endast i den mån det föreskrivs i nämnda paragrafer. Om någon enligt vad som sägs i denna paragraf inte får höras som vittne om ett visst förhållande, får vittnesförhör inte heller äga rum med den som under tystnadsplikt biträtt med tolkning eller översättning. Denna lag träder i kraft . 3 Förslag till Lag om ändring i lagen (1951: 691) om viss lindring i skattskyldigheten för den som icke tillhör Härigenom föreskrivs att i 1 § lagen (1951: 691) om viss lindring i skattskyldigheten för den som icke tillhör orden "församlingslagen (1988: 180)" skall bytas ut mot "21 kap. kyrkolagen (1992: 000)". Denna lag träder i kraft . 4 Förslag till Lag om ändring i lagen (1955: 138) om proportionellt valsätt vid val inom landsting, kommunfullmäktige m.m. Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1955: 138) om proportionellt valsätt vid val inom landsting, kommunfullmäktige m.m. skall ha följande lydelse. 1 § Denna lag gäller proportionella val inom --landsting, --kommunfullmäktige, --kommunala indelningsdelegerade, --stiftsfullmäktige, --kyrkofullmäktige, --kyrkliga indelningsdelegerade, --kyrkostämma. Denna lag gäller när val skall vara proportionella inom --landsting, --kommunfullmäktige, --kommunala indelningsdelegerade, --landstingkommunal nämnd, --nämnd. Denna lag träder i kraft . 5 Förslag till Lag om ändring i lagen (1965: 269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. Härigenom föreskrivs att 1 och 4 a §§ lagen (1965: 269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. skall ha följande lydelse. 1 § Skattesatsen för kommuns och annan menighets uttag av skatt skall bestämmas i förhållande till det antal skattekronor och skatteören, som enligt skattemyndighetens beräkning kommer att påföras de skattskyldiga vid taxeringen det år skattesatsen skall fastställas, ökat med det antal skattekronor, som staten uppskattas skola tillskjuta enligt lagen (1988: 491) om skatteutjämningsbidrag. Om enligt 4 kap. 4 § andra stycket kommunallagen (1977: 179) eller 10 kap. 4 § tredje stycket församlingslagen (1988: 180) annan skattesats slutligt fastställts än den som har bestämts tidigare, skall den nya skattesatsen om möjligt bestämmas med hänsyn till det antal skattekronor och skatteören som har påförts de skattskyldiga vid taxeringen det år skattesatsen skall fastställas. Om enligt 4 kap. 4 § andra stycket kommunallagen (1977: 179) eller 19 kap. 5 § kyrkolagen (1992: 000) annan skattesats slutligt fastställts än den som har bestämts tidigare, skall den nya skattesatsen om möjligt bestämmas med hänsyn till det antal skattekronor och skatteören som har påförts de skattskyldiga vid taxeringen det år skattesatsen skall fastställas. 4 a § Församling är berättigad att under visst år av staten uppbära församlingsskatt med belopp som motsvarar vad som skulle utgå på grundval av antalet skattekronor och skatteören i församlingen enligt skattemyndighetens beslut enligt 4 kap. 2 § taxeringslagen (1990: 324) vid det föregående årets (taxeringsåret) taxering, beräknat efter den skattesats som har bestämts för året före taxeringsåret. Har skattskyldig enligt lagen (1951: 691) om viss lindring i skattskyldigheten för den som inte tillhör åtnjutit lindring i skattskyldigheten till församlingen, skall belopp, som församlingen annars skulle ha varit berättigad att uppbära av staten, nedsättas i motsvarande mån. Har enligt 10 kap. 4 § församlingslagen (1988: 180) annan skattesats slutligt fastställts än den som har bestämts tidigare, skall till grund för utbetalningen läggas den utdebitering som har bestämts i samband med att budgeten fastställdes.