prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — - emografiska samt Nordiska museethar vart och ett inom sitt verksamhetsområde uppgiften att vara ansvarsmuseura. De centtala museema har var för sig givit infördjupade anslagsframställningar för budgetåren 1993/94-1995/96. Riksantikvarieämbetetoch statens historiska museer Under1980-talel innebar riktiinjer och medelsanvisning från statsmaktemas sida enbetoning av den publikinriktade verksamheten. har utbyggnaden ochfömyelsen av infrastmkwren i samhället lett tUl omfattande arkeologiskaundersökningar och därmed en stor inströmning av fynd till museema. Denkommande treårsperioden måste fraraför allt inriktas på samlingamasomhändertagande, vård och konservering. Ett prioriterat område blir därvidutveckling av ADB-teknik dels för katalogisering, dels för bearbetning av delarkeologiska fyndmaterialet. Det är även angeläget att öka den museipedagogiskakorapetensen så att kunskapen i raaterialet kan göras tillgänglig, inte minstför de yngre museibesökama. vill hämtöver utvecklaansvarsmuseirollen bl.a. genom att skapa nya former för kontakt raed t. ex.länsmuseeraa. I övrigt koraraer verksamheten att präglas avföljande redan beslutade projekt: -utstäUningsprojektet , som genomförs i samarbete medNordiska museet och länsmuseeraa, -uppförandet av en skattkammarevid under budgetåret1993/94 och - flyttningen av Kungl.myntkabinettet till nyinredda lokaler i Prop. 1992/93:100 /96. Åläggandetatt skära ned anslaget kan mötas antingen medkortare öppethållande eller genom stängning av hela avdelningar i samband medhistorieutställningen och flytmingen av Kungl. mynt-kabmettet En annan följdblir minskad information, utbildning och forskning vid Institutionen förkonservering. Myndighetenbegär att få bli undantagen från rationaliseringskrav under perioden1993/94-1995/96. Dämtöver föreslås en nivåhöjning för /94 påsammanlagt , varav för , förKungl. myntkabinettet, för och 1,5 rakr . För eftersläpande fyndhantering ra.m. begärsett engångsanslag till på totalt övertteårsperioden. myntkabinettet begärs med anledning av flytmingentill nya lokaler i driftmedelsförstärkning fr.o.m. budgetåret1995/96 samt engångsvis för uppbyggnad av nya basutställningar. Statenskonstmuseer vill koncentrera den anslagsfinansieradeverksamheten på att vårda, bevara, visa och forska kring de egna samlingarna.Ett förstärkt samarbete med landets konstmuseer planeras också som ett led iutvecklingen av ansvarsmuseirollen. Merkostnader för tillfäUiga utställningarsamt nyförvärv fömtsätts finansieras med intäkter och donationsmedel. Verksamhetens inriktning kan dock påverkas av tvåfaktorer, nämUgen planeringen för ett nytt modemt museum och det särskUdabesparingsbeting på totalt som myndigheten ålagts för att täcka tidigareunderskott Om ett ny byggnad för Modema museet uppförs undertreårsperioden komraer museets verksamhet att präglas avtillfälliga artangemang och planeringsarbete för det nya museet. Myndigheten har på regeringens uppdrag redovisatkonsekvensema för verksamheten av kravet art under de närmaste fyra budgetårentiU statsbudgeten ärUgen återföra ca 4 rakr, raotsvarande tidigare gjordaöverskridanden för bevakningsändaraål. Myndigheten redovisar trebesparingsaltemativ. Det första innebär att hela årsbesparingen på tas utpå bevakningsutgiftema genom att alla tte museema minskar sitt öppethållanderaed . Det andra altemativet ulgör en kombination av minskadbevakning och nedskäraingav rayndighetens biblioteksfunktioner. Detta innebär bl.a. att /93-100öppethållandet minskas med 312 tiraraar hos Moderaa museet resp. gjj 12Nationalmuseet och med hos , attkonstbiblioteket och östasiatiska stängs för allmänheten samt attåtta tjänster dras in, varav tte genom direkt uppsägning. Det ttedjealteraativet innebär att nuvarande bevakningsvolym och öppethållande bibehåUs.I stäUet tas besparingen ut genora minskade konstinköp samt total nedläggningav avdelningen för fotografi, konstbiblioteket, östasiatiska ochkonst-tillsynsverksamheten. Sistnämnda altemativ medför indragning av 18tjänster, varav 11 genora direkt uppsägning. Som ett extta alternativ framhållermyndigheten de kostnadsminskningar, som blir följden av att Modema museet hållerstängt för ombyggnad . Att möta besparingskravet genomavgiftshöjningar och andra intäktsökningar bedöms inte som en möjlig utväg. Föratt möta det allmänna rationaliseringskravet på över tte budgetår krävspersonalinskränkningar, som bl.a. innebär en kraftig reducering avbiblioteksservice och utåttiktad konstbildningsverksamhet Myndigheten avstårfrån att redovisa hur kravet skall mötas i ett läge där verksamheten redan harbeskurits tiU följd av det tidigare nämnda särskUda besparingsbetinget. Myndighetenbegär för treårsperioden i första hand befrielse från rationaliseringskravetoch från det särskilda sparbetinget på för att täcka ett tidigareöverskridande. Hämtöver begärs för /94 en med ca förhöjdanslagsnivå för konservering, arkivering och ökad lokalhyra tiU följd avombyggnad samt engångsanslag på ca för kompetensut-veckUng ochprojektering av TV-övervakning. Inomforskningsverksamheten planeras särskilda insatser på de geologiska ochpaleontologiska ämnesområdena som deltagandet i aktuellmiljöforskning fortsätter. Ett avancerat geologiskt analysinsttTiment, en s.k.jonmikrosond, har gemensarat införskaffats av de nordiska ländema. Instmmentetkommer att placeras på Basen för forskningen ärmuseets vetenskapliga samlingar. Genom forskningsproposition (prop.1989/90:90 s. 339-341, bet 1989/90:KrU23, rskr. 1989/90:334) tilldelades museetmedel, som möjUggjorde ökade satsningar på samlingamas vård, klassificering ochregisttering. Detta arbete fortgår inom samtUga ämnesområden. Denetappvisa ombyggnaden av museets utrymmen iör pubUkinriktad prop. 1992/93-100verksamhet beräknas vara helt slutförd vid utgången av . Uppbygg- gjj 12nåden av nya basutställningar förväntas pågå ytterligare . MuseetviU salsa på ökat öppethållande, kraftfulla marknadsinsatser ochförbättrad vägledning i utställningssalarna. I anslummg härtill viU museetutveckla program- och studieverksamheten i samverkan med bl.a. skolor,studieförbund och föreningsliv. Museet viU också öka den rädgivande och informativaverksamhet gentemot museer ute i landet, sora följer av ansvars-museiroUen. Dennyöppnade omniteatem Cosmonova utgör en egen, självbärande resultatenhet Däforskningsverksamheten inte berörs av rationaliseringskravet raåstened-skäraingama göras inom den publika verksamheten och inom den centtalaadministtationen. Museet anger inte hur detta skall ske. Museetbegär i första hand befrielse från rationaUseringskravet För att uppnå angivna verksamhetsmål under periodenbegärs resursförstärkningar om sammanlagt ca , exkl. lokalhyra. Däravavser forskningsverksamhet och publik verksarahet. Hämtöverbegärs en engångsanvisning pä 1,5 rakr för viss inredning samt överföring avraedel från avseende professur i ekotoxikologi. /.Mål och inrikming MuseetvUl inom den kommande treårsperioden -avsluta uppackning, inplaceringoch dokumentering av museets samlingar, sortera upp bildarkiv och andra arkivsamt genomföra föremålsfotograferingen, -genomföra uppbyggnaden avplanerade basuistälhiingar, -genom tillgängliggörande avsamlingaraa, forskning och utåtriktad verksamhet uppfylla rollen somansvarsmuseum, -genom uppsökande verksamhetnutidsengagemang och breddad publUc-verksamhet nä en stor publik. De tvä försmämnda verksamhetsområdena prioriterasunder perioden. Art få samlingaraa uppordnade är en fömtsärtning för övrigverksamhet. Utan komplerta basutsiällningar saknas den fond raot vilken övrigpubUkinriktad verksamhet kan utspelas. De basutställningar som återstår artfärdigställa är , och Staden. Rationaliseringskravet ftop 1992/93-100 Deföreskrivna kraven på rationalisering innebär för museets del en anslags- "i- - minskning på , vilket betyder att museet antingen fårompröva alla delar av verksamheten eller öka självförsörjningsgraden bl.a.genom sponsorsstöd. Utöverbefrielse från rationaliseringskravet begär museet anslagsförstärkningar påsammanlagt för bl.a. bevakning, dokumentation ochutställningsverksarahet Vidare begärs engångsvis ca för dokumentationoch datoriserad föremålsregistrering och för genomförande avbasutställningsprogrammet förslås att museet tilldelas en särskild forskningsramför perioden på . -att stärka ansvarsmuseirollengenom koncentration pä de nationellt viktigaste uppgiftema inomdokumentation/insamling, värd/bevarande och tillgängliggörande, publikverksamhet och forskning, -att fortsätta integrationen medStatens historiska museum med det långsiktiga raålet att bilda ert gemensamtSveriges historiska museura, -att öka samlingamastillgänglighet för allmänheten och andra museer bl.a. genom förbätttade teknik-och servicefunktioner, -att göra ännumera känt som expertorgan, besöksmål och aktivitetsplats för alla, bådenationellt och interaationellt, i det senare fallet genom en målraedvetensatsning på och . Den nämnda raålsätmingen kräver en kraftig satsningpå datoriserad registtering och katalogisering av föremålsbeständet,föremålsinsaraling avseende det otiUräckligt dokumenterade , varvidinvandringen utgör elt prioriterat oraråde, uppbyggnaden av ettfotosekretariat, en genomgripande orabyggnad av huvudbyggnaden på Djurgårdenoch ett gemensamt magasin i för museets samlingar. RationaUseringskravetpå innebär att museet måste vakantsäita ett tiotal tjänster utöver de16 fasta årsverken sora redan dragils in . Detta betyderatt delar av bas verksara heten, fraraför allt vad gäUer vård ochtiUgängliggörande av samUngaraa, raåste läggas ner. 3- Pörslag /93; 100 Museetbegär att få bU befriat från det genereUa rationaliseringskravet och från"- det särskilda besparingsbeting på som museet ålagts för atttäcka ett tidigare underskott Häratöver begärs för museets del en sammanlagd anslagsökningöver perioden på , varav avser återbesätming av vakantsattatjänster och ca kosmader för en utvändig uppmsming av museetshuvudbyggnad. Museet hemställer vidare att regeringen fattar principbeslut omen genomgripande inre ombyggnad av museet m.ra. enligt av Byggnadsstyrelsenupprättade planer. För forskningsinsatser begär museetresursförstärkningar på sammanlagt ca . Slutiigen begär museet att ett särskilt driftbidragpå anvisas för Gård. MyndighetenvUl få möjUghet att arbeta med inrikming på alla uppstäUda mål förvericsamheten - vårda, bearbeta och levandegöra. hartyngdpunkten legat på målet att levandegöra, dvs. på utställningar och annanutåtriktad verksamhet vUl myndigheten kunnasatsa mer på vård och bearbeming av samlingaraa som denpublikinriktade vericsamheten breddas bl.a. i syfte att nå nya grupper. Vidarevill myndigheten kunna upprätthålla en godtagbar brandsäkerhet och bevakningpå utan att verksamheten i övrigt skall behöva drabbas avnedskäraingar. Sedanett antal år betalas myndighetens övriga förvalmingskosmader helt av entté- ochförsäljningsmedel. En anslagsminskning på skulle betyda att ävenlönekostnader skulle behöva betalas raed extema medel. Myndigheten, somtidigare dragit in ett antal tjänster, anser inte att verksamheten tålytterligare personalinskränkningar. Myndighetenbegär i första hand att särskilda medel avsätts för bevakning av Skoklostersslott motsvarande en anslagsuppräkning med sammanlagt underperioden. Vidare hemstäUs om framtida rikUinjer för vården och bevakningen avSkoklosters slott. I andra hand begärs medel för uppmsming av magasinoch konserveringslokaler, raotsvarande en årskosmadsökning pä 1,5 rakr. Itredje hand begärs undanlag från rationaliseringskravet. statens sjöhistoriskamuseer /93-100 Måloch inrikming B'*- Sjöhistoriskamuseet viU kunna upprätthålla verksamheten på den nivå som underde möjUggjorts genom överföring av medel från . Museetvill särskilt satsa på databearbeming av föremåls-och arkivaliesamlingama ochpå fömyelse av basutställningama. I planeringen ingår invigning av en nybasutställning . Vidare anser museet det angeläget attåtgärda vissa lokalmässiga brister. Mest akut är behovet av ett nytt magasin. vill fuUfölja restaureringen av skeppetoch uppbyggnaden av de planerade basutställningama. Vidare måstedokumenteringen och data-registteringen av föremålen fortsätta, så attåtminstone häften av samlingarna finns på data vid periodens slut Nivån påvisningsverksamheten samt information och marknadsföring måste upprätthållas.För detta krävs en utgiftsbudget i storleksordningen 24 rakr. Medhänsyn till att av anslaget utgörs av kosmader för icke utbytbara lokaleranser museet att ett besparingsäläggande bör baseras på anslaget exkl.lokalkostnader. Anslagsminskningen blir med denna utgångspunkt perår. Eftersom Vasarauseet är en självbärande enhet drabbar hela besparingenSjöhistoriska museet Den förslås raötas genom att den marinarkeologiskaundervisning och forskning som bedrivs vid rauseet bekostas av Stockholmsuniversitet och genom personalminskning vid museifartygen. Myndighetenbegär art verksamheten får bedrivas utan krav på besparingar.Hämtöver föreslås att anslaget räknas upp med I mkr för verksamhet vidSjöhistoriska museet. Höjningen avser att kompensera bortfaU avraedelsöverföring från Vasarauseet vars intäkter förväntas minska tiU följd aven negativ publikutveckling. Myndigheten föreslår vidare att hyreskostnadernaför ett nytt magasin täcks genom ökat anslag och att engångsanvisningar påsararaanlagt ställs till förfogande bl.a. för ombyggnad avSjöhistoriska museets basutställningar, datorisering av föremålsregistret ochflytming till ett nytt magasin. För hemställs om ert täckningsanslag,att tas i anspråk i den mån intäkteraa inte når upp till den fömtsättautgiftsnivån . SlutUgen hemställs att universitetåläggs att ta över kosmaden för den forskning och undervisning i marinarkeologisom nu bedrivs vid för räkning. Måloch inrikming ''- Museethar som övergripande målsätming att utvecklas frän nuvarande provisorium tillett fuUt utvecklat centtalmuseum för byggnadskonst och bebyggelseplanering.Museet redovisar en utvecklingsplan som bygger pä fömtsättningen att museetfår nya lokaler i ansluming till ett nytt Moderaa rauseet. Arkiv och forskningsamt publikinriktad verksarahet skall samverka till en helhet. Museet skallarbeta offensivt i förhållande tiU olika publikgmpper och samtidigttiUhandahålla ert systematiskt uppordnat arkivmaterial för forskning kring detsvenska byggnadsbeståndet och dess upphovsmän. Inora ramen för en oförändrad organisation fmnerrauseet det angeläget art förstärka ekonoraiadrainisttationen och få utökadeförtådsutryraraen. Detferaprocentiga rationaliseringskravet innebär för rauseets del enanslags-rainskning med , vilken i dagens konjunktur svårligenkan kompenseras raed ökad extem finansiering. Följden blir en kvalitetsförsämring,sora bUr mycket svår art återhämta. Inomramen för befmtiig ambitionsnivå begär museet, fömtora befrielse frånrationaliseringskravet, en anslagsökning med drygt 3 rakr för den koraraandetteårsperioden Därav avser 2 rakr överföring av lönebidragsraedel till ordinariestat och överföring av utmsmings- och utvecklingsmedel från Kulmrtådetoch Verket för högskoleservice. I övrigt begärs kompensation för otUlräckUglöneomräkning särat ökade resurser för kansU och förtäd. I utvecklingsplanen redovisas ytterligareanslagsbehov på sammanlagt exkl. lokalkosmader. Härtill begärsengångsvis för uppbyggnad av utställningar ra.m. i det nya museet Genomsin biblioteks-, musei- och dokumentationsverksamhet fullgör myndighetenuppgifter av betydelse både för den musikinuesserade allmänheten och förmusikforskningen. Verksamheten måste fortlöpande anpassas tUl nya tendenser imusiklivet men några gmndläggande förändringar i inrikmingen fömtses inte. För att fä vissa rationaliseringseffekter och enmer ändamålsenlig organisation föresläs dock att dokuraentationsenhetenfr.o.m. integreras med musikbiblioteket. Enanalys gäUande ersättning av försUtet notmaterial hos musikbiblioteket Prop1992/93' IOO koramer att redovisas inför /95. Under periodenavses ett gjj j2 lokalt datorsystem för arkiv och bibUotek införas. MusUcmuseet vill bl.a. upprätthålladen extema servicen, gradvis fömya basutställningama samt konsolideraverksaraheten för bam och ungdom. Enminskning av förvalmingsanslaget betyder ca . Dä några fastatjänster inte kan dras in måste besparingen tas ut på tillfäUigt frigjordalönemedel och på expensbudgeten. Myndighetenbegär att rationaUseringskravet återtas. Vidare begärs att tekniken förmyndighetens löneomräkning ses över och att täckning ges för denanslagsurholkning på ca 1 rakr som den otillräckliga löneomräkningen hittUlsinneburit Ytterligare begärs i anlagsökning för arkiv- och biblioteksfunktionersamt förstärkt bamverksamhet vid finns behov av nyamagasinsuirymmen för Musikbiblioteket. Underperioden genoraförs en orafattande uppmsming och tUlbyggnad av museets lokaler.Museet kommer art av egna medel investera i en fömyelse av basutställningarnasamt förstärka och utveckla bl.a. bamverksaraheten. Vidare vill museet startaelt uttedningsarbete inom områdena magasin, konservering, dokumentation ochinsamling samt i frågor som gäller utveckling till ett ansvarsmuseum,inrättande av elt luft- och rymdfartsmuseum och inrikming mot nya målgmpper. Medhänvisning tiU avtalet meUan staten och stiftaraa redovisarrauseet inget rationaliseringsförslag. Museetbegär sammanlagt för uttednings- och planeringsarbete kring deangivna utvecklingsfrågoraa. Vidare begärs kompensation för bortfall av 13lönebidragstjänster . -Sttäva efter en balanseradresursfördelning raeUan verksamhetens skilda delar utifrån en sammanhållenverksamhetsidé, -påskynda genomförandet avplanerade åtgärdsprogram för samlingamas uppordnade och bearbeming, -skapa fömtsätmingar för ettstadigvarande och fördjupat publikintrsse genom pedagogiskt och attraktivtutformade basutställningar samt riktade programinsatser mot skilda målgmpper, -sttäva efter en högre ochjämnare publiktiUsttöraning över året bl.a. genora att variera enttéavgiftemaefter säsong och programutbud, -utveckla en gemensam syn iövergripande frågor om verksamhetsinriktning, ambitionsnivåer ochprioriteringar, -genom samverkan förstärkakompetensen i ekonomiadministtativa, rättsUga och tekniska frågor, -vidareutvecklaansvarsrauseiuppgiften med beaktande av lokala och regionala behov och deninternationella utvecklingen på museiområdet. Statensmusiksamlingars organisation bör slås samman medmusikbibUoteket Avformella skäl bör medlen till de centtala museema anvisas under två anslag. För de centrala museer som är statiiga rayndigheterberäknas ett ramanslag för /94 på . För de tvä centtala museer sora drivs i stiftelseformberälcnas för /94 ert anslag på . Sammanställning övermedebfordelningen till de centrala museema Prop.1992/93:100 Bil. Statenshistoriska museer 63 115 000 -i- 6 053 000 Statenskonsttnuseer 79 360 000 -i- 9 763 000 77987 000 -i- 19 464 0003 FoUcens museum -emografiska 21 208 000 -i- 1 608 000 slottoch 24140 000 -t- 2 052 000 Statenssjöhistoriska museer 53 253 000 -i- 1 782 000 /iu-kitekmnnuseet 4609 000-1- 687 000 Statens musUcsamUngar 20979 000 -i- 3 000 000 + 44 409 000 70289 000 16 529 000 -I- 6 194 000 + 9671000 Totalt för samtliga centrala museer - 15 865 000 431 469 000 -1- 60 274 000 1Avser medel anvisade 1992/93 under förslagsanslaget Centtala museer: Förvaltningskosmader 2l regleringsbrevetför 1993/94 beräknas ca innehållas. 3l regleringsbrevet /94beräknas innehållas. "I regleringsbrevet for 1993/94 beräknasca innehållas. Därav utgör medel som tidigare beräknatsunder reservationsanslaget Centtala museer: Vissa kostnader för utställningaroch samlingar m.m. Jaghar i det föregående komraenterat Kulturtådets övergripande resultatanalys vadgäUer de centrala och regionala museema. Den tUlbakablickandeverk-sarahetsbeskrivning som ges i de centrala museemas egna fördjupadeanslagsframställningar bekräftar i stort sett att Kulturtådets analys ärriktig. Utöver den allmänna bedöraning jag redan har gjort föranleder rauseemasfrarastäUningar följande särskUda iakttagelser. Förall museiverksamhet finns två övergripande mäl, bevarandemålet ochtiUgänglighetsraålet Bevaranderaålet gäller arbetet raed samlingaraas uppbyggnad,vård och bearbeming. Tillgänglighetsmålet handlar om att sprida kunskap omsamlingarna och vad de berättar till en störte allmänhet. Detta sker genomutställningar och annan publikinriktad programverksamhet EnpåtagUg vitalisering av rauseemas utställnings- och programverksamhet har ägt mmunder senare år, vilket totalt sett har givit utslag i höjda besökssiffror,störte egenintäkter och ökad uppmärksamhet från massmediemas sida. Mittallmänna inuyck är att museema lyckats utveckla den publika delen avverksamheten mycket väl inom givna anslagsramar. Lokalfömyelser ochmodemisering av basutställningar ra.ra. har lagt gmnden för denna utveckling,men museema har också visat en god förraåga att ta tiU vara den resurs somUgger i deras egen kreativitet. En fortsatt hög nivå och nya infallsvinklar påden publika verksamheten är nödvändig, inte minst med tanke på att den ökadeintemationella turismen gjort museipubliken aUtmer kräsen. Utvecklingen av cenffalmuseeraas samlade intäkter,personalårsverken och besökstal /84-1990/91 redovisas iföljande tabeller, som har tagits fram med hjälp av Statens kulturtåd. Prop.1992/93:100 Bil. Samtligaintäkter, inkl stabanslag, vid de centrala museerrta 1983/84-1990/91 i 1991 årspenningvärde, 1 000-tal kr. 89/90 90/91 86/87 87/88 83/84 84/85 456 539 481075 500 685 524 387 530 360 596790 603 584 621077 Samtligapersonalårsverken vid de centrala museema 1983/841990/91 1992/93:100 Bil. 83/84 84/85 85/86 86/87 87/88 88/89 89/90 9(V91 1011 1021 1021 982 1015 1008 1028 1035 Iovanstående tabell är anställda raed lönebidrag inräknade. En hög andellönebidragsanställda finns vid /arkitekturmuseetStatens musiksamlingar. Besöksutvecklingenvid de centrala museema 1984-1991 (1 000-tal) 1984 1985 1986 1987 2357 2 294 2055 2129 2183 1925 2 375 2 439 Engranskning av besöksutvecklingen hos enstaka museer visar att besökstalen ärojämt fördelade såväl över året som över en längre tidsperiod. Besöksstatistiken påverkasstarkt av större tillfälliga utställningar och andra Prop. 1992/93:100publikinriktade specialarrangemang. Tillfälligt låga besökstal har oftasam- gjj 12 band raed pågående byggnadsarbeten. Av anslagsframställningaraa framgär att dengynnsamraa utvecklingen av den publika verksamheten hos flertalet centtalamuseer inte har sin motsvarighet på bevarandesidan. Föremålsvärd och andrabasfunktioner kring samlingaraa är eftersatta. Problemen medföremälshanieringen varierar i karaktär och orafattning raellan rauseema.Nordiska rauseet och -raed sina bredainsamlingsfält har klara problem med överblicken. inte med bearbemingen av den stora raängd arkeologiskt material som sttöraraarin till rauseet Konstrau-seema har svårt att ordna en godtagbar säkerhet kringsina högt värderade föreraål. botaniska ochzoologiska samlingar ställer specifika krav på förvaring och konservering. Närdet gäller ADB-ut-veckUng inom föremålshanteringen återstår ett stort arbete. Flera instimtioner redovisar också brister när detgäller arkiv, bibUotek och ekonomiadmisttation. Ett uppenbart behov finns avkompetens- och teknikut-veckUng på dessa områden. Bakgmnden till den bristande balansen i fråga oraraäluppfyllelse analyseras inte närraare i anslagsframställningama. Någonegentiig omprövning av befintUg verksamhet har inte skett. Inte heller hareffektiviteten i resursumytl-jandet granskats. Insdmtionema nöjer sig med attkonstatera att delar av verksamheten är eftersatta på grund av för småekonomiska resurser. Jag har tidigare framhållit vikten av etthelhetsperspektiv på museiverksamheten. För att en rimlig avvägning mellanolika resursbehov skall kunna göras krävs en regelbunden omprövning frän bottenav hela verksaraheten utifrån en sammanhåUen mål-raedelanalys. inreförändringar alltid kräver resurstillskott är risken stor att utvecklingsbaraverksamhetsgrenar slår ut varandra.