prop · GG03102 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93:102 om upphävande av lagen (1987:773) om fritidsbåtsregister, m.m. Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås att det statliga fritidsbåtsregistret awecklas vid utgångenav . Därmed upphör registreringsplikten för fritidsbåtar. Uppgiftenatt utfärda nationalitetsbevis för fritidsbåtar, som sköts avSjöfartsverket, överförs till vid . 1Riksdagen 1992/93. Lag omupphävande av lagen (1987:773) om Härigenomföreskrivs att lagen (1987:773) om fritidsbåtsregister skall upphöra att gällavid utgången av . Gallringav uppgifter i fritidsbätsregistret sker i enlighet med arkivlagens (1990:782)bestämmelser. Uppgifternai fritidsbåtsregistret skall överlämnas till arkivmyndighet. 2 Förslag till Prop. Lag om ändring i sjölagen (1891:35 s.I) Härigenomföreskrivs att 2 § sjölagen (1891:35 s 1) skall ha följande lydelse. Fartyg,vars skrov har en största längd av och en största bredd avminst , betecknas skepp. Annat fartyg kallas båt. Över svenska skepp förs ett Över svenska skepp förs ett skeppsregister.Över båtar förs ett skeppsregister. Över båtar förs ett båtregister enligtbestämmelser i la- båtregister enligt bestämmelser i lagen (1979:377) omregistrering av gen (1979:377) om registrering av båtar för yrkesmässigsjöfart m.m. båtar för yrkesmässig sjöfart m.m. och ett fritidsbåtsregisterenligt be- Över skepp under byggnad i stämmelser i lagen (1987:773)om fri- förs ett skeppsbyggnadsregister. Över skeppunder byggnad i förs ett skepps-byggnadsregister. ,båtregistret och skeppsbyggnadsregistret förs av den myndighet, som regeringenbestämmer (registermyndigheten). förestås av eninskrivningsdomare. Denne skall vara lagfaren. Efter regeringens förordnandefår registren föras med användning av automatisk databehandling. Dennalag träder i kraft . ■Senaste lydelse 1987:776. Lag omändring i lagen (1979:377) om registrering av båtar Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1979:377) omregistrering av båtar för yrkesmässig sjöfart m.m.dels att det i lagen skallinföras en ny paragraf, 5 §, av följande lydelse, dels att 7-9 §§ skall haföljande lydelse. Annansvensk båt än som avses i 4 § får införas i båtregistret, om dess skrov har enstörsta längd av eller om det med hänsyn till båtens typ ochanvändning, dess tilldelning av anropssignal för radiostation eller annarsfinns särskilda skäl aU den registreras. Båt skall avregistreras, om den 1. förolyckats, huggits upp ellerförstörts, 2. på grund av överlåtelse eller eljestej längre skall vara införd i båtregistret, 3. försvunnit eller övergivits till sjöss och sedan ej hörts av . Båt skallavregistreras, om den 1. förolyckats, huggits upp eller förstörts, 2. pågrund av överlåtelse eller eljest ej längre skall vara införd i båtregistret, 3.försvunniteller övergivits till sjöss och sedan ej hörts av , 4.ej är registreringspliktigoch av ägaren anmäls för avregistrering. 8 §2 Anmälan om avregistrering skall ske skriftligen. Skall båt avregistreras är ägaren skyldig att inom en månad hos registermyndigheten anmäla båten för avregistrering. Skall en båt på grund av överlåtelse ej längre vara införd i båtregistret, svarar förutvarande ägaren jämte förvärvaren för att båten anmäls för avregistrering. Skall en båt avregistreras enligt 7 § 1-3 är ägarenskyldig att inom en månad hos registermyndigheten anmäla båten för avregistrering.Upphör en registrerad båt genom överlåtelse aU vara registreringsbar, svararförutvarande ägaren jämte förvärvaren för att båten anmäls för avregi- strering.Den som underlåter att fullgöra sina skyldigheter enligt andra stycket döms Ullpenningböter. Föreligger sådana omständigheter Föreligger sådana omständigheter att båtskall avregistreras får regis- att båt skall avregistreras enligt 7 § termyndighetensjälvmant låta avre- 1-3, får registermyndigheten själv- mänt låta avregistrera båten. ' Senaste lydelse 1987:774 Senaste lydelse 1991:309 'Senastelydelse 1987:774 ---- :-- Prop, 1992/93:102 Dennalag träder i kraft . Harnationalitetshandlingar som avses i 1 § andra stycket sjölagen (1891:35 S. 1)utfärdats för en båt enligt förordningen (1987:906) om friUds-båtsregister ochhar handlingarna inte återställts till skall båten genomregistermyndighetens försorg införas i båtregistret. Lag om ändringi lagen (1986:371) om flyttning av fartyg i Härigenomföreskrivs att 6 § lagen (1986:371) om flyttning av fartyg i allmän hamn skallha följande lydelse. I fråga om fartyg som ärinförda i skeppsregistret, båtregistret eller fritidsbåtsregistret enligt 2 §andra stycket sjölagen (1891:35 s. 1) eller i motsvarande utländskt registerskall vid tillämpningen av denna lag den som är antecknad i registret anses somägare. Har ett förvärv av skepp skrivits in i skeppsregistret med stöd av 14 §tredje stycket första meningen sjölagen, anses förvärvaren som ägare. Vad somsägs om ett fartygs ägare gäller i övrigt innehavaren i fråga om fartyg sominnehas på gmnd av förvärv med förbehåll om återtaganderätt. I fråga om fartyg som ärinförda i skepps- eller båtregistret enligt 2 § andra stycket sjölagen (1891:35s. 1) eller i motsvarande utländskt register skall vid tillämpningen av denna lagden som är antecknad i registret anses som ägare. Har ett förvärv av skeppskrivits in i skeppsregistret med stöd av 14 § tredje stycket första meningensjölagen, anses förvärvaren som ägare. Vad som sägs om ett fartygs ägaregäller i övrigt innehavaren i fråga om fartyg som innehas på grund av förvärvmed förbehåll om återtaganderätt. Dennalag träder i kraft . ■ Senaste lydelse 1987:775 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden . , , ,, , , , , , , ,, , , , , , P. , Proposition om upphävande av lagen (1987:773) omfritidsbåtsregister, m.m. Fritidsbåtsregistretinrättades den Ijanuari 1988 dä lagen (1987:773) om fritidsbåtsregister träddei kraft (prop. 1986/87:121, bet. 1986/87:KrU22, rskr. 1986/87:347). Registretförs av och länsstyrelserna med hjälp av autoraatiskdatabehandling. Lagen innebär registreringsplikt för båtar med en längd överfem meter eller med viss minsta motorstyrka. Registeravgiften är per år.Nationalitetsbevis för fritidsbåtar, som kan behövas vid färd utomlands med enfritidsbåt och som tidigare utfärdades av vid Stockholmstingsrätt, utfärdas numera av inom ramen förfritidsbåtsregistret. Ändamåletmed registret är enligt 2 § lagen om fritidsbåtsregister att ge underlag för - kontroll av ordning och säkerhet till sjöss, - planering av trafiken med fritidsbåtar. Registretfår också användas som underlag för - planering som avser turism, friluftsliv ochnaturvård, - utredningar rörande skatter, tullar och indrivning. Enligtlagen får polismyndighet, tullmyndighet. , ,skattemyndighet och kronofogdemyndighet ha terminalåtkomst till registret. fanns den 8juli 1991 totalt 275 668 båtar registrerade, avett av är 1990 uppskattat totalt antal registreringspliktigabåtar om 290000, +/- 25000. I1991 års budgetproposition (prop. 1990/91:100, bil.8, s.89 f) uttalades attSjöfartsverket i sin anslagsframställning inför /92 borde redovisaerfarenheterna av fritidsbätsregistret. En sådan redovisning har verket gjort.Redovisningen finns i en promemoria av , som bifogatsverkets anslagsframställning för /93. Av promemorian framgäratt har undersökt de grundläggande attityderna till registret.Verket har vidare skaffat in yttranden från ett antal myndigheter ochintresseorganisationer om deras erfarenheter av fritidsbätsregistret. Pågrundval av dessa yttranden, verkets egna erfarenheter och annat materialhar verket tagit upp ett antal problem och föreslagit flera författ- Prop.1992/93:102 ningsändringar. Sjöfartsverketsförslag innebär bl.a. följande. Registreringspliktenföreslås med nu gällande mått- och effektkrav begränsad till båtar som användsi eller i någon av insjöarna . Avregistreringföreslås kunna ske då en båt överlåtits av ägaren och den nye ägaren sedanminst inte kunnat identifieras. Förslaget har lagts fram mot bakgrund avatt i ett antal fall den nye ägaren till en överläten båt inte kunnat spårasoch tidigare ägare då inte kunnat avregistreras. Skyldighetatt betala registeravgift skall inte föreligga för den registrerade ägaren dåen registrerad båts verklige ägare är okänd. Enregel om krav på styrkande av åtkomst för den som vill nyregistrera en båt ärenligt bedömning inte möjlig. Ett förslag meddetta innehåll hade lagts fram av polis och kustbevakning. Verket förklarardock att det avser att genom kontakter med båtbranschen se om det går att byggaupp ett systera som förhindrar sådant missbruk av båtregistret som kan ledatill att inte rättsenlig åtkomst av båtar legitimeras. Sjöfartsverkettar även upp frågan om terminalåtkomst till fritidsbåtsregistret för andra ände myndigheter som anges i lagen. Verket gör bedömningen att sådan åtkomst förförsäkringsbolag, tillverkare, importörer, handlare m.ra. inte kan bli aktuellförrän i en situation där en obligatorisk ansvarsförsäkring för båtarföreligger eller krav på registrering av tillverkare, iraportörer ellerhandlare, införs. Därmed skulle enligt mening en med vad soragäller för bilregistret likvärdig situation föreligga. redovisar också skäl till att inteföreslå regler om strajfansvar för falskskyltning, markering i registret avstulna båtar och förbud att nyttja en icke registrerad båt. Sjöfartsverketkonstaterar att ett årligt underskott på föreligger idriftsresultatet och att avsevärda skillnader i kostnader per transaktionföreligger mellan olika länsstyrelser. Verket menar att underskottet inte kanelimineras med nuvarande avgiftsnivå och kostnadsläge. Det föreslås attregisteravgiften höjs till /år. Vilka åtgärder som kan behövas för attminska skillnaderna mellan länsstyrelsernas kostnader får enligtSjöfartsverkets uppfattning utredas vidare. Sjöfartsverketanser avslutningsvis att möjligheterna att använda ny teknik för att undvikamanuell registrering vid länsstyrelserna bör utredas. Verket hänvisar här tillden utveckling i riktning mot utökad maskinell hantering av bilregistret somsker vid . Ipropositionen om den ekonomiska politikens inriktning (prop. 1991/92:38 s. 43)uttryckte regeringen sin avsikt att sora ett led i avreglerings-politikenavskaffa fritidsbåtsregistret. Frågan om aweckling av registret togs också uppi budgetproposition (prop. 1991/92:100, bil.7, s.89, bet. 1991/92:TU11och 24, rskr. 1991/92:186). Därvid uttalades bl.a. att det inte fannstillräckligt starka skäl att behälla systemet med registrering av fritidsbåtari statlig regi. nu nämnda förslag som frågan om en aweckling av fritidsbåtsregistret har tagits upp i en inom Koraraunikationsdepartementet 8 upprättadpromemoria, som remissbehandlats. Promemorian med bilagor Prop. 1992/93:102bör fogas till protokollet som bilagal. En förteckning över remissinstansernaoch en sammanfattning av svaren bör fogas till protokollet som bilaga 2. Beträffande remissutfallet i stort kan följande anmärkas.Då det gäller frägan om avskaffande av fritidsbåtsregistret är remissutfalletblandat. Flertalet remissinstanser motsätter sig att registret avskaffas. Några- bl.a. - tar inte ställning. Båtägarorganisationerna ochBåtbranschens förordar att registret upphör. Vissa avremissinstanserna, såväl bland dem som avstyrker att registret avskaffas sombland dem som är för en aweckling, anser dock att ett frivilligt register kanvara ett alternativ. Vad gäller de förslag t\\\ författningsändringar ochavgiftshöjning m.m. som lagt fram, stöds dessa i huvudsak av deremissinstanser som har yttrat sig i den delen. 1* 1992/93. 2.1 Förslag att det obligatoriska fritidsbåtsregistret awecklas Mittförslag: Lagstiftningen om fritidsbåtsregistret upphävs. Remissinstanserna:Flera remissinstanser har motsatt sig förslaget att avvecklafritidsbåtsregistret. Denna uppfattning har framförts av ,. , ,länsstyrelserna i och , och , ,, och . De skälsom framförts för att behälla registret är bl.a. följande. Registret gör detlättare att kontrollera efterlevnaden av ordningsregler och trafikregler.Registret gör det också lättare att i andra sammanhang där det behövs spåraägaren till en båt. Detta innebär bl.a. att det blir lättare att finna ägarentill felförtöjda, stulna och förkomna båtar. Frän polis och försäkringsbranschenoch från stöldskyddsföreningen har också framförts att stöld och häleri kanförsvåras - särskilt om vissa särskilda märkningsföreskrifter införs.Överbefälhavaren har framfört att fritidsbåtsregistret gör det lättare attidentifiera de båtar som är lämpliga för beredskapsändamäl. Riksskatteverkethar framhållit att avskaffandet av registret medför ett påtagligt avbräck förexekutionsväsendet i dess uppgift att hitta utmätningsbar egendom. Fleralänsstyrelser, bl.a. i samt i anser attregistret bör behällas. Andra länsstyrelser t.ex. i och Gotlandmotsätter sig inte att registret avskaffas. i framhäller- med hänvisning till vad som framkommit från länets polismyndigheter ombetydelsen av registret - att någon form av frivillig registrering synesönskvärd. Även frånFörsäkringsbranschens , och har tanken förts fram på ett frivilligt fritidsbåtregisterom det nuvarande registret avskaffas. Ett sådant register skulle kunna föras avett enskilt rättssubjekt, t.ex. ett organ inom försäkringsbranschen ellerSvenska stöldskyddsföreningen. Ett antalremissinstanser, bl.a. , har förklarat att man inte tar ställningtill frågan om fritidsbätsregistrets fortsatta existens, eftersom man anserdetta vara en fräga om ett politiskt ställningstagande. har bl.a.uttalat att registret nu fär anses uppbyggt. Fritidsbåtsägarnasorganisationer och har uttalat sig för att fritidsbätsregistretupphör i sin nuvarande form. har ställt sig positivttill ett frivilligt register i försäkringsbolagens regi. Också Svenska Seglarförbundetoch har förklarat sig positiva till ett frivilligt register,men anfört att ett sädant register bör föras av bätorganisationerna själva.Båtorganisationerna har motsatt sig tanken att kommersiella intressen skulle fåta över nuvarande register. Skälen för mitt forslag: Regeringen har bl.a. ibudgetpropositionen (prop. 1991/92:100,bil 7, s. 89 f) givit tillkänna sin avsikt att fritidsbåtsregistret skall Prop.1992/93:102 upphöra. De argument som framfördes mot registret i samband meddess inrättande har enligt min mening fortfarande giltighet. Det får såledesanses vara angeläget att ingrepp från statens sida som berör människors fritidsverksamheti största möjliga mån undviks. Den nytta som det nuvarande fritidsbåtsregistretkan göra står inte i rimlig proportion till det integritetsintrång som mångaanser följer av registreringen. Inget av de skäl som förts fram från deremissinstanser som motsatt sig att registret upphör har sådan tyngd att detvid en awägning mot intresset av att undvika onödig kontroll frånstatsmakternas sida föranleder någon annan bedömning vad gäller fritidsbåtsregistretsbestånd. Det splittrade remissutfallet ger enligt min meningsammantaget vid handen att något absolut behov av registret inte finns för atttillgodose de allmänna ordnings- och säkerhetssynpunkter av olika slag ellerde planeringsändamål och statistiska ändamål som den nuvarande lagstiftningeni huvudsak är avsedd att tillgodose. Till detta kommer att den utvärderingSjöfartsverket gjort av lagstiftningen visar att det finns ett antal problemvid tillämpningen av lagen om fritidsbåtsregister och att det för att lösadessa problem skulle bli nödvändigt att på vissa punkter införa en merlångtgående reglering av uppgiftsskyldighet m.m. än enligt de regler somgäller . har sålunda tagit upp bl.a. frågan om skyldighet attvid ansökan av äganderättsöverföring uppge köparens personnummer och införandeav tidsfrist för anmälan av ändrade förhållanden. Mot bakgrund av den grundsyn som regeringen tidigare låtitkomma till uttryck vad gäller fritidsbåtsregistret finner jag det svårt attacceptera förslag som är inriktade på en mer långtgående reglering än den somgäller . bör därför upphöra. Sedan registret upphört bör det överlämnas tillarkivmyndighet för bevarande i enlighet med arkivlagen (1990:782). Detta böruttryckligen föreskrivas i lag i samband med upphävandet. En förutsättning för att ett frivilligt register skallkomma till stånd är givetvis att intresse finns av att föra ett register. Medhänsyn till remissyttrandena är det tänkbart att något organ med sin bakgrund iförsäkringsbranschen eller hos bätägarorganisationerna har ett sådantintresse. För att registerhanteringen skall vara rationell kan detantas att registret måste föras med hjälp av automatisk databehandling. Detblir då ett personregister i datalagens (1973:289) mening. Förutsättningarnaför att inrätta och föra ett frivilligt register kommer därför att styras avdatalagens regler. Frågor om registeransvar, registerändamål och övriga fömtsättningarför inrättande och drift av registret prövas av Datainspektionen i enlighetmed vad som föreskrivs i datalagen. Eftersom det ur såväl båtägarnas som samhällets perspektivkan vara av intresse att möjligheterna att inrätta ett frivilligt register tas till vara ianslut ning till att det staUiga registret upphör, anserjag att tänkbara intressenter såsom försäkringsbranschen och båtägarorganisationerna bör informeras om de möjligheter som härvid står till buds. Detta bör lämpligen ankomma på . Under förutsättning att det kan tillåtas enligt datalagen, bör det vara möjligt att från statens sida underlätta inrättandet av ett frivilligt 11 fritidsbåtsregistergenom att i ett inledningsskede ställa registeruppgifter ur det upphävdaregistret till förfogande för den som blir ansvarig för det frivilligaregistret. 2.2 Förslag att nationalitet$handlingar'förfritidsbåtar utfärdas av . Mittförslag: Lagen (1979:377) om registrering av båtar för yrkesmässig sjöfart m.m.ändras så att det blir möjligt att registrera även icke registreringspliktigabåtar i det båtregister som förs av vid Stockholmstingsrätt. Nationalitetsbevis enligt 1 § andra stycket sjölagen (1891:35 s.I)kommer till följd härav att kunna utfärdas av även förfritidsbåtar. Remissinstanserna: Frågan om vem som skall ställa utnationalitetsbevis för fritidsbåtar har tagits upp av bl.a. Stockholmstingsrätt. För båtar som är registrerade i fritidsbåtsregistret handhas denuppgiften av . Awecklas fritidsbåtsregistret bör enligttingsrättens mening uppgiften överlåtas till . förordar en sådan ordning. har i dettasammanhang som andrahandsalternativ pekat på möjligheten av attnationalitetsbevis för fritidsbåtar utfärdas av även efter attfritidsbåtsregistret har avskaffats. Detta skulle dock enligt verkets meningförutsätta en registrering hos verket av de båtar för vilka bevis utfärdas. Etttredje alternativ som verket tar upp är att slopa möjligheten att erhålla avmyndighet utfärdade nationalitetshandlingar och hänvisa fritidsbåtsägarna tillbåtorganisationerna och de internationella certifikat, som dessa kan utfärdaenligt förordningen (1978:205) om internationellt certifikat förfritidsfartyg. Verket förordar dock ingetdera alternativet eftersom det förraskulle leda till att registerförande uppgifter delades upp, medan det senareskulle leda till bevis utfärdades som eventuellt inte skulle komma att godtasav alla stater, vilket enligt uppgift från verket har inträffat med de certifikatsom nu utfärdas av bätorganisationerna. Skälen for mitt förslag: Inom ramen förfritidsbåtsregistret är skyldigt att utfärda nationalitetsbevisför en registrerad fritidsbåt. Ett sådant bevis kan vara betydelsefullt vidresa utomlands. Bestämmelser i detta ämne har utfärdats av regeringen med stödav 1 § andra stycket sjölagen (1891:35 s. 1). Bestämmelserna finns iförordningen (1987:906) om fritidsbåtsregister. Motsvarande bestämmelser förfartyg som är registrerade i skepps- och båtregistren finns ifartygsregisterförordningen (1975:927). Även före tillkomsten av fritidsbätsregistret var detmöjligt för en fritidsbåtsägare att erhålla nationalitetsbevis.Förutsättningen härför var att han lät registrera båten i båtregistret hosSjöfartsregistret vid . Denna möjlighet till registreringi båtregistret togs bort i samband med att fritidsbåtsregistret inrättades. Genom att fritidsbåtsregistret nu awecklas blir frågan omhanteringen av nationalitetsbevis ånyo aktuell. Somjag nämnt har olikaförfarings- Utövermöjligheterna att låta uppgiften att upprätta dessa Prop. 1992/93:102 handlingarstanna kvar på eller att överlämna den till Sjöfartsregistrethar bl.a. nämnts alternativet att för framtiden nöja sig med de natio-nalitetscertifikatsom båtägarorganisationerna får utfärda. Beträffande dessa certifikat haremellertid nämnt att problem ibland förekommit då det gällt attfå dem godtagna som svenska nationalitetshandlingar. Jaganser det därför lämpligast att det även bör vara möjligt att kunnaerhålla naUonalitetsbevis som utfärdas av en statlig myndighet. Detta börenligt min uppfattning lämpligen ske genom att sådana bevis - i likhet med vadsom gällde innan lagen om fritidsbåtregister infördes - utfärdas avSjöfartsregistret vid . Den lämpligaste lösningen är att enregel sora gör det möjligt att registrera även båtar som inte är registreringspliktigainförs i lagen (1979:377) om registrering av båtar för yrkesmässig sjöfart m.m.Det kan göras genom att den paragraf som upphävdes dä lagstiftningen omfritidsbåtsregister infördes nu äteruppplivas. De statliga registreringsfunktionernabeträffande skepp och båtar blir då, som bl.a. påpekat, samladehos en myndighet. Förhållandetatt fritidsbåtsregistret upphör bör inte föranleda att de nationalitetsbevissom utfärdats av därigenom blir ogiltiga. Min avsikt är att isamband med att förordningen om fritidsbåtsregister upphävs föreslå regeringenatt utfärda en övergångsbestämmelse innebärande att nationalitetsbevis somutfärdats med stöd i den upphävda regleringen skall fortsätta att gälla tilldess båten byter ägare. Uppgifterna i fritidsbåtsregistret om en sådan båt bördärför överföras av till för anteckning ibåtregistret. 2.3Följdändringar i annan lagstiftning Upphävandetav lagen (1987:773) om fritidsbåtsregister medför följdändringar i sjölagen(1891:35 s 1), i lagen (1979:377) om registrering av båtar för yrkesmässigsjöfart m.m. samt i lagen (1986:371) om flyttning av fartyg i allmän hamn. Ändringarnai 2 § sjölagen och 6 § lagen om flyttning av fartyg i allmän hamn är avredaktionellt slag. Ändringeni lagen (1979:377) om registrering av båtar för yrkesraässig sjöfart m.m. harjag kommenterat vad gäller återinförandet av möjligheten att genom enfrivillig registrering i båtregistret kunna erhålla nationalitetsbevis ävenför fritidsbåtar. Övriga ändringar är av formellt slag. Idetta sammanhang finns anledning att fästa uppmärksamheten på att be stämmelsen om minsta båtlängd för inträde av registreringsskyldighet enligt lagen om registrering av båtar för yrkesmässig sjöfart m.m. ändrades till fera meter (SFS 1987:774). Ändringen genomfördes i sam band med att lagen om fritidsbåtsregister infördes. I den lagen föreskrivs re gistreringsplikt för båtar vars skrov har en största längd om . Anledningen till ändringen i lagen om registrering av båtar för yrkesmässig sjöfart m.m. var att det ansågs vara av vikt att bestämmelserna i de båda 13 När fritidsbåtsregistret nu upphör bortfaller detta skäl för attden minsta skrovlängd som innebär registreringsplikt skall vara . Detkan därför övervägas om inte den tidigare gränsen bordeåterinföras. Några skäl som talar för en återgång till tidigare gränsdragninghar emellerUd inte framkommit. Den nuvarande femmeters-gränsen bör därförbehållas. Liksom tidigare kommerbemyndigandet för regeringen i 8 § andra stycket sjölagen att meddelaföreskrifter om fartygs identifiering och märkning att gälla båtar somregistrerats i båtregistret. De fritidsbåtar för vilka naUonalitetsbevisutfärdats av och som överförs till registrering i båtregistret komraerdärför att tilldelas igenkänningsignal enligt förordningen (1975:929) med vissabestämmelser om fartygs identifiering.