prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — -f-t--t--H--H- . ' '-I--I- ■"is "S I- rt '" '5 *e > > l4-( C J< rt O Vi T3 IU n. !t v, J) äi):0 C ■3 j2 Ir! !£" 3 S S 00 5 D. cS;3 3 11 'Cd 3 o 2 3 4 5 6 7 8 9 10 1992/93:100 Bilaga 1 Den ekonomiska utvecklingen i 1993-1994 Penning-, valuta- och statsskuldpolitik 1Statsbudgetens och statensutveckling 56 2Styming av statsförvaltningenoch de finansiella fömtsättningama för myndighetema 84 Bilaga1.2 Utdrag ur inkomstberäkning Biiaga1.3 Vissa tabeller rörande den statsfmansiella utvecklingen gotab 42585, 1992 Bilaga 2till budgetpropositionen 1993 Kungliga hov- och slottsstatema (första huvudtiteln) 1992/93:100BU. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till budgetpropositionen 1993 Hans Maj:tKonungens och det Kungliga husets hovhållning 1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag Frånanslaget bekostas statschefens officiella fimktioner. Bl.a. avlönas ca 60anstäUda inom hovförvaltningen. Regeringen har medgivit att anslaget forinnevarande budgetår får överskridas med med hänsyn till den planeradeomfattningen av statsbesök m.m. Jag beräknar anslaget for nästa budgetår till , vilket motsvarar pris- och löneomräkning av innevarande budgetårsanslag. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Hans Maj:t Konungens och det Kungligahusets hovhållning för /94 anvisa ett förslagsanslag på . I Riksda»cn 1992/93. De kungliga slotten: Driftkostnader 1991/92 Utgift 28 249 533 1992/93 Anslag 26 150 000 1993/94 Förslag 29 422 000 Fråndetta anslag avlönas ca 75 anställda, varav ca 25 i park- och trädgårdsvårdoch tolv för lokalvård. Härtill kommer drygt 25 personer med uppdrag avdeltids- och bisysslekaraktär. Från anslaget betalas även andra driftkostnaderför de kungliga slotten utom rent fastighetsunderhåll. används av kungen och inrymmerrepresentationslokaler och kontor. I fiims bl.a.Riksmarskalksämbetet, , Husgerådskammaren ochBemadottebiblioteket. Vissa delar av visas även för allmänheten. En delav används av kungen och hans familj som bostad och enannan del visas för allmänheten. har delvis upplåtits tillkansli för Världsnaturfonden men har även öppnats for allmänheten och användsfor utställningar. I anslutning till finns en utställningslokal fördrottning kröningsvagn och i det s.k. Orangeriet finns ett skulpturmuseum.Haga slott används som bostad för prominenta gäster från udandet. Gripsholmsslott utnyttjas som museum och för utställning av en del av svenska statensporträttsamling. och Tullgams slott visas för allmänheten.Rosersbergs slott disponeras till större delen av . De tvåövervåningarna i har dock fått behålla sin urspmngliga karaktär ochvisas för allmänheten. har - i anslutning till enframställning från - hemställt att anvisas fördriften av de kungUga slotten under nästa budgetår. Detta belopp motsvararenUgt anslagsbehovet for oförändrad verksamhetsnivå. () har lämnat synpunkter påredovisningen inom verksamhetsområde. Ståthållarämbetetmeddelar med anledning av detta följande. Önskemål har firamförts om en samlad s.k.koncernredovisning av alla aktiviteter inom ämbetet, dvs. fömtom av den rentanslagsfinansierade verksamheten även , visnings- ochdonationsmedel, slottsbodar, gmsmedelsfond m.m. I samband med en omorganisationav sker en total omläggning av ämbetets ekonomi- ochredovisningssystem under /93, så att de nya mtinerna är heltintrimmade tiU ingången av /94. Djur-gårdsförvaltningensräkenskapsår ändras från kalenderår tiU att motsvara det statUgabudgetåret. Bil 2 Jag förordar att detta anslag räknas upp med- utöver pris- och löneomräkning - . Det bör därigenom varamöjligt att behålla verksamhets volymen oförändrad i förhållande till tidigare.Av samma skäl kommer jag att vid min anmälan tiU propositionen omtiUäggsbudget I tiU statsbudgeten för /93 att IBrorda etttiUäggsbudgetanslag på samma belopp redan for innevarande budgetår. Det skaUdärefter vara möjUgt att bedriva verksamheten utan sådana anslagsöverskridandensom varit ofrånkomUga . Jag har vidare med tiUfredsstäUelsenoterat åtgärder med anledning av RRV:s synpunkter. Anslaget bör således föras upp med iförslaget tiU statsbudget for nästa budgetår. JaghemstäUer att regeringen föreslår att tUl De kungliga slotten: Driftkostnader för /94 anvisa ett förslagsanslag på . 1991/92 Utgift 9 663 535 1992/93 Anslag 10 600 000 1993/94 Förslag 11 127 000 Husgerådskammarensuppgift är att svara för underhåU och vård av de konstverk, möbler och andrainventarier i de kungUga slotten som tiUhör staten men disponeras av kungen,att vetenskapUgt bearbeta sam-lingama samt att genom skrifter ochvisningsverksamhet presentera samlingarna för allmänhet och forskare. Dessutomförvaltar Husgerådskammaren de Bemadotteska lanuljestifitelsemas bestånd avmöbler, konst och konsthantverk samt administrerar BemadottebibUoteket. SlutUgenhjälper Husgerådskammaren tUI vid tillfäUig möblering för representationo.dyl. Avmedel från detta anslag avlönas ca 30 anstäUda. I samband med anslagsframställningen for budgetåret1989/90 lade Husgerådskammaren firam en långtidsplan for en uppmstning , som skuUe ge kammaren möjUgheter att hålla en godtagbarkontroU över samlingamas kondition och resurser för de mer akutavårdinsatserna. Husgerådskammaren har därefter varje budgetår tiUfbrts ökaderesurser för detta ändamål. I anslagsframställningen för /94 begärnu Husgerådskammaren inom ramen for långtidsplaneringen ytterUgare resursförstärkningar.Vidare föreslår Husgerådskammaren att särskilda medel anvisas for nyanskaffningav möbler, textiUer m.m. samt för förbättrade vårdinsatser av deBemadotteska familjestiftelsemas bestånd av möbler, Prop. 1992/93:100 konst och konsthantverk. tillstyrker Husgerådskammarensfiramställning om ett anslag för /94 på , varav1 i engångsanslag. Jagberäknar anslaget för nästa budgetår tiU , vilket motsvarar pris-och löneomräkning av iimevarande budgetårs anslag. På gmnd av det ansträngdastatsfinansiella läget kan jag inte förorda någon anslagsökning för de ioch för sig välmotiverade ändamålen. JaghemstäUer att regeringen föreslår att tiU Kungliga husgerådskammaren för budgetåret1993/94 anvisa ett förslagsanslag på . 1992/93:100 Bil. 1 A. KungUgahovstaten Hans Maj :t Konungens och det KungUgahusets hovhållning 24677 000 24 677 000 2 B. KungUgaslottsstaten 29422 000 11 127 000 40 549 000 Totalt för KungUga hov-och slottsstatema Regeringens proposition1992/93:100 Bilaga 3 1 1992/93. Bilaga 3 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Föredragande: statsrådet och, såvitt avser frågoma under punktema 2 och 3,statsrådet . Anmälan till budgetpropositionen 1993 1.1 Ansvarsområdet: Rättssamhället, rättssäkerheten och rättstryggheten Justitiedepartementetbereder lagstiftningsärenden på många områden som är av avgörande betydelse förrättssamhället. Departementets ansvarsområde utgör vad man kan kallarättsstatens kärnfunktioner. Först och främst bör gmndlagama nämnas.Departementet handlägger också viktiga delar av den lagstiftning som reglerarde enskilda medborgamas förhållande till staten och andra offentliga organ. Hithör bl.a. strafflagstiftningen, de regler som styr polisens och åklagamasverksamhet samt reglema om förfarandet vid våra domstolar. Ett annat betydelsefulltområde är lagregler om enskildas inbördes förhållanden, t.ex. inomfamiljerätten, köprätten och bolagsrätten. Till verksamhetsområde hörbl.a. domstolsväsendet, åklagarväsendet, polisen och kriminalvården. Verksamheten på område ärgmndläggande för den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Det ärrättsstatens uppgift att tillgodose den enskildes självklara krav pårättstrygghet, dvs. trygghet för liv, hälsa, integritet och egendom. Rättssäkerheten ställer krav på bl.a. likformighetoch fömtsebarhet i normgivning och rättstillämpning. Rättstryggheten uppnåsfrämst genom effektivitet i brottsbekämpningen. De nödvändiga förnyelsearbetenainom den offentliga sektom berör också rättssamhället. Ambitionen är att även itider av resursknapphet förbättra och förstärka den enskildes rättssäkerhetoch rättstrygghet. 1.2 Förnyelsen av rättssamhället Prop.1992/93:100 Bilaga 3 -Rättssamhället skall befastasoch stärkas ytterligare. -Gmndlagsskyddet föräganderätten och närings- och yrkesfriheten samt ökad domstolskontroll avnormbeslut och förvaltningsbeslut utreds. -Gmndlagsändringar inför ettsvenskt EG-medlemskap förbereds. -Brottsbekämpningen effektiviseras och brottsoffrens ställning -Reformer på bostadspolitikens områdesätter den enskilde i centmm. PåJustitiedepartementets ansvarsområde pågår ett omfattande arbete som syftartill att i väsentliga delar reformera rättssamhället. Många av de aktuellareformfrågorna, bl.a. de som rör en stärkt rättstrygghet och rättssäkerhet,härrör från initiativ som har tagits 1991. Vissafrågor har sin bakgmnd i den ökande intemationaliseringen, där Sverigessamarbete med EG-statema står i förgmnden. Andra hänger samman med sådanafaktorer som intresset att bekämpa brottslighet med största möjligaeffektivitet samt att utnyttja rättsväsendets instanser, på rationellastmöjliga vis i då resurstillskott knappast är att räkna med. Sammantagetinnebär reformarbetet att rättssäkerheten och rättstryggheten skall stärkas,brottsligheten bekämpas med kraft och rättsväsendet utnyttjas effektivt. Det finns anledning att redan inledningsvis nämnanågra viktiga frågor, som senare kommer att behandlas mera i detalj. Äganderätten samt närings- och yrkesfriheten är avgmndläggande betydelse i vårt samhällssystem men har inte reglerats påett lika uttryckligt sätt i det svenska gmndlagsskyddet för medborgerliga fri-och rättigheter som i andra länders konstitutioner. Fri- och rättighetskommitténhar därför fått i uppdrag att överväga frågan om regeringsformens bestämmelserkan byggas ut på denna punkt. I uppdraget ingår också att överväga om det s.k.lagprövningsinstitutet kan förstärkas och domstolskontrollen av normbeslut ochförvaltningsbeslut kan utökas. Här fmns ett samband med deltagande idet europeiska samarbetet som ställer krav på domstolsprövning av frågor somhos oss prövats enbart av andra myndigheter. An mer samband medintegrationsarbetet har det uppdrag som lämnats inför EG.Denna konmiitté undersöker behovet av gmndlagsändringar med anledning av ettsvenskt medlemskap i behandlar också frågor om riksdagensmedverkan i ett EG-samarbete och om val i till . Härkan vidare nämnas den kommitté som utreder frågan om ett ökat inslag av personvali det svenska valsystemet, en förändring som skulle ge medborgama bättremöjligheter att påverka vilka som skall represen- Prop. 1992/93:100 tera dem i de politiska församlingama. Domstolsväsendet skall stå väl mstat införframtiden. Ett omfattande översynsarbete syftar till att se till att domstolamakan utnyttjas på ett så rationellt sätt som möjligt. Detta är av betydelse avflera olika anledningar. Den enskilde skall kunna få sin sak behandlad på ettså rättssäkert sätt som möjligt, vare sig han är part i ett brottmål ellertvistemål eller i ett mål vid en förvaltningsdomstol. För brottsbekämpningenoch för den enskilde är det ett viktigt intresse att åtal prövas så snart sommöjligt. God kvalitet och tillräcklig snabbhet i tvistemålshandläggningen ärbetydelsefullt för att enskilda parter skall utnyttja domstolama förtvistlösning och därmed bidra till rättsbildningen. Förvaltningsdomstolarnahandlägger ofta mål av stor vikt för den enskilde, vare sig det gällerfrihetsberövanden, sociala förmåner, skatter, körkort eller annat som påverkarhans levnadsvillkor. Det är angeläget att dessa domstolars arbetsförhållandenär goda. Det pågående översynsarbetet på rättskipningensområde syftar till att med bibehållande av nuvarande kvaliteter idomstolsväsendet göra att detta kan hantera en ökande måltillströmning och nyaarbetsuppgifter som delvis hänger samman med intemationaliseringen pårättsområdet. Därför förbereds nu åtgärder för att överföra uppgifter som intebestår i rättskipning från domstolar till förvaltningsmyndigheter, göra enbättre fördelning av måltyper mellan de allmänna domstolama och förvaltningsdomstolama,bredda länsrättemas behörighet så att de blir allmänna förvaltningsdomstolar imera egentlig betydelse än , begränsa måltillströmningen tillöverinstansema utan att ge avkall på rättssäkerhetskraven samt nedbringaantalet specialdomstolar till ett minimum. För åklagarväsendet prövasförändringar med liknande syften. Höga krav måste ställas på strafflagstiftningensfasthet och konsekvens. En allmän inriktning vid kommande översyn avstraffrätten skall vara att straff skall vara förbehållet sådana förfarandenför vilka straffrättsliga sanktioner verkligen behövs. Det innebär också attstatsmaktema måste reagera med skärpa mot särskilt sådana brott som hårtdrabbar den enskilde. Jag tänker då på exempelvis våldsbrott ochnarkotikabrott. Påföljdssystemet är centralt istrafflagstiftningen. Snabba, tydliga och konsekventa reaktioner på brott är avstor betydelse för förankringen av strafflagstiftningen i allmänhetensrättsmedvetande och för att påföljdssystemet skall verka avhållande påmänniskors brottsbenägenhet. Av särskilt stor betydelse är samhällets reaktionpå brott av ungdomar. En bred översyn av påföljdssystemet i stort ochbeträfiande ungdomar görs i och . Polisen har en central roll i rättssamhället. Detär viktigt att arbetet med att rationalisera och effektivisera polisensverksamhet drivs vidare med kraft. Polisen måste bli mer synlig i samhället.Samtidigt måste den brottspreventiva och brottsutredande verksamheten utvecklasi takt med att kriminaliteten blir allt grövre men också allt mer sofistikerad.En del i detta arbete är att en översyn skall göras av kriminalpolisensorganisation. Inom kriminalvården pågår tillbaka ettomfattande förändringsarbete vid kriminalvårdsanstaltema och häktena. Arbetetsyftar till att skapa en rationellare kriminalvård som kvalitetenskall förbättras. Det senare skall ske bl.a. genom att tillsynspersonalen fåransvarsftillare arbetsuppgifter och att s.k. kontaktmannaskap införs. Engenomgripande översyn av de principer och det regelverk som lades läst genom1974 års kriminalvårdsreform pågår i fängelseutredningen. Utvecklingsarbeteinom frivården är inriktat på åtgärder som kan effektivisera skyddstillsynen idess olika former. Gämingsmännen har länge stått i centmm ikriminalpolitiken, och brottsoffren har kommit i skymundan. harbrottsofferfrågoma fått starkt ökad vikt, och åtskilliga reformer har gjorts isyfte att stärka ställningen för den som utsatts för brott. Det finns allanledning att fortsätta detta arbete. Inom civilrätten har den svenska lagstiftningensanpassning till EES-och EG-rätten varit en dominerande arbetsuppgift under detgångna året. Som exempel på ny lagstiftning som är föranledd av den europeiskaintegrationen kan nämnas lagändringar som avser utlänningars rätt att förvärvafäst egendom och att ha befattningar och äga aktier i aktiebolag samt nya lagarom handelsagentur, konsumentkrediter och paketresor. För den enskilde medborgaren är bostadspolitiken avstor betydelse. Bostadspolitiken inriktas på att alla skall ha möjlighet bra bostad till ett rimligt pris. Inom område vidtasflera olika åtgärder beträffande bostadslagstiftningen. Arbetet med att ökamöjlighetema att äga sin bostad fuUföljs genom förslag till nya lagändringarsom gör det lättare för de boende att omvandla hyreslägenheter tillbostadsrätter. Vidare kommer att föreslås lagändringar som stärkerhyresgästemas ställning, bl.a. genom ändringar i hyresförhandlingslagen.Enskilda hyresgäster skall ges möjlighet att stå utanför det kollektivahyresförhandlingssystemet. Vidare skall åtgärder vidtas för att komma tillrätta med problemet med störande hyresgäster. Prop.1992/93:100 Bilaga 3 - Svensk rätt förändras på vissa områden till följd och inför ett EG-medlemskap. - Samarbetet inom , - lämnar bidrag till på det rättsliga området. Underdet har lagstiftningsarbetet i i hög gradkommit att röra den anpassning av svensk rätt till EG:s rättssystem som följer avde åtaganden som gör genom det s.k. Prop. Sålunda harstora delar av den centrala civilrätten berörts Bilaga 3 av dessa förändringar.Arbetet är dock inte avslutat. 1 vissa frågor, t.ex. när det gälleraktiebolagsrätt och redovisningsfrågor, har i EES avtalet fått anstånd underviss tid med att genomföra de behövliga Arbetet medatt anpassa svensk rätt på dessa områden till EG-rätten kommer därföratt fortsätta . De förändringar som kan föranledas av etteventuellt svenskt medlemskap i har också stor aktualitet på gmnd avSveriges medlemsansökan. Flera olika utredningar arbetar nu med frågor som hörsamman med detta. Men även andra intemationella frågor än sådana somrör förhållandet till EG får betydelse för svensk rätt. Inom flera olikaintemationella organisationer medverkar i arbete på blivandeintemationella överenskommelser som kan få stor praktisk betydelse även försvensk rättsutveckling. Så är t.ex. fellet inom (miljöskaderätt)och olika organ inom FN-systemet lAEA (atomansvarighet), IMO (sjörätt),UNCITRAL (handelsrätt) och (immaterialrätt). Sådant arbete pågår ocksåinom andra mellanstatliga organisationer, såsom förintemationell privaträtt (intemationella adoptioner), UNIDROIT (återställandeav stulna kulturobjekt) och (atomansvarighet m.m.). Även inom pågårförhandlingar. Atomansvarighetsfrågoma har särskilt accentuerats ianslutning till pågående kämsäkerhetssamarbete med Östemropa och det foma Sovjetunionen.Flertalet Östeuropeiska stater har inte anslutit sig till ochdet tilläggsprotokoll som förenar Paris- och Wienkonventionema. Dettaförhållande innebär svårigheter för och andraOECD-stater att bl.a. engagera sig i projekt som innebär direkta tekniskaförbättringar och installationer av säkerhetsutmstning i de Östeuropeiskareaktorema. Atomansvarighetsfrågoma bör därför ha en fortsatt hög prioritet idet intemationella arbetet med särskild inriktning på problemen i ochdet foma . Det nordiska samarbetet på lagstiftningsområdet hartraditionellt varit av stor betydelse. Stora delar av lagstiftningen påcentrala rättsområden, t.ex. inom den allmänna förmögenhetsrätten ochfemiljerätten, har tillkommit i nordiskt samarbete. Det har resulterat i att vipå flera rättsområden har i stort sett överensstämmande lagregler i de nordiskaländema. Denna rättslikhet är enligt min mening av stort värde. Det finnsdärför anledning att vidmakthålla ett nära nordiskt samarbete pålagstiftningsområdet. Det nordiska lagstiftningssamarbetet har fördjupatsunder genom arbetet med anpassningen till EG:s rättssystem.Genom och ansökan om medlemskap i torde också nyafömtsättningar för ett allt fastare nordiskt lagstiftningssamarbete föreligga. Nordiska överläggningar i olika lagstiftningsärendenpågår fortlöpande på flera områden, t.ex. beträffende femiljerätt, immaterialrätt och har en viktig roll att fylla när det gälleratt bidra till utveck- Bilaga 3 lingen i . Det gällerinte minst rättsutvecklingen. Från svensk sida har därvid, i nordisktsamarbete, insatsema koncentrerats på rättsutvecklingsbistånd till de trebaltiska statema, men kontakter har också förekommit med andra länder. Från svensk sida har ingåtts särskilda avfel omrättsutvecklingsbistånd med och . Enligt de båda avtalen bidrarSverige till rättsutvecklingen i dessa länder genom framför allt tre former avinsatser. En är att organisera och genomföra seminarier i olika rättsliga änmenför jurister från och . En annan är att låfe estniska ochlettiska domare och lagstiftningsjurister utbildningstjänstgöra vid svenskadomstolar och lagstiftningsorgan. Den tredje formen är att svenska juristersåsom konsulter granskar lagförslag som arbefets fram i och Lettlandoch i övrigt biträder lagstiftema i dessa länder. Vid sidan av vad som nämnts deltor i ettnordiskt arbete med rättsutvecklingsbistånd till de tre baltiska sfetema. Detfehar bestått av två former, nämligen leveranser av juridisk litteraturtill , och Litouen samt rättsliga seminarier för baltiskajurister. Det har också förekommit ett omfettande anfelkontakter mellan företrädare för lagstiftningsorgan och rättsväsende i Sverigeoch de tre baltiska sfetema. Inledande kontakter för samarbete och utbildninghar förekommit på flera områden. Således har den svenska polisen under detgångna året på olika sätt förberett ett biståndsprogram för utveckling avpolisorganisationema i de tre baltiska stotema. Programmen kommer att ha sintyngdpunkt i kunskapsöverföring, men omfetfer även viss materiell hjälp, t.ex.för att förstärka dessa länders gränskontroller. utvecklas ettnödvändigt polisiärt samarbete med de baltiska stotema. De nordiska justitieministrama har enats om attbjuda in de baltiska justitieministrama till ett gemensamt nordiskt-baltisktjustitieministermöte . Mötet kommer att äga mm i månad. Kontakter har också aktualiserats mellan Baltiskalagstiftningsbyrån (ett för de tre baltiska stotema gemensamt rådgivandelagstiftningsorgan) och för lagstiftningsfrågor. Prop.1992/93:100 Bilaga 3 -Utredningsarbetet beträffandebehovet av gmndlagsändringar inför EG avslutos. -En parlamenterisk kommittéutreder frågan om utvidgat skydd för grundläggande fri- och rättigheter,inkorporering av samt Ökade möjligheter tilldomstolskontroll av normbeslut och förvaltningsbeslut. -Frågoma om ökat inslag avpersonval i valsystemet och den fria nomineringsrätten övervägs av enparlamenterisk kommitté. Sverigehar historiskt, politiskt, ekonomiskt och kulturellt en naturlig roll att spelai det europeiska samarbetet. Endast som medlem i de Europeiska gemenskapema(EG) kan vi fiillt ut delte i dette samarbete, och ansökteSverige formellt om medlemskap i . EG:s medlemsländer har överlåtit vissa av sina befogenhetertill gemenskapen. Den svenska regeringsformen medger i viss utsträckning ensådan befogenhetsöverlåtelse, men dessa möjligheter har inte bedömts varatillräckliga för ett svenskt EG-medlemskap. För att överväga denna och de andragmndlagsfrågor som ett medlemskap skulle aktualisera tillkallades (Dir.1991:24) en parlamenferiskt sammansatt kommitté (Ju 1991:03),vilken anfegit namnet inför EG. Kommittén beräknas kunnaslutföra sitt arbete , och en proposition skall då ienlighet med 8 kap. 15 § regeringsformen kunna föreläggas senast niomånader års riksdagsval, dvs. Fri- och rättighetskommittén (Ju 1992:01) utrederfrågan om gmndlagsskydd för bl.a. äganderätten, närings- och yrkesfrihetensamt den negativa föreningsrätten. Kommittén skall enligt sina direktiv (Dir.1991:119) också överväga frågan om den s.k. lagprövningsrätten och om vidgademöjligheter till domstolsprövning av normbeslut och förvaltningsbeslut.Inkorporering i av konvention om skydd för mänskligarättigheter och gmndläggande friheter är ytterligare en fråga som kommitténbehandlar. Avsikten är att förslag om förstärkt gmndlagsskydd för fri- ochrättigheter skall läggas fram i sådan tid att ges möjlighet att fetfeett förste beslut om dessa gmndlagsändringar under innevarande valperiod. Medborgama bör ges bättre möjligheter att vid deallmänna valen påverka vilka personer som skall representera dem i ochkommunala beslutende församlingar. (Ju 1992:02) har tilluppgift (Dir. 1991:121) att lägga fram förslag som inom ettriksproportionellt valsystem medför ett ökat inslag av personval. Eftersom det visat sigmöjligt att på ett otillbörligt sätt utnyttja den fria nomineringsrätten harkommittén getts i uppdrag att också överväga möjlighetema att förhindra ettsådant missbmk. Utredningsarbetet beräknas vara avslutet . (Ju 1991:02) arbetor med valfrågor. En särskild utredare harsålunda sett över valförferandet från administrativ och tekmsk synpunkt (Dir.1991:13, Dir. 1992:49). avgav eft delbetänkande (SOU1992:108) - Organisation, Teknik, Ekonomi, vilket remissbehandlas förnärvarande. En proposition planeras föreläggas under våren 1993.Utredningens fortsätto arbete sker under parlamentorisk medverkan. Malmöhuslän är indelat i två valkretsar för val till , nämligenfyrstedskretsen (, , och Lunds kommuner) ochlänsvalkretsen (resten av länet).