prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Sammanteget har det inneburit att arbetet med avtalstecknandethar gått långsamt inledningsvis, men att det , efter att bevarandeprogrammenligger färdiga i de fleste län, skjuter fert. EnUgt vad jag har erferit uppgickantalet avtal tiU ca 9 000, dvs. nästan en fördubbling sedanredovisningstiUfaUet . För det närmast kommande budgetåret bör medel föradministrativa Prop. 1992/93:100 insatser utgå i samma omfettning somtidigare. För de centrala verken "'' bedömer jag att samma resursersom tidigare är nödvändiga för att genomföra fortsatte insatser och denfortiöpande uppföljning som regeringen givit dem i uppdrag att göra samt förfortsatte informationsinsatser och särskUt stöd tiU vissa länsstyrelser. När anslagna medel är intecknade bör administrativamedel för uppföljning och omsättning av avtal på länsstyrelsema inte krävasärskUda resurser i samma omfettning som . Jaggör följande bedömningar av de framtida insatsema för landskapsvård. Jag har idessa frågor samrått méd chefema för Jordbmks-, Kultur- och Civildepartementen. Jag delar myndighetemas bedömning att enfortsättning av systemet med landskapsvård är nödvändig från bådeodlingslandskaps-, kultur- mUjö- och naturvårdssynpunkt. ochregeringens nationeUa mål och intemationella åteganden att slå vakt om ettrikt och varierat odlingslandskap och dess natur- och kulturmiljövärden Uksomden biologiska mångfelden fömtsätter att dessa marker fortsatt nyttjas ijordbmket i så stor utsöäckning som möjligt. Regeringen har för att förbereda inträde iEG tiUsatt en (Jo 1991:07) med uppdrag att uttedafömtsättningarna för det svenska jordbmkets inträde i EG. I uppdraget ingåratt pröva olika former av ersättningar och stöd tiU jordbmket, bl.a. ettarealstöd, och i det sammanhanget bedöma hur systemet med landskapsvård skaUingå i den svenska jordbmkspoUtiken. Som stetsmaktema angivit i samband med beslutet denUvsmedelspoUtiska reformen är systemet med ersättning för landskapsvårdandeinsatser att ses som ett permanent inslag i den svenska jordbmkspoUtiken bl.a.för att säkra ett långsiktigt engagemang och förttoende från bmkarsidan. Som jag redogjort för uppvisar det nuvarandesystemet stora likheter med det system som byggs upp inom EG. Vid etteventuellt inträde i EG bedömer jag att denna typ av system måste bibehåUas.EventueUt kan formema komma att behöva förändras tiU viss del. Detta fär analys utvisa. Mot bakgmnd av ovanstående anser jag att det nuendast bör anvisas medel för ett budgetår. Med hänsyn tiU att avtalstecknandetförst kommit i gång på aUvar bedömer jag det ocksåbefogat att inte nu höja anslagsnivån. I fråga om administrativa resurser bör enoförändrad nivå gäUa för /94. Det innebär 8,4 miljoner kronortiU länsstyrelsema och till de berörda centrala verkenmotiverat av länsstyrelsemas uttalade behov samt av behovet av en fortsattuppföljningsverksamhet centtralt, informations- och utbUdningsinsatser ochbehovet av riktet stöd tiU vissa länsstyrelser. Jag bedömer att ytterligareinsatser på naturvårdsområdet också kan komma tiU stånd medarbetsmarknadspoUtiska Jag har i dennafråga samrått med chefen för . 1992/93:100 partementet. Behovet av medel för /94 beräknarjag mot denna bakgmnd till . Den fortsatte anslagsnivån ochfinansieringen får bedömas på gmndval av berörda myndigheters erfarenheter förslag. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Landskapsvårdande åtgärder för budgetårdet1993/94 anvisa ett reservationsanslag på . Sanering och återställning av miljöskadade områden 1991/92Utgift 19 770 821 Reservation 41 595 720 1992/93Anslag 19 880 000 1993/94Förslag 19 880 000 Ienlighet med beslut (prop. 1990/91:90, bet. 1990/91: JoU30, rskr.1990/91:338) skall anslaget i huvudsak användas tiU genomförande av ettfemårigt program för sanering och återstäUning av miljöskadade områden. Enfortsättning av programmet efter /96 skall föregås av enutvärdering mot slutet av femårsperioden. begär i sin förenklade anslagsframställning för budgetåret1993/94 att anvisas tiU anslaget Sanering och återställningav miljöskadade områden. Naturvårdsverketsinledda arbete för sanering och återstäUning av miljöskadade områden börfortsatte i enUghet med den inriktning och det program som har lagtfest. Anslaget bör därför tillföras medel för budgetåret1993/94 i enUghet med framställning. JaghemstäUer att regeringen föreslår att tUl Sanering och återställning av miljöskadadeområden för /94 anvisa ett reservationsanslag på19 . B 7.Koncessionsnämnden for miljöskydd 1992/93:100 BU. 1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag 16 982 000 18 155 000 18460 000 Koncessionsnämndenför mUjöskydd är en central förvaltningsmyndig-het med huvudsaklig uppgift attpröva frågor rörande mUjöferUg verksamhet enligt miljöskyddslagen (1969:387).Nämnden bereder vidare vissa frågor åt regeringen enligt naturresurslagen(1987:12) och har vissa uppgifier som besvärsinstans enligt bUavgaslagen(1986:1386). har fr.o.m. /92ramanslag med treårig budgettam för perioden /92-1993/94. Budgettamen fördenna tteårsperiod har faststäUts tiU prisläge. hemstäUer i sin förenkladeanslagsframställning om ett ramanslag om för budgetåret1993/94. Målet förKoncessionsnämndens verksamhet är att ärenden inom nämndens verksamhetsområdeskaU hanteras rätt, snabbt och ändamålsenligt samt med hänsyn tiUrättssäkerhetens krav. Resurser Ramanslag 1993/94 Nämndenhar i sin årsredovisning för /92 lämnat en restU-tettedovisning.Nämnden har i denna redovisat hur de mtema arbetsformema kan utvecklas.Förslagen fömtsätter att regeringen föreskriver om ändringar i nämndensinstmktion. Nämndenhar under /93 även påbörjat försök med ett nytt system förprestetionsuppföljning. Min bedömning är att systemet kan getUlfredsstäUande information om nämndens resultet. Jag fömtsätter därför attnämnden fuUföljer utvecklingen av det nya systemet. Denpågående översynen av mUjölagstiftningen kan leda tiU förändringar avKoncessionsnämndens verksamhet. Vid beräkningen av ramanslaget för budgetåret1993/94 har jag i övrigt Prop. 1992/93:100 utgått från att verksamheten skaUkunna bedrivas med i princip oförändra- '- 1 de resurser. Regeringen bör te ställning tiUförslaget om förändringar i instmktion. Chefen för har tidigare i dagredovisat ett förslag om genereU räntebeläggning av stetUga medelsfiöden samtpresenterat den modell som bör tUlämpas. Nämnden kommer fr.o.m. budgetåret1993/94 att tillämpa denna modeU och tiUdelas ett räntekonto med kredit i . Anslaget för Koncessionsnänmden har budgeteratsutan hänsyn tiU de tekniska justeringar som måste göras tiU följd av ändringenav nivån på lönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen förStetshälsan, övergången tiU lån i samt de nya principema förbudgeteringen av anslagen. Riktlinjema för dessa förändringar har tidigaredenna dag redovisats av chefen för (bU. 1 Stetsbudgetenoch särskilda frågor, avsnitt 2.2). Det belopp som kommer att ställas tillmyndighetens disposition kommer slutiigt fastställas enligt de redovisaderiktiinjema och kan därför awika från det nu budgeterade beloppet. Jaghemställer att regeringen föreslår att till /94 anvisa ett ramanslag på . Kemikalieinspektionenär erUigt sin instmktion central förvaltningsmyndighet för ärenden om hälso-och mUjörisker med kemiska produkter i den mån frågoma inte handläggs av någonannan myndighet. KemikaUeinspektionens verksamhet finansieras genomde avgifter som betalas enligt förordningen (1985:836) om bekämprungsmedel ochenUgt förordningen (1989:216) om kemikaUeavgifter. Dessutom finansieras vissverksamhet vid inspektionen genom mUjöavgifter på bekämpningsmedel ochhandelsgödsel. KemUcaUeinspektionen har för /94lämnat en förenklad anslagsframstäUning. KemikaUeinspektionensverksamhetsplanering utgår från vad riksdag och regering har angett omverksamhetens inriktning och resursram för tteårsperioden /92-1993/94.Inspektionen begär därför inga ytterligare medel för /94 än desom redan angivits i beslutet inför tteårsperioden. Treårsbeslutet innebär attinspektionen för /94 skall utöka sin budget med . Kemikalieinspektionen anmäler frågan om svensktvärdskap för det vid om miljö- och utveckling i "Safety Fomm". fomm skaUhåUa ett förste En förfrågan har ställts från ()om den viU åte sig värdskapet vid denna konferens. Syftet äratt upprätte en handlingsplan för att uppnå de mål för kemikaUekonttoUen somformulerats i . Det gäUer bl.a. att fördela ansvaret och arbetet meUanolika berörda intemationeUa organisationer och olika länder.Kemikalieinspektionen saknar i sin budget medel för att bekoste en sådankonferens men är beredd att med personeUa resurser delte i den vidareutvecklingen och planeringen av konferensen. Kemikalieinspektionenhar vidare, enUgt regeringens direktiv, överlämnat en rapport om forskning påkemikaUeområdet. I rapporten pekas på utökade behov av forskning och utbUdningpå vissa områden. 1992/93:100 BU. Detfinns inte skäl att förändra de övergripande mål som har angetts förtteårsperioden /92-1993/94. Särskilda projekt inom bekämpningsmedelskonttoUen, Kemikalieinspektionensresultet för /92 har inte gett mig anledning att föreslå någonförändring av den redan faststäUda inrikbiingen av verksamheten. Vidareanser jag att ett svenskt värdskap för det förste mtemationeUa kemikaUefomm(Safety Fomm) innebär att möjligheter attpåverka utvecklingen och inriktningen av det intemationeUakemikaUesäkerhetsarbetet ökar. Jag har beräknat vissa medel för ett svensktvärdskap under /94 för denna konferens under anslaget A 2. Resultatbudget(1 000-tal kronor) 1992/93:100 BU. Anslagetanvänds tiU KemikaUeinspektionens verksamhet. Medel för inspektionens arbetemed särskUda projekt inom bekämpningsmedelskonttoUen anvisas under anslaget B9. Jag har vid min beräkning av KemikaUeinspektionenskosttiader utgått från den ram för tteårsperioden /92-1993/94 somredovisades i den miljöpolitiska propositionen (prop. 1990/91:90,bet. 1990/9l:JoU30, rskr. 1991/92:338). Chefen för har tidigare i dagredovisat ett förslag om genereU räntebeläggning av stetUga medelsflöden samtpresenterat den modeU som bör tillämpas. budgetåret1993/94 att tiUämpa denna modeU och tilldelas ett räntekonto Prop.1992/93:100 med kredit i . Anslaget för KenukaUeinspektionen har budgeteratsutan hänsyn tiU de tekniska justeringar som måste göras tiU följd av ändringenav nivån på lönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen förStetshälsan, övergången tiU lån i samt de nya principema förbudgeteringen av anslagen. RiktUnjema för dessa förändringar har tidigaredenna dag redovisats av chefen för (bU. 1 Stetsbudgetenoch särskilda frägor, avsnitt 2.2). Det belopp som kommer att ställas tiUmyndighetens disposition kommer slutUgt faststäUas enUgt de redovisaderiktUnjema och kan därför awika från det nu budgeterade beloppet. JaghemstäUer att regeringen föreslår att till Kemikalieinspektionen för /94anvisa ett an slag på . Särskilda projekt inom bekämpningsmedelskontrollen 1992/93Anslag 10 426 000 1993/94 Förslag 10 426 000 Underdette anslag anvisas medel tiU Kemikalieinspektionen för särskilda projekt inombekämpningsmedelskonttoUen. Med hänvisning tiU tteårsbe-slut förKemikalieinspektionen och tiU vad jag just anfört beräknar jag anslaget till , vilket innebär oförändrade resurser. Jaghemställer att regeringen föreslår atttiU Särskilda projekt inom bekämpningsmedelskontrollen för /94anvisa ett reservationsanslag på . 1991/92 Utgift 39 408 497' 1992/93 Anslag 38 507 000' 1993/94 Förslag 38 687 000 Anslagen Bidrag till miljöfond ochVisst intemationellt miljösamarbete Anslagetdisponeras för utgifter för deltegande i vissa intemationeUaorganisationer och för intemationeUt samarbete inom mUjöområdet. Detintemationella miljöarbetet har stor betydelse för att åstedkomma en Prop.1992/93:1(X) förbättrad mUjö i vår omvärld och i vårt land. Förento nationemas miljöfond inrättodes genombeslut av generalförsamling för att inom ramen för FN:s miljöprogram() helt eller delvis finansiera kostiiadema för nya mUjövårdsinitiativ inomFN:s olika organ. Fondens användning står under överinseende av FN:smiljöstyrelse. Bidraget tiU mUjöfonden bör för nästo budgetår uppgå tiUoförändrat belopp på 22 mUjoner kronor. En fortsatt intensiv aktivitet förväntas inom om miljö och utveckling i gav en förstärktroU för att främja miljöarbetet i hela FN-systemet. Det intemationella mUjöskyddsarbetetfortsätter med stor aktivitet. Ett ökat maritimt mUjösamarbete förväntas föratt genomföra åtgärdsprogrammet för som behandlades vid ettmUjöminister-möte . kommer att anordna Oslo- ochPariskommissionemas årliga möten. Medlemsavgiftema tiU Helsingfors-, Paris- ochOslo-kommissionema betalas från detto anslag. Från anslaget bekostas medlemsavgiften tiU denintemationeUa naturvårdsunionen (lUCN) samt kosöiader för deltogande vid möteninom unionen. kommer den 19:e generalförsamlingenatt sammanttäda i . /arbetet med konventionen om långvägagränsöverskridande luftföroreningar fortsätter. Ett nytt svavelprotokoU, somskaU vara färdigförhandlat , är av specieU vikt för att motverka detförsurande nedfaUet i . har ratificierat protokollet omflyktiga organiska ämnen. För tillämpningen av den svensk-finskagränsälvsöverenskommelsen finns en ständig kommission. Sverigesbidrag tiU kommissionens verksamhet belastar anslaget. Miljösamarbetet inom ramen för har intensifierats . kommer attiimeha ordförandeskapet i ministerrådskretsen - mars1994. Ökade insatser fömtses för deltegande inom ramenför EES-samarbetet. har gjort framstäUning om deltogande i EuropeiskamUjöbyrån. Medelsbehoven för klimatsamarbetet kommer att ökaunder /94. Kosttiader kommer att uppkomma för att driva dettiUfälliga sekretariatet inom ramen för kUmatkonventionen samt bidrag tiUUNEP:s program för information i kUmatfrågan och bidrag tiU den meUanstotUgapanelen om kUmatförändringar (IPCC). Partema tiU för skydd avozonskiktet och MonttealprotokoUet om ämnen som bryter ned ozonskUctet haretoblerat en fond för att finansiera den fortsätto verksamheten. Det svenskabidraget tiU denna fond liksom kostiiader för deltogande i möten betalas frånanslaget. Arbetet med konventionen om biologisk mångfeldinleds redan nu med att bygga upp samarbetet meUan de stoter som signeratkonventionen. Kostnader för resor och för det interimistiska arbetet, bl.a.bidrag tiU upprättande av ett sekretariat, betalas från anslaget. Kosttiaderför resor tiU möten med anledning av konventionen om Prop. 1992/93:100gränsöverskridande transporter av miljöferligt avfaU och det svenska "- bidraget till konventionens sekretariat betalas från anslaget. Vidare bekostas från anslaget deltogande ochmedlemsavgifter tiU följande konventioner: handel med uttotningshotede djur ochväxter, skydd av vandrande arter av vUda djur, skydd av vUda djur ochväxter samt naturliga boplatser, skydd av våtmarker, intemationeUavalfångstkommissionen, den s.k. krUlkonventionen om ,miljöskyddsprotokollet till Antarktisfördraget samt konventionen ommiljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang. Från anslaget lämnas bidrag tiU vissa ideeUamiljöorganisationers intemationeUa verksamhet. Underanslaget betalas vissa kostiiader för bUateralt miljösamarbete. Under anslaget föreslås ett bidrag tiU vissakosöiader för deltegande i intemationeUt standardiseringsarbete inommUjöområdet. Sammanfettningsvis föreslås att anslaget Bidrag tiUFörente nationemas miljöfond och anslaget Visst intemationeUt samarbete slåssamman. Vidare överförs från anslaget Bidrag tiU intemationelltsamarbete kring den byggda miljön m.m. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Visst intemationellt miljösamarbete /94 anvisa ett förslagsanslag på 38 687 (X). Istetsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsmbrik anvisatsett reservationsanslag på . Anslaget kommer att behandlas iden forskningspoUtiska proposition som kommer att föreläggas ifebruari 1993. I awaktan på denna proposition bör anslaget föras upp medoförändrat belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår att, i awaktan på särskild proposition i ämnet,till intemationella miljöinstitut för /94 beräknaett reservationsanslag på 25 OCX) . B 12.Forskning för ett avfallssnålt samhälle: Prop. Istetsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsmbrik anvisatsett reservationsanslag på 17 199 OCX) kronor. Inom regeringskansUet bereds vissafrågor om inriktningen av den framtida forskningspolitiken. Arbetet bedrivsmed sikte på att en proposition i ämnet skaU kutma föreläggas . I awaktan på att beredningen slutförs föreslår jagatt anslaget förs upp med oförändrat belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår att, i awaktan på särskild proposition i ämnet,till Forskning för ett ayfallssnåU samhälle: Avfallshantering för budgetåret1993/94 beräkna ett reservationsanslag av . c.Strålskydd, kämsäkerhet m.m. Prop.1992/93:100 BU. 1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag 71 968 000 74 204 000 80392 000 Stetenssti-ålskyddsinstihit har för /94 länmat en förenkladanslagsframställning. Sttilskyddsinstittitetbegär 3 mUjoner kronor för att bibehåUa ambitionsnivån påberedskapsforskningen. Samma belopp har för innevarande budgetår tUldelatsinstitutet via tolfte huvudtiteln, anslaget . Sttilskyddsinstitutetär lokaUserade i två skUda byggnader och planerar att genomföraen ombyggnad för att samla verksamheten. För att finansiera ombyggnaden isamband därmed begär institutet att låneramen för /94 höjs med 8miljoner kronor. Vidarebegär SttålskyddsinstihJtet som engångsanvisning för att underen övergångsperiod bidra tiU finansieringen av en expert vid lAEA i förfrågor om omhändertegande av förbmkade strålkällor i utvecklingsländer. kompletterande anslagsframställning () avseendeforskningsverksamheten har Sttilskyddsinstittitet beskrivit bl.a. de problemsom är förknippade med sttllskyddsforskningen i landet. För att skapa bätttefömtsätöiingar för sttllskyddsforskningen föreslår instittitet att ansvaret föraU sttålskyddsforskning i landet läggs på instittitet och att institutet fördette ändamål för /94 tilldelas . Detfinns inte skäl att förändra de övergripande mål för verksamheten som gällerför tteårsperioden /93-1994/95. Resurser1993/94 C 1. Stetens söilskyddsinstiUit, ramanslag . Jaganser att det är viktigt att den satsning på forskningskompetensen inomkämkraftsberedskapen som påböijades /93 fullföljs.Strålskyddsinstitutet bör därför via anslaget C 1 tiUföras 3 mUjoner kronorför vardera budgetåren 1993/94 och 1994/95 för beredskapsrelaterad forskning.Satsningen finansieras genom höjda avgifter som betalas av kämkraftsföretegenenligt förordningen (1976:247) om vissa avgifter tiU . har fåttsin låneram i höjd med för att kunnafinansiera ombyggnaden av institutets lokaler. Jag anser att denna utökadelåneram bör vara kvar även /94. För att garantera kontinuitet i arbetet med attomhänderte sttålkällor i UtveckUngsländer anser jag att institutet bör tiUföras700 som engångsbelopp för att bidra till kostnadema för en tjänst ilAEA. Med det underlag som finns kan jag intetiUstyrka att ansvaret för all sttilskyddsforskning i landet läggs påStrålskyddsinstitutet. Frågan är angelägen och jag har därför för avsikt attsenare i samråd med chefen för föreslå regeringen att enuttedning tiUsätts med syfte att bedöma var huvudansvaret förstrålskyddsforskningen skaU ligga. Chefen för har tidigare i dagredovisat ett förslag om generell räntebeläggning av stetiiga medelsflöden samtpresenterat den modeU som bör tillämpas. Institutet kommer fr.o.m. budgetåret1993/94 att tillämpa denna modeU och tiUdelas ett räntekonto med kredit iRiksgäldskontoret. Anslaget för harbudgeterats utan hänsyn tiU de tekniska justeringar som måste göras tiU följdav ändringen av nivån på lönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformenför Stetshälsan, övergången till lån i samt de nyaprincipema för budgetering av anslagen. Riktlinjema för dessa förändringar hartidigare denna dag redovisats av chefen för (bil. 1Stetsbudgeten och särskilda frågor, avsnitt 2.2). Det belopp som kommer attStäUas till myndighetens disposition kommer slutUgt att faststäUas enUgt deredovisade riktUnjema och kan därför awUca från det nu budgeterade beloppet. Jaghemställer att regeringen föreslår att tiU för budgetåret1993/94 anvisa ett ramanslag på . Stetenskämkraftinspektion (SKI) är central förvalttiingsmyndighet med uppgift attövervaka dels säkerheten vid kämteknisk verksamhet, dels genomförandet av denforskning och utveckling och det program för bl.a. sådana frågor som avses i 11och 12 §§ lagen (1984:3) om kämteknisk verksamhet. Dessutom skaU SKI handläggavissa finansieringsfrågor på kämavfallsområdet. SKI:sverksamhet skall inriktas på att -hög säkerhet uppnås i svenskkämteknisk verksamhet och att i dette syfte te initiativ tiU säkerhetshöjandeåtgärder, -intemationeUaåteganden på det kämtekniska området uppfyUs, -kämavfall slutförvaras på ettsäkert sätt, -tUlräcklig bredd uppnås iindustrins forsknings- och utveckUngsverk samhet avseende slutförvaring avanvänt kämbränsle, -beslutsfattare och allmänhet ärväl informerade om kämteknisk risk och säkerhet samt om omhändertegande ochslutförvaring av använt kämbränsle. Iprioriteringen av myndighetens uppgifter skaU den säkerhetsmässiga betydelsenvara avgörande. Även de uppgifter som följer av intemationellaåteganden skaU beaktas. I sin förenklade anslagsframstäUning framför SKIatt sedan SKI inlämnat sin fördjupade anslagsframställning harriksdagen beslutet om förändringar i den stetiiga organisationen inomkämavfaUs-området. beslut (prop. 1991/92:99, bet. 1991/92:NU22,rskr. 1991/92:226) innebär att har upphört och att dessuppgifter i aUt väsentiigt överförts till SKI. De nya uppgiftema tillsammansmed den resursram SKI tiUdelats medför att SKI ser sig föranledd att föreslåvissa förändringar i verksamhetens inriktning innebärande nedprioriteringar pånågra områden. Inomhuvudprogrammet Reaktor- och kämämnessäkerhet föreslår SKI '" bl.a.bettäffande programmet för Återkommande säkerhetsgranskning (ÅSAR) att SKI:sgranskning av kraftföretegens underlag tiU ÅSAR görs något mera selektivt ochatt rapporteringen tiU regeringen görs enklare och mindre tekniskt detaljerad. SKI föreslår också en fortsatt medverkan i OECD:sHaldenprojekt men med ett tyngre ekonomiskt ansvar för kraftindustrin. Inom huvudprogrammet KämavfaUssäkerhet föreslår SKIatt stödet tiU oberoende inhemsk kompetens för studier och granskning avaUsidigheten i Svensk Kämbränslehantering AB:s (SKB) forskningsprogram vadgäUer altemativa slutförvarsmetoder minskas i förhållande tiU tidigare ambitionsnivå. Inom huvudprogrammet Information föreslås att etttidigare planerat informationspaket avsett för skoloma genomförs med betydligtsänkt ambitionsnivå. SKIredovisar även behov av nedprioritering av vissa intemationeUa engagemang somen följd av det uppdrag SKI fått att samordna de sven- 7 1992/93. skainsatsema till stöd för ökad säkerhet vid kämkraftverken i och detfoma . 1992/93:100 Bil. SKIhar från fömtvarande övertegitnämndens verksamhet avseende förvalttiing av inbetalade avgifter m.m. enligtlagen (1981:669) om finansiering av framtida utgifter för använt kämbränslem.m. (finansieringslagen). Avredovisningen för framgår att inbetalade avgifter uppgick tiUsammanlagt (1990). Utbetaladeersättningar uppgick tiU ().Ränteintäktema uppgick tiU (829 mUjoner kronor) ochöverskottet av förvalttiingen ().Behållningen var (7 757 miljonerkronor). Dethar inte funnits skäl till att förändra den övergripande verksamhetsinriktningsom gäller för tteårsperioden /93-1994/95. Stetens kämkraftinspektion: Kämsäkerhetsforskning 68 360 CXX) kronor Jagdelar i stort SKI:s bedömningar vad gäller de hittillsvarande erfarenhetema avverksamheten. Deav SKI föreslagna nedprioriteringama bör enligt min bedömning kunna genomförasinom ramen för de riktUnjer för SKI:s verksamhet som lades fast i proposition1991/92:99 om vissa anslagsfrågor för /93 samt om ändringar iden stetUga organisationen på kämavfallsområdet. Dessa riktUnjer bör därförgälla även för /94. C 2.Statens kämkraftinspektion: Förvaltningskostnader 1991/92 Utgift 45 208 000