prop · GF03140 · 1992-01-01 00:00:00 — I avtalet bör också regleras sådana frågor där staten köper tjänster av bolaget. Frekvensfrågor Jag anser det lämpligt att har frekvenstillstånden för den utrustning som företaget arbetar med. Detta har betydelse för själva driften och det har betydelse i samband med fastställande av tekniska krav vid upphandling. För att kunna följa och påverka utvecklingen är det viktigt att det av mig föreslagna bolaget redan från början kan deltaga i det globala och det europeiska standardiseringsarbetet avseende nya Bolaget bör som auktoriserad operatör kunna deltaga i det internationella arbetet i de organ som står öppna för andra nätoperatörer för rundradio. Detta förutsätter att det i kommer att finnas (). Jag förutsätter att kommer att få ställning som en eredskapsfrågor För det nybildade bör gälla att företaget själv svarar för kostnaderna för säkerhetsverksamhet, som har ett egenintresse. Jag föreslår att staten svarar för kostnaderna för teknisk uthållighet och säkerhet, som beror på totalförsvarets krav. Dessutom svarar staten för kostnader för verksamhetsplanering. Bolagets kostnader för totalförsvaret kommer inte att minska genom att verksamheten flyttas från Radio till det nya bolaget. Bolaget kan få ökade kostnader genom att de kan använda sig av centrala funktioner på detta område. Vid planering av sändarbolagets verksamhet vad avser forskning och utveckling är det viktigt att beakta både det kortsiktiga och det långsiktiga perspektivet. Jag finner det nödvändigt att Radio Net AB har kompetens att följa den tekniska utvecklingen och att det har kompetens att delta i det internationella samarbetet. Det är dessutom nödvändigt att bolaget har beställarkompetens både vad avser köp av forskning och utveckling, samt teknisk utrustning för företaget. Det bör finnas ett samarbetsavtal mellan och är ett av helägt dotterbolag. Mitt förslag innebär att bör bedriva viss egen forskningsverksamhet och följaktligen kunna uppträda som en kompetent beställare av forsknings- och utvecklingsprojekt. Överföringar från Radio Överföring av anläggningar och utrustning Av de möjliga överföringsalternativen föreslår jag att överföringen sker genom apport. Apportegendomen används för att teckna bolagets aktier. Den del av apportegendomens värde som inte används för teckning av aktier tillförs bolagets egna kapital. Vid överföringen av statlig egendom till ett av staten helägt aktiebolag bör det inte vara aktuellt med uttagsbeskattning. I mitt förslag till bolagsordning för är aktiekapitalet lägst 100 milj.kr. och högst 300 milj.kr. Det innebär att stämpelskatten blir lägst 2 milj.kr. och högst 6 milj.kr. I detta fall är det staten som äger Radio och det är staten som kommer att vara ensam aktieägare i . Med hänvisning till att synnerliga skäl föreligger bör regeringen besluta om befrielse från stämpelskatt. De fastigheter som berörs av överföringen har inte något taxeringsvärde, eftersom de beaktas som telefastigheter. med att fastigheterna överförs till skall de åsättas ett värde och det skall utgå en stämpelskatt på av fastigheternas värde. Föreligger synnerliga skäl och är de av principiell betydelse kan regeringen medge befrielse från stämpelskatten. Jag föreslår att regeringen medgiver befrielse från stämpelskatt i detta fall. Den egendom som skall föras från Radio till är sådan egendom som har finansierats genom rundradiokontot. Genom samordning av olika verksamheter inom hela finns det investeringar som har finansierats av , men som bör föras över till . Den organisationskommittée som jag föreslår bör ta ställning till vilka överföringar som bör göras. Samma sak bör gälla i den mån det finns utrustning som bör vara kvar i , men som har finansierats genom rundradiokontot. De särskilda investeringar som har gjort för det nya markbaserade televisionsföretaget bör överlåtas till . Överlåtelsesumman bör motsvara de kostnader har haft för investeringarna minus den eventuella kostnadstäckning har fått från televisionsföretaget. Utredningsuppdraget avser byte av huvudman för en befintlig verksamhet. En utgångspunkt för direktiven är att de personella resurser som behövs för att utföra de tjänster som nu tillhandahålls av Radio, affärsområdet rundradio, skall föras över till den nya organisationen. Jag har därför som utgångspunkt för mina ställnings-taganden vad avser personalen att de som arbetar inom Radio, affärsområde rundradio, skall anställas i det nya bolaget. Rundradioverksamheten måste förutom den personal som överförs till den sammanhållna organisationen kompletteras med viss personal. Inom det nuvarande affärsområdet rundradio har det beräknats att personalen behöver öka från nuvarande ca 430 personer till ca 500 personer. Radio beslutade att ha en gemensam teknisk serviceorganisation för samtliga affärsområden och att den organisationen genomförs . har tagit ställning till att det skall finnas en särskild organisation för landets rundradionät. Jag har tidigare föreslagit att den organisationen skall vara ett aktiebolag och att staten skall äga samtliga aktier. Det statliga ägandet är en förutsättning enligt utredningens direktiv. Den personal som arbetar inom Radio, affärsområdet rundradio, överförs till . De som berörs av de som är anställda vid huvudkontoret och de som är anställda vid de regionala rundradioområdena. Personalgruppen kan avgränsas till den personal som ingår i den organisation som interimistiskt har bildats i avvaktan på den slutliga organisation av rundradioverksamheten. När det gäller den tekniska serviceorganisationen är problemen av mera komplex natur. Det finns ett antal alternativa lösningar, men jag vill särskilt framhålla att ingen lösning i grunden är bra. Jag föreslår att den tekniska serviceorganisationen är kvar oförändrad inom Radio. I ett sådant alternativ måste ett antal krav vara uppfyllda, för att det skall vara en möjlig lösning för . En sådan lösning förutsätter att det fins ett avtal mellan Radio och Radio Net AB.I avtalet skall ett antal grundläggande frågor vara reglerade. Jag förutsätter att en avtalslösning blir ett billigare alternativ för än alternativet att företaget har en egen serviceorganisation. Samordnings- och effektivitetsvinster bör även tillfalla . Storleksordningen av de vinsterna bör kunna uppskattas till närmare tjugo procent. För att säkerställa vinster i den storleksordningen bör priset i avtalet jämföras med det interna pris som gäller . Visar det sig att avtalsförhandlingarna leder till ringa eller inga vinster i form av lägre priser för bör slutsatsen bli att serviceorganisationen delas upp mellan Radio och Radio Ekonomiska frågor Avvecklingskostnader Det är inte möjligt att i utredningsfasen ange exakta belopp för vilka avvecklingskostnader som kan komma att uppstå. Avvecklingskostnadernas nivå bestäms i huvudsak genom vilket samarbete det kommer att finnas mellan Radio och . I alternativet med en samlad teknikserviceorganisation inom Radio blir avvecklingskostnaderna marginella och uppskattas endast till några . kan inte bestämmas förrän efter de slutliga förhandlingarna. Vid en delad teknikserviceorganisation krävs en detaljerad kostnadsanalys. En preliminär analys visar att Radio har kompensationskrav på storleksordningen 100 milj.kr. Jag har utgått ifrån att den tekniska serviceorganisationen kan vara kvar inom Radio. Det ställningstagande innebär att det enbart blir marginella avvecklingskostnader. Utredningen skall enligt sina direktiv redovisa hur de personella och materiella överföringarna påverkar . Genom den av mig föreslagna lösningen vad avser den tekniska serviceorganisationen uppkommer det inte negativa konsekvenser av någon särskild storleksordning för . jälvkostnadsprincipen Med självkostnad avser jag summan av alla kostnader för en viss produkt eller tjänst tills den är levererad och betald. Självkostnadens komponenter är löpande driftskostnader, kapitalkostnader och avkastning/riskkompensation beräknat på eget kapital. Prissättningen kan vara kortsiktig eller långsiktig. I alternativet med kortsiktig prissättning tar inte företaget normala affärs-, tekniska eller finansiella risker. långsiktig prissättning tar företaget samtliga risker. Alternativet med en långsiktig prissättning är det alternativ som bäst kommer att svara mot den verksamhet kommer att Det ger företaget en möjlighet att utveckla sin affärsidé på ett sådant sätt att företaget kan bli effektivt. I ett alternativ med kortsiktig prissättning kommer företaget inte att få Kompensation för gjorda investeringar De investeringar som har gjorts i rundradionätet har finansierats genom TV-avgifter. TV-avgiften jämställs med s.k. näringsbidrag. Detta innebär att investeringarna har direktavskrivits. De anläggningstillgångar som tillhör Radio och som har finansierats enligt ovan överförs till som apport-egendom. Det är då viktigt att skapa ett förfarande som innebär att TV-avgiftsbetalarna inte drabbas av avskrivningskostnader mer än en gång. Det bör vara möjligt genom att ge en rabatt på självkostnadspriset som motsvarar koncernens andel av avskrivningskostnader för direktavskrivna investeringar i det gamla systemet. En förutsättning för den rabatten är att företaget kan bedriva andra vinstgivande verksamheter eftersom man med det här förslaget inte får full självkostnadstäckning under . Andra programföretag än programföretag inom skall dock betala fullt självkostnadspris och i det priset ingår kostnaderna för användning av redan gjorda investeringar. Den rabatt som kommer att erhålla går inte att I anslagsframställningen för bör föra upp ett belopp på 401 milj.kr. Beloppet är preliminärt. Den summa som skall betala till är en förhandlingsfråga mellan bolagen. Förhandlingsresultatet blir beroende av den värdering som måste göras av de anläggningar och den utrustning som har finansierats med TV-avgiftsmedel. Beloppet kommer att stiga på grund av successivt ökade En av de tjänster som kommer att erbjuda är programinsamling. Programinsamling kan också utföras av och dess dotterbolag har inte en verksamhet, som gör att de har utgående mervärdeskatt, varför de inte heller har någon möjlighet att göra avdrag för ingående har Radio fått kompensation för mervärdesskatten från rundradiokontot. Kompensationen är för år 1991 ca 120 milj.kr. En utgångspunkt för utredningsuppdraget är att i fortsättningen skall disponera de medel som Radio nu disponerar för rundradioverksamheten. Väljer i fortsättningen att bygga upp fasta resurser och själv svara för programinsamlingen uppkommer inga motsvarande kostnader för mervärdeskatt. Detta innebär att de medel som har avsett skall betalas in i mervärdeskatt i stället kan användas för programverksamhet. Frågan kan lösas genom att enbart anvisar medel till själva verksamheten vid och dess dotterbolag, men medger att rundradiokontot får belastas med kostnaderna för mervärdeskatt som debiteras programföretaget av leverantör av distributions- och överföringstjänster som är skattskyldig till mervärdeskatt. Ett sådant medgivande behöver bara lämnas av . Det ingår inte i utredningsuppdraget att analysera den framtida tekniska utvecklingen. Jag har dock bedömt det viktigt att ge en sådan redovisning. Utvecklingen har betydelse för den framtida överlevnadsmöjligheten för och för företagets framtida investeringsbehov. Den tekniska utvecklingen och förväntad framtida utveckling innebär att de markbaserade sändarnäten har blivit av intresse även på lång sikt. De digitala systemen förväntas bli anpassade till markbaserade nät. Markbaserade digitala nät förväntas bli mycket ekonomiskt konkurrenskraftiga. Ett byte till digital radio och digital television kan ske med dagens sändarnät som bas. Det kommer naturligtvis att krävas vissa kompletteringar i sändarnäten. Med kända tekniska kunskaper och förväntade nya kunskaper kommer dagens sändarnät även att bli konkurrenskraftigt. Rätt utnyttjat kommer dagens sändarnät med digital teknik att ha ett ekonomiskt berättigande in . ilaga 3 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (SOU 1992:10) Ett nytt bolag för rundradiosändningar Remissinstanserna Efter remiss har yttranden över betänkandet från utredningen om ett nytt huvudmannaskap för rundradionätet avgetts av överbefälhavaren, överstyrelsen för civil beredskap, , sektorn Rundradio inom Radio, (moderbolaget för koncernen), , Statsanställdas Samtliga yttranden finns återgivna i betänkandet. Utredaren har utarbetat ett förslag till nytt huvudmannaskap för verksamheten med programinsamling och programutsändning för Radio-företagen och för . bedrivs av sektorn Rundradio inom Radio. konstaterar, mot bakgrund av utredningsdirektiven, att utredarens förslag i allt väsentligt är bra och att verkets synpunkter på betänkandet i huvudsak är av kompletterande art. Verkets ambition är att inom ramen för den nya uppläggningen av rundradioverksamheten finna former för en fortsatt god samverkan. är i huvudsak positiv till utredarens förslag. Sektorn Rundradio har avgivit ett yttrande som bygger på synpunkter från såväl ledning som övrig personal inom anser att utredningen i vissa delar är så ofullkomlig att det inte är möjligt att bedöma konsekvenserna av utredarens förslag och att det därför inte är möjligt att avge något detaljerat yttrande. Utredaren föreslår att staten bildar ett aktiebolag och att bolaget börjar sin verksamhet . , sektorn Rundradio och stöder förslaget. anser att det bör anges i bolagsordningen att verksamheten i allt väsentligt är av monopolkaraktär. Sektorn Rundradio pekar på att delar av verksamheten är klart konkurrensutsatt och att den konkurrensutsatta delen av verksamheten kommer att öka när den ekonomiska relationen till förändras . förutsätter att bolagsavtalet (BOA) kommer att tillämpas i bolaget. , som är den enda remissinstans som ifrågasätter aktiebolagstanken, menar att även affärsverksformen borde ha övervägts för verksamheten. Denna kan i många avseenden liknas vid den verksamhet som bedrivs vid och vid vattenfallsverket. Att bolagsformen valts i andra länder innebär inte att den nödvändigtvis är ändamålsenlig för förhållanden som kommer att råda inom rundradiobolaget. tredaren föreslår att antalet styrelseledamöter i bolaget bör vara lägst fem och högst sju, plus arbetstagarrepresentanter enligt lag. Sektorn Rundradio finner förslaget väl avvägt och förutsätter att bolagets leverantörer, kunder och andra förhandligsparter samt konkurrenter inte kommer att vara företrädda i styrelsen. är berett att medverka med en representant i den Detta bör vara möjligt eftersom bolaget enligt utredaren bildas för att lösa frågor inom massmedieområdet och inte för att konkurrera med Radio. förordar att statens inflytande säkerställs genom en ledamot i styrelsen. Utredaren föreslår att bolagets namn skall vara . Sektorn Rundradio anser inte att det föreslagna namnet bör användas. Dels finns det redan i aktiebolagsregistret ett företag med nästan samma namn och med verksamhet inom radio- och Dels är namnet knappast gångbart internationellt. Förkortningen Net för Net-work är mycket ovanlig i den anglosachsiska världen och skulle lätt kunna associeras till betydelsen hårnät eller annan typ av nät. Det är även tveksamt om det engelska ordet Radio, i likhet med det svenska ordet rundradio, uppfattas som att det täcker både ljudradio och television. Utredaren föreslår att det vid bolagsbildningen träffas ett avtal mellan rundradiobolaget och staten. Med en sådan konstruktion finns det inga särskilda tillsynsbehov, utöver den tillsyn som normalt sker i ett av staten helägt aktiebolag. Om så skulle önskas kan den statliga tillsynen ökas, genom att riksrevisonsverket ges befogenhet att granska rundradiobolaget. det svårt att förstå vari vinsten med en avtalskonstruktion består. Genom avtal kan inte staten få större påverkansmöjligheter än i egenskap av ägare, eftersom staten rimligtvis uppträder på samma sätt i rollen som ägare som i rollen som statsmakt. Sektorn Rundradio har dock inget att invända mot att en organisationskommitté får i uppdrag att analysera om och i så fall på vilka områden avtal behöver upprättas. Sektorn Rundradio delar utredarens uppfattning att det inte behövs någon särskild tillsyn av verksamheten utöver den som normalt sker i ett av staten helägt aktiebolag. Om ändå skall utföra revision, är det rundradiosektorns uppfattning att verkets granskning endast skall avse förvaltningsrevision av den del av bolagets verksamhet som är av monopolkaraktär, dvs. program för Radio-företagen och för samt eventuellt utsändningen av den finländska kanalen över . För rundradiobolagets övriga, rent affärsmässiga, verksamheter ter sig en granskning av inte som lämplig. redovisningsrevisionen finns det inga bärande skäl att låta den ske på annat sätt än vad som är brukligt enligt aktiebolagslagen. Utredaren föreslår att en organisationskommitté tillsätts för att föreslår att kommittén bemyndigas att träffa avtal med samarbetspartners, kunder och leverantörer för perioden efter bolagsbildningen och verket fäster stor betydelse vid att vara representerat i kommittén. Sektorn Rundradio anser att kommittén bör förses med sådana befogenheter att den dels kan verka som part, dels kan fatta beslut som underlättar övergången till det nya bolaget som rundradiosektorn kan verka med full kraft fram till bolagsbildningen. Eftersom kommittén skall företräda rundradioverksamheten vid förhandlingar med förutsätter sektorn Rundradio att man blir väl representerad i kommittén. Däremot bör leverantörer, kunder och andra förhandlingsparter samt konkurrenter rimligen inte ingå i kommittén. konstaterar att kommittén skall behandla frågor som kommer att få stor betydelse för koncernen och att det därför är angeläget att man får möjlighet att medverka i arbetet, t.ex. med en representant i kommittén. förutsätter att kommittén får största möjliga handlingsutrymme inom ramen för självkostnadsprincipen, att programföretagen ges tillfälle att delta och påverka kommitténs arbete, samt att personer med särskild kompetens när det gäller organisation, redovisning och ekonomistyrning knyts till kommittén. förutsätter att förbundet erhåller en plats i kommittén. Frekvensfrågor Utredaren anser att rundradiobolaget bör inneha frekvenstillstånden för den utrustning som bolaget arbetar med. Sektorn Rundradio finner en sådan lösning naturlig och i linje med nuvarande ordning. stöder förslaget och påpekar att frågan kommer att preciseras ytterligare i förslaget till Lag om radiokommunikation, m.m. från frekvensrättsutredningen (K 1990:02). Överbefälhavaren förutsätter att frekvensmyndigheten även i fortsättningen fördelar frekvenstillstånd för rundradiosändare som tillhör det nya bolaget eller annan ägare, t.ex. försvarsmakten. Bolagets uppgifter Utredarens förslag till ändamålsparagraf i bolagsordningen innebär att rundradiobolaget skall ha till föremål för sin verksamhet att bedriva utsändning och överföring av radio- och televisionsprogram. Bolaget skall vidare utveckla och marknadsföra andra tjänster med stöd av de resurser som finns för radio- och televisionsverksamheten. Sektorn Rundradio anser att utredaren på ett förtjänstfullt sätt har översatt sektorns uppgifter i sitt förslag. Ett tillägg av typen och därmed förenlig verksamhet bör dock göras. Sådana tillägg förekommer normalt i en bolagsordning och skulle i detta fall möjliggöra att bolaget t.ex. i samband med sin radiotidningsverksamhet för synskadade kan fortsätta att erbjuda synskadade service av mottagare m.m. konstaterar att rundradionätet i första hand är byggt för terrester utsändning av radio- och TV-program. Därutöver används överskottskapacitet i nätet för att antal övriga tjänster. säljer likartade tjänster som rundradiosektorns Direktvision i trådbunden form. Även rundradions RADTEX-tjänst har en motsvarighet i . uppfattning är att överskottskapacitet i rundradionätet som kan användas för teletjänster bör marknadsföras av lämplig teleoperatör som har en för respektive tjänst fungerande marknadsorganisation. När det gäller ansvarsfördelningen mellan rundradiobolaget och programföretagen anser att bolaget skall kunna ta ansvar för hela överföringssträckan, dvs. Bolagets åtaganden skall dessutom avse distribution av programföretagens signaler inkl. tilläggstjänster. krav på det nya bolaget är att utsändning och insamling av program skall ske med hög driftssäkerhet och kvalitet samt till lägsta möjliga kostnad. anser inte att frågan om ansvarsfördelningen när det gäller signalernas utnyttjande framgår av utredningen. Enligt bör rundradiobolaget äga och ansvara för förbindelse- och sändarnät, medan programföretagen har ansvar och äganderätt till de tekniska signalerna i sin helhet, med de tilläggstjänster som de kan bära. förutsätter att koncernen har tillgång till distributionsnätet på 24 timmars basis. överkapacitet i signalerna respektive icke utnyttjad sändningstid bör regleras i avtal mellan rundradiobolaget och programföretagen, på samma sätt som gäller mellan och . Distributionsnätet förutsätts omfatta överföringssträckan från gränssnittet mellan programföretaget och bolaget till sändarstationerna. anser att staten måste försäkra sig om att rundradiobolaget förvaltar och utvecklar sändarnätet så att alla TV-avgiftsbetalare får samma tekniska kvalitet på tjänsterna . tycker att det är viktigt att de tjänster som staten köper av bolaget har samma tillgänglighet över hela landet. Utredaren anser att rundradiobolaget redan från början bör kunna delta som auktoriserad operatör i det internationella arbetet i de organ som står öppna för andra nätoperatörer för rundradio. förutsätter att bolaget får ställning som en svensk (). Sektorn Rundradio instämmer i utredarens slutsats om förutsättningarna för att bolaget skall kunna delta i internationell verksamhet. Om bolaget, i likhet med sina europeiska motsvarigheter, får ställning som svensk RPOA skulle det internationella samarbetet underlättas betydligt. Bolaget bör få denna ställning redan vid bolagsbildningen. Det framgår av utredningsbetänkandet att bolaget kommer att uppfylla () krav, dels genom den föreslagna aktiebolagsformen och karaktären på verksamheten, dels genom förslaget att bolaget skall vara innehavare av frekvenstillstånden anser att rundradiobolaget behöver kunna delta i de internationella organ som står öppna för andra nätoperatörer för ITU, () och rundradiobolagens europeiska samarbetsorgan (EBU). Om detta skall ske i egenskap av RPOA eller inte, bör övervägas i samband med att definitionen av en svensk RPOA klargörs. Det är t.ex. inte självklart att deltagande i internationella kabel- och satellitkonsortier är nödvändigt för anser att även i fortsättningen bör vara huvudman för arbetet inom ITU och att organisationskommittén bör få i uppdrag att påbörja bildandet av Beredskapsfrågor Utredaren bedömer att rundradiobolaget kommer att utses till krigsviktigt företag (K-företag) och föreslår att bolaget tillförs direkta statsbidrag för kostnaderna för teknisk uthållighet, säkerhet och verksamhetsplanering som beror på totalförsvarets krav. Kostnaderna för bolagets säkerhetsverksamhet bör bolaget svara för på egen hand. Statsbidraget bör kunna utbetalas genom överstyrelsen för civil beredskap. finner det viktigt att bolaget i rollen som K-företag samverkar med andra sådana företag och med , så att det gemensamma ansvaret för tittare och lyssnare kan uppfyllas. Sektorn Rundradio stöder bedömningen att det nya bolaget bör bli K-företag och delar även slutsatsen att bolaget bör tillföras direkta statsbidrag för totalförsvarskostnader. Vissa andra frågor bör också lösas inför bolagsbildningen, t.ex. bolagets representation i olika totalförsvarsorgan samt bolagets skyldigheter och möjligheter att utöva personalkontroll. Överbefälhavaren förutsätter att det nya bolaget till fullo övertar hanteringen av beredskapsfrågorna