prop · GG03200 · 1992-12-31 00:00:00 — 1987/88:118 s. 16) slås det fest att staten skaU skapa fömtsättningar för en effektiv konkurrens på utmst ningssidan och vid utveckling av teletjänster 1 1991/budgetprcv- 121 position uttalas med anledning av de telepoUtiska målens framtida mne- håU, att konkurrens är ettav de vUctigaste medlen för att uppnå ett mång- Prop. 1992/93:200 fecetteratutbud och låga priser (prop. 1991/92:100 bU. 7, s. 145). Föratt åstadkomma konkurrens i utbudet av teletjänster är det viktigt atttiUgången tiU telekommunikationer inte hindras. Hinder av oUka slag skuUenämUgen kunna göra att konkurrensfömtsättningama blev så olika att det ipraktiken skuUe visa sig svårt att nå det mångfecetterade udiud someftersträvas cx:h den prispress som en effektiv konkurrens leder tiU. För denteleoperatör som har en sådan ställning att han kan sägas vara dominerande påmarknaden eUer på någon del av marknaden kan det visserUgen tänkas att genereUakonkurrensregler skuUe komma att utgöra ett korrektiv mot ett eventueUt missbmkav ställningen. Det finns emeUertid enUgt min mening skäl att genom enbestämmelse i telelagen slå fest den gmndläggande inriktning som bör rådaspecifikt på telekommunikationsområdet. Den som har tUlstånd att inom allmänttiUgängUgt telenät bedriva telefonitjänst eUer tiUhandahåUa teleförbmdelserskaU således inte få stäUa upp andra hmder mot anslutnuig tiU nätet än sådanasom kan anses motiverade utifirån det allmännas inttesse. Det inttesse som jagi detta sammanhang tänker på svarar i huvudsak mot vad som enUgt direktivet omöppna nät tas upp som väsentUga krav. Deredovisade övervägandena ligger väl i Unje med den av redanfestslagna inrikmingen att telenätet skaU vara sammanhåUet och öppet. Denbeslutade inriktningen bör i och för sig ses i belysning av den roU somTeleverket har haft som instmment för statsmaktema attgenomföra samhäUets intentioner på telekommunikationsområdet. Även omTeleverkets roU kan komma att förändras genom att verket, efter det att fleranya aktörer har etablerat egna nät av betydelse, är den endeoperatör som tiUhandahåller telekommunikationer inom allmänt tiUgängligttelenät anser jag inte att det finns skäl att avvika fiän den sålunda angivnainriktningen. Tvärtom finns det anledning att i en ny marknadssituation, medflera aktörer som bedriver verksamhet inom allmänt tiiUgängUgt telenät, stäUamotsvarande krav även på de nya operatörema. Inriktningen att det skaU finnasett öppet nät bör således gälfe genereUt för tiUståndspUktig verksamhet. £)enangivna regleringen om vilka hinder för anslutning som får stäUas upp bör gäUai fråga om ansluttiing av såväl den som själv är slutanvändare som i de fåUdet gäUer teleförbindelser som skaU hyras för att användas förvidareupplåtelse, antingen det rör sig om ren vidareupplåtelse avöverföringskapacitet eUer det gäUer överföring i kombination med någon form avtiUäggstjänst. De hindrande fömtsättningar för upplåtelse som entiUståndshavare skaU ha rätt att stäUa upp skaU vara hänförUga tiU åtgärder somkrävs för att möjUggöra samverkan meUan teletjänster TiUträde tiU nätet fårockså hindras för att förebygga att nätet eUer dess användare skadas eUer attnätets drift störs. Vad gäUer det möjUga hinder avseende dateskydd som anges idirektivet om öppna nät torde dette väsendigen komma att beaktas i debestämmelser som jag föreslår om integritetskydd för teleanvändare (se avsnitt4.10). EG:sbestämmelser syftar i huvudsak tiU fri rörUghet för - såvitt här är av inttesse - teletjänster och tillhandahåUande av festa teleförbin- 122 delser De riktar sig motåtgärder som kan betraktas som tekniska handelshinder eUer sominnebär ekonomisk eUer annan diskriminering av Prop. 1992/93:200 aktörer påtelemarknaden. Däremot åsyftas givetvis inte att åstadkomma en ordning därolagligt eUer illojalt uppträdande skaU behandlas på samma sätt som fegUgt cKhlojalt. Detsamma gäUer för inriktningen att det i skaU finnas ett öppettelenät. Somjag har påpekat är de av EG använcfe väsendiga kraven inte helt klara tiU sittinnehåU och därmed omfettning. Det får därför komma an på att, ibelysning av det närmare innehåU som bestämmelserna kommer att få när detiUämpas mom EG och EES, ge den närmare bestämningen av vad som kan vara ettacceptabelt hinder. Föratt det skaU vara möjUgt för att upprätthåUa ett funktionsansvarför det sammanhållna telenätet (se avsnitt 5.7) bör det dessutom ges enföreskrift om att teletjänster av skUda slag och festa teleförbindelser skaUtillhandahåUas under förhåUanden som gör att rimUga krav på säkerhet i driftenupprätthåUs. Detbör också finnas en möjlighet för regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer att meddela de närmare föreskrifter i förevarande hänseenden sombehövs. Det bör dock beaktes att det i vissa feU kan vara lämpUgare att gesådana bestämmelser i form av tUlståndsviU-kor Som jag har påpekat bördärvid tiUämpningen av bestämmelsema mom EG beaktes. Eftersombestämmelser om tUlträde tiU nät torde kunna få stor betydelse för bl.a.konkurrensfömtsätmingama inom telekommunUcationsområdet blir det en vUctiguppgift för att övervaka bestämmelsemas efterlevnad. Genom debefogenheter som jag föreslår att myndigheten skaU få för att utöva tillsyn bördet vara möjUgt att göra denna tiUsyn tiU ett verksamt instmment för att uppnåde angivna syftena. 4.5.2 Bestämmelser omteletaxor och om pristak Mittförslag: I telelagen ges en föreskrift om att tillståndshavares taxor föranvändning av telefonitjänst tiU fast anslutningspunkt inom allmänttillgängligt telenät och för tillhandahållande av faste teleförbindelser isådant nät skall vara kostnadsorienterade. Detskall finnas en möjlighet för regeringen att genom föreskrifter avvika frånprincipen om kostnadsorientering vad gäller telefonitjänst till fastansluttiingspunkt. Härigenom skall det kunna föreskrivas ett pristak för dennateletjänst. Den som begäreller tar emot ersättning i sttid med föreskrifter om pristak skall kunna dömastill straff. Utredningensförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. understryker att den snabba händelseutvecklingen vad gäUerkonkurrenssituationen inom rikstrafik och utiands-trafik leder tiU prisfåU förbåda dessa kategorier Härigenom minskar enUgt väsentUgt möjUghetemaför verket att med mtäkter från udands- och rikstrafiken tacka underskottet ilokalnäten. framhåUer att fortsatta investeringar i lokalnätet barakan motiveras om detta som sådant är en sund ekonomisk affär där intäktemaräcker för att tacka kosmadema och ge en skäUg vinst. Intäktema kan, anförTeleverket, bara komma från abonnentema och från andra teleoperatörer i form avsamtrafikavgifter, vilkas höjd bestäms av konkurrerande tekniska lösningar.EnUgt blir följden oundvUdigen högre priser för aUa som använderlokalnätet, eftersom statUga subventioner anses utesluma. anför attdet på en konkurrensutsatt marknad är ofrånkomUgt med kosmadsanpassadprissättning, vilket gör att det inte behövs någon bestämmelse omkosmadsorienterade taxor Enligt kan dock en sådan reglering ha enfunktion att fyUa i ett övergångsskede om härmed avses att målet är attlångsiktigt uppnå en sund prissätming på de tte delmarknaderna telefoni iudandsnät, i riksnätet och i lokalnätet. menar vidare att denföreslagna pristaksregleringen bör utgå, eftersom den motverkar det långsUctigasyftet med prissätmingen. Ett bättte altemativ är enUgt att mföra ensärskUd abonnemangstyp för lågförbmkare för att mUdra effektema avmarknadsprissättningen. anser att regleringen av priserna behöveromfetta endast några få tjänster och bara gälla . Den av uttedningenförordade tiU-lämpning av principen om kosmadsbaserad prissättning för aUadelområden och för aUa teletjänster leder enUgt tiU en omfattandebyråkratisering, som främst gynnar de redan stora aktörema som har uppbyggdaegna resurser. Den främsta invändningen anser dock vara att principenbara skenbart ger en objektiv sanning. förordar en reglering bara avden dominerande leverantörens vUlkor på delområden utan fungerande konkurrenseUer utan reaUstiska möjligheter tiU fungerande konkurrens medan prisregleringinte behövs på delområden med fiingerande konkurrens eUer med realistiskamöjUgheter att kon- kurrens kan uppsta.Telestyrelsen framhåUer att en kosmadsorienterad Prop. 1992/93:200 teletaxa ären nödvändighet för att utveckla en konkurrenssituation med flera likvärdigaaktörer på den svenska telemarknaden. Statskontoret menat att utgångspunktenför en taxereglering bör vara att det skaU vara möjUgt att göra vmsterYtterUgare principer är enUgt Statskontoret att det inte behövs någonprisreglering för tjänster som verkUgen tillhandahåUs på konkurrensmarknadercx;h att det för tjänster där marknaden domineras av en stor aktör räcker medreglering av den dominerande aktörens taxor LUcnande synpunkter förs fiam avLKD. EnUgt LKD bör det vara operatörema som får göra avvägningen meUankvaUteter och priser och värdera de risker som det innebär att marknadsföratjänster på en konkurrensutsatt marknad. LKD anför i fråga om uttedningensförslag om pristaksreglering att dette innebär att operatören tvingaskorssubven-tionera den reglerade verksamheten genom att ta ut övervinster fiänannan verksamhet. Enligt LKD är det du-ekt olämpUgt att på sådant sätt åläggaföretag att leverera tjänster tiU priser som understiger det som ärföretagsekonomiskt motiverat. LKD menar att den framtvingadekors-subventioneringen kan anses strida mot om kosmadsorientering.Konkurrensverket framhåller att behovet av att införa pristak för vissaabonnenter minskar i takt med att en fungerande konkurrens kommer tiU ståndäven vad gäller hushållstelefonin, t.ex. genom den tekniska utvecklingen.Statsanställdas Förbund uppfettar uttedningens förslag på så sätt attteleföretagen mte får möjlighet att tillämpa enhetstaxor ens inom olikakundgmpper vilket enUgt förbundet omöjliggör varje form av korssubventioneringmeUan kundema. Förbundet anför att detta torde vara samhäUsekonomisktineffektivt och att regleringen bör kompletteras med en precisering av vilkakundkollektiv som kosmadsanpassningen skaU avse, t.ex. företag och hushåU. ABNordicTel menar att mobU telefonitjänst bör undantes fiän tillämpningsområdetför en bestämmelse om kostnadsorienterade taxor, eftersom någon direktmotsvarighet tiU en sådan reglering ännu inte finns inom anser attdet inte finns anledning att på den svenska telemarknaden ha en genereUreglering enUgt EG:s du-ektiv om öppna nät utan att angivna syften bör nås medtiUståndsvillkor Skälenför mitt förslag: Kostnadsorienteradetaxor för telefoni och för uthyming av fasta teleförbindelser Prissättningenpå teletjänstmarknaden och formema för denna är centrala frågor för såväl skUdakundgmpper som de företag som tillhandahåUer tjänstema. Taxoma kan användas sominstmment att direkt styra olika delmarknader Det kan också lämnas över åtmarknaden att bestämma priset för en tjänst. Detta fömtsätter i allmänhet en inågon mening med avseende på konkurrensförhållandena ftingerande marknad. Iannat feU finns risk för kosmadsineffektivitet och överprissättning. Betydelsen av att detfinns fömtsätmingar för en effektiv konkurrens Prop. 1992/93:200 pätelekommunikationsområdet har betonats i olika sammanhang. Det har härvidstmkits under att förekomsten av konkurrens är av stor vUct för att det skaU utvecklasen fungerande marknad med ett mångfecetterat udud och låga priser (prop.1991/92:100 bU. 7, s. 145). Ett vUctigt medel, kanske det vUctigaste, för attkunna konkurrera firamgångsrikt är priset. Prissättningen kan emeUertid ocksåleda tiU att konkurrensen snedvrids i olika avseenden. En felaktig prissättningkan leda tiU skada såväl för den som tillhandahåUer den efterfrågade tjänstensom för den som efterfrågar denna. I1986/budgetproposition diskuterades frågan om en ökad kosmadsanpassningav teleavgiftema (prop. 1986/87:100 bU. 8, s. 181 ff, bet. 1986/87:TU17, rskr.1986/87:212). Härvid hänvisades tiU att en genomgång av taxefrågan lett framtiU slutsatsen att avgiftema för långdistanstrafiken borde sänkas för attbättte spegla kosmader för den. Skälen härtiU var bl.a. hänsynentUl de allt starkare tendensema tiU konkurrens på området. Det angavs vidareföreUgga starka regionalpoUtiska skäl för att minska kosmadema förrikssamtalen. Som skäl för en ökad kostnadsanpassning anfördes även strävandenaatt i en konkurrenssituation på teleområdet väma om ett sammanhållet telenät.Med gäUande taxesättning angavs att skulle komma att göra storaförluster och kraftigt subventionera konkurrenterna. Fråganom teletaxor togs upp även i den telepoUtiska propositionen (prop.1987/88:118 s. 15 och 18). Det angavs då som väsentiigt att udjudet av andra ängmndläggande telekommunUcationer styrs av kundemas individueUa preferenser cKhefterfrågan. Priserna för dessa tjänster skuUe i princip kosmadsanpassas. Detangavs även föreligga skäl att bättte kosmadsanpassa avgiftema för gmndläggandetelekommunUcationer, eftersom taxestmkturen i telefonnätet visade dåUgöverensstämmelse med kosmader Detta angavs i sin tur medföra bl.a.ett ineffektivt umyttjande av teletjänstema. anfördes att tiUgångentiU telefon var en så gmndläggande nyttighet att taxesättningen borde spegfe envilja hos statsmakterna att se tiU att aUa har råd att ha telefon. Våren1991 beslutade att införa ett pristak för telefoni som innebar atttelefontaxorna skuUe få öka med högst av förändringen av nettoprisindex(prop. 1990/91:87, bet. 1990/91 :TU28, rskr. 1990/91:369). Pristaketkombinerades med ett krav på att totalproduktivitet skulle öka med3 %/år. Med det sålunda fesdagda prismålet cK;h mot bakgmnd av riksdagsbesluteti anledning av 1986/budgetproposition om en omstmkturering av taxomabedömdes taxebesluten kunna fuUt ut delegeras tUl . Beslutetomprövades av (bet. 199l/92:FiU10, rskr.1991/92:108). RUcsdagen uttalade att pristaket för telefontaxorna bordeformuleras om. Det framhöUs att pristaket borde knytas tiU den del avverksamheten där saknar konkurrens, dvs. återkom regeringen tiiU i taxefrågan (prop. 1991/92:150bU. Regeringen angav att en analys av pågick inom regeringskansUet. I avvaktan på resultatet Prop.1992/93:200 avdet arbetet ansåg regeringen att någon genomgripande förändring av Televerketstaxor inom telefoniområdet mte skulle genomföras 1992.Mot bakgmnd av det pågående uttedningsarbetet ansåg atttidpunkten för delegering av taxebesluten skuUe bestämmas i samband medriksdagens ställningstagande tiU förslag om principer för taxesätt- mngen(bet. 1991/92:TU23, rskr. 1991/92:349). Närteletaxoma och gmndema för dessa diskuteras bör även uppmärksammas EG-rådetsdirektiv (90/387/EEG) om upprättandet av den inre marknaden för teletjänstergenom att tillhandahåUa öppna nät (ONP-direktivet). De gmndläggande principemaför de villkor som enUgt direktivet skaU gäUa för tillhandahållande av öppnanät är följande. -Taxor måste baseras påobjektiva kriterier, specieUt då det gäUer tjänster, och områden som innefettasav specieUa eUer exklusiva rättigheter måste i princip vara kosmadsorienterade,varvid skaU gälfe att feststäUandet av den aktueUa taxenivån skaU fortsätta attUgga inom ramen för nationeU lagstiftning och mte beröras av de villkor somgäUer för tillhandahållande av öppna nät. När dessa taxor feststäUs, bör ettav målen vara utformning av effektiva taxeprinciper inom hela gemenskapen,som en allmän service garanteras åtaUa. -Taxoma måste vara transparenteoch måste vederbörUgen pubUceras. -För att ge användare möjlighetatt välja mellan de individueUa tjänsteelementen, i den utsträckning teknikenså medger, måste taxor vara tiUräckUgt specifika i enUghet med konkurrensreglemai . I synnerhet skaU tilläggsfunktioner, som införs för atttUUiandahåUa specieUa extra tjänster, i allmänhet debiteras, oberoende avövriga inkluderade funktioner och överföringen som sådan. -Taxoma får inte varadiskriminerande och skall garantera likformig behandling. Varjedebitering för tUlgång tiU nättesurser eller nättjänster måste enUgt direktivetstämma överens med angivna principer och med konkurrensreglema i Romfördraget.Vidare måste vid debitering hänsyn tes tiU principen om en rättvis fördebiingav de övergripande kosmadema för de använda resursema och behovet av en rimligavkastningsnivå för investeringar. Det sägs att det kan finnas olUca taxorDetta gäUer i synnerhet för att hänsyn skaU kunna tas tiU överskottstrafikenunder högtrafikperio-der och bristen på trafik under lågtrafikpericxler,fömtsatt att taxedif-ferensema kan rättfärdigas kommersieUt och inte stridermot de angivna principema. Taxebestämmelserfinns också i rådsdu-ektivet om tiUämpning av viUkor för öppna nät i fråga omutiiyrmng av festa teleförbmdelser (ONP - leased lines). 1direktivet hänvisas tiU de gmndläggande principema om kostnadsorientering och transparens. Det framhålls dessutom att taxesätt ningen inte får vara beroende av vad den festa förbindelsen skaU an vändas tiU. Enligt direktivet bör taxoma normalt innefetta en anslutnings- 127 avgift och en abonnemangsavgift, dvs. en fest avgift . andra avgiftselementförekommer skaU dessa vara transparenta och Prop. 1992/93:200 baserade påobjektiva kriterier 1ett förslag tiU rådsdirektiv om tUlämpning av ramdirektivets principer om öppnanät beträffande telefoni (ONP - voice telephony, COM,92,247 - SYN437) tiUämpas ett synsätt motsvarande det som redovisats. E)et föreslås där att taxor för ansluming tiU och användning av allmänt tiUgängUga telefonnät inte får vara beroende av vilket slag av teleanvänd- ning som kommer att ske. Därmed torde t.ex. avses att taxan inte får vara olika beroende på om abonnemanget umyttjas för telefoni eUer telefex. Det föreslås också regler om förbud mot att ha en sammanslagen taxa för flera teletjänster På motsvarande sätt som föreslås i direktivet om uthyming av festa teleförbmdelser finns här förslag om hur avgifter för telefoni normalt skaU vara uppdelade. Med avseende på den gmnd läggande principen om att taxoma skaU vara kostnadsorienterade ges i det antagna direktivet resp. direktivförslaget vissa utgångspunkter för hur detta skaU genomföras. E)et framhåUs att de nationeUa myndighetema skaU se tiU att de som tillhandahåUer teleförbindelser resp.' telefonitjänst mom allmänt tUlgängUga telenät har ett sådant redovisningssystem som gör att det blir möjligt att identifiera följande kosmadsdelar: -direkta kosmader som operatörenhar för att etablera, driva, underhåUa, marknadsföra och fakturerateleförbindelsema resp. telefonitjänsten, -gemensamma kosmader, dvs.kosmader som inte kan direkt hänföras vare sig tiU uthyrningen avteleförbindelser resp. telefonitjänsten eUer tiU andra verksamheter, såvitt gäUer rösttelefoni, andra kostnader som ingår itaxan av poUcy-skäl, t.ex. kosmaderför tiUhandahållande av telefonitjänst över hefe landet, kosmader för serviceåt handikappade och människor med särskUda behov, kosmader för alarmeringsverksamhet,etc. Somframgår av redovisningen av riksdagsbehandlingen av taxefrågoma harprissättningen på teleområdet i ansetts felaktig. Det synsätt som haranlagts har inneburit att de olUca tjänstema eUer delar av tjänsterna antingenhar ansetts överprissatta eller underprissatta. Följden har bUvitkorssubventionering meUan olUca verksamheter inom . Det har ansettsföreligga ett antal olUca fåll av obalans mom teletaxoma. Man har såledesansett att samtalsavgiftema subventionerar hushåUens abonnemangsavgifter,långdistanstrafiken (intemationeU och långväga inrikestrafik) subventionerarlokaltrafiken och den lokala tatortstrafiken subventionerar den lokalaglesbygdstrafiken. I enUghet med vad har angett tidigare kan dessaförhållanden ha skadUga verkningar. För att komma tiU rätta med taxeobalansenhar principieUt beslutat att prisema på tjänster skallanpassas tiU de kosmader som svarar mot produktionen av dessa tjänsterInriktningen är med andra ord att prisema skaU kosmadsanpassas. BettäffandeEG:s direktiv om öppna nät bör sägas att rättsakterna skaU ses mot bakgmnd av den marknadssituation som råder i så gott som 128 samtUgaEG-länder med monopol eUer monopollUcnande förhåUanden på de flesta dehnarknader Iprincip kan reglema om öppna nät ses som en Prop. 1992/93:200 temporärordning i avvaktan på en öppen fungerande konkurrensmarknad. Det ledandebegreppet mom EG beträffande taxor för teletjänster är kosmadsorientering.Någon avgörande skillnad i förhållande tiU uttrycket kosmadsanpassning tordeknappast föreUgga. Televerketsmarknadsdominans inom olika delar av telekommunikationsområdet är påtagUg.Detta gäUer i synnerhet den fest kopplade telefonin, dvs. På några dehnarknader har viss konkurrens börjatväxa fram, men förhåUandena är i aUt väsentUgt sådana att de gmndläggandeprincipema i EG:s direktiv om öppna nät passar in på situationen i . Motbakgmnd av vad som sålunda anförts bör med hänsyn tiU den betydelse somprissättningen har tas in en föreskrift i telelagen om den ledande principenför prissättningen. Det bör föreskrivas att tiUståndshavares taxor föranvändning av telefonitjänst tiU fest anslutningspunkt inom allmänt tiUgängUgttelenät och för tUlhandahåUande av festa teleförbmdelser inom sådant nät skaUgmnda sig på tiUståndshavarens kostnader, dvs. Såvittavser telefonitjänsten bör regleringen gäUa genereUt. Den kommer då att omfattaaUa dehnarknader Den blir däremot inte tUlämpUg beträffande mobUtelefonitjänst. EnUgt min mening är denna avgränsning rimUg mot bakgmnd av denframväxande konkurrens med flera aktörer som kan skönjas på detta område. Denav fesdagda inriktningen mot kosmadsanpassning kommer således attfölja direkt av telelagen. innebär bestämmelsen omkosmadsorientering ett närmande tiU en inom EG gäUande gmndläggande princip. Kosmadsorienteringsom begrepp låter sig knappast definieras entydigt. Det finns inom ramen fördetta uttryck utrymme för olika bedömningar av om en taxa verkUgen kan ansesuppfylla ett sådant krav. För att närmare bestämma innehållet i begreppet tordede redovisade direktiven utgöra viss ledning. Vidare kommer det genomTelestyrelsens tiU-synsåtgärder att udjUdas en praxis på området. Det kan ocksåförväntas att praxis kommer att utvecklas med EG-rätten som gmnd. DetförhåUandet att begreppet kosmadsorienterad i och för sig lämnar ett vissttoUcningsutrymme förtar enUgt min mening inte nyttan av att ha en föreskriftmed sådant innehåU. Genom bestammelsen görs det klart för aUa aktörer som haratt beakte lagen, vilken betydelse som prissättningen har. Klart får vidareanses vara att den skapar fömtsättningar för att ingripa mot uppenbara feU avfelaktig prissättning. Sådan prissättning kan besta inte bara i ett pris somöverstiger kostiiadema. Det kan också vara fråga om ett pris som klartunderstiger dessa. I sismämnda fåU kan syftet vara att genom prisdumpning underen begränsad tid konkurrera ut andra aktörer Även dette bör kunna angripas medstöd av bestämmelsen. Ersättiiingen vid samttafik och gmndema för dennabehandlar jag för sig längre fram (se avsnitt 4.6). EnsärskUd fråga som rör teletaxoma är hur dessa skaU pubUceras. Inom EG fästs stor vUct vid detta. Att det är av stor betydelse att fiiUödig 129 informationom taxoma görs tiUgängUg av dem som tillhandahåUer tele- 9 1992/93. tjänster ochteleförbindelser torde vara helt klart. Det bör därför Prop. 1992/93:200föreskrivas att tillämpade taxor skaU håUas allmänt tiUgängUga avtiUståndshavama. Såsomangetts i det föregående finns sektorer av telemarknaden inom vilka konkurrensknappast kan förväntas eUer där konkurrensen kan förväntas vara svag under långtid framöver Det gäUer särskUt telefonitjänsten. Att det finns en obalans itaxoma och subventionssttömmar meUan olika användningsområden står klart.Gmnden tiU detta förhåUande har ansetts vara tiUbaka gäUandepoUtiska ställningstaganden i regionalt ckUsocialt hänseende. De analyser som har genomförts beträffandeTeleverkets taxor visar att kostnadssambanden meUan olika tjänster och olikagmpper av abonnenter är komplexa och inte aUtid kan definieras på ett entydigtsätt.