prop · GG03179 · 1992-12-31 00:00:00 — Fram tifl år 20(X) används refetivt storakvantiteter biobränsle för Qärrvärmeprcxluktion i hetvattenpannor enUgtMARKAL-kalkylema. minskar denna användning somkraftvärmeproduktion baserad på biobränslen aUtså ökar mycket kraftigt. Om kämkraftawecklingen skuUe skjutas framåt i tidenminskar be hovet av effektivisering och fömybara energisfeg närmast efter sekel skiftet vid en begränsning av koldioxidutsfeppen. Biobränslen bedöms dock även i ett sådant feU bU dominerande mom Qärrvärmeproduktio- 72 Sttategm för hurbiobränslena skaU utayttjas ändras emeUertid. Med kärnkraft kvar kommerde att användas i hetvattenpannor och Prop. 1992/93:179 endast i Uten utsttäckning i kraftvärmeverk. Enbegränsning av koldioxidutsfeppen leder i kombination med kämkraftawecklingentiU kraftigt ökade priser på bl a el och Qärrvärme. Den koldioxidskatt sombehövs for att stobiUsera utsfeppen bUr också hög i perspektivet . Med en snabb ekonomisk tiUväxt kan det bU fråga om enkoldioxidskatt på per kg COj eUer mer för hushåUen och denicke-energiintensiva delen av näringsUvet. Om kämkraftawecklingen skjuts framåti tiden dröjer det längre mnan energipriser och koldioxidskatt når höga nivåer.Energiprisökningama kan också dämpas om får möjUgheter att importerastörre mängder el än . Enbreddad eUer höjd koldioxidskatt kan minska utsläppen Ianalysema med MARKAL har vi även staderat effektema av att låtoden icke-energiintensiva industrin betafe samma skatt som hushåUen även efter1993 höjaskattenivån för aU användning av fossife bränslen tifl /kg COj Enkoldioxidskatt på de bränslen som används för elproduktion får -mednormal tiflgång på vattenkraft och kärnkraft - ingen märkbar effekt påutsfeppen under resten av nittiotalet. Det är först , dåfossife bränslen bUr aktaelfe för elprcxluköon, som skatten får en styrandeeffekt. Då minskar utsfeppen tydUgt jämfört med feUet utan skatt. Emissionemaminskar i stort sett proportioneUt mot skattens storlek. har dragitliknande slutsatser i beräkningar åt biobränslekommissionen. Om koldioxidutskatten höjs tiU /kg för denicke-energiintensiva industrin minskar de totafe koldioxidutsfeppen med ca 1mUj ton och ca 4 mUj ton enUgt MARKALberäkningama. BeräkningarnagäUer faUet med hög energitiUväxt. Koldioxidutsläppen minskar markant i det feU enskatt på per kg antos gälfe för aU användning av fossUa bränslen. Närkämkraften har avvecklats är dock skatten mte tillräckUgt hög för attstebiUsera utsläppen. Det är framföraUt inom elproduktionen men tK;kså inomindustrin som utsläppen minskar. Biobränslen bUr mycket konkurrenskraftiga. Beräkningama visar den potentieUa styrka som enkoldioxidskatt har när den appUceras brett. I praktiken kan utveckUngen i andra länder väntos sätte gränser för hur hög skatten på den energiintensiva delen av näringsUvet kan vara. Beskattningen av insatsbränslen i elproduktionen kommer att vara beroende av de skattenivåer som överenskoms inom 73 Detbör emeUertid observeras att beskattningen av elproduktionen mte Prop.1992/93:179 kan avvika hur mycket som helst firån koldioxidbeskattningen iövrigt Bilaga l.l när får ett tiUskott av fossUbaserad elproduktion. Omelprcxluktionen förbUr skattefri och koldioxidskatten i övrigt höjs,exempelvis tiU /kg som vi räknade med i vårt exempel, kan utsfeppen öka jämfört med om nivån Ugger kvar vid . Det beror på attel i sådant feU bUr mycket konkurrenskraftigt som emissionema frånelproduktionen på marginalen bUr stora. En aUtfÖr differentierad beskattningkan aUtså i ett sådant fege få oönskade konsekvenser. Sammanfattittide bedömning av möjlighetema att minskakoldioxidutsläppen Deberäkningar som gjorts inom uppdraget pekar sammanfettningsvis mot attkoldioxidutsläppen kan stebiUseras tiU feg kostnad i perspektivet tiU år 2000.Det kräver förhållandevis små höjningar eUer kompletteringar av befintUgaskatter och avgifter och förhållandevis små ändringar av andra styrmedel. Deåtgärder som krävs for att vidmakthåUa koldioxidutsläppen nivåefter beror starkt på i vilken takt kärnkraften awecklas. Enavveckling av kärnkraften tiU enUgt gällande rikscfegsbeslut kräverdjupgående förändringar inom energisystemet för att det skaU vara möjUgt attstebiUsera koldioxidutsfeppen. Bland annat niåste stora mängder biobränslen ochvindkraft inttcxiuceras. Inom trafiksektom får man räkna med steingabränsleeffektivitetskrav på trafikmedel, mförande av altemativa biobaseradebränslen och omfettande utbyggnad av koUektivttafik. Förändringama inom energi-(x:h trafiksystemen kommer att innebära högre energipriser och ändradefömtsättnmgar for vårt dagUga Uv. För hushåUen och den icke-energUntensivamdustrin kan det t ex bU fråga om elpriser på per kWh eUer mer snarare ändagens ca /kWh. Den koldioxidskatt som - tiUsammans med andra åtgärder -behövs för att driva fram förändringarna kan med en snabb ekonomisk tiflväxtkomma att Ugga kring /kg koldioxid eUer mer. Enminsknmg av de svenska koldioxidutsfeppen tiU år 74 2005 och en aweckUng avkämkraften tifl kräver att aUa möj- UghetertiU minskad elanvändning tas tifl vara tUlsammans med kraftigt Prop.1992/93:179 ökad användrung av fömybara energUcäUor. kan integenomföras BUaga 1.1 utan väsentUga förändringar av samhällsstniktaren.Arbetet med att stäfla om energi- och trafiksystemen måste inledas . Förändringari ett längre tidsperspektiv Ombeslutet att avveckfe kämkraften tifl ändrades skufle givetvis mindrelångtgående åtgärder behövas för att nå en stebiUsering eUer minskning avutsläppen . Det skuUe också göra det enklare att nå en minskningmed tiU . fömtsätter att kämkraftverken skuUe kunnadrivas med nuvarande prestanda vilket givetvis är osäkert. eUer senarekommer emeUertid under afla omständigheter kärnkraftverken att ha tjänat ut. Omman inte vifl ersätto dem med ny kärnkraft måste man stälfeom tifl ett system med kraftigt förbätttad hushållning och ökat utayttjande avfömybara energikäflor fÖr att kunna begränsa koldioxidutsfeppen. Detgrandläggande kravet att stäfla om tiU ett mer håUbart system finns såledesoavsett hur man ser på tidtobeUen för kärnkraftverkens aweckling. Avvecklingenpåverkar i forsto hand hur snabbt det niåste ske. Svenskaåtgärder för att begränsa utsläppen av växtiiusgaser syftar tiU att SverigeskaU to sm del av ansvaret för att lösa ett globalt mUjöproblem, Det nationeUaåtgärdsprogrammet bör utformas så att det bidrar tiU effektiva globafe ocheuropeiska program och ger en god beredskap att klara kommandeintemationelfe åtoganden. Det övergripande målet är att få tUl stånd åtgärdersom på sUct begränsar temperatarstegringen tiU högst 0,1''C per decennium CK;hhögst C totalt. Detto innebär enhgt nuvarande kunskap att koldioxidutsläppenlångsUctigt behöver mer än halveras globalt samticUgt som de ttopiska skogaraaså långt möjhgt bevaras och utsläppen också av andra växthusgaser än koldioxidbegränsas. Om u-ländema skaU få möjUghet att utveckfes måste utsläppen minskasförhållandevis mest i mdustriländema. För att klimatpåverkan skaU kunna minskas tiUfegsto kostnad bör de åtgärdsprogram som formuleras - mtemationeUt och nationeUt - omfatto samtiiga växthusgaser och beakto sänkor likaväl som käUor. Det är däremot enUgt vår åsikt mte ändamålsenUgt - vare sig mtemationeUt eUer nationeUt - att väga samman nettoutsfeppen av alfe växthusgaser och sätto upp mål för utsfeppsreduktioner uttryckto i koldioxidekviva lenter. Kunskapen om hur människan påverkar utsläppen av växthus gaser från de biologiska systemen är ännu ofiiUständig. Mål for de sammanvägda växthusgasutsfeppen bhr föga precisa och svåra att följa upp. De tidsintervaU som är relevante för olika typer av utsfepp och 75 upptog varierar också. Viföreslår mot denna bakgmnd att målen för utsfepps- Prop.1992/93:179 begränsande åtgärder formuleras växthusgas för växUiusgas ochatt Bilaga 1.1 direkte utsfepp från "tekniska käUor" beaktasseparat från upptog i biologiska system. Ettförste delmål bör enhgt vår uppfettning vara att de svenska koldioxidutsläppenfrån och med begränsas tiU högst nivå. Kostaadema for att - påmargmalen - ininska utsfeppen skUjer sig mte på något avgörande sätt meUanenergisektom och trafiksektom enUgt de beräkningar vi kunnat göra. Man bördärför kunna sikte tiU en stobUisering i båcfe sektorema i dettotidsperspektiv. måste elproduktionen få ett visst utrymme att ökasina utsfepp varför värmeproduktionen och trafiken cfe niåste kunna minska sinautsfepp. Med tanke på de osäkerheter som kämkraftowecklingeninnebär - en fossUbaserad elproduktion motsvarande kärnkraftverkens ger etttiUskott av koldioxid som svarar mot 50 - av totafe koldioxidutsläpp- kan i (feg knappast precisera ett mer långtgående mål för änatt stobiUsera utsfeppen. MöjUghetema att minska utsläppen förbätttas sett pålängre sUct eftersom förändringar i energi- och trafiksystemens uppbyggnad,bostodemas och arbetsplatsemas utformning, konsumtionsmönstten m m då kan fåstörre genomsfeg Uksom nyutvijckfed teknik. bör redan nu -paraUeUt medatt vidto de åtgärder som behövs för att stobUisera utsläppen på kort sikt -inrikto sig på att utveckfe långsiktigt håUbara system. Metan,dikväveoxid och stabila jiuorföreningar Dekända anttopogena utsläppen av metan härrör framför aUt från avfaUsdeponier ochdjurhållning. En utbyggd utvinning av metan från deponier beräknas kunnareducera de totafe utsfeppen av metan med inom 5 - . Övrigametanutsfepp bör åtnnnstone kunna håUas konstanfe. Vi föreslär att målet bUr att reducerametanutsfeppen tiUår2000. Flödena av dikväveoxid är osäkra. En ökning avutsfeppen kan eventaeUt förväntos från från kväveoxidrening i katalysatorbilaroch vid förbränning av festo bränslen i fluidiserad bädd. Som preliminärt målbör gäUa att dessa tiUskott begränsas så att de totafe utsfeppen inte ökartiUår2000. Användningen av HFC-föreningar kommer att öka dådessa ämnen ersätter CFC. Växthuseffekten av denna ökning bedöms dock vara betydUgt mindre än växthuseffekten av den förväntode minskningen av FC-utsläppen från tiUverkrung av aluminium. Som mål bör sattas att 76 utsfeppenav HFC- och FC-föremngar skaU nunska tiU uttryckt Prop. 1992/93:179 som samfed växthuseffekt. Åtgärdsprogrammenfor att minska utsfeppen av klimatgaser bör utarbefes som en integrerad del avsamfede åtgärdsprogram för att mUjöanpassa olika samhäUsaktiviteter. Då kanäven andra mUjömål beaktos vid utformningen av åtgärder. Det är vUctigt att sUcto tiU en strategi som klararuppstäUda mål tiU så låg kostaad som möjUgt. Generella ekonomiska styrmedel -som en koldioxidskatt - har fördelar härvidfeg. De ger incitament tiUkostaadseffektiva utsfeppsreduktioner och innebär en stark stunulans tiUteknisk utveckUng. Vi ser därför koldioxidskatten som ett mycket viktigtuistmment för att påverka de svenska koldioxidutsfeppen. Som diskuterats ovanbehöver koldioxidskatten kompletteras med andra styrmedel bl a ökade mUjöhänsynvid utbyggnaden av samhäUets infira-straktar och stöd tiU forskning ochutveckling. Styrmedel som gäUer övriga växthusgaser måste också utvecklas. Vibedömer att koldioxidskattens nivå är tillräckUgt hög för den närmasteframtiden på de områden där den tiUämpas fiiUt ut. Den ger där en gcxlstyreffekt nationeUt och även en god demonstrationseffekt mtemationeUt. Deförändringar av beskattningen som bör genomföras möjUgt förenergisektom är attlägga en koldioxidskatt på bränslen för elprcxluktion, mledningsvis /kgCOj attbestämma koldioxid- och energiskatten för den icke-energiintensiva delen avnäringsUvet tiU samma nivå som för hushåUen; koldioxidskatten på denna del avnäringsUvet bör aUtså firån och med 1993 vara /kg i stäUet för /kg;elskatten bör vara /kWh i stäUet för O öre/kWh; energiskatterna på olja,kol och gas bör Ugga kvar nivåer att återinföra energiskatt förkraftvärme I uttedningen "Normerför maximal elförbrukniog i hushållsapparater m.m." har ochKonsumentverket föresfegU att normer för maximal elförbmkning ihushåUsapparater skaU införas. vara frivilUga ochkombmeras med obUgatorisk energideklaration. 1992/93:179 stöderdessa förslag. Det är ytterst angefeget att arbetet med normer BUaga l.lsnarast påbörjas, cfe det tar innan normer av denna typ får ftiUtgenomsfeg. I uttedningen föreslås som mål att en elbesparingför hushåUsel och el för bostodsuppvärmning på skaU uppnås inom tioår. Vi stöder det föreslagna målet i ett kortsiktigt perspektiv, men det börpoängteras att på krävs mer långtgående reduktioner. Satsningama på effektiv energianvändning börintensifieras även i övrigt. NUTEKs program för effektivare energianvändningbör fuUföljas och kompletteras med ytterUgare insatser. Biobränslen har svårt att konkurrera medfossife bränslen för kraftvärmeproduktion. Investeringsstödet tiUbiobränslekraftvärme är viktigt för att ett visst antal biobränslebaseradekraftvärmeverk ttots aUt skaU kunna byggas och den tekniska kompetensenutvecklas. Vi stöder biobränslekommissionens försfeg om ett års förlängning avinvesteringsstödet tiU biobränslebaserad kraftvärme. För att långsUctigt förbättta konkurrenskraften förbiobränslen är det Ukaså vUctigt att satsa på forskning och utveckling förförgasning och förbränning av biobränslen. Dessa satsningar bör kunna ske inomenergiforskningsprogrammet, där stöd tiU utveckling av biobränsleteknik börvara ett prioriterat område. Med vårt förslag tiU beskattning av industrin fården energiintensiva mdustiin lägre energibeskattning än andra verksainheter Fördessa mdustrier finns ett behov av andra lösningar för att stimulera tiUeffektiv energianvändning och fega utsfepp av koldioxid. Vi anser att energifrågorna bör prövas i sambandmed mUjöskydds-prövning av energUntensiva industrier. TiUäggsdirektiv bör ges tiUmUjöskyddskommitten för att snabbuttecfe hur detto skaU ingå i kommandemUjöfegstiftning. Utsläppet av metan från energisektora bör begränsasgenom teknikutveckling. Behoven är därvid mest påtogUga vad gäUer småskaUgvedeld-nmg. Utsläppet av dUcväveoxid firån energisektom börbegränsas genom teknikutveckling och krav vid mUjöskyddsprövningen. Insatsernabör i försto hand gälfe förbränning i fluidiserad bädd och anfeggningar medureainjektion. Arbetetmed att ge ttafikverk, kommuner och andra sektororgan ett ökat ansvar för att mUjöanpassa trafiksystemen niåste drivas vidare och ut vecklas tiU såväl form som innehåU. De berörda sektororganen bör avsätfe större resurser än hittiUs för att tUlsammans med mUjömyndig- hetema åstodkomma denna utveckUng. Koldioxidskatt och annanbeskattning Prop. Bilaga 1.1 Även mom transportsektora utgör enkoldioxidskatt ett viktigt stynnedel men på gmnd av mycket långagenomsfegstider för olika åtgärder och de starka kopplingar som finns mellanåtgärder fÖr att komma tiU rätto med olika mUjöstömingar kommer också andrastynnedel att komma i fråga i betydande omfettning. Bensinskatten och koldioxidskatten kommer att höjasfrån (Kh med 1993. Den förändring av beskattningen som bör prioriteras ärenhgt vår uppfettiUng att utforma nya regler för tjänstebUsförmåner ochreseavdrag. De stadier som gjordes av uttedningen om reformeradinkomstbeskattning (RINK) och MUjöavgiftsuttedningen () visade att sådanaförändringar får stor effekt - mte bara på koldioxidutsfeppen utan även påandra mUjöstömingar - tiU feg samhäUsekonomisk kostnad. Infrastruktur,planering och FoU - allmänt Ettlångsiktigt program för utbyggnad av koUektivttafiksystemen i våra fetörter ochutbyggnad av mUjövänUga transportsfeg i övrigt bör utarbetos. Övergripandeplaner för infirastruktarsatsningar (x;h stora investeringar i enskUda objektbör mUjökonsekvensbeskrivas och värderas innan de genomförs. Kommunafe ttafikplaner och andra fysiska planer somär av betydelse från mUjösynpunkt bör mUjökonsekvensbedömas. Integreringen av mUjöhänsyn måste fortsätto ochstärkas i olika FoU-program. Transportforskmngsberedningens (TFB:s)sammanhållande roU bör starkas i enUghet med beredningens eget försfeg. Medhänsyn tifl de samlade mUjöproblemen kommer det - utöver ökad kapacitet ikoUektivttafiken - att krävas ett ökat insfeg av koUektivttafik-fordon ochdistributionsfordon som baseras på annan drivteknUc än dagens - t ex elfordon -eUer drivs med andra bränslen än dieselbrännolja. pågår flottförsök medmotoralkoholdrivna fordon. Något motsvarande program fÖr fetto fordon finnsmte. Här skufle elbUen kunna vara ett mttessant alternativ. För att stimulerautveckling och användning av elbilar bör ett flottförsök göras motsvarande detsom görs för motoraUcoholer.TFB bör tiUdelas medel för att i samråd med NUTEKoch genomföra ett sådant program. Emissionsgränserför utsläppen för lätta fordon Emissionsgränserför koldioxidutsfeppen får störst effekt på utveck- 79 Ungen av motorer ochfordon om utsläppsgränsema samordnas mellan Diskussionerpågår mom EG och inom Stockhohns- Prop. 1992/93:179 gmppen. Sverigebör enhgt vår åsUct arbeto aktivt för att få tiU stånd ett system medobUgatoriska emissionsgränser för koldioxidutsfeppen firån de fetto fordonen. Vidareutvecklingav system för miljöklassning num. Isamband med en översyn av mUjökfessningssystemet för fordon bör övervägas attkomplettera systemet med ekononuska mcitament avseende bl a koldioxid.Natarvårdsverket bör få i uppdrag att utforma ett förslag. och bör få i uppdragatt utforma system för mUjörefeterade landningsavgifter för flyg respektivehamnavgUter för s jöfart. Sådana system syfUu- firämst tfll att begränsa andramfljö-stömingar än utsläpp av koldioxid. De berörda myndighetema bör i sittarbete undersöka om sådana system också bör innefette styrmedel rörandeutsläpp av koldioxid Uksom andra klimatgaser. Miljöanpassathastighetssystem på våra vägar Systemetför hastighetsbegränsning på våra vägar bör ändras så att koldioxidutsfeppen ochutsläppen av andra föroreningar begränsas. Omläggningen bör mnefette ändringar av de skyltedehastigheterna och - framför aUt - en utökad övervakning och strängaresanktioner. Utsläppenav dUcväveoxid och metan bör beaktas vid utveckling av reningssystem mm och vidmttoduktion av altemativa drivmedel. Sektorövergripandeförslag - energi och trafik Deförslag tiU nya lagar mm som arbetas fram för marknader som skafl avreglerasmåste åtföljas av noggranna mUjökonsekvensbedömningar. Effektema av energi- och koldioxidbeskattningen -liksom av övriga styrmedel -bör följas upp så att skatteregler m m vid behovkan justeras. En ny samfed bedömning av möjUghetema att klara uppsatto mål börredovisas . Avgångenav klimatgaser från jord- och skogsbruket är av annan karaktär jämfört medövriga samhäUssektorer. Utsfeppen härrör i regel firän påverkan på de natarUgaemissionema av växthusgaser, vilket gör det svårt att dra en gräns mellannatarUga och anttopogena utsfepp. Totalt släpps ca 60 Mton koldioxid av anttopogenturspmng ut från , vilket kan jämföras med de ca 40 Mton som f.n.binds upp i den svenska skogen. De anttopogent betingade utsfeppen av metan ochdUcväveoxid uppgår årUgen tiU ca 490 resp. 11 kton. Jord- och skogsbmketsdfrekto bidrag tifl detto har uppskattots vara 170 resp. 6 kton (respektive ). Avskogningen mom ttopiska och subttopiskaklimatområden beräknas f n. medföra nettoemissioner av firämst koldioxiduppgående tifl ca 5000 Mton . Skogen inom de boreafe och tempereradeklimatområdena ackumulerar enUgt de senaste beräkningarna (IPCC) ca 3(XX) Mtonkoldioxid . Lnom det boreafe området finns dessutom ett stort koUagerbundet i markens humus samt i torv. Detfinns en betydande potential för ökad användning av biobränslen i . Densammanfegcfe bränslepotentialen enbart från skogen beräknas uppgå tUl drygt100 TWh/år tiUfört bränsle. TiU detta kommer biobränslen från jordbruket. Denframticfe potentialen for en ökning av dessa energisfeg bedöms vara stor settbl.a. mot bakgmnd av altemativ användning av jordbmksmark som togits ur annanproduktion. Den totala tiUgången på biobränslen inom landet har på 10-15 ärssikt uppskattots av tiU maximalt ca /år, dvsmeUan två och tte gånger den nuvarande användningen. Skogsindustrins fortsätto rationaUsering och denökade användningen av retarfiber vid massaframställning möjUggör att en ökadanvändning av skogsbränsle kan komma tiU stånd. En sådan utveckling är gynnsamav flera skäl och den kan bidra tifl en reduktion av de svenska emissionema avväxtiiusgaser. En vUctig fömtsättiiing för att kunna klara ettkommande svenskt åtogande bettäffande stobiUsering och reducering av utsfeppenav växthusgaser är att börja ersätto fossUa bränslen med förnyelsebara energislagsom biobränslen. ger en påbörjad satsning på inhemska biobränslen enhandlingsberedskap när kämkraften börjar avvecklas. 6 1992/93. BUaga 1.1 När torv eUer fossife bränslen utayttjassom bränsle frigörs kolcUoxid som annars skuUe ha förbUvit bundet i bränslet.Detto är en avgörande skUlnad gentemot biobränslen. Utdikningen av torvmarkenleder å andra sidan tiU minskad avgång av metan. Det är önskvärt att storlekenav de natarUga flödena av framför aflt metan och dikväveoxid feststäUs medstörre säkerhet. Beräkningarna visar att brytning och förbränning av torvsammantoget ger upphov tifl en nettoemission av växthusgaser både i ett kortoch långt tidsperspektiv. Metoderoch åtgärder i skogsbnUcet som kan vara motiverade av andra skäl men som ocksåinnebär reducerade utsläpp av växthusgaser är de i försto hand lämpUgaste.Sådana åtgärder är de mest kostnadseffektiva från klimatsynpunkt,genom att de bedömts som lönsamma att genomföra utan hänsyn tiU derasemissionsreducerande verkan. Deövergripande samhäUsmålen och skogskonjunktarema kommer inom ÖverskådUg tid attha det avgörande inflytandet på awerkningamas storlek. Mycket talar för attvfrkestiflgångama kommer att byggas upp ytterUgare under de kommande 20-60 årentiU följd av en fortsatt hög tiflväxt i skogen och en i förhållande tifltiflväxten förväntod inindre avverkning av vfrke. Detto leder tifl en ökadbindning av koldioxid på kort sUct. På lång sUct (över flera skogsgenerationer)är det storleken på koUagret i skog och skogsmark som är inttessant. Ett stortkoUager i skogen kan underhåUas långsiktigt och uthålUgt genom lämpUg skogsskötselsom möjUggör stora vfrkesuttog. I de tidsperspektiv som är mestaktaeUa ifråga om klimatförändringar och påverkan från kUmatgaser (50-100 åreUer mer) är tiUfälUg feg awerkning av skog av underordnad betydelse förväxthuseffekten. En användning av vfrket för att ersätto fossUa bränslen gerdäremot en påtogUg och långsiktig minskning av utsläppen av växtiiusgaser. Skador på skogen genom mverkan av luftföroreningarkan riskera både vfrkesförrådets och kolfegn:ts storlek och åtgärder for attbegränsa dessa förtjänar nu aUvarUg uppmärksamhet, även från växthusgassynpunkt. EttvidmakthåUet eUer förbätttat kolförråd i marken har stor betydelse förskogens totala koUager I samband med skogsbruksåtgärder omsätts 82 skogsmarkenshumus varvid emissioner av växtiiusgaser firämst kol- dioxid och dUcväveoxid sker. Åtgärder som bevarar skogsmarkens Prop. 1992/93:179humuslager är meningsfiilfe genom att de begränsar storleken av dessa BUaga1.1 emissioner. Skogsbmkets åtgärder med inriktning motståndortsanpassning gynnar i stort även koUagringen. * Uppmärksamma risken för emissioner av olikaväxthusgaser vid utförande av åtgärder i skogsbruket * Ta hänsyn tiU risken fÖr ökade emissioner avväxthusgaser i samband med införande av nya metoder i skogsbruket * Behålfeskogsmarken så intakt som möjUgt. * Stärkåtgärder som motverkar försurning och skogsskador. Inomjordbruket är det främst från utdUcade organogena jordar som det förekommer ennettoavgång av koldioxid. Avgången är tiU stor del kopplad tifl intensiteten iodUngen (jordbearbetningen) och beror bl.a. på att det organiska materialetoxideras fortare vid ökad syretillförsel. En StorskaUg satsning på cxUing avenergigrödor skuUe mnebäia att jordbraket mer aktivt bidrar tifl att minska detotafe utsfeppen av koldioxid. DenvUctigaste källan i jordbraket är husdjuren och då främst idissfema.Metanutsläppen från djurhållning etc. uppgår tiU ca 150 kton metan . Atthöja produktionen per djur är det mest effektiva sättet att minskametanemissionema.