prop · GG03187 · 1992-12-31 00:00:00 — Sistastycket reglerar den situation som uppstår om skatt återbetalas frånskattemyndigheten. Sker en återbetalning på grand av att den inbetalade skattenöverstiger vad som enligt beskattningsmyndighetens eller domstols beslut skallbetalas, skall pensionssparinstitutet överföra beloppet tillpensionssparkontot. Detsamma gäller eventuell ränta på beloppet eftersom pengamaenligt fullmakt dras från den skattskyldiges pensionssparkonto. Slutligenregleras det fallet att det pensionssparkonto till vilket skatten är hänförlighar avslutats. Regleringen hänger samman med förbudet för pensionsspararen attförfoga över sina sparmedel . I första hand skall det återbetaladebeloppet överföras till annat pensionssparkonto. I andra hand får utbetalningske av medlen. Hur en sådan utbetalning skattemässigt skall klassificeras berorpå det sätt på vilket kontot har avslutats. Har t.ex avslutandet skett genompensionsutbetalningar skall även det återbetalade skattebeloppet anses utgörapension. Arbetsgivaresom gör avsättning till kontot Avsatt till pensioner i balansräkningen får göraavdrag för avkastningsskatten vid inkomsttaxeringen. Avdragsrätten är en följdav att dubbelbeskattning annars skulle ske av avkastningen påpensionskapitalet. Bestämmelsenom avdragsrätt vid inkomsttaxeringen motsvarar vad som redan gäller enligt.6 §. Iparagrafen anges att beteckningar som används i avkastningsskattelagen harsamma betydelse som i KL och SIL. Med hänsyn till det starka samband som finnsmellan avkastningsskatt och annan inkomstskatt är det naturligt att sammabegrepp används. Hänvisningen innebär bl.a. att beskattningsår enligtavkastningsskattelagen har samma betydelse som i KL och SIL och attbosättningsbegreppet skall bedömas enligt de lagarna. Ikraftträdande- ochövergångsregler Prop. Ändringamai lagen träder i kraft och tillämpas första gången vid 1995års taxering. För skattskyldiga med bratna räkenskapsår sker dock ett löpandeikraftträdande allteftersom nya beskattningsår påbörjas efter den 1 januari1994. 1punkt 2 behandlas en särskild situation som rör återföring av obeskattadereserver. Dessa reserver fastställdes vid taxering till statliginkomstskatt och tas normalt fram till beskattning vid 1992 - 1995 årstaxeringar. De nya reglema för beskattning av livförsäkringsföretag medför attde inte längre kommer att beskattas i det vanliga inkomstskattesystemet. Detbetyder i sin tur att den återföring av reserver som skulle ha skett vid 1995års taxering inte kommer till stånd enligt de vanliga reglema. I stället skallåterföringen ske vid 1995 eller undantagsvis taxering till avkastningsskatt.Det sker genom att det skatteunderlag som vid den aktuella taxeringen beräknasför kapital knutet till annan försäkring än P-försäkring skall ökas med detåterstående uppskovsbeloppet. Detta blir således beskattat med skattesatsen . 9.19 Lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta Genomtillägget i första stycket 6. likställs utbetalning från pensionssparkonto medutbetalning på grand av en P-försäkring. En pensionsutbetalning från ettsådant konto torde normalt likställas med livränta i dubbelbeskattningsavtalensmening. Vadsom avses med pensionssparinstitut och pensionssparkonto anges i 1 kap. 2 §lagen om individuellt pensionssparande. Att ett sådant institut skall varaverksamt i framgår av punkt 3 andra stycket av anvisningama till 31 §KL. 9.20 Lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader Vidbestämmande av skatteunderlaget avräknas enligt/örara stycket h den del som kananses ha träffats av avkastningsskatt enligt lagen (1990:661) omavkastningsskatt på pensionsmedel. På grand av den förändrade tekniken förberäkning av avkastningsskatt har en justering skett av punkten h). Bestämmelsenhar utvidgats så att den skall omfatta även inbetalning på ettpensionssparkonto. En näringsidkare som medges avdrag för en sådan inbetalningskall alltså betala särskild löneskatt beräknat på det avdragsbelopp som har medgettsvid taxeringen. Skyldigheten att Prop. 1992:93/187 betala särskild löneskattavser endast avdrag som medges i förvärvskälla inom inkomstslagetnäringsverksamhet. Om en näringsidkare medges allmänt avdrag för enkontoinbetalning skall löneskatt givetvis inte utgå. 9.21 Lagen (1991:1850) om upphävande av lagen (1947:577)om statlig förmögenhetsskatt ny övergångsbestämmelse till lagen anges att tillgångar hänförliga till ettpensionssparkonto inte är skattepliktiga till förmögenhetsskatt. Regeln blirendast tillämplig vid taxering eftersom taxering tillförmögenhetsskatt därefter inte längre skall äga ram (jfr prop. 1992/93:50,bet. 1992/93:FiUl och 1992/93:SkU18, SFS 1992:1489). Jaghemställer att regeringen föreslår att anta förslagen till 1. lagom individuellt pensionssparande, 2.lag om ändring i , 3.lag om ändring i , 4.lag om ändring i lagen(1983:890) om allemanssparande, 5.lag om ändring i lagen(1987:813) om homosexuella sambor, 6. lagom ändring i lagen (1989:1079) om livförsäkringar med anknytning till värdepappersfonder, 7.lag om ändring i lagen(1991:981) om värdepappersrörelse, 8.lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370), 9.lag om ändring i lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt, 10.lag om ändring i lagen(1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 11.lag om ändring i uppbördslagen(1953:272), 12.lag om ändring i lagen(1958:295) om sjömansskatt, 13.lag om ändring i lagen(1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter, 14.lag om ändring i lagen(1986:468) om avräkning av ufiändsk skatt, 15.lag om ändring i taxeringslagen(1990:324), 16. lagom ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter, 17. lagom ändring i lagen (1990:654) om skatteutjämningsreserv, 18.lag om ändring i lagen(1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel, 19.lag om ändring i lagen (1991:586)om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, 20.lag om ändring i lagen(1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader, 21.lag om ändring i lagen(1991:1850) om upphävande av lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt. 11 Beslut Prop- 1992:93/187 Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att anta de förslag somföredraganden har lagt fram. Sammanfattning av förslagen i promemorian (Ds 1992:45)Individuellt pensionssparande 1denna promemoria lämnas förslag dels om ett individuellt pensions-sparande utanförsäkringsinslag, dels om en enhetlig schablonmässig metod för beskattningenav avkastningen på kapitalet i såväl det nya sparandet som förpensionsförsäkringar och kapitalförsäkringar. Detlångsiktigt bunda sparandet som får ske enligt särskilda, gynnsammaskatteregler har varit förbehållet det sparande som sker genom attpensionsförsäkringar tecknas i försäkringsbolag. Pensionsförsäkringarinnehåller normalt såväl ett sparmoment som ett försäkringsmoment. I dennapromemoria föreslås att sparande enligt motsvarande skatteregler skall kunnaske även helt utan försäkringsinslag, inom ramen för ett individuelltpensionssparande. Ett syfte med förslaget är att möjliggöra en enkel renodladsparform för pensionen som bidrar till att bredda marknaden för sådant sparandeoch därmed skapa föratsättnmgar för att fler väljer att spara för sin pension.Ett annat syfte är att öka konkurrensen om sparandet för pensionen och därmedskapa föratsättningar för en mer kostnadseffektiv förvaltning av allmänhetenspensionssparande. Förslaget har somutgångspunkt att de skatteregler som gäller för sparande ipensionsförsäkring också skall omfatta det nya individuella pensionssparandet. Skattereglemainnebär i huvudsak att avdrag för sparandet ges det år då sparandet sker medhögst ett basbelopp (f.n. ) och att inkomstbeskattning sker först närpensionsbeloppen betalas ut. Vidare beskattas avkastningen avpensionsförsäkringskapital till en lägre skattesats, , än den som gällergenerellt för kapitalinkomster. Nuvarande avdragsutrymme föreslås gällagemensamt för pensionsförsäkring och det individuella pensionssparandet. Reglemai övrigt för det individuella pensionssparandet har utformats i anknytning tilldem som gäller för pensionsförsäkring. Det innebär bl.a. att utbetalningar avpension får ske tidigast då spararen uppnått en ålder och att utbetalningamanormalt skall ske under . Idet individuella pensionssparandet föreslås sparandet kunna ske i följandesparformer: Spararenkan utnyttja de olika sparformema på ett flexibelt sätt. Spararen får frittvälja sparform och får även omplacera medel , såväl inom resp.sparform som mellan dem, allt inom ramen för de sparformer som spararens pensionssparinstitutväljer att erbjuda. Genom dessa regler skapas stor valfrihet för den enskildespararen som effektiviteten på kapitalmarknaden befrämjas eftersomsparandet inte låses in i snävt avgränsade sparformer. 1992/93:187 Bilaga 1 Sparandei andelar i värdepappersfonder får ske i redan befintliga Prop. 1992/93:187värdepappersfonder. Även allemansfonder och utländska värdepappers- Bilaga 1fonder får användas. Vid sparande i fondandelar får naturligtvis inte spararensälja de andelar som anskaffats inom ramen för det individuellapensionssparandet och använda likviden i strid med bestämmelsema för dettasparande. Fondandelar som förvärvas inom det individuella pensionssparandetmåste därför redovisas separat i varje fond. Spararuiei enskilda värdepapper får ske i värdepapper noterade vid en börs eller auktoriseradmarknadsplats. Därmed säkerställs att värdepapperen har en godtagbarlikviditet och att rimliga krav på information om handeln med värdepapperen m.m.är tillgodosedda. Den enskilde spararen får med dessa begränsningar fritt väljasammansättningen av sitt sparande i enskilda värdepapper något krav påriskspridning ställs inte upp. Spararen är ägare till de värdepapper somförvärvas inom det individuella pensionssparandet och kan därmed exempelvisutöva rösträtten för de aktier som anskaffas. Sparandei inlåning på konto får ske endast på inlåningskonto i bank. Decivilrättsliga regler som gäller för pensionsförsäkring har i störstamöjliga utsträckning överförts till att gälla även för det individuellapensionssparandet. Det innebär bl.a. möjlighet att förordna om förmånstagaresamt förbud mot överlåtelse, belåning och pantsättning. Föratt delta i det individuella pensionssparandet ingår spararen ett pensionssparavtalmed ett pensionssparinstitut som har tillstånd att driva pensionssparrörelse.Tillstånd ges av . Tillstånd kan ges tillvärdepappersinstitut, dvs. till banker och värdepappersbolag. Sparmedlenplaceras i de sparformer institutet erbjiider efter spararens önskemål. För atttillförsäkra spararen så stor valfrihet som möjligt och stärka konkurrensen omsparandet har spararen rätt att flytta sitt sparande från ett pensionssparinstituttill ett annat, givetvis under fömtsättning att ett pensionssparavtal upprättasmed det pensionssparinstitut som pensionssparmedlen flyttas till. Ipromemorian lämnas också förslag om att all avkastning på olika former avpensionskapital skall beskattas med samma metod. Det gäller såväl förpensionskapital i livförsäkringsföretagen och pensionsstiftelsema som i detindividuella pensionssparandet. Metodeninnebär att en schablonmässig avkastning beräknas genom att pensionskapitaletvid årets utgång multipliceras med den genomsnittliga statslåneräntan underåret. Den framräknade avkastningen beskattas sedan med en skattesats på 10 %.Den årliga skatten kommer på så sätt att uppgå till avpensionskapitalets värde. Det är något mindre än vad den nuvarande skatten påpensionskapitalet ger. Förlivförsäkringsföretagens och pensionsstiftelsemas del innebär förslaget attnettovinstbeskattningen enligt dagens regler ersätts: av en schabloniseradavkastningsskatt. Att en nybeskattningsmetod nu föreslås beror på de problem som är Prop. 1992/93:187förenade med de nuvarande sätten att beskatta pensionskapital. Bilaga 1införandet av det individuella pensionssparandet har det inte bedömts lämpligtatt bygga ut det nuvarande systemet med ytterligare skatteregler. Medden föreslagna metoden för avkastningsbeskattning uppnås förenklingar, ökadlikformighet i beskattningen av olika pensioneringssätt och ett stabilaresystem på . Alla skattemässigt betingade s.k. inlåsningseffekterbortfaller. Omplaceringar av kapitaltillgångar blir helt skattefria, vilket börleda till en allmänt sett effektivare kapitalförvaltning. Förkapital placerat i kapitalförsäkring föreslås att beskattningen skall ske påett motsvarande sätt hos livförsäkringsföretagen, men med en skattesats på . Förteckningöver remissinstanser som yttrat sig över Pop. 1992/93:187 promemorian (Ds 1992:45) Individuellt " Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av , (), Datainspektionen, , (),, , , (), Statens löne- och pensionsverk (SPV), , Hovrätten överSkåne och , Kammarrätten i , Aktiefrämjandet,Centralorganisationen /SR, , ,, Företagens Uppgiftslämnardelegation (FUD), , (), Kooperationenspensionsanstalt (KP), Landsoiganisationen i (LO),Obligationsfrämjandet, SEB-Försäkring, . (), , , , , , , (), , och (). SverigesFöreningsbank har hänvisat till det yttrande som avgetts av . Yttrandenhar också inkommit från Företagsjuridik, och frånFörsäkringsbolaget , ömsesidigt (FPG) samt () gemensamt. Lagrådsremissens författningsförslag Prop. Bilaga 3 1 Förslag till Lag om individuellt pensionssparande Härigenom föreskrivs följande. 1 §Denna lag gäller sådant individuellt sparande för pension som sker enligt särskilt avtal med ett pensionssparinstitut enligt villkoren i denna lag. Lagengäller inte sparande som omfattas av försäkringsavtal. 2 § I denna lag betyder 1.pensionssparavtal: sådant avtalsom anges i 1 §, 2.pensionssparrörelse: verksamhetsom består i att erbjuda allmänheten pensionssparavtal, 3. pensionssparinstitut:företag som har fått tillstånd att driva pensions sparrörelse, 4.pensionssparare: en person somingått pensionssparavtal, 5.pensionssparkonto: sådant kontosom avses i 3 kap. 4 §, 6.värdepappersinstitut: vad somanges i 1 kap. 2 § 5 lagen (1991:981) om värdepappersrörelse, 7. fondpapper:vad som anges i 1 kap. 1 § lagen (1991:980) om handel med finansiella instrament. 3 §Pensionssparrörelse skall bedrivas så att allmänhetens förtroende för verksamheten upprätthålls och pensionssparmedlen inte otillbörligen riskeras samt i övrigt så att rörelsen kan anses sund. 4§ Pensionssparrörelse fårbedrivas endast efter tillstånd av . 5§ Tillstånd att driva pensionssparrörelsefår endast meddelas värdepappersinstitut. 1. bolagsordningen,reglementet eller stadgama inte strider mot denna lag eller någon annan författning, 2.den planerade verksamheten kanantas komma att uppfylla kraven på en sund pensionssparrörelse och 3.företaget uppfyller de villkorsom i övrigt anges i denna lag. 6 § Till ansökan om fillståndskall fogas en plan för den tilltänkta Prop. 1992/93:187 verksamheten. Regeringen eller, efter regeringens benndigande. Bilaga 3Finansinspektionen får meddela närmare föreskrifter om vad enverksamhetsplan skall innehålla. 1 § Individuelltpensionssparande får ske i en eller flera av sparformema 1.inlåningskonto hos bank, 2.andelar i värdepappersfond ochallemansfond samt 2§ Vid inlåning skallpensionssparmedlen för spararens räkning placeras som inlåning i svenskt ellerutländskt bankföretag. 3§ Vid sparande i värdepappersfondoch allemansfond skall pensionssparmedlen för spararens räkning placeras isådan värdepappersfond som avses i lagen (1991:1114) om värdepappersfondereller i allémansfond enligt lagen (1983:890) om allemanssparande.Pensionssparmedlen får även placeras i utländskt fondföretag som är underkastatlagstiftning eller annan offentlig reglering som väsentligen stämmer överensmed den som gäller för värdepappersfonder här i landet. 4§ Vid sparande i andrafondpapper än andelar i värdepappersfond skall pensionssparmedlen för spararensräkning placeras i andra fondpapper som är noterade vid en börs ellerauktoriserad marknadsplats eller som i utlandet är föremål för handel vid enreglerad marknad som är öppen för allmänheten. 1§ Ett pensionssparavtal skallvara skriftligt. I avtalet skall anges spartiden, tidpunkten då utbetalningamaskall börja och det antal år utbetalningar skall ske. Avtalsvillkor som intetagits in i avtalet är utan verkan mot pensionsspararen eller den som harförvärvat rätt enligt pensionssparavtalet. 2§ Ytterligare bestämmelser omvillkor som skall tas in i ett pensionssparavtal finns i kommunalskattelagen(1928:370) och i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel. 3 §Pensionssparinstitutet skall, inom ramen för bestämmelsema i 2 kap. om tillåtna sparformer, placera inbetalda sparmedel på det sätt pensions- spararenfrån tid till annan bestämmer. Placeringama får fördelas mellan Prop. 1992/93:187 sparformema. Ominte annat har avtalats skall pensionssparinstitutet dock samråda med sparareninnan pensionssparmedel placeras på ett sådant sätt att det enligt institutetsbedömning krävs försäljning av fondpapper eller andelar i allemansfond för att 1. utbetalningarenligt pensionssparavtalet skall kunna göras, eller 2. skatteroch avgifter skall kunna tas ut från pensionssparkontot. 4 §Pensionssparinstitutet skall för varje pensionssparavtal föra ett pensionssparkonto. På kontot skall institutet fortlöpande anteckna 1. in-och utbetalningar, 2.köp och försäljningar avfondandelar och andra fondpapper, 3.räntor och utdelningar, samt 4.skatter och avgifter som drasfrån kontot. Pensionssparkontot skall vid varje tid utvisa vilka tillgångar som förvaltas förpensionsspararens räkning. 5§ Tillgångar som inte placerassom inlåning i pensionssparinstitutet enligt 2 kap. 2 § skall hållas avskildafrån institutets tillgångar. 6§ Fondpapper eller andelar iallemansfond får inte förvärvas eller avyttras till ett pris som avviker fråndet gällande marknadsvärdet. 7§ fåravyttra tillgångar på ett pensionssparkonto i den utsträckning det behövs 1. föratt utbetalningar enligt pensionssparavtalet skall kunna göras, 2.för att skatter och avgifterskall kunna tas ut från pensionssparkontot, eller 3.enligt lag eller annanförfattning. Institutetskall, om inte annat avtalats, samråda med pensionsspararen om vilka tillgångarsom skall avyttras, om detta är möjligt. I annat fall får beslut om vad somskall avyttras fattas av pensionssparinstitutet utifrån vad som bedöms varamest förmånligt för pensionsspararen. Utbetalningoch byte av pensionssparinstitut 8§ Pensionssparmedel får betalasut endast enligt villkoren i pensionssparavtalet eller enligt föreskrifter idenna lag eller annan författning. 9§ Om pensionsspararen träffar pensionssparavtalmed något annat pensionssparinstitut, får pensionssparkontot fiyttas till dettainstitut. Det institut från vilket pensionssparkontot fiyttas får då ta ut enavgift. Denna får dras från pensionssparkontot. Avgiften får inte överstigainstitutets direkta kostnader för flyttningen. Vidsådan fiyttning som avses i 6 kap. 3 § får avgift inte tas ut. 10 § Pensionssparinstitutetskall, om inte annat har avtalats, skriftligen underrättapensionsspararen om omplaceringar av tillgångar som utförts enligt 3 § och omden kostnad som dragits från pensionssparkontot till följd av åtgärden. 11 §pensionssparinstitutet skall ge pensionsspararen en skriftlig redovisning av sparmedlens förvaltning. I redovisningen skall anges 1. pensionssparkontotsingående och utgående värde, 3.köp, försäljningar och andraomplaceringar som skett, 4.belopp som har inbetalats ellerutbetalats, 5.räntor och utdelningar, och 6.skatter och avgifter somdragits från kontot. 12 §Om fondpapper som antecknats på ett pensionssparkonto är registrerade i pensionssparinstitutets namn (förvaltarregistrerade) skall institutet, om inte annat har avtalats, se till att pensionsspararen ändå får del av den information som han annars skulle ha fått genom utgivaren av fondpapperen. 1 §Överlåtelse eller annat förfogande över tillgångar som antecknats på ett pensionssparkonto eller över den rätt som följer av ett pensions sparavtal får inte ske på ett sätt som strider mot denna lag eller mot villkor som enligt kommunalskattelagen (1928:370) skall tas in i avtalet. Sådana förfoganden är ogiltiga. Bestämmelseni första stycket hindrar dock inte utmätning eller överlåtelse vid ackord ellerkonkurs om inte något annat är föreskrivet i lag eller annan författning. 2 §Om pensionssparavtalet upphör att gälla, skall bestämmelsema i denna lag om begränsningar i rätten att förfoga över pensionssparmedel inte längre tillämpas. I32 § 1 mom. första stycket j kommunalskattelagen (1928:370) finns bestämmelserom att behållningen på pensionssparkontot i sådant fall skall anses utgöraintäkt av tjänst. 3 §Lagen (1904:48 s. 1) om samäganderätt skall inte tillämpas i fråga om tillgångar som antecknats på ett pensionssparkonto. 4 §En pensionssparare får förordna sådan närstående person som avses i punkt 3 sjunde stycket av anvisningama till 31 § kommunalskattelagen (1928:370) som förmånstagare till rätten enligt pensionssparavtalet. sådant förmånstagarförordnandekan återkallas av pensionsspararen, om Prop. 1992/93:187 han inte gentemot förmånstagaren åtagit sig att inte återkalla det. Förmånstagarförordnandetupphör att gälla, om förmånstagaren avlider före pensionsspararen. 5 §Ett förmånstagarförordnande och ett villkor enligt 7 kap 2 § 6 om att belopp som betalas ut enligt ett pensions sparavtal skall vara förmånstagarens enskilda egendom liksom en återkallelse av ett sådant förordnande eller villkor skall, för att vara gällande, skriftligen meddelas pensionssparinstitutet eller genom institutets försorg antingen tas in i pensionssparavtalet eller antecknas på detta. Ompensionsspararen har förenat ett förmånstagarförordnande med ett villkor om attutbetalningar enligt ett pensionssparavtal skall vara mottagarens enskildaegendom, skall pensionssparinstitutet skriftligen underrätta förmånstagaren omvillkoret när ett pensionsbelopp första gången betalas ut. 6 §Om förmånstagare förordnats, ingår de medel som omfattas av förordnandet inte i pensionsspararens kvarlåtenskap. Om förmånstagare inte förordnats upphör pensionssparavtalet att gälla vid pensionsspararens död. 7§ Om en pensionssparareefterlämnar make eller bröstarvinge och en tillämpning av förmånstagarförordnandetskulle leda till ett resultat som är oskäligt mot någon av dem, kanförordnandet jämkas så att rätten till pensionssparmedlen helt eller delvistillfaller maken eller bröstarvingen. Vid prövningen skall särskilt beaktasskälen för förordnandet samt förmånstagarens och makens eller bröstarvingensekonomiska förhållanden. 8§ Om en pensionsspararesdödsfall inträffar sedan det dömts till äktenskapsskillnad mellanpensionsspararen och dennes make eller sedan talan om äktenskapsskillnad väcktsmen innan bodelning förrättats gäller, i stället för vad som föreskrivs i 7 §,följande beträffande jämkning till förmån för pensionsspararens make. Om makenvid bodelningen inte kan få ut sin andel därför att rätten tillpensionssparmedlen tillfaller någon annan som förmånstagare, är denne skyldigatt avstå vad som fattas. 9§ Den som vill begära jämkningenligt 7 eller 8 § skall väcka talan mot förmånstagaren från detatt bouppteckning efter pensionsspararen avslutades eller dödsboanmälangjordes. Väcks inte talan är rätten till jämkning förlorad. Tolkningav förmånstagarförordnande Prop. 10 §Vid tolkning av bestämmelsema om förmånstagares rätt enligt ett pensionssparavtal skall bestämmelsema i 105 § andra - Qärde styckena lagen (1927:77) om försäkringsavtal tillämpas. Med försäkringstagare skall då i stället avses pensionssparare. Övrigabestämmelser om förmånstagarförordnande m.m. 11§ Under pensionsspararenslivstid får förmånstagaren inte genom överlåtelse eller på annat sätt förfogaöver den rätt som förordnandet medför. 12§ Vid pensionsspararens dödövergår rättighetema enligt pensionssparavtalet till förmånstagaren. Denne fårdock inte ändra vad som bestämts i pensionssparavtalet om utbetalningamasstorlek och utbetalningstiden eller själv förordna förmånstagare.