prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — Källa: Kommunernas finanser 1991, SCB * Uppgifterna bygger på nationalräkenskaperna. Det innebäratt utgifteraa och inkomsterna i affärsdrivande verksamhet inte ingår iomslutningen. Däremot ingår driftöverskott från och subventioner tillaffärsdrivande verksamhet. I nationalräkenskaperna avräknas även försäljningoch avgifter t.ex. inom barnomsorg från utgifterna. Som en följd av detta ärsäväl utgifterna som inkomter enligt nationalräkenskaperna lägre än dekommuner och landsting i sina räkenskaper. Uppgifterna inkluderaraffärsdrivande verksamhet. Däremot ingår inte verksamhet som bedrivs avkommunägda bolag. Huvuddelenav utgiftema för konsumtion består av löner och arbete- Prop. 1992/93:150givaravgifter, vilka normalt ökar i snabbare takt än prisema. Utgiftema Bilaga 1.2 för den kommunala konsumtionen tenderar därför att växa snabbare ännominell BNP även om den reala tiUväxten är densamma för båda. Dessutom ingärförbrukning av material cKh kapitelförslitning i begreppet konsumtion.Från den kommunala konsumtionen dras inkomster från försäljning av varor (Khtjänster samt avgifter för tjänster. Transfereringaraafrån kommunsektom omfettar bl.a. bostedsbidrag, KBT, socialbidrag m.m. tillhushållen cKh subventioner till företegen samt ränteutgifter. De påverkasdelvis av den samhällsekonomiska utvecklingen, bl.a. genom att en sämreinkomstutveckling för hushållen medför en ökning i antalet bidragssökanden vidgivna bidragsnormer. 8.3.1Utgifter åren 1993/94 -1997/98 Beräkningenbygger på finansplanens mål om realt oförändrade utgifter för offentiigkonsumtion. innebär att utgiftema för den offentligt skattefinansieradekonsumtionen fär öka högst i takt med den allmänna prisutvecklingen så som denmate i förhållande till prisutvecklingen på brattonationalprodukten. Eftersommerparten av utgiftema för konsumtion utgörs av löner, ökar enligtantegandena de resurser i form av arbetekraft CKh insatsvaror som används iproduktionen av konsumtion mer i pris än BNP-deflatom. För pericxlenfram tUl ökar ett vägt kommunalt prisindex (löner och 20 %priser) snabbare än BNP-deflatom. För att de skattefinansieradeutgiftema för konsumtion skall vara realt oförändrade krävs då attvolymen för de resurser som används för skattefinansierad offentlig konsumtionminskar med lika mycket som det relativa priset ökar, dvs. Kommun-resp. landstingsförbundet räknar med att demografiska förändringar samtmedicinsk teknisk utveckling leder till en årlig ökning av behovet av kommunalatjänster för kommunema CKh för landstingen. En årlig minskning avinsatsvolymen skulle således kräva ärliga besparingar motsvarande 2 %för konununema CKh för landstingen. Detskall tilläggas att produktivitetsökningar, avgiftsökningar CKh sänkningar avden relativa lönen medför att den fektiska kommunala konsumtionen inte behöverpåverkas lika mycket. I löpande priser ökar konsumtionen i genomsnitt med 2,5 %per år under LK-pericxien. Denkommunala sektoms investeringar antas förbli realt, dvs. volymmässigtoförändrade under hela LK-pericxien. Kostnaden per enhet antas följaprisutvecklingen. skall jämföras med utvecklingen under 1980-telet dåinvesteringama uppvisade en mycket svag utveckling med nominella minskningarvissa år. Denkommimala sektoms utgifter för transfereringar till hushåll (Kh Prop.1992/93:150 företeg utvecklades under 1980-telet i takt med övriga konimunalaBilaga 1.2 utgifter. antas dessa transfereringar växa i taktmed prisutvecklingen, utom vad gäller de förväntade effektema av förändringaraaavseende KBT, bostedsbidrag (Kh handikappreformen samt vissa förändringar pägrund av ekonomiska regleringar mellan steten (Kh kommunsektorn. Förändringaraaantas d(Kk inte påverka kommuneraas finansiella sparande. Dekonimunala utgifteraas andel av BNP sjunker från en topp på /94till /98. Under 1970-tolet ökade de kommunala utgiftema snabbare änBNP. De kommunala utgiftemas andel av BNP steg från år år1980. Under 1980-telet begränsades den kommunala utgifteexpansionen och andelenreducerades till , trote att volymtillväxten för den kommunalakonsumtionen översteg den reala BNP-tillväxten. En viktig förklaring till detteär att det relativa priset för den kommunala konsumtionen reducerades. UnderLK-perioden föratees en forteatt minskning av de konimunala utgiftemas andel avBNR 8.4 Strukturella och konjunkturbetingade underskott Flerastrukturella faktorer påverkar kommunemas ekonomi . Deåldersrelaterade behoven ökar. Enligt Kommunförbundete baskalkyl, sompresenterades som ett underlag till -92, innebärutvecklingen av folkmängden CKh fördelningen på åldersgrapper att anspråken påkonimunala tjänster ökar med under 1990-telet. Med hänsyntill det ekonomiska målet om realt oförändrade utgifter för offenfligkonsumtion motsvarar det årliga ökningar av de kommunala insatsema med ca 4miljarder kronor. Strukturellafaktorer som påverkar landstingete ekonomi är enligt främstökad efterfrågan på hälso- (Kh sjukvård. Ökningen beror dels på att anteletäldre ökar, dels på att utvecklingen inom medicintekniken möjliggör flerinsatser inom vården. I landstingens bilaga till Långtidsutre 1.5 %per år fram vilket tillsammans med kravet på realt oförändrad offentlig konsumtion motsvaras av årliga ökningar med . UnderLK-perioden skulle dette således innebära en minskning av den kommunalakonsumtionen med ca . Tillde viktigare effektema av lågkonjunkturen hör att kommunemas och landstingensskatteinkomster minskar. Enannan effekt av den försämrade konjunkhiren är att transfereringsut- Prop.1992/93:150 giftema ökar. Den mest kostnadskrävande ökningen avserscKialbidragen. Bilaga 1.2 Även kommuneraas kostnader för bostadsbidrag CKhKBT påverkas såväl av konjunkturen som nertrappningen av bostedssubventioner. 8.5 Tillgångar och skulder Tabell8.3 Balansräkning för den kommunala sektora år Fastigheter(Kh anläggningar 237 Fordon,maskiner CKh inventerier 26 Skulderoch eget kapital 361 Källa:Kommunernas finanser 1991, SCB hur stor del av tillgångaraa som finansierate med eget kapiteluppgick till . Soliditeten varierar dock mellan kommuner,landsting cKh kyrkokommuner. Lägst belåning av tillgångaraa har kyrkokommunernadär soliditeten uppgick till och högst belåning av tillgångaraahar landstingen som uppvisar en soliditet på . Förnärvarande pågår en omfettande korrigering av kommuneraas och landstingensredovisning genom att allt fler redovisar pensionsskulden som en långfristigskuld. Pensionsskulden utgör värdet av kommunemas och landstingens beräknadeframtida åtaganden både till nuvarande (Kh framtida pensionärer. För att täckaökningen av pensionsskulden (Kh för att investeringar skall finansieras utanatt öka nettoupplåningen krävs ett finansiellt sparande som är positivt. Detinnebär att kommunsektom för ''Uppgifterna inkluderar affärsdrivande verksamhet. Däremot ingår intevericsamhet som bedrivs av kommunägda bolag. att tacka sina kostnaderför pensionsskulden enligt Kommun- resp. Prop. 1992/93:150Landstingsförbundet bör ha ett positivt finansiellt sparande på minst 6 Bilaga för att inte minska kommunsektoms egnakapitel. 9 Offentliga sektorns finansiella sparande Prop. Medden konsoliderade offentliga sektom menas steten, AP-fonden, (Kh kommunsektom(kommuner, landsting, kyrkokommuner (). Steten omfetterfömtom stetsbudgeten cKkså vissa fonder som redovisas utanför budgeten ochbenämns övriga steten. De samlade offenfliga utgiftema beräknas 1993/94 uppgåtill av BNP. Av dessa svarar steten för , den konimunala sektom för ca26% medan resterande utgörs av utgifter för ATP-systemet. Regeringens ochriksdagens beslutsfettande är inte avgränsat enbart till stetebudgeten.Gränsema mellan delsektorema är inte för alltid givna -både finansierings- CKhverksamhetsansvar har över tiden ändrate. Som exempel kan nämnasförstetligandet av den kommunala polisen under 1960-telet och den överflyttningav arbetegivaransvaret för lärare från steten till kommunerna som skedde 1991.Skatter (Kh avgifter flyttas också mellan delsektorema. gäller t.ex.awecklingen av den kommimala företegsbeskattningen och festighetebeskattningen.Ytterligare exempel utgör växlingen av inkomster av arbetegivaravgifter med tvåprocentenheter från stetebudgeten till AP-fonden fr.o.m. . Idenna LK-kalkyl är förändringar av stetebidragsystemet till kommuneraa ettaktuellt exempel på överföringar inom den offentliga sektom. LK-beräkningamaavser i förste hand stetebudgeten men ska också ligga till grund förregeringens långsiktiga utgiftsstrategi för hela den offentliga sektom. Ensamlad analys av hela den konsoliderade offentliga sektora är därför nödvändigför att ge en heltäckande bild av den fmansiella situationen och deresursanspråk som den offentliga sektom ställer. Stetensfinansiella sparande består av budgetsaldot, korrigerat för vissa inkomster ochutgifter som inte påverkar det finansiella sparandet, samtarbetsmarknadsfondens finansiella netto. Därtill kommer också det finansiellasparandet i delpensionsfonden, lönegaranti fonden samt arbetslivsfonden. Budgetåret1993/94 beräknas det finansiella sparandet i steten uppgå till -224 miljarderkronor eller -15,av BNP. Sparandeunderskottet i arbetemarknadsfonden harökat kraftigt under /94 och uppgår till nämiare 37 miljarderkronor. Till följd av det stora antalet konkurser i lågkonjunkturens spåruppvisar lönegarantifonden ett sparandeunderskott om 4,5 miljarder kronor.Resterande del förklaras av budgetunderskottet. UnderLK-perioden förbättras det finansiella sparandet i steten med 124 miljarderkronor och underskottet /1998 uppgår därmed till 100 miljarderkronor eller 5,av BNP. Stetens budgetsaido förbättras med ca 120 miljarderkronor. Trote den minskande arbetelösheten beräknas sparandet iarbetemarknadsfonden försämras med ca 4 miljarder och därmed överstigerunderskottet budgetåret 1997/98.Dette beror på snabbt stigande ränteutgifter. Det finansiella Prop.1992/93:150 sparandet i lönegarantifonden är dette år i balans. Densvaga reallöneutvecklingen iimebar attpensionsutbetelningama ökade snabbare än de inbetoida ATP-avgiftema. En följdav dette var att ränteinkomstema togs i anspråk för de löpandepensionsutgiftema. För att förstärka ATP-systemet höjdes ATP-avgiften med tvåprocentenheter till 13,. Trote dette forteätter skillnadenmellan avgifter och utbetelningar att öka under hela LK-perioden och uppgår 1997/98till ca . I (Kh med att ATP-systemeteavgiftsfinansieringsgrad successivt avtar måste en allt större del avränteinkomstema tas i anspråk till pensionsutbetelningama. Under LK-periodenkan ATP-systemet på dette sätt bibehålla ett positivt fmansieUt sparande. Tilldette bidrar cKkså att antelet nytillkonma pensionärer ökar mycket svagt underpericxlen. På ställs dcKk ATP-systemet inför stora påfrestningar.Under näste årtionde kommer det totela antelet pensionärer att öka kraftigt.För att inte systemet ska bli ohållbart krävs då en mycket sterk ekonomisktillväxt. Avsaknaden av koppling mellan pensionsutbetelningar (Khsamhällsekonomisk utveckling är i dette perspektiv allvarligt. DetfmansieUa sparandet minskar från 26 miljarder /94 tillendast 13 miljarder /98. Därmed ger AP-fonden ett negativt bidrag tillåterhämtningen av den offentliga sektorns sparande. Efteratt ha uppvisat en underskott under perioden 1985till 1990 förbättrades den kommunala sektoms finansiella sparande under 1991.Denna positiva tendens förstärks då ett finansielltöverskott på ca 8 miljarder föratses. Denna uppgång är dock tillfällig (Khförklaras till sförste delen av den nedväxling av pris- och löneökningsaktensom ägde ram i kombinationmed ökade skatteintäkter till följd avden tvååriga eftersläpningen i det gamla systemet för utbetelning av kommunalaskattemedel. Under1993/94 försvagas det finansiella sparandet något, men är fortferande positivt.Under resten av LK-pericxien peri(xien uppvisar kommunsektora ett negativtfinansiellt sparande på mellan 5 (Kh . Det är under åren1994/95 och 1995/96 som sparandet försämras medan en viss återhämtning skerunder periodens siste år. Till stor del förklaras förloppet avskatteintäkteraas utveckling. Finansiellasparande i offentliga sektom Budgetåret1993/94 beräknas den offenfliga sektoras sammantegna inkonister uppgå till 57%av BNP medan utgifterna uppgår till hela 70,av BNP. Den offentliga sektorauppvisar därmed ett underskott ifinansiellt sparande som överstiger av BNP. Försämringen har varit mycketsnabb och dramatisk. uppvisades ett överskott på avBNP. Under LK-periodenförbättras det finansiella sparandet sucessivt när tillväxten i ekonomin terfert och kapaciteteutnyttjandet ökar. Trote dette är underskotten betydandeäven /98 då underskottet i det finansiella sparandet utgör 5,2 %av BNP. Diagram9.1 Finansieringen av den konsoliderade offentliga sektoms finansiella sparande 1992/93:150 Bilaga1.2 % av BNP 80t----- ■Övriga inkomster ii Skatter ochavgifter n Övriga utgifter M Konsumtion+ inv. 1Ö93/94 '1994/95 1995/96 996/97 1997/98 Utgifterna minskartämligen kraftigt . De totela utgiftema feller från drygt 70%av BNP 1993/94 tiU 1997/98. Konsumtionen hålls tillbaka genomrestriktionen på kommunerna som transfereringsutgiftema minskar.Transfereringsminskningen kan till stor del förklaras av det besparingsprogramsom som regeringen aviserade i finansplanen, men också av kraftigt minskadebostedssubventioner. Förbättringen av detfinansiella sparandet begränsas i viss mån av att även inkomsterna minskarunder perioden som andel av BNP. Skattekvoten är i huvudsak oförändrad underLK-perioden. De makrcKkonomiska anteganden som ligger till grund för kalkylenskulle vid en oförändrad ekonomisk politik ge upphov till en minskadskattekvot. I beräkningama har dock en del av regeringens besparingsprogrambehandlate som skattehöjningar, vilket gör att skattekvoten t.o.m. ökar något.Nedgången i inkomstkvot beror istället på att ränteintäkteraa från AP-fondenminskar, samt en viss nedgång av de s.k. övriga inkomsterna. HelaLK-perioden kännetecknas allteå av kraftiga underskott i det offenfligasparandet. Dänned försämras den finansiella nettoförmögenheten i offentlig sektorkraftigt. I cKh med de överskott som genererades underslutet av hade den offenfliga sektom en finansiell Prop.1992/93:150 nettofordran på 3,av BNP vid utgången av /92.De Bilaga 1.2 stora underskotten därefter innebär attnettoskulden vid slutet av perioden uppgår till av BNP. Diagram 9.2Offentliga sektoras finansiella nettoförmögenhet Miljarder kr och % av BNP % av BNP 10] 91/92 92/93 93/94 94/95 95/96 96/97 10 Känslighetsanalys för perioden /94 -1997/98 Somen känslighetekalkyl redovisas ett scenario där ett antel förändringar i deekonomiska förateättningaraa gjorts gentemot huvudalteraativet. Förändringaraasom vidtegite är i huvudsak följande: - inget besparingsprogram , - ej realt oförändrade utgifter för offentligkonsumtion. Tillföljd av dessa förändringar revideras antegandebilden för den ekonomiskautvecklingen för perioden - 1998. Finanspolitiken är ikänslighetealteraativet betydligt expansivare. Till en början leder dette högre BNP-tillväxt genom en starkare totel konsumtionsutveckling. Efterhandblir de negativa effekteraa allt tydligare. Det allt större offenfliga upplåningsbehovetmedför eft tryck uppåt på räntenivåeraa. Inflationsimpulseraa blir också störreän i huvudalteraativet vilket ställer krav på en mer restriktiv penningpolitikvilket förstärker ränteuppgången. Denna utveckling leder till lägreexport cKh investeringar och därmed lägre BNP-tillväxt. Skillnaden igenomsnittlig BNP-tillväxt blir dock inte så stor men kan påsikt bli betydande. De negativa konsekvenseraa för den reala ekonomin hinnerendast i begränsad omfettning te sig uttryck under kalkylpericxlen. TabeU10.1 Nyckeltel för den ekonomiska utvecklingen - 1998 Prop.1992/93:150 Bilaga 1.2 KPI (ärsgenomsnitt) Den sammantegnainkomst- och utgiftsutvecklingen iimebär att statsbudgetens saldo visar på ettunderskott på ca slutåret i LK-perioden. Jämfört medhuvudalteraativet är saldot ca 65 miljarder lägre främst beroende på uteblivetbesparingsprogram cKh högre räntekostnader. 8 1992/93. Nr 150 Bil. Diagram10.1 Budgeteaido i huvudaltemativ och i känslighetsaltemativ 1992/93:150 Bilaga1.2 I % av BNP K-alt i %av BNP H-alt i % av BNP 1993/94 1994/95 1995/96 1996/97 1997/98 Utvecklingeni känslighetekalkylen leder till att stetens upplåningsbehov ligger på igenomsnitt ca 200 mdr med en minskning . Det storaupplåningsbehovet beror främst på det stora negativa primärsaldot och att dendärmed högre steteskulden ger högre utgifter för steteskuldräntor än ihuvudscenariet samt ett större underskott i arbetemarknadsfonden. Steteskuldenökar i relation till huvudaltemativet med ytterligare ca 200 mdr underperioden. Steteskuldens snabba ökning leder till att stetensberoende av det allmänna ränteläget ökar betydligt. Det högre ränteläget ikänslighetekalkylen står för en stor del av de totela utgiftsökningama i slutetav LK-perioden. Skuldens storlek gör således i sig att den relativa betydelsenav en låg räntenivå ökar jäinfört med andra faktor i ekonomin vad gällerambitionen att uppnå en långsiktig och stebil utveckling. Ikänslighetealteraativet ökar AP-fondens inkomster snabbare jämfört medhuvudalteraativet till följd av en högre löneökningstakt. Utbetelningama ökarinte i motsvarande uteträckning. Som en följd av dette förbättras AP-fondensfinansiella sparande jämfört med huvudaltenativet med ca 12 mdr kr /98. Det finansiella sparandeti den kommunala sektoms utvecklas sämre i känsUghetealtemativet änhuvudaltemativet. I början av perioden blir det finansiella sparandet i stortsett lika negativt i bägge scenariema för att därefter försämras ikänslighetsaltemativet. För /98 beräknas underskottet i löpandepriser vara ca större än i huvudscenariet. Skillnadenförklaras främst av att inflationen ökar snabbare än i huvudaltemativet, vilketinnebär en snabbare ökning av de pris- och löneindexerade utgifteraa. Dessutomökar utgifteraa eftersom någon restriktion inte lagte på den kommunalakonsumtionen i be- räkningarna.Även inkomsteraa ökar något i känslighetscenariet p.g.a. Prop. 1992/93:150högre pris- och löneökningar. I övrigt är likheten mellan scenarieraa stor. Förden offentliga sektorn iimebär känslighetsalteraativet att det finansiellasparandet i den offentliga sektora förbättras något, från -13,av BNP1993/94 till -9,av BNP 1997/98 men underskottet är betydligt högre än ihuvudaltemativet. Huvuddelen av underskottet utgörs främst av destora underskotten i stetebudgeten. Det finansiella sparande i kommuner och iAP-fonden försämras under hela LK-perioden. Destörre underskotten i offentlig sektor leder till ökad upplåning vilket medförännu högre utgifter för steteskuldräntor än i huvudscenariet. Vid givnarestriktioner för utgiftsutvecklingen medför utveckling att betydligtkraftfullare åtgärder än i huvudscenariet måste vidtas i ett senare skede föratt minska de offenfliga utgiftema CKh skuldtillväxten. Beräkningaraai årete långsiktiga konsekvenskalkyl visar historiskt sett stora underskott fördet finansiella sparandet i offenflig sektor under hela LK-perioden. Trote atten förbättring sker under pericxlen är underskottet fortferande betydande trotemycket positiva anteganden i beräkningen bl.a. en gynnsam interaationellutveckling , en snabb återhämtning för den svenska ekonomin meden tillväxt på , sjunkande realräntor och betydande besparingar ide offentiiga utgifteraa. Känslighetekalkylenvisar på att negativa förändringar av de ekonomiska parametraraa gentemothuvudkalkylen snabbt kan ge en utveckling där stetens flnansiella situationblir långsiktigt ohållbar. Steteskuldensom andel av BNP ökar under hela LK-perioden (Kh är slutåret uppe i avBNP. Offenflig sektors sparandet är negativt men förbättras i huvudkalkylen.Den offentliga sektora har vid perioden slut en stor negativ finansiellförmögenhet - den sförste i mcxiera tid -vilket innebär att den nu levandegenerationen lämnar över större skulder än tillgångar i offentlig sektor tillkommande generationer. Iföljande appendix ges en beskrivning av den reala utvecklingen inom de olikadepartementens verksamheteområden samt de utgiftsstyrande fektoreraa. Miljoner kronor 1993/prisnivå 1992/93:150 Bilaga1.2 92/93* 93/94 96/97 97/98 93/94 - 97/98 122 156 120 037 494 370 467 618 i 1993/prisnivå Källor: , ochrespektive departement. * 1992/prisnivå. Miljoner kronor 1993/prisnivå Prop.1992/93:150 Bilaga 1.2 92/93* 93/94 96/97 97/98 Genomsnittlig procentuell förändring 93/94 - 97/98 Totela utgifter därav: Polisväsendet Domstols- och Kriminalvård Allmänna val Övrigt 18 879 19 140 10 862 10 884 3 068 3 081 3 294 3 626 1 652 I 519 19 804 20 055 10 969 10 969 4 112 4 091 1 622 1 734 Källor: och *1992/prisnivå Dentotela utgiftsnivån för myndigheterna inom rättsväsendet styrs primärt av mål-tx;h ärendeutvecklingen. Brotteutvecklingen, anmälda brott, mängden mål ochdess svårighetegrad är typiska exempel på utgiftsstyrande faktorer.Rättsväsendet styrs cx:kså i stor uteträckning av fektorer som direkt ellerindirekt regleras av lagar (x;h förordningar. Myndigheter inom polis-,åklagar-, domstolsväsendet (xh inom kriminalvården förfogar över mer än 90 %av Justitiedepartementete totela resurser. Verksamheten är mycketpersonalintensiv vilket innebär att löneutvecklingen har stor betydelse för dentotela utgiftsnivån. Miljoner kronor 1993/prisnivå förändring per är 92/93» 93/94 94/95 95/96 96/97 97/98 93/94-97/98 Totete utgifter 17 535 16102 15 890 14 583 14 251 13 901 -3, Källor: och *1992/prisnivå InomUtrikesdepartementete verksamhetsområde utgör interaationelltutvecklingssamarbete den störste enskilda utgiftsposten. av det samladeanslaget under tredje huvudtiteln föreslås 1993/94 gå till bistånd till tredjevärlden. Inklusive Östeuropabiståndet utgör andelen . Biståndsramen uppgårenligt förslag i propositionen 1992/93:100 bil 4 till 12 960 miljoner kronor.Dette utgör drygt 0,av beräknade BNI. Sänkningen av biståndsramen ärtemporär (x;h så snart ekonomi det tillåter skall biståndet återutgöra av BNI. För LK-peri(xlen innebär dette att biståndet successivt ökarför att 1997/98 åter utgöra av BNI. Från ramen avräknas vissa asylkostnader(x:h vissa kostnader inom andra huvudtitlar. Utrikesdepartementeteförvaltningskostnader, 9,av departementeramen, styrs främst av pris- (xhlöneutvecklingen men (x;kså av kronkursens utveckling, då en stor del avverksamheten sker utomlands. av förvaltningskostnaderna, eller 981 000kr, avsåg /92 direkte kostnader för de 115 svenskautiandsmyndigheteraa. Mångaav Utrikesdepartementete anslag har tillkommit för att finansiera Sverigesdeltegande i interaationella oiganisationer. I de fleste fåll avser dessaanslag obligatoriska bidrag till respektive oiganisations budget, vilkauttaxeras enligt en på förhand fiistetälld fördelningsnyckel. Utvecklingen avde olika organisationernas budgetar blir dänned en viktig utgiftestyrandefaktor. Bidragen uttaxeras i normal&llet i annan valute än svenska kronor,vilket innebär att även kronans kurs är en viktig sädan faktor. Miljoner kronor 1993/prisnivå ° förändring 92/93* 93/94 94/95 95/96 96/97 97/98 93/94-97/98 Totela utgifter 39 086 38 903 38 717 38 937 38 560 38 560 ♦* -0, Källor: och Försvarsdartementet 1992/93 ärs prisnivå. ** Enligt de beräkningsnormer som används i LKn blirutgiftema budgetaret 1997/93. (I enlighet med planeringsramen i 1S>92 årsförsvarsbeslut blir utgiftema .) Utgifternastyrs av femåriga försvarsbeslut. /94 är iförsvarsbeslutsperioden (x:h regeringen föreslår i prop. 1992/93:100, bil. 5att totelförsvarete militära del tilldelas 35 . Förtotelförsvarete civila del föreslås en ekonomisk ram om 2091 miljoner kronorför /94. stebUiserings-proposition (prop. 1992/93:50)mnebär att anslagen inom totalförsvaret kommer att reduceras med 200 miljonerkronor /95 (x;h ytterligare budgetåret1996/97. Därmed reduceras totelförsvaret anslag med per årfr.o.m /97. Såsomen metod att i rimlig omfattning säkerställa planerad materielanskaffningräknas anslaget för materielanskaffiiing upp . Dennauppräkning sker uföver sedvanlig pris- (xh löneuppräkning.