prop · GG0332 · 1992-12-31 00:00:00 — 7 § får handlägga ärenden endast om mer änhälften av le damöterna är närvarande. Varje ledamot har en röst. En ledamot i får inte delta i handläggningen avärenden som personligen rör honom själv eller hans maka, föräldrar, barn ellersyskon eller annan honom närstående. Inte heller får en ledamot delta ihandläggningen av ärenden som rör en sameby i vilkens styrelse han ingår. Vid sammanträde i skall föras protokoll. Vad som i första, andra och tredje styckena sägs omsametinget gäller även dess styrelse och nämnder. 8 § , dess styrelses och nämnders beslut får överklagasen dast om särskilda föreskrifter finns om det. 3 Kap. tiUsametinget Prop. 1992/93: 32 1 § tUl skall hållas (valåret), den dag då 8 val till kyrkofullmäktige hålls i hela riket enligt 3 § lagen (1972:704) 2 § För val till är indelat i sex valkretsar. 1.Haparanda, , , ,och Övertoneå kommimer, 2.Bodens, GälUvare, ochLuleå kommuner, 3.Arjeplogs, , Piteåoch kommuner, 5.Kopparbergs, ,och samt 3 §Centrala valnämnden fastställer det antal ledamöter som skall väl jas från varje valkrets i förhållande till antalet röstberättigade enligt sa meröstlängden. Därvid skall 2 kap. 10 § vallagen (1972:620) tillämpas. Dock skall från varje valkrets väljas minst två ledamöter. 4 §I varje valkrets skall det finnas en samevalnämnd som utses av cen trala valnämnden. utser valförrättare och förbereder valet i valkretsen. 5 § Rösträtt till har den som är upptagen i sameröstlängd. För att tas upp i sameröstlängd får same som är röstberättigad i val till kommunfullmäktigeanmäla sig till samevalnämnd i den valkrets som omfattar den kommun där hanskall mantalsskrivas för valåret. Anmälan skall ske valåret. 6§ beslutar omden person som anmält sig enligt 5 § skall tas upp i förslag tillsameröstlängd. skall ha upprättat förslag till sameröstlängd förvalkretsen valåret. Den som anmält sig men inte upptagits i förslagettill sameröstlängd skall genast underrättas om beslutet. Han har rätt attöverklaga beslutet hos centrala valnämnden valåret. 7§ skallgranska samevalnämndernas förslag till sameröstlängder och besluta om rättelse. skall valåret upprätta en sameröstlängd som skalluppta 1.samer som på grund avsamevalnämnds eller centrala valnämndens Prop. 1992/93: 32 beslut skall tasupp i röstlängd och Bilaga 1.2.3 2.samer som varitupptagna i sameröstlängd, om de får rösta i val till kommunfullmäktige valåretoch om de inte begärt att bli avförda ur sameröstlängden. Densom är upptagen i sameröstlängd skall genom centrala valnämndens försorgerhålla ett röstkort. 8 §Den som har rösträtt till är valbar till . Kandidater till skall anmälas till centrala valnämnden, se nast valåret. Anmälan skall i form av en valsedel uppta namn på minst tre kandidater i bestämd ordningsföljd. Kandidaterna, som skall ge sitt tillstånd till anmälan, får anmälas i endast en valkrets och till endast en valsedel. Påvalsedel får finnas partibeteckning. beslutar om registrering av kandidater och om valsedlar. 9 § I varje valkrets skall det finnas minst en vallokal. Röstningpå postanstalter får ske fr.o.m. den t.o.m. torsdagen före valdagen omcentrala valnämnden inte bestämmer annat. Bestämmelserna om röstning påpostanstalt i 30-35 §§ lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigeval skall tillämpas.Postanstaltens röstmottagare skall dock sända mottagna ytterkuvert tillsamevalnämnden i valkretsen. 10§ När röstningen är avslutadskall rösterna räknas av samevalnämnden. Resultatet av sammanräkningen skalldärefter tillsammans med valsedlar och röstlängder översändas till centralavalnämnden som verk-stäUer slutlig sammanräkning. 11§ Sedan centrala valnämndenfördelat mandaten i skall resultatet av valet offentliggöras. Vidmandatfördelningen skall reglerna i 14 kap. 15 d, 17, 19 och 20-23 §§ ivallagen (1972:620) tillämpas. Som parti skall härvid räknas varje valsedel ivalkretsen. 1.Denna lag träder i kraft den 1januari 1991. 2.Det första valet tillsametinget hålls i enlighet med bestämmelserna i denna lag.Sametingets första sammanträde hålls . Regeringen utser vidlagens ikraftträdande för tiden fram till same- Prop. 1992/93: 32 tingets första sammanträde en provisorisk central valnämnd med fem Bilaga1.2.3 ledamöter som har att fullgöra de uppgifter som ankommer på centrala valnämnden enligt dennalag. Denprovisoriska centrala valnämnden skall organisera och förbe reda första sammanträde. Sammanfattningav betänkande (SOU 1990:91) Samerätt och samiskt språk ivad avser samiskt språk 1992/93:32 Bilaga1.3.1 Samiskantillhör den finsk-ugriska språkfamiljen. Det samiska språkområdet sttäcker sigfrån och de nordliga delarna av Hedmarks fylke i i en15-30 mil bred zon norrut och österut genom nordligaste och till deöstligaste delarna av . Inom området förekommer olika samiskadialekter. Manvet inte hur många personer som talar samiska. Vanligen brukar man dock räknamed att ungefär två tredjedelar av den totala samiska befolkningen eller ca 35000 personer är samisktalande. ISverige finns det uppskattningsvis 15 000-20 000 samer, varav ca 3 000 tillhörden renskötande gruppen. Man kan inte heller med säkerhet säga hur många somtalar samiska i . De undersökningar som finns att tillgå tyder på attantalet samisktalande i uppgår till omkring 9 000. Desamisktalande i behärskar genomgående även svenska, i vissa områdenockså finska. Endast i undantagsfall krävs hjälp av tolk vid kontakt medmyndigheter. I en rapport (SOU 1990:84)Språkbyte och språkbevarande som på vårt uppdrag utarbetats av språkforskarnaKenneth Hyltestam och dras slutsatsen att de svenska samernabefinner sig i ett långt framskridet språkbyte från samiska till svenska. Riksdagenhar beslutat att anslå medel till en grundläggande studie av detsamiska språkets situation. Densamiska kulturen och därmed det samiska språket är en del av Sverigeskulturarv. Det är därför en nationell angelägenhet att värna det samiskaspråket och se till att det ges möjligheter att utvecklas. Självfallet ligger det i samernasegna händer om det samiska språket skjdl kunna fortleva. Det torde emellertidvara alldeles klart att det inte går att säkra samiskans framtid utansamhällets stöd och aktiva åtgärder. I den nyssnämnda rapportenstryks under att möjligheten att bevara samiskan är beroende av samhäUsutvecklingeni stort. Man kan inte rädda språket enbart genom begränsade insatser riktademot språket självt. Den regionalpolitiska utvecklingen i inland och samernasmöjligheter till ökat självbestämmande är ett par faktorer som påverkar samernasförutsättningar att bevara sitt språk. En annan viktigförutsättning för att samiskan skall förbli levande är enUgt rapporten att detär möjligt att använda det samiska språket i officiella sammanhang. Atttillskapa en sådan möjlighet har vi bedömt vara den åtgärd som det liggernärmast till hands att vidta från statens sida. 1992/93: 32 Detnödvändiga instrumentet för att åstadkomma detta är en särskild sa- Bilaga1.3.1 misk språklagstiftning. 1 betänkandet lämnar vi därför förslag till en sådanlagstiftning. Utbildningsfrågornaär naturligtvis också viktiga. De har dock behandlats vid den översynav den samiska kulturens fortbestånd och utveckling som gjorts av en särskildutredare och redovisas i rapporten (Ds 1989:38) Samien kultuvre - Same kultuvra- Samisk kultur. Vi tar därför inte upp utbildningsfrågorna. Detfrämsta syftet med den av oss föreslagna språkreformen är att stärka detsamiska språkets status, men också att öka dess bruksvärde genom att göra detanvändbart även utanför den rent samiska miljön. Reformen är sålunda främstmotiverad av språkpolitiska överväganden, dvs. den syftar till att stärkaspråket som sådant. Detfinns emellertid också vad man skulle kunna kalla för språkrättsliga bevekelsegrunderför lagstiftning på detta område. Vi har i våra tidigare betänkandenkonstaterat att folkrätten har betydelse för det samiska språkets stäUning.Såväl inom som inom EG arbetar man med minoritetsspråkfrågormed högt ställda ambitioner. INorge och är också frågan om det samiska språkets ställning iofficiella sammanhang aktuell. Både den norska och den finländska regeringenhar lagt fram propositioner om samisk språklagstiftning. Lagförslageninnehåller bestämmelser om bl.a. bruket av samiska vid myndigheterna. Viföreslår att samiska skall få användas vid kontakt med vissa statligamyndigheter som arbetar med samefrågor. De myndigheter det gäller ärrennäringsadministrationen regionalt och centralt, dvs. länsstyrelserna iJämtlands, och samt lantbruksstyrelsen i derasbefattning med rennäringsfrågor och andra ärenden enligt rennäringslagen.Styrelsen för samefonden och sameskolstyrelsen omfattas också av förslaget. Viddet av oss i ett tidigare betänkande föreslagna föreslås samiskaoch svenska bU jämställda språk. Föratt undersöka om det är lämpligt att lagstifta om rätt att använda samiska vidkontakt med de kommunala myndigheterna inom det samiska kärnområdet föreslåsatt en femårig försöksverksamhet får bedrivas i en eller flera kommuner.Statsbidrag skall utgå till verksamheten. Rättenatt använda samiska vid de statliga och kommunala myndigheterna skall enligtförslaget omfatta såväl muntliga som skriftliga kontakter. Möjligheterna attanvända samiska vid muntliga kontakter begränsas emellertid av praktiska skältill samisktalandes besök på myndigheternas kontor och till telefonsamtal.Myndigheterna föreslås få bestämma särskilda tider för besök ochtelefonsamtal. Harsamiska använts i ett ärende skall enligt vårt förslag myndighetens beslutavfattas även på samiska. Har exempelvis i ett byggnadslovs- ärendei en försökskommun ansökan gjorts på samiska har byggnads- Prop. 1992/93:32nämnden att avfatta sitt beslut i ärendet inte bara på svenska utan ock- Bilaga 1.3.1 så på samiska. Viföreslår även att statliga myndigheters föreskrifter, allmänna råd ochinformation i övrigt som huvudsakligen riktar sig till samer skall översättastill samiska. Det kan gälla t.ex. föreskrifter omrennäringens beskattning. 1betänkandet föreslås vidare en lagfäst rätt för samer att erhålla engrundläggande undervisning i sitt språk. Förslaget avser samer som inteerhållit sådan undervisning i sameskola eller genom hemspråksunder-visning. Detär en långsiktig målsättning att kommunikationen på samiska mellan den enskildeoch myndigheten skall kunna ske utan hjälp av tolk. 1 det kortare tidsperspektivetleder emellertid förslagen till ett ökat behov av samiska tolkar. Viföreslår att det i varje försökskommun inrättas en särskild tjänst som tolk. Iövrigt får externa tolkar anlitas i den mån myndigheterna inte med den egnapersonalen klarar tolkfrågan. föreslås få en central roll vidförmedlingen av tolkuppdrag. Påsametinget läggs också uppgiften att leda det samiska språkarbetet. Vi föreslårdärför att ytterligare en tjänst, utöver de vi tidigare föreslagit, inrättasvid tinget. vid i föreslås tillföras ytterligareen lektorstjänst för att man skall kunna klara de uppgifter som institutionenstår inför vad gäller utbildning av tolkar m.m. Språkreformenföreslås finansieras genom omprioritering inom utbildnings- och kulturanslageni statsbudgeten. Samerättsutredningensförslag till lag om rätt att Prop.1992/93:32 användasamiska vid vissa statliga myndigheter m.m. Lag om rätt att använda samiska vid vissa statligamyndigheter m.m. 1 §Enskilda har enligt denna lag rätt att använda samiska vid kontakt med 2.länsstyrelserna i ,och i ärenden enligt rennäringslagen (1971:437)och i rennäringsfrågor i övrigt, 3.styrelsen för samefonden och Regeringenfår föreskriva att andra myndigheter skall omfattas av föreskrifterna i dennalag. Omrätten att använda samiska vid kontakt med finns bestämmelser i 2kap. 9 § samelagen (1991:00). 2§ Rätten att använda samiskaavser såväl muntlig som skriftlig kontakt med myndigheten. Myndigheten fårbestämma särskilda tider för samisktalandes besök och telefonsamtal. 3§ Har en sökande, klagandeeller annan part använt samiska i ett ärende skall myndighetens beslut avfattasäven på samiska. Myndighetenbör i övrigt använda samiska vid kontakt med en samisktalande när det ärlämpligt med hänsyn till ärendets eller frågans art och förhållandena vidmyndigheten. 4§ Statliga myndighetersföreskrifter, allmänna råd och information i övrigt som huvudsakligen riktarsig till samer skall översättas till samiska. 5§ De kostnader som en myndighethaft för att översätta en skriftlig handling från samiska till svenska kanåterkrävas helt eller delvis av den som gett in handlingen, om denna är alltförvidlyftig eller av ringa betydelse. Dennalag träder i kraft . Samerättsutredningensförslag till lag om Prop. försöksverksamhet avseende användande av samiska Bilaga 1.3.3 vid kommunala förvaltningsmyndigheter m.m. Lag om försöksverksamhet avseende användandet av samiskavid kommunala förvaltningsmyndigheter m.m. 1§ I denna lag finnsföreskrifter om försöksverksamhet avseende användandet av samiska vidkommunala förvaltningsmyndigheter. 2§ En kommun får besluta att denskall bedriva försöksverksamhet enhgt denna lag. Beslutet skall fastställas avregeringen. 3§ I en försökskommun fårenskilda använda samiska vid kontakt med de kommunalaförvaltningsmyndigheterna. Kommunfullmäktigefår dock besluta att viss nämnd eller visst område i kommunen skall undantasfrån försöksverksamheten. 4§ Rätten att använda samiskaavser såväl muntlig som skriftlig kontakt med myndigheten. Myndigheten fårbestämma särskilda tider för samisktalandes besök och telefonsamtal. 5§ Har sökande, klagande ellerannan part använt samiska i ett ärende skall myndighetens beslut avfattas ävenpå samiska. Myndighetenbör i övrigt använda samiska vid kontakt med samisktalande när det är lämpligtmed hänsyn till ärendets eller frågans art och förhållandena vid myndigheten. 6 §För kostnaderna för försöksverksamheten utgår statsbidrag enligt föreskrifter som meddelas av regeringen. Dennalag träder i kraft och gäller till utgången av . Samerättsutredningensförslag till lag om ändring i det förslag till samelag som utredningen lagtfram i betänkandet (SOU 1989:41) 1992/93: 32 Bilaga1.3.4 Lag om ändring i samelagen (1991:00) Härigenomföreskrivs i fråga om samelagen (1991:00) deb att 1 kap. 3 och 4 §§ skallbetecknas 1 kap. 4 respektive 5 §, deb att 2 kap. 1 och 6 §§ skall ha följandelydelse, deb att i lagen skall införas två nya paragrafer, 1 kap. 3 § och 2kap. §, av följande lydelse. Samerna har rätt tiU undervbning i sitt språk. För undervbningen i sa-mbkai , gymnasieskolan och andra motsvarande skolformer gällerföreskrifterna i skollagen (1985:1100). Om rätten att använda sambka i officiella sammanhang finns bestämmeberi lagen (1991:00) om rätt att använda sambka vid vbsa statliga myndigheter m.m.och i denna lag. 2 kap. 1 § skall verka föratt samiskt kultur- och samfundsliv bevaras och utvecklas. Till sametingetsuppgifter hör att 1. besluta om fördelningenav statens bidrag och av medel ur samefonden till samisk kultur och samiskaorganisationer samt av andra medel som ställs till samernas gemensammaförfogande, skall verka föratt samiskt kultur- och samfundsliv bevaras och utvecklas. Till sametingetsuppgifter hör att 1. besluta om fördelningenav statens bidrag och av medel ur samefonden till samisk kultur och samiskaorganisationer samt av andra medel som ställs till samernas gemensammaförfogande, 1 Enligt SOU 1989:41. Prop.1992/93: 32 Bilaga 1.3.4 2.medverka isamhällsplaneringen och bevaka att samiska behov tillgodoses samt särskilttillse att rennäringens intressen beaktas vid utnyttjande av mark och vatten, 3.informera omsamiska förhållanden och samernas ställning i samhället, 4.ta intitiativtill verksamheter och föreslå åtgärder som främjar samisk kultur samt 5.samverka medandra myndigheter och samhällsorgan och yttra sig i frågor som rör samiskaintressen. 2. medverkai samhällsplane ringen och bevaka att samiska be hov tillgodoses samt särskilt tillse att rennäringens intressen beaktas vid utnyttjande av mark och vat ten, 3. leda det sambka språkarbetet, 4.informera omsamiska förhållanden och samernas ställning i samhället, 5.ta intitiativtill verksamheter och föreslå åtgärder som främjar samisk kultur samt 6.samverka medandra myndigheter och samhällsorgan och yttra sig i frågor som rör samiskaintressen. skall tillsätta en central valnämnd som skall ansvara för valet till enligt bestämmelserna i 3 kap. skall tillsätta en central valnämnd som skallansvara för valet till enligt bestämmelserna i 3 kap. och en sambkspråknämnd som skall ansvara för sametingels arbete enligt 1 § 3. Sametingetkan därutöver tillsätta de nämnder som i övrigt behövs för beredning,förvaltning och verkställighet. språk är sambka och svenska. Yttrandeenligt 2a § datalagen (1973:289) över Prop.1992/93:32 särskilda föreskrifter om sameröstlängd intagna iett Bilaga 1.4 förslag till lag om sameting Datainspektionenhar anmodats avge yttrande enligt 2a § datalagen över särskilda föreskrifter omsameröstlängd intagna i ett förslag till lag om sameting. Med anledning häravfår inspektionen anföra följande. NärDatainspektionen avger ett sådant yttrande som avses i 2a § första stycketandra meningen datalagen, skall enligt 11 § dataförordningen (1982:480) enbedömning av registret ske enligt samma grunder som vid prövning av etttillståndsärende. Ifrågavarande sameröstlängd kommer att utgöra ettpersonregister i datalagens mening. Uppgifter till registret kommer att hämtasfrån annat personregister. Registret kommer därför att innehålla sådanauppgifter som avses i 2 § andra stycket datalagen. 1registret kommer vidare att registreras sådana personer som tillhör en vissetnisk grupp. Uppgifter som avslöjar etniskt ursprung är enligt ett förslagtill EG-direktiv om integritetsskydd (SYN 287) kringgärdat av särskildaskyddsregler. Enligt artikel 17 i förslaget får inte sådana uppgifter undergåautomatisk databehandling såvida inte behandlingen grundar sig på lag eller detföreligger ett uttryckligt, skriftligt och frivilligt samtycke från denregistrerade. Motbakgrund av att den enskilde själv har att anmäla sig för registrering iröstlängden har Datainspektionen ingen erinran mot att röstlängden förs medhjälp av automatisk databehandling. Det är också angeläget med hänsyn tillförslaget om EG-direktiv att regleringen av sameröstlängden sker i lag. Någotbehov av att meddela föreskrifter utöver de föreslagna för att förebygga riskför otillbörligt intrång i personlig integritet synes inte föreligga. EnligtDatainspektionens mening bör emellertid förslaget till bestämmelse i 4 kap. 4§ övervägas ytterligare. Det är viktigt från integritetssynpunkt att det angesi en bestämmelse av förevarande slag från vilket personregister uppgifter fårinhämtas, vilka uppgifter som får inhämtas och för vilket ändamål det får ske.Bestämmelsen bör därför utformas så att det anges att till röstlängden fårinhämtas uppgifter av visst slag, för ett visst ändamål och från ett visstregister. Eftersom datalagen inte innehåller begreppet sambearbetning, börbegreppet undvikas. Riksskatteverketför dels ett centralt skatteregister, dels ett regionalt skatteregisterför varje län (jfr skatteregisterlagen 1980:343). När det gäUer frågan om frånvilket register uppgifter bör hämtas, kan ifrågasättas om inte det statligaperson- och adressregistret (SPAR) bör användas. Uppgifterna i SPAR skallenligt ändamålsbeskrivningen i 26 § datalagen användas bl.a. just för aktualisering,komplettering och kontroll av personuppgifter i andra personregister. Ett annatalternativ kan vara det i 8 § förordningen (1981:4) om det statliga person- ochadressregistret angivna riksaviseringsbandet. 1 paragrafen uppräknas sådanamyndigheter som får utnyttja detta register för aktualisering, kompletteringoch kontroll av uppgifter i personregister. Om detta register väljs, kanbestämmelsen i 4 kap. 4 § förslaget till lag om sameting utgå, om listan övermyndigheter som får utnyttja riksaviseringsbandet kompletteras Prop. 1992/93:32 med . Det ankommer därefter på Datainspektionen att med- Bilaga1.4 dela närmare föreskrifter om uppdateringsförfarandet. I detta sammanhangbör anmärkas att en särskild utredare tillkallats för att utreda frågan om denframtida aviseringen av folkbokföringsuppgifter (Dir. 1992:52). I uppdraget mgårockså att ta ställning till om SPAR skall avskaffas. Mot den nu redovisadebakgrunden anser Datainspektionen sammanfattningsvis att frågan om från vilketregister uppgifter skall hämtas bör övervägas ytterligare. Avslutningsvisvill Datainspektionen peka på den skyldighet att anmäla registret som enligt 7§ dataförordningen kommer att åligga som registeransvarigmyndighet. När registret anmäls kommer Datainspektionen att ta ställning tillbehovet av . Sammanfattning av Prop. betänkande (SOU 1989:41) Samerätt och sameting, bilaga2.1 såvitt avser renskötselns rättsliga ställning Renskötselns rättsliga ställning 1 Förhållandena inom rennäringen Vi vet att samerna drev en ordnadrenskötsel, byggd på ett systematiskt utnyttjande av marken. Även i våra dagarspelar rennäringen en central roll i samiskt liv, trots att endast en mindredel av den samiska befolkningen är verksam i näringen. Renskötselområdet omfattar ca en tredjedel av Sverigesyta. Rennäringen måste därför leva sida vid sida med andra näringar och andraformer av markutnyttjande. Det är ofrånkomligt att konflikter uppstår mellanrennäringens intressen och motstående intressen. I vissa fall mäste de renskötandesamernas intressen stå tillbaka för andra intressen. En grundläggande förutsättningför rennäringens fortlevnad är emellertid att samernas rätt att begagna markoch vatten till underhåll för sig och sina renar respekteras av andra somanvänder mark och vatten. Renskötselns behov av mark styrs av ett mångsidigt samspelmellan renen, människan och miljön. De olika betesområdena har var för sigviktiga funktioner under olika perioder av renskötselåret och kan därför inteersätta varandra. flyttar därför renhjordar frän omräden vid riksgränsenmot , ner till skogslandet i öster och för vissa byar ända ner mot kusten.Flyttningssträckorna kan uppgå . Skogsrenskötseln är emellertidmera stationär. Flyttningarna frän somrnar- och höstbeteslanden uppe ifjällen till vinter-beteslanden sker under oktober till december.Vårflyttningarna påbörjas och kalvningslanden i lågfjällsområdet nås imaj då renarna kalvar. juni tUl augusti betar renarna i sommar-eller högsommarlanden, där kalvarna märkes. Årets viktigaste slakt äger rum iseptember, före flyttningen tUl höstbeteslanden. Renskötseln behöver ostörda marker. Under vissaförhållanden är den speciellt känslig för störningar. behöver kalvningslanden vara ostörda för att kalvningenskall bli lyckad. är det främst de bästa betesmarkerna ochkalv-märkningsplatserna som kräver störningsfrihet. Höstens omfattande samlingsarbeteför slakt och vinterflyttning innehåller kritiska moment där en störning kaninnebära att veckors samlingsarbete får göras om. Även behöverrenarna betesro. Störs renarna under vinterbetning kan de upphöra att grävaefter betet och sprida sig. Det gäller särskilt och vidogynnsamma betesförhållanden. Vinterbetesmarkerna brukar betraktas som"Flaskhalsar" i rennäringen. Tillgången till vinterbete är avgörandeför hur stora renhjordarna kan bli. Renskötseln bedrivs i i stort sett i helaNorrbottens, och samt delar av och . Väs ter och norr om den s.k. odlingsgränsen och på renbetesfjällen får rennäring 226 bedrivashela året (åretruntmarker) och utanför dessa områden endast vin- Prop.1992/93:32 tertid (vinterbetesmarker). Skogssamebyarna har emellertid åretruntmar- Bilaga 2.1 ker även nedanför odlingsgränsen. Påmarker ovanför odlingsgränsen och på renbetesfjällen anses rennäringen ha enstarkare rätt tiU markanvändningen än inom andra områden. Dessa områden har ilagstiftningen betecknats som "för lapparna avsatt land" och somområden "som blivit till lapparnas uteslutande begagnande anvisade". Artenoch omfattningen av de samiska rättigheterna till mark och vatten regleras irennäringslagen (1971:437). Rättigheterna har på många punkter klarlagts genom HD:sdom i skattefjällsmålet.