prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — Vad som är värt att notera äratt stetens utgifter i slutet Bilaga 1.2 av LK-perioden sjunker realt sett,vilket beror på den stramare finanspolitiken samt de realt fellande generellastetebidragen till kommunema. Tabell2.1 Budgetsaido 1986/87 - 1996/97. Miljarder kronor, löpande priser Budgetår Inkomster -netto 1986/87 1987/88 1988/89 1989/90 1990/91 1991/92 320,1 332,6 367,7 401,5 403,5 397,7 271,5 283,3 296,4 334,4 377,0 418,5 63,8 53,4 53,2 63,7 61,0 60,0 -15,2 -4,1 18,1 3,4 -34,5 -80,8 -1,-0,1,0,-2,-5, 1992/93 1993/94 -190 -191 -13,-12, 1994/95 1995/96 1996/97 1997/98 423 408 394 381 -156 -139 -105 -70 -10,-8,-6,-3, Det konjunkturrensade saldot förbättras under LK-periodenframför allt p.g.a. finansplanens besparingsprogram. Mot slutet av LK-periodennärmar sig det konjunkturrensade saldot det totala saldot som en följd av ettsuccessivt ökat kapacitetsutnyttjande. Diagram 2.4 Det konjunkturrensade saldot 1993/94 - 1997/98MUjarder kronor och som andel av BNP 2.2 Statsbudgetens inkomster /97 - 1997/98 Stetsbudgetensinkomster indelas i skatter, inkomster av stetens verksamhet, inkonister avförsåld egendom, återbetelning av lån samt kalkylmässiga inkomster.Skatteinkomstema utgörs av fysiska och juridiska personers inkomstskatter,lagstedgade socialavgifter, skatt på egendom samt skatt på varor och tjänster.På stetsbudgetens inkomsteida redovisas av utgiftema för föräldra- ochsjukförsäkringen samt de totala utgiftema för arbeteskadeförsäkringen.Utgiftema för dessa försäkringar, som redovisas på stetebudgeten, uppgår till56 miljarder kronor 1993/94. Inkomstema redovisas fortsättningsvis bmtto, ominget annat uppges. Alla utgifter redovisas under utgiftsavsnittet, 2.3. Påkort sikt leder hög nominell pris- och löneökningstakt till snabbt stigandeinkomster, även om den reala tillväxten är låg. På lång sikt är detutvecklingen av produktivitet och sselsättning som avgör den ekonomiskatillväxten och därmed utvecklingen av inkomstema. 1991/92:150 Bilaga1.2 Diagram2.5 Stetsbudgetens skatteinkomster,brutto, och övriga inkomster i huvudaltemativeti faste priser, 1993/94-1997/98 Miljarderkr övrigainkomster i % av BNP 800-r-------------- y------------------- öT.iL-:Ti7vrrK,K---------- r40% 400--ii--; -#./ or q,' q,-- qr -' c Q» Budgetåret1993/94 beräknas skattema utgöra av stetebud-getens inkomster.Stetebudgetens inkomster, brutto, ökar med i genomsnitt i löpandepriser och i feste priser mellan 1993/94 och 1997/98. Den relativt lågaökningstakten förklaras till störste del av antegandet om låga pris- ochlöneökningar. Skattemas andel av BNP,stetebudgetens skattekvot, stiger något och uppgår till avBNP 1997/98. Skattekvoten skulle ökat ytterligare om det inte var så attBNP-tillväxten uppnås genom att svensk export utvecklas framgångsrikt samtidigtsom investeringsvolymen ökar. Dessa faktorer bidrar inte på kort sikt direkttill stetens skatteinkomster i samma utsträckning som t.ex. den privatekonsumtionen i det korta perspektivet gör. Skattekvotens ökning förklaras avatt finansplanens programför budgetförstärkning lagte in som en skattehöjning med 20 Prop.1991/. Skattekvoten, exklusive denna Bilaga 1.2 budgetförstärkning stiger något överLK-perioden. Diagram 2.6 Statsbudgetens skatteinkomster, fiista priser1986/87-1997/98 Juridiskapersoners inkomstskatt Fysiska personers inkomstskatt Övrigainkomster Uppdelningen på inkomster och utgifter f5r inkomsttitlarnafysiska och juridiska personers inkomstskatt är preliminära /92. 2.2.1Inkomstutyecklingen för budgetåren 1986/87 -1993/94 Mellan1986/87 och 1993/94 har stetebudgetens bmttoinkomster ökat med 123 miljarderkronor i löpande priser. motsvarar en genomsnittlig ökningstakt på knappt2 % i löpande priser. I feste priser MIer inkomsten, bmtto, med 109miljarder kronor, vilket motsvarar en genomsnittlig inkomstmmskning på perår . En viktig förklaring till de minskande inkomstema är detförsämrade konjunkhirlä-get under senare delen av perioden. Deinkomstekategorier som ökar är egendomsskattema och mervärdesskatten. Egendomsskattemaökar med i genomsnift i löpande priser och i feste prisermellan 1986/87 och 1993/94. Ökmngen förklaras bl.a. av att inkomstema frånfåstigheteskatt överförs från kommunema till steten samt av attsåväl stämpelskatten som den tillfålliga omsättningsskatten på värdepapperhöjte . Mervärdesskatten ökade mellan 1986/87 och 1993/94 med igenomsnitt i löpande priser och i fäste priser. Detteförklaras, föratom av en snabb ökning av den private konsumtionen under andrahälften av 1980-telet även av den breddning av merväideskattebasen som var endel av skattereformen samt höjningen av mervärdesskatten. Mellan1990/91 och 1993/94 minskar bmttoinkomstema med ca ilöpande priser och med 146 miljarder kionor i fäste Minskningen berorpå ökad arbetslöshet, ökat sparande, om- Prop. 1991/92:150 läggning av systemet för utbetelning av kommunalskatt, minskade Bilaga 1.2arbetegivaravgifter, nettobudgetering av mervärdesskatten samt skattereformen. Stetebudgetensskatteinkomster mätt som andel av BNP minskade från till under perioden1986/87 till 1993/94. Av denna nedgång på svarade de ökadekommunalskatteutbetalningama för en betydande del. Kommunalskatteutbetalningamaökade med i genomsnitt medan skatteinkomsterna, bmtto, ökademed i genomsnitt . Den stora ökningen av utbetelningama kanbl.a. förklaras av det nya systemet för kommunalskatteutbetelningar. Resterandedel av skatteinkomstomas nedgång, som andel av BNP, förklaras bl.a. avhushållens ökande sparande. 2.2.2Utveckling 1993/94-1997/98, LK-perioden Budgetåret1993/94 minskar inkomstema, bmtto, med , främst till följdav att skatteutjämningsavgift och avräkningsskatt samt bamomsorgs- ochutbildningsavgiften slopas. Vidare sänks arbete-givaravgiftema. DessutombortfeUer stora engängsinkomster. Stetebudgetens samlade bmttoinkomsterberäknas öka med eller i genomsnitt 5 %per år, i löpande priser. 1 fäste priser ökar bmttoinkomsten med 39 miljarderkronor vilket innebär en genomsnittlig ökning på under LK-perioden.Fysiska personers inkomstekatt beräknas öka med , i festepriser mellan 1993/94 och 1997/98 vilket motsvarar drygt hälften av den totalainkomstökningen. Juridiska personers inkomstekatt beräknas öka med drygt 6miljarder kronor i fäste priser . Inkomster av lagstedgadesocialavgifter, bmtto, svarar för ca , vilket motsvarar näraen två femtedelar av den totela inkomstökningen. Inkomstema av mervärdesskattberäknas öka med och skatt på egendom med 3 miljarder kronori feste priser. Inkomstema av övriga indirekte skatter beräknas minska med ca 6miljarder kronor , liksom inkomster av stetens verksainhet. Stetebudgetenstotela skatteinkomster, bmtto, beräknas öka med eller igenomsnitt i löpande priser . BNP ökar under sammaperiod med i genomsnitt . Dänned beräknas stetebudgetens skattekvotöka med en procentenhet fiån 1993/1997/98. Höjningen förklarasav finansplanens program för budgetförstärkning som i beräkningarna delvis ärinlagda som en skatteökningen på . Inkomstemaav fysiska personers inkomstekatt är främst beroende av den nominellalöneutvecklingen. Inkomstgränsenöver vilken stetlig skatt utgår är reallöneskyddad medundanteg , då reallöneskyddet tillfälligt är borttaget. Enhögre reallönetillväxt än ökar det reala skatteuttegetgenom att fler personer träffes av den högre skattesatsen Prop. 1991/92:150ovanför inkomstgränsen. överstiger den årliga real- Bilaga1.2 löneökningen och . Fysiskapersoners inkomstekatt består av två delar, stetlig och skatt. Dessauppbärs tillsammans, nettot av uppbörd och kommunalskatteutbetelningarredovisas över stetebudgeten. ändrades systemet förutbetelning av kommunalskatten för borgerliga kommuner och landsting vilketökar utbetalningama och minskar inkomstema på titeln fysiska personersinkomstekatt tmder en övergångsperiod. I det gamla systemet sker utbetalning avkommunalskatt till kommunema i två steg. Ett givet år utbetalas ett förskotttill kommimema, som baseras på den beskattningsbara inkomsten . Tvåår efter förskotteutbetalningen slutregleras kommunalskatten. innebäratt stetebudgetens redovisning av fysiska personers inkomstekatt avser ettnettobelopp av bl.a. uppbörd av stetlig och skatt samtföiskotteutbetelning och slutreglering av skatt. Nettobeloppet påstetebudgeten blir därmed också beroende av nominell löneutveckling två . Med det nya systemet fir kommunema kommunalskattemedlen sombaseras på en prognos, som den preliminära inkomstekatten betalas in.Införandet av det nya korrununalskattesystemet och slutevräkning av det gamlasystemet ger en periodiseringseffekt som ökar kommunalskatteutbetelningama för1993/94 och 1994/95. beräknas det nya systemet löpa fiillt ut. Dentidigare tvååriga eftersläpningen av kommunalskatteutbetelningama upphör 1995. Nettoinkomstenav fysiska personers inkomstekatt ökar med i läste priserunder LK-perioden, från 1993/94 till 32 miljarder kronor1997/98. ökar inkomstekattens andel av stetebudgetensbrattoinkomst från 1993/1997/98. Ökningen beror dels på attbmttouppbörden ökar kraftigt till följd av en reallöneutveckling som överstigerreallöneskyddete , som utbetelningama av kommunalskatt ökar tillföljd av den högre löneökningstakten samt slutevräkningen avdet gamla kommunalskattesystemet i början av LK-perioden. Ytterligare förklaringarär att kapitelskatten, netto, ökar över tidsperioden, vilket är en följd av denökade sparkvoter i hushållssektom. Inkomstemaav juridiska personers inkomstekatt beror främst på vinsten efterbokslutedispositioner i näringslivet. I LK-beräkningama baseras utvecklingen avinkomsterna från juridiska personers inkomstekatt på anteganden om bl.a.utvecklingen av driftsöverskottet i företegen, brutto, (exkl. egna hem) ochprivatkonsumtion, som påverkar detaljhandeln. Dessa inkomster är i hög gradberoende av den ekonomiska utvecklingen. Under inkomstgrappen juridiskapersoners inkomstekatt redovisas även effekter av upplösning av företegensreserver, s.k. avskattning, och beskattning av tjänstegrapplivförsäkringar.Avskattningen beräknas till 4,2miljaider kronor och 4,4 miljaider kronor 1994. Av- Prop.1991/92:150 skattningen av företegens reserver upphör 1995. Budgetåret1993/94 beräknas juridiska personers inkomstekatt, netto, uppgå till 24miljarder kronor och utgöra av stetebudgetens brattoinkomster. Inkomstekattensandel av stetebudgetens brattoinkomster är i stort sett oförändrad överperioden. Inkomstema av juridiska personers inkomstekatt beräknas underLK-perioden öka med i feste priser eller i genomsnitt 6 %per år. Ökningenunder LK-perioden kan delvis förklaras av att antegandet om attdriftsöverskottet ökar, dvs. företegens förluster minskar . Delagstedgade sociala avgiftema följer, vid oförändrat avgiftsutteg, lönesummansutveckling. Denna beror på timlön och sysselsättningsgraden i ekonomin.Socialavgiftsinkomstema styrs således i mycket hög grad av den nominella ochreala tillväxten i ekonomin. Det totela avgiftsutteget framgår av tebell 2.2. Procent av avgiftsunderlag Avgiftsuttag Avgifter vilka helt redovisas pä statsbudgeten Fblkpensionsavgift 7,45 Utbi dningsavgift' 0,31 Särskild löneskatt 21,85 Avgifter vilka nettoredovisas på statsbudgeten Sjukförsäkringsavgift 7,80 Arbetsskadeförsäkringsavgift 1,20 Avgifter vilka ej redovisas på statsbudgeten ATP-avgift 13,00 Delpensionsavgift* 0,20 Arbetsmarknadsavgift 2,12 Lönegarantiavgift 0,20 Arbetarskyddsavgift 0,17 Avgift för sjöfolks pensionering 1,20 13,00 0,20 2,12 0,20 0.17 1,20 13,00 0,20 2,12 0,20 31,1(> 'Vuxenutbildningsavgift uppgår till fr.o.m. 1 juli1992. tas avgiften bort. Särskild löneskatt utgär pä passiv näringsverksamhet, förlön och aktiv näringsverksamhet efter 65 ärs älder samt för arbetsgivarespensionspremier.Ingär inte i "summan". Sjukförsäkringsavgiften höjs från 8,till 8,1januari 1994. ''Arbetsskadeförsäkringsavgiftuppgårtill0,t.o.m. 30 juni 1992.1,Ijuli 1992 t.o.m. . 1,fr.o.m. . 'Delpensionsavgift uppgår till 0,t.o.m. 30 juni 1992fr.o.m. sänks avgiften till 0,. Avgift för sjöfolks pensionering betalas endast ovarbetsgivare som sysselsätter sjömansskattepliktig personal. Ingår inte i"summa". Enknapp tredjedel av avgiftsinkomsterna redovisas på stetebudgeten. Prop.1991/92:150 Resten redovisas direkt till fonder utanför stetebudgeten. Denstörste av Bilaga 1.2 dessa är AP-fonden. Sjukförsäkrings- ocharbeteskadeavgiftema redovisas netto på stetebudgetens inkomsteida, dvs medavdrag för de utgifter som de avses finansiera. betyder att underskottkan uppstå på respektive inkomsttitel om utgifterna överstigeravgiftsinkomstema. Stetebudgetensinkomster av lagstedgade socialavgifter beräknas uppgå till 110 miljarderkronor bratto /94. De utgör därmed drygt en Qärdedel avstetebudgetens inkomster. I beloppet ingår en överföring frånarbetemarknadsfonden om knappt sex miljaider kronor , avsedd att bidratill finansieringen av utbildningsbidragen inom arbetemarknadsutbildningen. Depå stetebudgeten redovisade utgiftema för arbeteskade-, sjuk- ochföräldraförsäkringen redovisas under avsnittet om stetebudgetens utgifter. UnderLK-perioden beräknas inkomstema av lagstadgade sociala avgifter, bmtto, öka medca i fäste priser eller i genomsnitt . De soialaavgiftemas andel av bmttoinkomsten uppgår till och är relativt konstantöver LK-perioden. Skattpå egendom utgörs av skatt på iäst egendom, förmögenheteskatt, arvs- ochgåvoskatt samt stämpelskatt. Under /94 beräknas dessa skatterinbringa . beräknas inkomstema av dessaskatter ökar med i feste priser eller i genomsnitt perår. Utvecklingen förklaras av ökade inkomster från fästigheteskatten som ökardels till följd av den rallande taxeringen samt av antegandena om festighetemasvärde . Inkomstemafrån mervärdesskatt styrs främst av den private konsumtionens utveckling.Därmed är de i hög grad beroende av den ekonoiniska utvecklingen.Mervärdesskatt utgår på konsumtionen av de fleste varor och tjänster.För livsmedel, inrikes transporter samt hotell och resteurangtjänster höjdesmervärdesskatten från från till Budgetåret1993/94 beräknas inkomstema av mervärdesskatt uppgå till 116 miljarder kronor.Under LK-perioden beräknas inkomstema av mervärdesskatt öka med 6 miljarderkronor i fäste priser eller . I löpande priser ökar inkomstema frånmervärdesskatten och följer i stort sett privatkonsumtionens utvecklingunder LK-perioden. Inkomstemas andel av stetebudgetens brattoinkomster ärrelativt över perioden och uppgår till . Flerteletav de övriga indirekte skattema utgår med läste belopp för viss volym eller perenhet. innebär att beskattningen realt sett minskar vid prisökningar.Under LK-perioden beräknas inkomstema av övriga indirekte skatter minska med 6miljarder kronor i feste priser eller i genomsnitt . Övrigainkomster består av inkomster från stetens verksainhet (bl.a. rörelseöverskott,ränteinkomster, inkomster av stetens aktier och offentligrätteliga avgifter),inkomster av försåld egendom och återbetelning av lån m.m. Dessa inkomsterutgör tillsammans eller av stetebudgetensbmttoinkomster /94. beräknas dessa inkomster minska med 7miljarder kronor eller i genomsnitt . Det beror dels på storainkomstbortfeU i början av perioden då bl.a. ränteinkomster och amorteringavseende stetelån till affärsverk som bolagiseras bortfeUer samt attränteinkomsterna minskar till följd av att lån amorteras av . Diagram2.7 Stetsbudgetens bruttoinkomster i huvudaltemativet och detkoiijunkturrensade altemativet, 1993/94-1997/98 1991/92:150 Bilaga1.2 Konjunkturrensatalternativ: inkomsternas andel av BNP Huvudalternativ: inkomsternas andel avBNP Denkonjunkturrensade inkomstnivån, bratto, uppgår till 429 miljarder kronor1993/94. Jämfört med huvudaltemativet är det en justering med 27 miljarderkronor i löpande priser 1993/94. /98 uppgår inkomstjusteringen till 19miljarder kronor. I det konjunkturrensade altemativet ökar inkomstema, bratto,med i genomsnitt mellan 1993/94 och 1997/98 mot ihuvudaltemativet. Förändringen jämfört med huvudaltemativet beror till störstedel på beräkningsföratsätt- ningama.Lönesumman, privatkonsumtionen och BNP ligger på en lägre Prop. 1991/92:150nivå i det konjunkturrensade beräkningsaltemativet än i huvudaltemativet Bilaga 1.2 mot slutet av LK-perioden. /98 uppgår det konjunkturrensadeunderskottet till ca . /94 beräknas stetebudgetens utgifter uppgå till ca 593 miljarderkronor. Av dessa utgifter redovisas av sjukför-säkringssystemete utgiftersamt de totala utgiftema för arbeteskadeförsäkringen på stetebudgetensinkomsteida. Sammanlagt uppgår dessa utgifter till ca 56 miljarder kronor.Framställningen i det följande avser statsbudgetens bruttoutgifter, dvsinklusive utgifter som redovisas på inkomstsidan, såvida inte annat anges. 2.3.1Uiftsutveckling för budgetåren 1986/87 -1996/97 Diagram2.8 Stetsbudgetens utgifter, brutto, 1986/87 - 97/98 Miljarder kronor, fasta priser 1992/93:150 Bilaga1.2 i% av BNP 1987/88 1989/90 1991/92 1993/94 1995/96 1997/98 Utgiftsnivåni feste priser kommer enligt LK-beräkningama att nå sin topp under innevarandebudgetår; ca inklusive räntor på steteskulden ochutgiftema på inkomsteidan. Också utgiftskvoten kommer att vara som högst1992/93. Utgiftemas andel av BNP sjunker under hela LK-perioden från toppnoteringenca , till 1997/98.1 utvecklingen inkluderas det besparingsprogiamsom regeringen presenterat i finansplanen. Stetebudgetensutgifter inkl. steteskuldräntor ökade med ca 0,i faste priser under perioden1986/87-1991/92. Ränteutgiftema föll realt med igenomsmtt 7,. De minskande ränteutgiftema beror på successivtförbättrade stetsfinanser under senare delen av 80-telet. Ibörjan av 90-telet ökar budgetunderskottet återigen. /92 uppgickunderskottet till . Stetebudgetensutgifter exkl. stetsskuldräntor ökade realt Prop. 1992/93:1501986/87 - 1991/92 med i genomsnitt ca 2,. Den reala BNP- Bilaga 1.2tillväxten var i genomsnitt 0,. För utgiftskvoten,stetsbudgetens utgifter som andel av BNP, innebar det att den var relativtkonstant för både 1986/87 och 1991/92. Deutgifter som har ökat mest är utgifter för räntebidrag till bostäder, bidragtill kommuner för flyktingar, försvaret, intemationellt utvecklingssamarbete,utgifter för sjukförsäkringen samt utgifter för arbeteskadeförsäkringen.Vidare har utgiftema för bambidrag ökat samt utgiftema för arbetemarknadspolitiskaåtgärder. Ökningen av de arbetemarknadspolitiska åtgärderna inträffer framförallt /92. Attutgiftema totelt sett inte ökat mer förklaras delvis av att utgiftsminskningarskett inom vissa områden. Vidare har vissa affärsverks investeringsanslag lyftsut från stetebudgeten och företegsstöden har successivt dragite ner. Slutligenhar utgiftema för steteskuldräntor minskat. Förinnevarande budgetår beräknas utgiftsnivån uppgå till ca ,varav är räntor på steteskulden. De störsteutgiftsökningama /93 är utgifter för insatser i det fmansiellasystemet samt utgifter för arbetemarknadspolitiska åtgärder. 2.3.3LK-perioden /94 -1997/98 UnderLK-perioden, dvs 1993/94 - 1997/98, beräknas stetebudgetens utgifter exkl.steteskuldräntor minska med i genomsnitt 7,i feste priser, vilketinnebär att utgiftsnivån sjunker med ca i 93/94-årspenningvärde 1997/98 jämfört med /94. En väsentlig förklaring till attutgiftema minskar totelt sett sammanhänger med att kalkylema inkluderar detbesparingsprogram som regeringen presenterat i finansplanen. Det minskarutgiftsnivån med 1997/98. Utgiftema exkl. besparingamasjunker med i goiomsnitt 5,. Enannan viktig förklaring till utgifteminskningen är att bostedssubven-tionemaminskar kraftigt . Räntebidragen och investeringsbidragenminskar sammanlagt med i feste priser underLK-perioden. Denna nedgång beror dels på tidigare beslut angående en omläggningav räntebidragssystemet samt föreslagna besparingar i det befintliga systemet,dels på beräkningsfömtsättningama. Således antas en minskning ilägenhetebyggandet samt en sjunkande räntenivå . Beräkningamautgår från att investeringsbidraget successivt avskaffes fro.m. Utgiftemaminskar vidare realt till följd av att de generella stetebidragen tillkommunsektom är nominellt oförändrade . Utgiftema förflyktingmottegningen sjunker p.g.a. anteganden om attflyktingtillströmningen kommer att avte . InomSocialdepartementete område ökar utgiftema för bambidrag nominellt, vilketberor på att antelet bidragstegare 3 1992/93. ökar.Realt sett sjunker utgiftema för bambidrag pga att dessa inte är realtvärdesäkrade. Inom Utbildningsdepartementete omräde ökar utgiftema till följdav ökat antel högskoleplatser. Mellan 1993/94 och 1994/95 sjunker däremotutgiftema kraftigt pga att antelet utbildnings-plateer som föreslagite i syfteatt förbättra situationen på arbetemarknaden /94 feller bort 1994/95.Delar av det s.k. arbetemarknadspolitiska åtgärdpaketet förs över tillArbetemarknadsdepartementet fir.o.m. 1994/95 där de successivt awecklas i taktmed att arbetelösheten sjunker. På grund av de fortsatt stora underskotten istetebudgeten ökar steteskulden och därmed ävenutgiftema för steteskuldräntor. Dessa beräknas öka från 95 miljarder /94 till 1997/98, vilket motsvarar en årliggenomsnittlig ökning . Som jämförelse kan nämnas att den genomsnittligaökningstakten för BNP under sainma tidsperiod uppgår till 5,och attsteteskulden ökar . Räntan på femåriga stete-obligationer antas sjunkafrån till ca 6,vilket iimebär att utgiftema försteteskuldräntoma skulle ha varit ännu högre om nuvarande räntenivå skullebestå under hela LK-perioden. Diagram2.9 Utgifter för stetsskuldräntor. Miljarder kronor, löpande priser 1992/93:150 Bilaga1.2 Räntor pålän I utländsk valuta Ilöpande priser beräknas stetebudgetens totala utgifter minska med i genomsnitt1,. Den genomsnitfliga ökningstakten för BNP beräknas bli . En konsekvens av attutgiftema ökar långsanunare än BNP är att stetebudgetens utgiftskvot minskar.Under /94 beräknas utgiftemas andel av BNP uppgå tiU ochmmska till 1997/98. Den störste orsaken till den utgiftsutvecklingen ärfinansplanens besparingsprogram som minskar utgiftema med 25 miljarder /98,som anteganden om en relativt långsam pris- och löneökningstaktunder perioden leder till att utgiftsnivån i de prisindexerade medför således att indexbundna träns- Prop.1992/93:150 fereringar som pensioner, sjukförsäkring och arbeteskador ökarrelativt Bilaga 1.2 långsamt. Den del av besparingsprogrammet som definieratesom utgiftsminskningar har schablonmässigt fördelate på hushållstransfereringar.Hushållstransfereringama exklusive besparingspaketet beräknas under LK-periodenutvecklas med en genomsnittlig ökningstakt på -2,. Diagram2.10 Utgiftsstyrande faktorer 1993/94 respektive 1997/98 (43,) (438./,) ''■'''°>\ Mk, / (17,) (16,) (18,) (22,) (19,) m Besluted automatik 11 Kompens, enl. praxis n Separatabeslut □ Fullständigautomatik Närmare45% av utgiftema på stetebudgeten, vilket 1993/94 motsvarar 260 miljarderkronor, styrs av automatiskt verkande regelsystem. Dessa utgifter ökarautomatiskt i takt med t.en. inflation, räntenivå eller volym, om inga nyapolitiska beslut fettas. Exempel på stora utgifter, vilka styrs av sådanautomatik, är sjukförsäkringen, pensionema och räntebidragen till bostäder.Dessa utgifter kan sägas vara föremål för beslutad automatik. Därtill kommer ca 17 %eller för verksamheter som i efterhand kompenseras enligtpraxis för historisk prisutveckling. Till denna kategori hänförs främst utgifterför den stetliga förvaltningen. Utgifter för räntor påstatsskulden svarar för och beräknas uppgå till 95 miljarder kronor.Dessa utgifter styrs av den historiska utvecklingen av stetebudgetens saldo,vilket avspeglas i steteskulden, samt av räntenivån. Ungefär 135 miljarderkronor eller av stetebudgetens utgifter bestäms av separata beslut. Detvå störste utgifts-postema i denna kategori är allmänna bambidrag och utgifterför arbetemarknadspolitiska åtgärder. Utgiftema för arbetemarknadspolitiskaåtgärder minskar vilket fär till följd att andelen separatebeslut minskar mellan 1993/94 och 1997/98. Dessutom feller barabidragen realtp.g.a. att dessa ej skrivs upp med inflationen.