prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — vissalärarvitbilänmgar, förslagsanslag 100 000 000 Summalittera F 9 737 576 000 110 1 Inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheternam.m., reservationsanslag *872 600 000 Summa littera G 872 600 000 SUMMAVIII - 29 656 648 000 111 9.1 Förslag tiU Lag om ändring i skoUagen (1985:1100) 116 9.2 Förslag tiU Lagom ändring i studiestödslagen (1973:349) Nytt anslag * Särpropositionerunder 1993 gotab 42640, 1992 Bilaga 10 till budgetpropositionen 1993 (nionde huvudtiteln) 1992/93:100 Bilaga 10 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till budgetpropositionen 1993 Sverigesansökan om medlemskap i ställer nya krav på jordbrukspoli-uken. 1990 årsbeslut om livsmedelspolitiken stäms av mot EG:s gemensamma jordbrukspolitik. siktar på en fullständig integrering medEG:s gemensamma jordbrukspolitik frän den dag blir medlem. Sverigeskall vid integrationen uppnå sä stora positiva samhällsekonomiska effekter sommöjligt med hänsyn tagen till både behovet av en stark konkurrenskraftigjordbruksnäring och till konsumentemas och skattebetalarnas intressen.Ambitionen bör vara att inga övergångsåtgärder skall behöva tillämpas sedanSverige blivit medlem samt att övriga konkurrensbegränsande åtgärder undanröjs,i båda fallen på basis av ömsesidighet. Målet är att upprätthålla en fortsatt högambitionsnivå på det regionalpolitiska området. Detta är viktigt framför alltför jordbruket i norra . viU också behålla den högaambitionsnivå som vi har pä bl.a. miljö-, djurskydds- och djurhälsoområdena. har avlämnat rvådelbetänkanden, nämligen förslag om vegetabiliesektom, Uvsmedelsexporien ochden ekologiska produktionen samt förslag om animaliesektom. Dessa ligger tillgrund för förslagen i det följande och irmebär att vissa justeringar görs i1990 års livsmedelspolitiska beslut. analyser av bl.a. har pekat på attstödnivån inom svenskt jordbruk är betydligt högre än EG:s nivå. 1 1992/93. som inträffat under år1992 har försvårat analysen av skillnadema i pris-, Prop. 1992/93:100 stöd- och kostnadsnivåerna mellan och EG. Kostnadsnivån är högre i inom samtligaproduktionsgrenar. Inom animalieproduktionen är pris- och stödnivåema högre iSverige. Inom vegetabilieområdet kommer däremot dessa niväer att ligga underEG:s om inga ändringar görs i förhållande till UvsmedelspoUtiskabeslut. Även om osäkerheten rörande de öamtidavalutakurserna forsvårar analysen av skillnadema mellan och EG tordedessa grundläggande skillnader fortfarande gälla. En anpassning till de förhållandensom gäller inom EG förutsätter således ändringar av pris-, stöd- ochkostnadsnivåerna i . Systemet med inlösenpriser inom spannmålsodlingenbehålls års skördar. För är 1993 lämnas ett differentieratarealbidrag med i genomsnitt per hektar och är. Nivåema för inlösenprisoch arealbidrag för beslutas . För att jordbrukaren skall bUberättigad till arealbidrag krävs att av stödarealen har anslutitstiU 1990 ärs omställningsprogram . Gränsskyddet för proteinfodermedel tas bort den 1juli 1993. Det sänks i ett första steg den 1 januari 1993.Borttagandet är en led i den nödvändiga kostnadsanpassningen. Inom EG finnsinget eller lågt gränsskydd för proteinfoder. Odlingen av oljeväxter kommer års skördatt inordnas i ett system med inlösenpris i kombination med arealbidrag. Dettasystem innebär att ett närmande sker till EG:s marknadsordning för oljeväxter.Det nuvarande anbudsförfarandet kommer att användas skörd menupphör därefter. Den ekologiska odlingen är en pådrivande kraft iarbetet att utveckla lantbruket i miljövänlig rikming. Utöver nuvarandebudgeunedel anvisas per är för budgetåren 1993/94 och1994/95 till den ekologiska odlingen. Medlen skall användas och utveckling, marknadsföringsinsatser och kontroll. Ett svenskt medlemskap i innebär en ökad handelmed livsmedel mellan och , vilket kommer att ökakonkurrenstrycket pä den svenska livsmedelssektom. Konsumentprisema inom livsmedelssektom har sjunkitunder del . 1992 sjönk prisema ikonsumentledet , medan KPI totalt steg . För dejordbniksprisreglerade varoma sjönk prisema . Denna utveckling harsin grund i bl.a. den intema avreglering som beslutades och sänkningenav mervärdesskatten . Jordbruket är en resurs i arbetet med att skapa engod miljö. Såväl jord-som skogsbruket har stora möjligheter att producerabiobränslen. Detta skall umyttjas i den pågående omställningen avenergisystemet i riktning mot fömybara och miljövänliga energikällor. 1991 årsenergipolitiska beslut skall fullföljas. Detta leder till en ökad marknad förbiobränslen. Biobränslekommissionenhar lämnat sitt slutbetänkande Prop. 1992/93:100 (SOU1992:90) Biobränslen för framtiden med förslag bl.a. om hur tillgäng- Bilaga10 liga medel skall disponeras för att bäst främja en ökad biobränsleanvändning.Förslagen har remissbehandlats. Avsikten är att presentera dessa för riksdageni ansluming till en proposition om klimatfrägoma. som inte används för produktion avUvsmedel bör användas för produktion av andra miljövänliga råvaror. Förutombiobränslen är råvaror för industriell produktion av olika slag av intresse. Genom insatser för att stimulera och underlättaframför allt småföretagandet i landet ges jordbrukarna goda förutsättningarattutveckla sina företag. Regeringens ekonomiska politik syftar bl.a. till attskapa förutsättningar för en varaktigt låg inflation och lägre räntor. En sådanutveckling är av stor betydelse för en positiv utveckUng av småföretagen,bl.a. inom jord- och skogsbruket. I betänkandet (SOU 1992:99) Rådgivningen inomjordbruket och träd-gärdsnäringen behandlas den framtidarådgivningsverksamhetens utveckling. I utredningen konstateras att den stadigarådgivningen inom jordbruket och trädgårdsnäringen bör inriktas mot informationförknippad med myndighetsutövning. Speciell hänsyn bör tas tiU behovet avsådan rådgivning inom stödområdet. En särskild utredare har i betänkandet (SOU1992:88) Veterinär verksamhet lämnat förslag rörande veterinärväsendet. Utredarenhar analyserat nuvarande behov av veterinär verksamhet och bedömt behovet förframtiden, bl.a. mot bakgrund av närmande tiU EG. Utredaren har lämnatförslag till ansvarsfördelning, dimensionering och organisation avveterinärväsendet i dess helhet. Förslagen remissbehandlas för närvarande.Avsikten är att presentera en proposition i frågan . skogspoliuska kommitté har lämnat sinaförslag i betänkandena (SOU 1992:76) Skogspolitiken inför 2000-talet och (SOU1992:111) Den framtida skogsvårdsorganisationen. Avsikten är att de skall Ugga till grund för en särskildproposition tiU . En särskild utredare har tillkallats med uppgiftatt utreda fiskerinäringens UtvecklingsmöjUgheter bl.a. mot bakgrund avEES-avtalet. Utredaren har redovisat förslag till särskildaåtgärder per den 1 juU 1993. Arbetet bedrivs med sikte på att en propositionskall kunna föreläggas . Utredningen om ö-ädgårdsnäringensutvecklingsmöjligheter har lämnat betänkandet (SOU 1992:119)Svensk trädgårdsnäring - nuläge och UtvecklingsmöjUgheter. Den behandlar bl.a.trädgårdsnäringens kostnads-, marknads- och konkurrenssituaUon samt redovisar jämförelsermed vikUgaste konkurrentländer. Betänkandet remissbehandlas för närvarande.Regeringen avser att lämna förslag tUl . har beslutat om väsentligaförändringar i rennärings- Prop. 1992/93:100 lagen och i fråga omupplåtelser av jakt och fiske ovanför odlingsgränsen. Bilaga 10 Arbete pågårmed uppföljning av beslut. () har varitföremål för en grundlig utvärdering. Resultatet av denna och de övervägandensom den har gett anledning nll kommer att presenteras i vårensforskningspoUtiska proposition tillsammans med andra frägor som rör forskningenpå de areella näringamas område. Det förslag till utgiftsram förJordbruksdepartementets verksamhetsområde för /94 som läggs frami budgetpropositionen omfattar . De ökningar av anslag somföreslås finansieras genom omprioriteringar inom huvudtiteln. Utöver de besparingar på direktbidrag tilljordbruket för /93 som har fattat beslut om,föresläs nu att direktstödet för /94 reduceras med ytterligare50 . Sammanlagt kommer därmed direktbidragen att uppgå till för /94. Det innebär en total besparing pädrygt utöver tidigare beslutade eUer aviseradebesparingar. Netlobespa-ringen på statsbudgeten blir därigenom väsentligtslörre än den besparing pä inom departementets område somaviserats i proposition 1992/93:50 om åtgärder för an stabilisera den svenskaekonomin. Anslagsförändringartotalt inom verksamhetsområde i förhållande tiUanvisat belopp för /93 framgår av följande sammanställninguttryckt i . F. Djurskydd och djurhälsovård G. Växtskydd och jordbrukets 6,966,6 2 Denintemationella utvecklingen Prop. Bilaga 10 2.1 Svenskt jordbruk i Riksdagenbeslöt med stor majoritet att skall ansluta sigtiU avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). För jordbruket innebär EES att t.ex.Uvsmedelsbestämmelser, veterinär-, fodermedels- och växtskyddsregler, med vissaundantag, bUr gemensamma. Redogörelser för detta har lämnats i prop.1991/92:170 om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) (bil. 8) och prop.1992/93:119 om ändringar i livsmedelslagen (1971:511) m.fi. lagar i anledningav . Möjlighetema tiU handel med bearbetade jordbmksprodukterförbättras. Ett bilateralt jordbruksavtal har slutits mellanSverige och EG. Det ger möjlighet till tullfri handel med bl.a. nötkött, ostoch frysta grönsaker inom vissa begränsade kvoter. Andra bilaterala avtal omvissa lättnader i handeln med jordbmks- och trädgärdsprodukter har slutits medEstiand, LetUand, , , och . Vissa avtal medFinland och är klara för undertecknande. Förhandlingar pågår med ,och . Den svenska jordbmkspoUtiken berörs dock inte avEES. Vid ett medlemskap måste anpassa sig tiU EG:s gemensammajordbrukspolitik, inkl. trädgårdssektom, (CAP) och fiskeripolitiken (CFP). Mer än hälften av EG:s gemensamma budgeönedelanvänds för CAP. Stödet är i produktomfång och former mer omfattande änSveriges. Uttryckt med måttstock är dock den sammanvägda stödnivån högrei än i EG. 2.2 Samarbetet med länder i Sverigehar utvecklat kontaktema och samarbetet med de Cenö-al- och Östeuropeiskastatema på jordbruks-, skogs- och fiskeomrädena . Främsthar kontaktema med de baltiska statema intensifierats. Även med länder somPolen, Ungem, och har samarbetet utvecklats.Kontakter har etablerats på främst jordbruks- och skogsområdena med ,m.fi. Regeringen har på olika sätt under det gångna åretstött de baltiska statema i omvandlingen av jordbmks- och skogssektorerna tiUett marknadsekonomiskt system. Det har sken genom bilaterala handelsavtal,besöksutbyte, utbildningsprogram och leveranser av Uvsmedel, utsäde och foder.Regeringen stödjer också reformeringen och uppbyggnaden av en effektivförvalming. Mellan myndigheter, utbildningsinstitutioner,organisationer och företag i och våra grannländer har ett närmaresamarbete inletts. () har fortsatt sina insatser iform av bl.a. maskinleveranser, praktUcantprogram och andra former avutbildningsinsatser. Leveranser av skogsmaskiner har skett pä initiariv avSkogsägamas riksförbund. och forskarkontaktemagenom och Skogs- och Prop. 1992/93:100lantbruksakademien (KSLA) har ytterligare utvecklats och fördjupats. Bilaga10 Forskarutbytet via KSLA omfattar även och andra länder iCentral-och . OlUca former av bistånd pä jordbruksområdet hargenomförts med medel från bl.a. SIDA, BITS och . En radsvenska företag verksamma inom sektom har också etablerat samarbete medföretag i länder i Cenö-al- och . Insatser har också gjorts tillsammans medintemationeUa organisationer, bl.a. ett jordbmkspoUtiskt seminarium i samarbetemed . Verksamheten planeras fortsätta i liknande formerunder det kommande budgetåret. Svenska institutioner kommer att engageras iinsatser för att angripa miljöproblem inom jordbmket i , Lettiand ochLitauen. På skogsområdet är bl.a. engagerad i arbetet medutformningen av en ny skogspolitik för flera av dessa länder liksom i arbetetmed nya metoder för skogsbruket och i olika utbildningsprogram. Påskogsområdet har även samarbete etablerats med flera länder i Centraleuropa,bl.a. På liknande sätt är också Fiskeriverketengagerat i omvandlingen av fiskeadmi-nistrationen i de baltiska statema. Jordbmkskommitténinom FAO kommer an följa upp besluten som togs vid om miljö ochutveckling, UNCED. kommer an diskutera en uppförandekod föransvarsfullt fiske. Elt första steg är omedelbara ätgärder mot möjligheten angenom utflaggning undvika resttiktioner för fisket. I skogskommittén skallhandlingsplanen för tropiska skogar (TFAP) behandlas. Vidare kommer UNCED:sskogsprinciper att följas upp. Vidare skall FAO följa upp den deklaration och dethandlingsprogram för ett förbätö-at näringstiUstånd som antogs vid FAO:s ochWHO:s gemensamma nuöitionskonferens (ICN) . Förberedelsema för1995 års konferens om växtgenetiska resurser blir den viktigaste punkten pådagordningen för kommittén om växtgenetiska resurser. diskutera Umguay-rundans effekter. Ett rådsmöte planeras tiU början avsommaren. äger rum med valet av generaldirektör ochantagande av arbetsprogram och budget för 1994-1995 som viktigaste punkter pådagordningen. Treomräden väntas fä större utrymme i verksamheten i änhittills, nämligen jordbmksproblemen i Öst- och Centtaleuropa och deras effekter päOECD-ländema, varaktig jordbmksutveckling och jord- Prop. 1992/93:100 bruksproduktionens miljöeffekter samt landsbygdsutveckling. Den cenö-ala uppgiften är dock an övervaka ochunderlätta jordbrukspolitiska reformer i medlemsländema i enlighet med 1987års åtagande. Således fortsätter ansd-ängningama att förbättta metodema föratt mäta jordbruksstödets storlek, att ytterligare belysa stmkiuranpassnings-och sysselsättningseffekterna och att studera altemativ användning avjordbmksmark och varor producerade i jordbruket. Jordbmketär ett nyckelområde i pågående multilaterala handelsförhandling, dens.k. Förhandlingama är nu inne i ett slutskede sedan enuppgörelse pä jordbruksområdet träffats mellan EG och USA.Jordbmksförhandlingama syftar tUl att UberaUsera handeln och stärka konkurrensengenom ökad användning av även i handeln med jordbmksprodukter.Intemstöd, gränsskydd och exportsubventioner skall reduceras. Alla gränsskyddomvandlas till vanliga tullar. Vissa stöd med begränsad effekt på produktionenundantas frän neddragningsförpliktelsema. Under förutsätming att förhandlingamaslutförs skulle reformer kunna genomföras med början är1994. Miljömåletinom beslut om livsmedelspolitUcen innebär bl.a. att vi skall slå vaktom en rikt och varierat odlingslandskap och minimera jordbmketsmiljöbelastning pä gmnd av växtnäringsläckage och användning av bekämpningsmedel.Riksdagen beslutade är 1988 som mäl att halvera kväve-urlakningen frånjordbmket tUl är 2000. Till följd av intemationeUa överenskommelser har dettamäl tidigarelagts. beslutade an en halvering skaU omfattaalla utsläpp till haven längs med hela väst- och sydkusten upp till Stockholmsskärgård räknat frän . lade fast måletan ytterligare en gång halvera användningen av bekämpningsmedel tiU strax efterminen av . Enligt vad jag har erfarit gör Statens jordbmksverkbedömningen att de uppsatta målen kommer att uppnås inom ramen för de olikaåtgärdsprogrammen. Vären 1991 beslutade om en rad ätgärderför att komma öU rätta med negativa miljöeffekter inom jordbmket. Totalt 58,1miljoner kronor anvisades för bl.a. framtagande av teknik för typgodkännandeav handels- och stallgödselspridare samt försöks- och utveckUngsverksamhet föratt minska jordbrukets växtnäringsläckage. Denna verksamhet syftar till attpåskynda den tekniska utvecklingen främst av odUngssystem med fånggrödor ochhantering av StaUgödsel. Pästatsbudgeten har /93 anvisats ytteriigare 32,9 miljoner Prop.1992/för miljöförbättrande ätgärder i jordbruket under budgetåren1992/93- Bilaga 10 1993/94. Genomförandet av dessa åtgärder fortskrider somplanerat under det kommande budgetåret. Det stöd till landskapsvärd sominfördes i samband med UvsmedelspoUtiska beslut, och som budgetåret1993/94 uppgår till , redovisas i Miljö- och natuiresursdepartementetsbilaga till budgetpropositionen. Ett arbete pågår i såväl som om handelnseffekter på miljöområdet. Ytterligare intensifiering av detta arbete väntas,inte minst på jordbmksområdet. De beslut som togs vid FN:s miljö- och utvecklingskonferensi berör i hög grad de areeUa näringama. Det gäller delskonventionema omkUmat och biologisk mångfald, dels åtgärdsprogram i Agenda 21och de s.k. skogsprincipema. Jordbmksdepartementet kommer att medverka i uppföljningsåtgärdemabäde pä nationell och intemationell nivä genom bl.a. berörda myndigheter ochSveriges . När det gäller de s.k. skogsprincipema planerasolika insatser i aktivt samarbete med intemationella organisationer med ansvarför skogliga frågor som FAO, ECE, nTO för att förankra och genomförs principemapå nationell nivä. 4.1 Nuvarande livsmedelspolitiska beslul Riksdagenfattade beslut om en ny livsmedelspolitik (prop. 1989/90:146, bet.1989/90:JoU25, rskr. 1989/90:327). En utgångspunkt för den nyaUvsmedelspoUtiken är enligt beslut an jordbmksproduktionen iprincip skall vara underkastad samma vUlkor som andra näringar. Producentemaskall ersättas endast för efterfrågade varor och tjänster. Konsumenternas valskall styra produktionen. I de fall efterfrågan gäller kollektiva varor ochnyttigheter är enUgt nämnda riksdagsbeslut offentiiga ingripanden befogade.Dessa varor och tjänster, t.ex. beredskap, landskapsvärd och regionalpolitik,betalas därför med offentiiga medel. Den livsmedelspolitiska reformen innebär att deintema marknadsregle-ringama pä jordbmkets omräde avskaffas. Den viktigasteförändringen i det sammanhanget är avskaffandet av den koUektivaexportfinansieringen. Prisema till jordbruket skall endast skyddas med hjälpav ett gränsskydd. Beslutet innebär att gränsskyddet skall behållas i avvaktanpä resultatet av GATT-förhandlingama. Frägan om säväl tekniska som nivämässigaförändringar av gränsskyddet skaU avgöras i den takt som följer av enöverenskommelse. Vären 1991 beslutade om en justering avgränsskyddet i samband med att s.k. referenspriser infördes. Referensprisernaanpassades nedåt mot de marknadspriser som förväntades efter den intemaavregleringen. Utöver prisstödet tiU jordbmket fmns , som en delav kompensationsbeloppet tiU jordbruket, ett direktbidrag som en följd avfrysningen av gällande stödpriser tilljordbruket inom ramen för de pågående GATT-för- Prop. 1992/93:100 handUngama. Vidare innebär den nya UvsmedelspoUtiken att deriktade åtgärdema pä beredskaps-, miljö- och regionalomrädena förstärks.Beredskapslagringen av insatsvaror ökar för att motsvara beredskapskravenavseende omställningen av livsmedelsproduktionen i kris och krigstid. Detsärskilda prisstödet till jordbmket i norra behälls men knyts närmaretiU lönsamhetsutvecklingen i dessa delar av landet Stödet har också höjtsavsevärt. Pä miljöområdet infördes ett nytt stöd för att bevara ett öppet och riktvarierat kulturlandskap. Övergången till en avreglerad marknad skall enligtriksdagsbeslutet ske under socialt acceptabla former. Därför vidtas vissaövergångsåtgärder under en femårig övergångsperiod. Bl.a. bibehållsexportbidraget för kött liksom inlösensystemet förspannmål samt ett förenklat utjämningssystem för mejeri varor. Dessutom harunder perioden /91-1992/93 en temporärt inkomststöd utbetalats per hektartiU jordbmket. /92-1993/94 utbetalas ocksä ett särskiltomställningsstöd till de brukare som varaktigt ställer om sin areal till annananvändning än livsmedelsproduktion. Dämtöver lämnas ett särskUtanläggningsstöd tiU bl.a. de jordbmkare som på omställningsarealen väljer attplantera löv- eller energiskog. Även inom animalieproduktionen har ätgärdervidtagits. 4.2 Effekter av den livsmedelspolitiska reformen Genomolika regeringsbeslut har . Statens pris- ochkonkurrensverk. (), Konsumentberedningenoch fått i uppdrag att följa den livsmedelspolitiskareformens effekter inom sina resp. ansvarsområden. Uppföljningsrapporter från bl.a. ochLES har lämnats till Jordbmksdepartementet . 1 det följanderedovisas några sammanfattande bedömningar baserade i huvudsak på LESuppföljningsrapport. Trots att förflutit sedan 1990ärs livsmedelspolitiska reform inleddes har den redan fått flera viktigaeffekter. Anpassningen av animalieproduktionen har gått mycket snabbt och sävälinom mjölkproduktionen som övrig animalieproduktion råder pä årsbasis i stortsett marknadsbalans. Antalet mjöUckor minskade frän 570 1989 till ca527 1992. De medel som åren 1990/91-1992/93 disponeras förbidrag tiU mjöUcpro-ducenter som upphör med produktionen har medverkat tiU attskapa en bättre marknadsbalans. Totalt har ca 2 350 producenter upphört medmjölkproduktionen motsvarande 300 mUjoner kg mjöUc. Det förbättrade mjöUcpensionssy-stemethar påskyndat avgången från mjöUcprcxiuktionen. Även Köttprcxluktio-nen harminskat snabbt. Den snabba prcxluktionsanpassningen har gjort att det storaprisfall som avregleringen initialt väntades medföra uteblev. Uppgifter omjordbmkamas investeringsplaner indUcerar dock att investeringar i ny produktionskapacitetplaneras inom hela animalieproduktionen, vilket på Prop. 1992/93:100 nägot eller nägra ärs sikt kan leda till ökad produktion. Minskningen av spannmälsöverskotlet går långsammareoch trots att spannmålsarealen minskat frän 1 330 000 ha är 1990 tUl 1 170 000ha kan spannmålsöverskottet under ett normalår enligt nämnda rapportberäknas tiU ca 900 mUjoner kg. Är 1991 anslöts drygt 350 000 ha till omställningsprogrammet,vilket innebar en väsentUg reducering av spannmålsöverskottet. Anslumingen år1992 var betydligt lägre, ca 25 000 ha, vilket ger en total omställningsarealpå ca 375 000 ha. Det behövs ytterligare en betydande anslutning tiUomställningsprogrammet för att marknadsbalans skall uppnäs. EnUgt LESbedömning synes inte anslumingen tiU nuvarande omställningsprogram bli avsädan omfattning att den leder till resursmässig balans inomspannmålsproduktionen. Undersökningar visar att på knappt hälften avomställningsarealen har omstäUning genomförts eUer påbörjats. Av den areal däromställningen påböijats svarar extensivt bete för medan plantering avbarrskog, odUng av industri- och energigrödor samt nischgrödor svarar försammanlagt . För den andra hälften av omställningsarealen, på vilken nägonätgärd ännu inte vidtagits, finns planer för cirka hälften av arealen medan detför den resterande delen saknas planer. En särskilt anläggningsstöd lämnasutöver omställningsstöd vid anläggning av energiskog, lövskog och våtmarker.Sädant stöd har t.o.m. /92 beviljats för 26 200 ha till ettbelopp av 335 mUjoner kronor. Totalt fmns tUl förfogandeför detla ändamål. Vad avser reformens ekonomiska effekter konstaterasi rapporten att vetskapen om att en avreglering skulle påbörjas den 1 juU 1991har gjort alt jord-bmkama redan före ikraftträdandet vidtagitanpassningsätgärder. Inköpen av exempelvis maskiner och förnödenheter harminskat som ätskilUga jordbmkare skaffat sig nya inkomsticällorutanför jordbmket. Nedgången i maskininvesteringar har varit kraftig under åren1990 tiU 1992, dvs. aren närmast efter 1990 ärs UvsmedelspoUtiska beslut. EnUgt s.k. sektorskalkyl, somredovisar intäkter och kosmader i jordbruket, var driftsöverskottet 2,3miljarder kronor, och är 1990 4,8 miljarderkronor. PreUminära uppgifter för är 1991 indikerar ett överskott pä 2,7miljarder kronor. En prognos för är 1992 pekar på ett överskott pä 1,8miljarder kronor. I denna kalkyl har omställningsstödet periodiserats ochdärför speglar överskottet inte det likviditetsmässiga utfaUet. Gjorda modelljordbmksberäkningar, som utnyttjas föratt göra prognoser över förväntad lönsamhet, visar att för mjölkföretagen varöverskottet oförändrat eller sjönk nägot mellan och är 1991. Mellan år1991 och är 1992 beräknas överskottet minska i men bli i stortsett oförändrat i . Vid en normal vädersituation skullelönsamheten enligt rapporten ha förbättrats för samtiiga typmjölkgärdar är1992. För gärdar med växtodUngsinrikming, och dä specieUt spannmälsgårdar,visar be- räkningama att överskottetföU relativt kraftigt meUan är 1990 och .