prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — AvUD:s förvaltningsanslag utgör löner (Kh hyror förkanslilokaler, residens (Kh bostäder för utlandsstetionerad personal samtinventerier. Resterande del utgörs av övriga förvaltningskostnader Utrikesrepresentetionenbestår av 108 beskickningar och konsulat, sju delegationer och 425honorärkonsulat. har tio utlandsmyndigheterlagte ned (Kh nio nya upprättete. Per kommer ytterligare tioutlandsmyndigheter att ersättas med altemativ representetion. Handläggningenav utiänningsärenden tar oförändrat i anspråk stora resurser viduflandsmyndighetema. kommer särskilt till uttryck i en kraftig ökning avärenden som rör uppehållstillstånd på grund av anknytning. Antelet UAT-ärenden(uppehålls- (Kh arbetetillstånd) ökade . Viseringsverksamhetenställer krav på stora arbetein- sateerfrån utlandsmyndighetemas sida. Antelet viseringsansökningar Prop.1992/93:150 ökade tUl 1991 . En ökad delegermgfrån Bilaga 1.2 Stetens invandrarverk till utiandsmyndighetema avhandläggningen av viseringsärenden har ägt ram i syfte att effektivisera ärendehanteringen. Personalåtgången för utiänningsärendenvar 133 årsarbetekrafter jämfört med 1989. 640miljoner kronor eller av de anvisade medlen under ,exklusive internationellt utvecklingssamarbete, avser bidrag till vissainternationella organisationer. Däratöver anvisas 407 miljoner /94 för fredsbevarande verksamhet. Detstörste enskilda bidraget under /93 går till (). En stor post () utgör bidrag till FN:s reguljärabudget och obligatoriska kostnader för FN:s fredsbevarandeoperationer. Sverigesobligatoriska bidrag till respektive oiganisations budget uttexeras enligt en särskildfördelningsnyckel. Isamband med £SK:s ministerrådsmöte i övertog Sverigeordförandeskapet i ESK för en period . Därefter kommer Sverigeatt ingå i ESK:s s.k. trojka i ytterligare . har därmedtegit på sig ett stort ansvar för att leda cKh utveckla oiganisationensmångskiftande (Kh växande verksamhet. Förhandlingarom ett svenskt medlemskap i /EU inleddes (Kh beräknaspågå med sikte på inträde . I LK-kalkylen har dock ingenhänsyn tegite till de utgiftsök-mngar/inkomstbortfell som följer avmedlemskapet. Däremot ingår i dette område medel för förhandlingaraa (Khförberedelser för medlemskapet, liksom för insatser för infonnation tillallmänheten inför den planerade folkomröstningen. De senare uppgår till 50miljoner kronor vart CKh ett av budgetåren 1992/93 och 1993/94. Avteletmellan EFTA-ländema CKh EG om det europeiska ekonomiska samarbeteområdet, EES,avses träda ikraft . Avtelet ger upphov till kostnader försteten inom dette ändamålsomräde dels i form av kostnader för gemensamma EFTA-(Kh EES-institutioner, dels i form av kostnader för s.k. programsamarbete (Kholika administrationskostnader. Kostnadema för EFTA:s fond för regional cKhscKial utjämning redovisas under ändamålsområdet Intemationellt bistånd. Områdetinfomiation om i uflandet innefetter (avresursema), radioprogramverksamheten för uflandet (av resursema) (Kh övriginfomiation om i uflandet. Anslagenför Sverige-information beräknas under treårsperi(xien Prop. 1992/93:1501991/92 - 1993/94 mmska med ca . Anslagsutveck- Bilaga 1.2lingen för området påverkas av Rundradios byte avsändare. Den av föreslagna investeringsplanen framgår avprop. 1992/93:100 bil. 4 sid. 199. tilUcommer ett belopp beräknattill för destruktion av miljögiftet PCB i samband medskrotning av de uttjänte kortvågssändama . 6.18 Samhällsplanering och regional utveckling Stetensutgifter inom dette ändamål omfettar dels utgiftema för festig-hetedate ochlantmäteri, dels de direkte regionalpolitiska anslagen. Utgiftema /94 till ca vilket motsvarar avstetens totela utgifter. Stetens utgifter är i stort oförändrade överLK-perioden. Diagram6.20 Stetens utgifter för samhällsplanering och regional utveckling (miljarder kronor i1993/prisnivå) 1992/93:150 Bilaga1.2 4--3--2-1-- i% av utg. 0, 0,0,0,0, i% av utg. IUtgifter i miljarder kronor 87/88 89/90 91/92 93/94 95/96 97/98 Lantmäteriverksamhetenomfettar ikstighetebildning, mätningsverksamhet och allmän kartläggning. av verksamheten är avgiftsfinansierad. haransvaret för fåstighetdatereformen som beräknas vara avslutad . DetADB-baserade systemet ersätter de festighete- (Khinskrivningsregistren. De regionalpolitiskastöden omfettar medel för lokaliseringsbidrag, utvecklingsbidrag,lokaliseringslån, sysselsättningsbidrag, nedsatte socialavgifter,transportetöd, regionala utvecklingsinsatser (Kh särskilda regionalpolitiskainfrastrakturåtgärder. har en förskjutning skett fråndirekt företegsstöd till åtgärder för att förbättra de allmännaföratsättningaraa för näringslivet. Det bör noteras att de åtgärder som betalasmed medel från de regionalpolitiska anslagen, endast är en liten del av deåtgärder som sammantegna formar villkoren för regional balans. Mänga sektorerhar betydelse därvid, t.ex. kommunikation, utbildning, forskning,stetebidragsystem m.m. 6.19 Miljöskydd, naturvård och energi Regeringenhar i budgetpropositionen 1993 (prop. 1992/93:100 bil. 15) redovisat sinmiljöpolitiska strategi. En av regeringens viktigaste uppgifter är aft främjaen långsiktig cKh hållbar utveckling mot eft samhälle med frisk luft och rentvatten, levande hav, sjöar och skogar. Under dette ändamål inkluderas äveneneigiområdet då utvecklingen av fömybara eneigislag är en viktig del i dennastrategi. Ändamålsområdete utgifter uppgår till ca vilketmotsvarar av stetens totela utgifter för /94. Diagram6.21 Stetens utgifter för miljöskydd, naturvård och energi (miljarder kronor i1993/prisnivå) 1992/93:150 Bilaga1.2 Utgifter i miljarder kronor .j I mm mm mm 87/88 89/90 91/92 93/94 95/96 97/98 Stetens utgifter för olikabidrag inom området har ökat kraftigt . Utgiftema sjunker dockmot slutet av LK-perioden främst genom att vissa program avslutas. om miljö (Kh utveckling i (UNCED)undertecknades en ramkonvention om bl.a. klimatfrågor. Syftet med konventionenär att begränsa uteläppen av växthusgaser framför allt koldioxid. Försumingenfortsätter att vara ett stort problem i , dock måste den övervägandedelen av uteläppsminskningama vidtes i . Ett nyttsvavelprotokoll förbereds för undertecknande där utgångspunktenbör vara att åtgärder kan vidtas på ett kostaadseffektivt och rättvist sätt. undertecknademiljöministrama i ländema runt en deklaration om ett åtgärdsprogramför att återställa i ekologisk balans. Den totala kostnaden föråtgärdsprogrammet beräknas till ca . Ikompletteringspropositionen (prop. 1991/92:150) aviserades en årligavsättning på att användas dels för stöd till fömybaraeneigislag (Kh dels för miljö- och kärasäkerhetsåtgäider i . Regeringenhar beslutet utreda hur kan uppfylla intemationella Prop.1992/93:150 miljökonventioner genom att fä tillgodoräkna siguteläppsminskningar vid Bilaga 1.2 åtgärder i andra länder som helt ellerdelvis finansieras med svenska medel. Sådana åtgärder kan i vissa fell kan varaden kostnadseffektivaste lösningen. Förstöd till åtgärder för sanering (Kh återställning av miljöskadade områden harriksdagen beslutet om ett femårigt program som löper t.o.m. /96.Miljöövervakningen byggs successivt ut på nationell och regional nivå. Påintemationell nivå blir satellitövervakning allt viktigare. Enkonvention om biologisk mångfeld undertecknades (Kkså vid UNCED, regeringen avseratt lägga en proposition där man föreslår att ratificerakonventionen samt lägga fram en strategi för svensk naturvärd. Riksdagenhar inom ramen för beslutet om den nya livsmedelspolitiken fettet beslut omstöd till landskapsvårdande åtgärder. Stetens naturvårdsverk har regeringensuppdrag att utvärdera behovet av resurser för det fortsatte arbetet. (Jo 1991:07) utreder formeraa för och omfettningen avfortsatt stöd till landskapsvårdande åtgärder och i awaktan på bl.a. dette haringet belopp tegite upp efter /94. Väsentiigainslag i energipolitiken är att, med beaktande av gnmdläggande miljökrav,främja utvecklingen av energimarknader som präglas av ökad konkurrens (Kheffektivitet. Andra viktiga uppgifter inom eneigiområdet är uppfyllandet avSveriges åteganden inom det intemationella energisamarbetet, bl.a. inom lEA,(Kh den harmoniseringsprocess som krävs genom (Kh inför ettmedlemskap i . Energi-och miljöskatteraas nivåer (Kh strukturer bör vara anpassade bl.a. till denutveckling på dessa områden som pågår inom EG. Ett steg mot en sådan anpassningtogs då skattenivån för industrin sänktes (Kh nedsättningsreglemaför den elintensiva industrin och växthusnäringen avskaffedes. höjdesskattenivån för övriga förbrukare. En översyn av kraftvärmebeskattningen kommeratt genomföras . Denmest framträdande arbeteuppgiften inom energiområdet äromstruktureringen av elmarknaden i syfte att öka konkurrensen (Kheffektiviteten. Ett förste steg har redan tegite med bolagiseringen avVattenfell (Kh överförandet av storkraftnätet med utlandsförbindelseraa tillAffärsverket . En översyn av ellagen pågår. Enanpassning måste ske till de EG-regler som tegite in i EES-avtelet. En översynav beredskapslagring av olja skall genomföras under budgetåret1993/94. Inomområdet har utgifterna för täckande av meratgifter till följd av stetliga löneavtelhistoriskt sett varit en dominerad post. Bidrag till politiska partier,Stetehälsan (Kh till samt beräknade meratgifter till följd avminskade reservationer på vissa anslag är andra utgifter inom området.Utgiftema utgör av stetens totela utgifter /94. Diagram6.22 Stetens utgifter för de övriga utgiftema (miljarderkronor i 1993/prisnivå) 1992/93:150 Bilaga1.2 87/88 89/90 91/92 i'■ '"V" '"I"' '-r 93/94 95/96 97/98 -0,6%0,0, -0,0,0, Utgiftema var under slutetav 80-telet stora till följd av den höga löneökningstakten. Utgifterna underområdet feller under LK-pericxlen till följd av ändrade principer förbudgetering av ramanslag för förvaltningskostnader samt förändrad finansieringav Stetehälsan. Frågor om Svenska kyrkansframtida ställning, oiganisation (Kh ekonomi utreds av Kyrkobere I samband med detfortsatte arbetet i kyrkstetsfrågan kommer (Kkså de fria trosamfundensställning att övervägas. Frågan om det stetliga stödet till de fria trosamfundenkommer (Kkså att prövas i samband med en allmän översyn av det stetliga stödettill folkrörelsema. 7 Budgeteffekter av EG-medlemskap Prop. Bilaga1.2 ansökte 1991 om mecUemskap i de europeiska gemenskapema, EG,och förhandlar om en anslutning. tidsplanerskulle kunna vara mecUem i EG . medlemskapi EG påverkar därmed utvecklingen under den pericxi den De budgeteffekter som kan föratsesi form av ökade utgifter har dcKk inte beaktete i kalkylen. Ettsvenskt EG-medlemskap ger upphov tUl ett antal budgetkonsekvenser, dels i formav svenska utbetelningar till gemenskapsåteganden, dels i form av inhemskaanpassningsåtgärder. Utbetalningarna till EG utgörs främst av det svenskabidraget till gemenskapsbudgeten CKh Europeiska utvecklingsfonden (EDF) samtinbetelningen till Europeiska Investeringsbanken (EIB). De ekonomiskt mestbetydelsefiilla inhemska anpassningsåtgärdema är anpassningen på skattesidan,framför allt av de indirekte skatteraa. Beräkningamaav budgeteffektema av EG-medlemskap grundar sig därför framför allt på dessaposter. I beräkningama antas vara medlem av EG . Beräkningarnautgår vidare tekniskt frän den förateättningen att redan från detteförste år betelar fiillt bidrag. Beräkningamaavser endast finansiella flöden till (Kh från den svenska ekonomin, inkl.stetsbudgeten, (Kh tar inte hänsyn till positiva samhällsekonomiska effekterav en EG-integration. Utbetelningamaoch de inhemska anpassningsåtgärderaa skiljer sig åt så till vida att de förstefestetälls i förhandlingama med gemenskapens nuvarande medlemsländer och/ellerföljer av , medan anpassningsåtgärdema till huvuddelen följer avintema svenska beslut. Dessa beslut grundar sig på en bedömning av vilka krav iformell eller reell bemärkelse medlemskapet ställer, bl.a. effekteraa avgränshandelns omfettning. Det finns alltså vad gäller anpassningsåtgärderaa ettstörre utrymme för interaa svenska avvägningar och bedömningar. Sommedlem av EG kommer att delte i finansieringen av EG:s budget. Bådebudgetens omfettning cKh grundema för uttaxeringen från medlemsländema ladesför perioden fåst i den budgetuppgörelse som träffedes vidministerrådsmötet i . För svensk del skulle dette innebära attvi skulle kunna antas betela ett bidrag till EG-budgeten om ca 20miljarder kronor. Inbetalningentill EIB cKh bidraget till EDF skulle mot bakgrund av en jämförelse grundad påden svenska ekonomins storlek i jämförelse med EG-medlemsländema kunnauppskattas till totelt ca . Medde beräkningsmässiga föratsättningama som angete ovan kan de totelautbetelningama från stetebudgeten alltså beräknas till ca ilöpande priser 1995. Bidragen kan förväntas öka över LK-perioden beroende delspå en real tillväxt för EG-budgeten, dels på att den s.k. BNI-baserade avgiftenenligt ökar i betydelse vilket för svensk del CKksåinnebär ökat bidrag. 7 1992/93. 1 samL Nr 150 Bil. Anpassningenav indirekte skatter ger budgeteffekter genom att den Prop. 1992/93:150 ledertill ett inkomstbortfeU för stetebudgeten. Vissa av anpassningama Bilaga 1.2 ärformella, dvs medför krav på förändringar av de svenskaskattema. Dessa anpassningar ger såväl positiva som negativa budgeteffekter(bland de positiva kan nämnas breddning av momsbasen) med resultet attnettoeffekten är av liten omfettning. De reella anpassningama kan ge meraomfettande effekter som d(Kk varierar kraftigt beroende på vilka anteganden somgörs vad gäller gränshandeln (Kh undanteg från på alkoholomrädetsamt inte ininst vilken politisk awägning som görs. Medlemskapetinnebär cKkså att vi fär en överföring av resurser från EG-budgeten till densvenska ekonomin. Det s.k. återflödet kan beräknas till 8-11 miljarder kronor1995 (Kh utgår till övervägande delen som stöd till jordbrukssektom (Khregionalpolitiken. Återflödet är alltså riktet vad gäller ändamål/mottegare cKhkan därför inte bli föremål för svensk budgetprövning och utgör därmed inteheller en finansiering av bidraget till EG. Vissa besparingar i den svenskabudgeten borde dcKk kunna göras till följd av återflödet frångemenskapsbudgeten. 8 Den kommunala sektorn Denkommunala sektom omfetter olika typer av kommuner: borgerliga kommuner,landsting och kyrkliga kommimer, dvs. församlingar, pastorat och andra kyrkligasamfälligheter. Till sektom räknas även den verksamhet som bedrivs i samarbetemellan kommuner eller landsting i form av kommunalförbund. Landstingensverksamhet har, framförallt under 1960-telet, byggte ut i snabbare takt änkommunernas. Därmed har landstingens andel av den kommunala sektom ökat frånungefär 1/8 under 1950-telet till dagens andel på ca 1/3. 8.1 Finansiellt sparande åren 1993/94 - 1997/98 Efteratt ha uppvisat ett underskott på mellan mellanåren 1985 ckU 1990 förbättradesden kommunala sektoms finansiella sparande . Denna positiva effektförstärks då ett finansiellt överskott på mellan 8-9miljarder kronor uppstår. De posifiva resulteten är emellertid tillfälliga ochförklaras till störste delen av den nedväxling av pris- (Kh löneöknings-taktensom ägde ram i kombination med ökade skatteintäkter till följdav den tvååriga eftersläpningen i det gamla systemet för utbetelning avkommunalskattemedel. I diagram 8.1 redovisas den kommunala sektoras finansiellasparande åren 1993/94 - 1997/98 enligt LK:n. Diagram8.1 Den kommunala sektoms finansiella sparande i löpande priser (miljarder kronor) 1992/93:150 Bilaga1.2 Beräkningenbygger på finansplanens krav på realt oförändrade utgifter för offenfligkonsumfion. /94 försämras det finansiella sparandet något, men ärfortferande positivt. Under resten av LK-perioden uppvisar kommunsektom ettnegativt finansiellt sparande på mellan . Det ärframförallt /94 till 1995/96som det sker en kraftig försämring. Till stor del förklaras försämringen avskatteinkomstemas utveckling. Kommunsektoras inkomsterökar med i genomsnitt vilket kan jämföras medstetens brattoinkomstökning på under motsvarande pericxi. Försämringen av detfinansiella sparandet motsvaras inte av en ökad uppbyggnad av den kommunalasektoms reala tillgångar. Realinvestering-araa ökar något under LK-pericxlenmen inte lika snabbt som det finansiella sparandet försämras. Fortferande ärdcKk investeringarna under hela LK-perioden större än det finansiellasparandeunderskottet, dvs. brattosparandet är positivt. Givet att det kommunalaskatteutteget inte höjs (Kh att de stetliga överföringarna till kommuneraautvecklas restriktivt blir slutsatsen att den konimunala sektom står införbetydande krav på anpassning. En möjlighet är att effektivisera (Khrationalisera cKh på så sätt öka produktiviteten i den kommunala verksamhetenCKh därigenom ininska kostnadema. I dette sammanhang kan en viss ökning av dekonimunala avgifterna fungera som ett instrament för att minska efterfrågan på(Kh därmed (Kkså omfettningen av den konimunala verksamheten. Enbart höjdaavgifter utan att utgiftema minskar kan dock i praktiken jämställas med ökatskatteutteg om medborgama inte har någon möjlighet att anpassa efterfrågan.Dessutom blir kommimsektom tvungen att i större uteträckning ifrågasatte detoffentliga engagemanget (Kh helt eller delvis aweckla vissa kommunalaverksamheter. 1992/93:150 Bilaga1.2 8.1.1 Inkomster och utgifter Idiagram 8.2 redovisas den konimunala sektoms inkomster cKh utgifter . Diagram8.2 Den kommunala sektorns inkomster ocli utgifter ' Inkomster 427miljarder kronor Utgifter nskilda företag B% Källa: , SCB och 'Uppgifterna inkluderar affärsdrivande verksamhet. Däremot ingår inte verksamhetsom bedrivs av kommunägda bolag. Drygthälften av sektoms totala inkomster, , Prop. 1992/93:150kommer från kommunalskatten. Stetebidrag i form av skatteutjäninings- Bilaga1.2 bidrag (Kh specialdestinerade bidrag svarade för en femtedel avinkomsterna. Det bör understrykas att även dessa finansieras med skatter. Avden konimunala sektoms utgifter utgörs drygt hälften ov personalutgifter, dvs.löner (Kh arbetegivaravgifter. Inköp av material (Kh tjänster svarar för 23 %av utgiftema. Ikbell 8.1 Den kommunala sektorns inkomster (miljarder kronor) KommunemasCKh landstingens inkomster bestäms främst av skatteinkomsternas utveckling(skatteunderlag (Kh utdebitering) (Kh stetebidrag. Proportionema meUaninkomstkällorna skiljer sig något mellan kommuner (Kh landsting. Den störsteinkomstkällan är skatteinkomstema som svarar för två tredjedelar av kommimemas,fyra femtedelar av landstingens (Kh tre Värdedelar av de kyrkliga kommunernasinkomster. Underlaget för skatteinkomsterna utgörs till av den samladelönesumman (Kh transfereringar knutna till denna (t.ex. sjukpenning).Resterande del utgörs i huvudsak av pensioner. Den kommunala sektoms inkomsterär således nära knuma till hur löner CKh sysselsättning utvecklas. Steten sköteruppbörd (Kh taxering av alla skatteinkomster dvs. även de kommunala. Stetenbetelar enligt särskilda regler ut skattemedlen till kommuner, landsting (Khkyrkliga kommuner. Av diagram 8.3 framgår hur kommunalskattemedel ochskatteutjämningsbidrag används för att finansiera olika kommunala verksamheter. Uppgifterna bygger på nationalräkenskapema. Det innebäratt utgiftema och inkomsterna i affärsdrivande verksamhet inte ingår iomslutningen. Däremot ingär driftöverskott frän och subventioner till affärsdrivandeverksamhet. I nationalräkenskaperna avräknas även försäljning och avgiftert.ex. inom barnomsorg frän utgiftema. Som en följd av dette är såväl utgifternasom inkomter enligt nationalräkenskapema lägre än de kommuner och landsting isina räkenskaper. Diagram8.3 Den skattefinansierade delen av den kommunala sektoms driftkostnader år1991 för olika verksamheter. 1992/93:150 Bilaga1.2 Hälso- och sjukvård37% Källa:Kommunernas finanser 1991, SCB Transfereringarfrån stet och scKialförsäkring tiU den kommunala sektom uppgick till 79miljarder kronor och svarade därmed för av sektoms inkomster. Även dessafinansieras med skatter. Sammanteget uppgick därmed skattinkomstemas andel avden konimunala sektoms inkonister tiU . Ettnytt stetebidragssystem för kommunerna har införts . Tolv av detidigare specialdestinerade stetebidragen, bl.a. bidragen tiU skola ochbamomsorg avskaffedes och ersattes av ett nytt utjämningsbidrag till kommuner.Även skatteutjämningsavgiftema CKh avräkningsskatten avskaffedes för attrundgängen mellan steten och kommuner skulle upphöra. Det nya systemet hargivite en utformning som innebär att festetäller en bidragsram medutgångspunkt i vad som bedöms vara förenligt med det samhällsekonomiskautrymmet för den kommunala sektom. Förlandstingen avvecklades sex specialdestinerade bidrag. Avräkningsskattenavvecklades och skatteutjänmingsavgiften reducerades. Effektema av dessaförändringar kvittedes mot ramen för vissa ersättningar till sj ukvårdshuvudmännen. Dessutominfördes den s.k. finansieringsprincipen. Principen innebär att om steten villge kommuner och landsting nya uppgifter, aweckla uppgifter eller ändraambitionsnivåer eller regler för befintliga åteganden bör stetemakteraa anvisahur de skall finansieras. Finansieringsprincipen innebär CKkså att stetebidragen bör ininska om kommunsektora i ' Uppgifterna inkluderar affärsdrivande verksamhet.Däremot ingår inte verksamhet som bedrivs av kommunägda bolag. framtidenfråntes skyldigheter eller om de till följd av regeländringar får Prop.1992/93:150 möjlighet att bedriva en effektivare verksamhet. 8.2.3Inkomster åren 1993/94 -1997/98 Iberäkningarna av den kommunala sektoms skatteinkomster har det antegite att dengenomsnittliga kommunala utdebiteringen ligger oförändrad på perskattekrona under hela kalkylpericxlen. Skatteinkomsterna har reducerate medanledning av de förväntade ekonomiska regleringama mellan steten ochkommunsektora till följd av finansieringsprincipen. Deförväntade effektema av förändringama avseende kommunala bostadstillägg tillfolkpension (KBT), bostedsbidrag och handikappomsorgen har beaktete.Förändringama har dock inte antegite påverka kommunernas finansiella sparande.1 beräkningama har det stetliga utjänmingsbidraget till kommunerna antagiteligga på nominellt oförändrad nivå /94 - 1997/98 eftererforderiiga regleringar med hänsyn till finansieringsprincipen. Detsammagäller skatteutjämningsbidraget till landstingen. Ilöpande priser ökar skattinkomster (Kh stetebidrag till kommunsektom med igenomsnitt . Summanav skatteinkomster och stetsbidrag till kommunsektom i förhållande till BNPsjunker från //98. innebär att den ökningsom noterades under 90-telete förste år nu bryts. Nedgången förklaras dels avden effekt som det nya systemet för utbetalningar av skatteinkomster får vid ennedväxling av löne- (Kh prisökningstakten (Kh dels av de förväntede ekonoiniskaregleringama mellan steten (Kh kommunsektora. bedöms stetebidragenutvecklas restriktivt vilket svarar för en del avminskningen. Transfereringamafrån stet CKh scKialförsäkring har minskat i betydelse under 1980-telet. Med debedömningar som görs i den långsiktiga konsekvenskalkylen kommer denna utvecklingatt fortsatte. utgjorde de av inkomsterna, jämförtmed . /98 beräknas transfereringama utgöra av denkommunala sektoms totela inkomster. Övrigainkomster som framförallt utgöis av kapitelförslitning, driftsöverskott frånaffärsdrivande verk och kommunsektoms intema transfereringar m.m. beräknas ökamed i genomsnitt under pericxlen. Många av dessa poster återfinnsäven på utgiftssidan t.. de sektorsintema transfereringaraa (Kh kapitelförslitningenvilket gör att de till stor del kan betraktas som interna poster som intepåverkar det finansiella sparandet. 8.3 Utgifter Prop. TabeU8.2 Den kommunala sektoms utgifter Denkommunala sektoms totala utgifter motsvarar av BNP (1992). Denövervägande delen av utgiftema avser konsumtion, framförallt inomutbildning, vård (Kh omsoig. Av diagram 8.4 framgår hur utgiftema fördelar sigpå olika typer av verksamheter. Diagram8.4 Den kommunala sektoms utgifter fördeted på olika verksamheteom-rådenårl991* Social verksamhet 1 ~~~--\ Hälso- och sjukvård26% Utbildning BBnp P Energi, vatten mBBBrÅk W och avfall6% Fritid och kultur X BH / Övrigt