prop · GG03122 · 1992-10-22 00:00:00 — LMV har i detta avseende påpekat att en industribyggnad av denna omfattning produktionslokaler även kan innehålla utrymmen för kontor och lager. I sådana fall kan den inte tjäna som normbyggnad. LMV föreslår därför ett annat uttryckssätt. Jag anser emellertid att lydelsen är acceptabel och det torde räcka med att jag här betonar att normbyggnaden inte skall innehålla annat än produktionslokaler. I 8 § kvarstår ortstyp som värdefaktor men avser enligt mitt förslag numera värderingsenhetens läge i förhållande till tätort. LMV anser att uttryckssättet i stället borde spegla den omständigheten att ortstypen närmast är hänförlig till värderingsenhetens belägenhet i landet. Emedan det inte råder någon avsikt att förändra bestämmelsens sakliga innebörd bör den enligt min mening inte ändras i detta avseende. 5 och 6 §§ Paragraferna skall upphöra att gälla, vilket berörs närmare i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.5.2. 1, 4 - 5, 8 - 9 §§ Ändringarna är föranledda av värderingsmodellen inför AFT-94 och är närmare kommenterade i den allmänna motiveringen. 6 och 7 §§ I paragraferna görs konsekvensändringar med anledning av den ändrade värderingsmodellen. För värdering av industribyggnad på elproduktionsenhet gäller särskilda regler som återfinns i 15 kap. FTL. I begreppet elproduktionsenhet innefattas bl.a. vattenkraftverk, outbyggt som enligt verkställbart tillstånd får byggas ut samt värmekraftverk. Vad gäller vattenkraftverken bestäms värdet av ett nybyggt sådant som produkten av kraftverkets taxeringseffekt i kilowatt och ett riktvärde. Enligt 15 kap. 4 § FTL bestäms riktvärdet genom en kapitalisering av de årsnetton som kan beräknas med ledning av gällande tariffer. I lagtexten görs en direkt hänvisning till "statens vattenfallsverks högspänningstariffer för mellansvenska området". har emellertid en omstrukturering av elmarknaden inletts. Vid den bolagisering av som genomfördes /92 avskildes verksamheten i storkraftnätet från och ingår numera i affärsverket . Prissättningen för tillgång till storkraftnätet kommer således att behandlas av ett annat affärsverk . Priset påverkas dessutom av en ny marknadssituation. Av det anförda följer att en omdefiniering är nödvändig i 15 kap. 4 § FTL. Jag föreslår därför att det s.k. årsnettot i fortsättningen bestäms bl.a. "med ledning av den prissättning som tillämpas för det mellansvenska området" och att detta anges i paragrafen. I bestämmelsen görs en beloppsmässig ändring och införs ytterligare undantag från deklarationsskyldigheten vilka kommenteras närmare i den allmänna motiveringen. I 20 kap. 12 § FTL anges vad fastighetstaxeringsnämnds beslut skall innehålla. Detta preciseras närmare i sju punkter, varav själva taxeringsbeslutet skall redovisas enligt punkterna 1 - 3, medan grunderna för beslutet redovisas enligt punkterna 4 - 7. I en av punkterna, punkt 6, skall enligt nuvarande lydelse redovisas bl.a. storleken av värderingshyra enligt 11 kap. 4 §, bruttokapitaliseringsfaktor enligt 11 kap. 6 § samt brytningsfaktor och värdet per m3 brytvärd fyndighet enligt 12 kap. 8 §. Eftersom, vid behandlingen av bestämmelserna i 11 kap. FTL om riktvärdet för industribyggnad resp. i 12 kap. om riktvärdet för täktmark, föreslagits att nämnda begrepp skall utmönstras, bör de i konsekvens härmed slopas även i 20 kap. 12 § FTL. Enligt nämnda punkt 6 redovisas också återanskaffningskostnad enligt 11 kap. 7 §. Jag har tidigare föreslagit att återanskaffningskostnaden i fortsättningen skall utgöra en särskild värdefaktor vid bestämmande av riktvärde för industribyggnad värderad enligt produktionskostnadsmetoden. Storleken av värdefaktorer redovisas särskilt enligt 20 kap. 12 § punkt 4 FTL. Begreppet återanskaffningskostnad skall därför tas bort i punkt 6 såvitt angår hänvisningen till 11 kap. 7 §. Av beslutet skall vidare enligt punkt 7 framgå sådant säreget förhållande som föranlett justering av riktvärde. Med säreget förhållande avses att en värdefaktor (egenskap av något slag) föreligger som inte särskilt har beaktats vid riktvärdets bestämmande och som påtagligt inverkar på marknadsvärdet (jfr 7 kap. 5 § FTL). När så är fallet skall en justering göras. I enstaka fall kan det inträffa att en domstol inte använder sig av det för värdeområdet rekommenderade riktvärdet. Ett frångående av riktvärde i sådant fall är inte att betrakta som en justering för säregna förhållanden. Det har dock i bland felaktigt kommit att redovisas på detta sätt. Datamässigt har det vidare visat sig svårt att hantera redovisningen då en domstol går ifrån ett rekommenderat riktvärde. Av dessa skäl föreslås en ändring av punkt 7 med den innebörden att redovisningen uttryckligen skall avse dels vidtagen justering för säreget förhållande enligt 7 kap. 5 § FTL, dels även annat förhållande som föranlett ändring av riktvärde. I bestämmelsen görs endast en beloppsmässig ändring som är närmare kommenterad i den allmänna motiveringen. I bestämmelsen görs endast en beloppsmässig ändring som är närmare kommenterad i den allmänna motiveringen. Ändringen är enbart av redaktionell karaktär. Såvitt avser reglerna inför AFT-94 av hyreshus- och industrienheter skall ett ikraftträdande ske med tillämpning vid allmänna fastighetstaxering. Vissa av de förenklingsbestämmelser som föreslagits bör inte tillämpas vid fastighetstaxering. Det kan nämligen inte anses lämpligt att under den löpande taxeringsperioden tillämpa nya beloppsgränser m.m. för de fastighetskategorier som inte är föremål 1994. För småhusenheter och lantbruksenheter skall således de nu nämnda bestämmelserna inte tillämpas förrän vid nästa AFT av dessa, dvs. 7.2 Lag om ändring i lagen (1992:828) om ändring i fastighetstaxeringslagen I 2 kap. 2 § FTL nämns bl.a. de olika slags kommunikationsbyggnader som skall anses utgöra icke skattepliktiga specialbyggnader. Bland den krets byggnader som skall räknas som kommunikationsbyggnad anses sådan som används i postverkets, , statens järnvägars, luftfartsverkets, Svensk Rundradio Aktiebolags, Aktiebolags och Aktiebolags verksamhet. I fråga om järnvägstrafiken har företagits vissa organisatoriska förändringar. Det tidigare delades upp i dels ett affärsverk med ansvar för tågtrafiken, dels en myndighet benämnd med ansvar för infrastrukturen. Eftersom indelningen i de skilda slagen av specialbyggnader i alla fall utom ett - allmän byggnad - tar sikte enbart på användningssättet, bör sådana byggnader som används i verksamhet nu också uttryckligen fogas till den krets kommunikationsbyggnader som utgör specialbyggnader. 7.3 Lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt I paragrafen görs en konsekvensändring i anledning av att det enligt de bestämmelser som gäller vid allmänna fastighetstaxering av lantbruksenheter inte längre skall finnas hyreshus och tomtmark för hyreshus i sådana taxeringsenheter (jfr prop. 1990/91:47 s. 45). Ändringen i första stycket b) innebär att det såvitt avser hyreshusenhet endast skall tas ut fastighetsskatt på den del som avser bostäder och tillhörande tomtmark. Detta uttrycks genom en anknytning till den nya indelning i värderingsenheter som görs vid fastighetstaxeringen fr.o.m. AFT-94. Enligt huvudregeln kommer således med den föreslagna formuleringen värderingsenheter för bostäder och bostäder under uppförande samt övriga värderingsenheter i hyreshusenhet som avser den tomtmark som är hänförlig till nämnda värderingsenheter bostäder samt även obebyggd tomtmark att beskattas med skattesatsen . Detta gäller alltså även sådan värderingsenhet tomtmark där byggrätt finns för lokaler. I andra stycket återfinns de s.k. permanenta bestämmelserna om nedsättning i skatteuttaget som gäller nyproduktionen. Med hänsyn till vad som anförts i den allmänna motiveringen utmönstras ordet huvudsakligen. I övrigt vidtas redaktionella ändringar som slår fast att den nedsättning av skatteuttaget som avser byggnader som innehåller bostäder görs på bostadsdelen enligt de närmare föreskrifter som finns i femte stycket. I femte stycket har ett tillägg gjorts till den proportioneringsregel som finns där . I andra meningen behandlas småhusenheterna. I en småhusenhet kan ingå flera bostadsbyggnader. Enligt huvudregeln utgör varje småhus en värderingsenhet. Vanligtvis indelas även tomtmarken i en värderingsenhet för varje småhus. För dessa skall nedsättningen avse den del av taxeringsvärdet som belöper på värderingsenhet för småhuset och den tomtmark som hör till detta. Bestämmelsen har emellertid utformats för att också beakta det fall då tomtmarken inte har indelats i flera värderingsenheter genom att inte här anknyta till begreppet värderingsenhet. När det finns olika ägare till småhus och mark åtskiljs dessa i olika taxeringsenheter, utom i vissa fall som exempelvis beträffande tomträtt. För att klargöra att markägaren då inte skall få någon nedsättning av fastighetsskatten anges uttryckligen som villkor för nedsättningen att tomtmarken måste ingå i samma taxeringsenhet som småhuset. Det anges också att reglerna om nedsättning i tillämpliga delar gäller småhus med tomt på lantbruksenhet. I tredje meningen behandlas nedsättningen för hyreshusenheter. För dessa anknyts både för byggnad och tomtmark till de värderingsenheter som modellen vid AFT-94 kommer att tillhandahålla. För att nedsättning av skatten också skall avse tomtmarksvärdet fordras på samma sätt som för småhusenheterna att tomtmarken måste ingå i samma taxeringsenhet som byggnaden. Punkterna 4 och 5 av övergångsbestämmelserna till lagen (1990:652) om ändring i lagen (1984:1052) om statlig Genom lagen (1990:652) om ändring i fastighetsskattelagen infördes i samband med skattereformen vissa övergångsvisa regler om nedsättning av fastighetsskatten även för det bostadsbestånd som då fanns. För småhusenheterna återfanns dessa regler bl.a. i punkt 4 och för hyreshusenheterna i punkt 5. Det synes ändamålsenligt att den precisering av nedsättningsreglerna som gjorts för nyproduktionen i 3 § femte stycket också bör gälla det bostadsbestånd som nämns i förevarande punkter. Därför har i resp. punkt en hänvisning gjorts till 3 § femte stycket. Som framgått av det anförda görs den nya indelning i värderingsenheter såvitt avser hyreshusenheter först fr.o.m. AFT-94, dvs. med verkan från ingången av . Dessa regler läggs således till grund för beskattning vid taxering. I vissa fall kan de nya taxeringsvärdena beaktas vid preliminärskatteuttaget enligt 3 § 2 mom. uppbördslagen (1953:272). De nya bestämmelserna föreslås därför träda i kraft med tillämpning första gången vid taxering. Som vidare framgått av vad jag anfört i det föregående om vissa ändringar såvitt avser fastighetstaxeringen av hyreshusenheter skall hyreshus, dvs. själva byggnaden, i fortsättningen värderas separat såsom särskild värderingsenhet åtskild från värderingen av marken. En uttrycklig regel föreslås också som innebär att ett hyreshus skall indelas i skilda värderingsenheter om det är inrättat för både bostäder och lokaler. Avsikten är vidare att indelningen i värderingsenheter av tomtmarken för hyreshus skall följa den indelning som gjorts för byggnaderna och byggnadsdelarna på tomtmarken. Vidare skall riktvärdet för hyreshus ange värdet per värderingsenhet och inte som ange det samlade värdet av byggnader med tillhörande tomtmark. De nu nämnda lagförslagen är avsedda att komma i tillämpning vid allmänna fastighetstaxering. En justering beträffande uttaget av fastighetsskatt för hyreshus som skall gälla redan från måste således vad avser beakta hur hyreshusen och tomtmarken för sådana hus är indelade enligt nuvarande bestämmelser vid fastig- hetstaxeringen. Även om jag redan berört nuvarande regler om indelning i värderingsenheter i det föregående anser jag det befogat att här åter lämna en kort redogörelse för vissa av dessa. Enligt de nuvarande bestämmelserna om riktvärde för hyreshus i 9 kap. 1 § FTL görs ingen separat värdering av byggnaden; hyreshuset utgör således inte en värderingsenhet. Riktvärdet anger därför hyreshusenhetens samlade värde av byggnad och mark. Genom att en separat värdering av tomtmarken görs blir det ändå möjligt att beräkna värdet på hyreshuset. Av den gällande lydelsen av nämnda paragraf framgår att det finns två slags värderingsenheter för hyreshusenheter - om man bortser från fallet med exploateringsmark. Värderingsenheterna är dels hyreshuset med tomtmark, dels den eller de värderingsenheter som avser tomtmarken. Som framgår ingår värdet av tomtmarken också i det förstnämnda slaget av värderingsenhet. Om det underlättar värderingen får en byggnad som är inrättad för väsentligt olika ändamål indelas i två eller flera värderingsenheter enligt 6 kap. 5 § FTL. Vanligtvis indelas därför bostäder och lokaler i ett hyreshus i skilda värderingsenheter. Som LMV påpekat har dock sådan indelning inte skett beträffande hyreshus med värdeår och med en totalhyra som inte överstigit . En indelning av byggnader i skilda värderingsenheter sker likaså om dessa har olika ålder. Att observera är dock att de olika värderingsenheterna avseende byggnader i dessa fall alltid även inkluderar en andel tomtmark. Vad avser tomtmarken gäller generellt enligt 6 kap. 7 § FTL att varje tomt skall utgöra en värderingsenhet. Endast om tomtens användningssätt gör det nödvändigt skall den indelas i två eller flera värderingsenheter. Det är således inte självklart att tomten har indelats i olika värderingsenheter i det fall då byggnaden indelats i bostads- resp. lokaldelar. Avgörande för indelningen av tomtmarken är i stället om olika riktvärden har anvisats för olika våningsplan eller för den byggrätt som avser bostäder eller lokaler. Som framgår av det nu anförda kan för en beräkning av nedsättning av eller undantag från fastighetsskatt inte göras på det maskinella sätt som förutsätts kunna ske enligt de regler som föreslås gälla fr.o.m. . Vissa rutiner måste t.ex. tillämpas för hyreshus med värdeår som har en totalhyra som inte överstiger . Därför ges i punkt 2 i denna övergångsbestämmelse såvitt avser hyreshusenhet en föreskrift med följande innebörd. Vid taxering skall det skatteuttag som stadgas i 3 § första stycket b) i dess äldre lydelse göras på den del av taxeringsvärdet som inte belöper på lokaler med tillhörande tomtmark. Någon uttalad anknytning görs inte detta år till värderingsenhet eftersom, som framgått, någon sådan indelning inte alltid har skett. Vidare skall vid denna taxering nedsättning av skatteuttaget enligt vad som anges i andra stycket i paragrafen och punkt 5 övergångsbestämmelserna i deras äldre lydelse göras på den del av taxeringsvärdet som belöper på hyreshus som avser bostäder. Eftersom värderingsenheten för byggnaden under detta år fortfarande inkluderar tomtmark har särskilt uttalats att i beräkningsunderlaget ingår den tomtmark som hör till bostäderna. Härmed avses bara den del som tas i anspråk för bostäderna och således inte t.ex. obebyggd tomtmark med byggrätt för lokaler. Även här uppställs kravet att tomtmarken måste ingå i samma taxeringsenhet som hyreshuset. På liknande sätt som föreskrevs i övergångsbestämmelserna till lagen (1992:842) om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, vilken nu föreslås bli upphävd, föreskrivs en proportioneringsregel för de hyreshusenheter med lokaler som ingår i förvärvskälla som har brutet räkenskapsår. På samma sätt som i punkt 2 i dessa övergångsbestämmelser görs inte heller här någon uttrycklig anknytning till värderingsenhet. Det bör uppmärksammas att skatteuttag enligt denna övergångsregel enbart tar sikte på de äldre bestämmelser som gällt enligt fastighetsskattelagen. Enligt denna gäller en skattesats om för hyreshusenheter, dvs. Skulle således ett nytt beskattningsår ha påbörjats som löper till , får uttaget av fastighetsskatt, för den del av beskattningsåret som belöper , taxeras . I detta sammanhang beaktas således inte den tillfälliga höjningen av fastighetsskatten till som enligt en särskild lag (SFS 1990:1460) gäller vid 1992 och taxeringar för sådana hyreshusenheter som huvudsakligen består av lokaler. 7.4 Lag om upphävande av lagen (1992:842) om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt Genom förslagen till ny lydelse av 1 och 3 §§ i fastighetsskattelagen med övergångsbestämmelser undantas lokaler från fastighetsskatt på ett annat sätt än genom kopplingen till hyreshusenhet som huvudsakligen består av lokaler såsom görs i lagen (1992:842) om ändring i fastighetsskattelagen. Den lagen, som ännu inte trätt i kraft, behövs således inte och bör upphävas. 7.5 Lag om upphävande av lagen (1973:278) om avdrag vid inkomsttaxeringen för bidrag till Stiftelsen , m.m. Genom lagen upphävs vid utgången av den skattefrihet som gällt för stiftelsen enligt 2 § i den upphävda lagen. Upphävandet av denna lag innebär vidare att sådana medel som avses i 3 § i den upphävda lagen är skattepliktiga för mottagaren utom i fall då mottagaren är en sådan bostadsförening eller sådant bostadsaktiebolag som avses i 2 § 7 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Således är inte de bostadsrättsföreningar som är schablonbeskattade skattskyldiga för sådana medel som avses i den upphävda lagen. Jag hemställer att regeringen föreslår att anta förslagen till 1. lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152), 2. lag om ändring i lagen (1992:828) om ändring i fastighets- taxeringslagen (1979:1152), 3. lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, 4. lag om upphävande av lagen (1992:842) om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, 5. lag om upphävande av lagen (1973:278) om avdrag vid inkomsttaxeringen för bidrag till Stiftelsen , m. m. Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå att anta de förslag som föredraganden lagt fram. Nuvarande lydelseFöreslagen lydelse Förteckning över remissinstanser som avgett yttranden över betänkandet (SOU 1992:47) Avreglerad bostadsmarknad Del II, kapitlen 2 och 3. Remissinstanser som yttrat sig över frågor i kapitlen 2 och 3. , (), Allmänna pensionsfonden första fondstyrelsen, , , för byggnadsforskning, , , , , Kammarätten i , Kammarrätten i , i , kommun, , , Byggentreprenörerna, Föreningen , Föreningen , , , i , , , Samfundet för fastighetsekonomi, , , , , , , Allmännyttiga Bostadsföretag , Sveriges Bostadsrättsföreningars , , , , , Styrelsen för Konunga-riket stadshypotekskassa, AB Platta , , , Föreningen , Svenska föreningen för byggnadsvård och . Propositionens huvudsakliga innehåll............................................ 1 Lagförslag 1 Lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152).......................................2 2 Lag om ändring i lagen (1992:828) om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152).............21 3 Lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt................................. 27 4 lag om upphävande av lagen (1992:842) om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt...31 5 Lag om upphävande av lagen (1973:278) om avdrag vid inkomsttaxeringen för bidrag till Stiftelsen ......... 32 Utdrag ur remissprotokollet ......33 1 Allmänna synpunkter om fastighetstaxering och fastighetsbeskattning........................... 33 2 Frågor års allmänna fastighetstaxering..35 2.1 Inledning........................................35 2.2 Värderingsmodellen vid AFT-94....................36 2.3 Riktvärde och värderingsenheter avkastningsmeto- den............................................. 41 2.3.1 Hyreshus och industribyggnad värderad enligt avkastningsmetoden.............................41 2.3.2 Tomtmark för hyreshus..........................43 2.3.3 Tomtmark för industribyggnad värderad enligt avkastningsmetoden ............................44 2.3.4 Tomtmark för hyreshus och industribyggnad värderad enligt avkastningsmetoden.............44 2.4 Normenhet - avkastningsmetoden...................45 2.4.1 Hyreshus och industribyggnad värderad enligt avkastningsmetoden.............................45 2.4.2 Tomtmark för hyreshus och industribyggnad värderad enligt avkastningsmetoden.............46 2.5 Värdefaktorer - avkastningsmetoden...............46 2.5.1 Hyreshus.......................................46 2.5.2 Industribyggnad värderad enligt avkastnings- metoden........................................48 2.5.3 Tomtmark för hyreshus..........................49 2.5.4 Tomtmark för industribyggnad värderad enligt avkastningsmetoden.............................50 2.6 Riktvärde och värderingsenheter - produktions- kostnadsmetoden..................................51 2.6.1 Industribyggnad värderad enligt produktions- kostnadsmetoden................................51 2.6.2 Tomtmark för industribyggnad värderad enligt produktionskostnadsmetoden.................... 52 2.7 Normenhet för industribyggnad värderad enligt produktionskostnadsmetoden.......................53 2.8 Värdefaktorer- produktionskostnadsmetode.........53 2.8.1 Industribyggnad värderad enligt produktions- kostnadsmetoden................................53 2.8.2 Tomtmark för industribyggnad värderad enligt produktionskostnadsmetoden.....................54 2.9 Övrig byggnad....................................54 2.10 Täktmark........................................55 2.11 Övrigt..........................................56 2.11.1 Vissa beloppsgränser......................... 56 2.11.2 Saneringsbyggnader........................... 57 2.11.3 Riktvärdeangivelse........................... 57 2.11.4 Deklarationsskyldigheten m.m.................58 2.12 Ytterligare utredning, m.m.................... 59 3 Fastighetsskatt för bostäder och lokaler i hyres- hus.............................................. 61 3.1 Inledning...................................... 61 3.2 Gränsdragningen mellan lokaler och bostäder.. 62 4 Bostadskooperationens garantifond................ 65 5 Budgeteffekter................................... 66 6 Upprättade lagförslag..............................67 7 Specialmotivering..................................68 7.1 Fastighetstaxeringslagen....................... 68 7.2 Lag om ändring i lagen (1992:828) om ändring i fastighetstaxeringslagen....................... 74 7.3 Lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt.................................74 7.4 Lag om upphävande av lagen (1992:842) om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt..78 7.5 Lag om upphävande av lagen (1973:278) om avdrag vid inkomsttaxeringen för bidrag till Stiftelsen ............... 78 8 Hemställan......................................... 78 9 Beslut.......................................... 79