prop · GG0369 · 1992-12-31 00:00:00 — Inte minst gäller detfe banker, som sfår underfinansinspekfionens tillsyn och på vilka stränga krav på soliditet gällerenligt lag. Dessa besfemmelser gäller i alla väsentliga delar lika för bankeraaoavsett associationsform. För föreningsbankeraas del gäller dessutom att detför närvarande inte finns några andra föreningsbanker än SverigesFöreningsbank med cfertill anslutna lokala föreningsbanker Det bör CKksåframhållas att föreningsbank som firma är äldre än föreningsbank som benämningpä en associationsform. Det var nämligen firman som gav namn åt den nyalagstiftningen rörande föreningsbanker som trädde i kraft . Någotfirmarätteligt hinder mot att det övertegande bankaktiebolaget ges rätt attanto firma i vilken ordet föreningsbank ingår torde cferför inte föreligga. År1973 gavs jordbrukskassoraa och centralkassoraa för jordbrukskredit rätt att isina firmor använcfe ordet bank. Som gemensamt namn för de olika enheteraa inomföreningsbanksgrappen valdes namnet föreningsbank. Det är ytterst väsentligtför föreningsbanksgrappen att även i fortsättningen få bedriva bankverksamhetenunder detto namn. Därmed markeras ufåt att även om byte av associationsformnödgate ske så innebär detto inte större förändringar än nödvändigt.Föreningsbankens grundläggande värderingar ligger fast. Den kommer att ha kvarsin lokala profil och koncentrera sig på traditionella kundgrapper d.v.s.hushåll, små CKh medelstora företeg samt lantbruk. Bankens sätt att bemöto ochge ägare och kunder service kommer inte att förändras. Stor risk föreliggeratt ägare och kunder skulle uppfette en ändring av även namnetsom en markering av att en fullständigt ny bank föreligger med en helt nykarakfår cx;h inriktning samt med helt nya värderingar än vad föreningsbankentraditionellt sfår för Föreningsbankeraasmöjlighet att i bankaktiebolag driva verksamheten Prop. 1992/93:69 vicfereoch i sin firma använcfe ordet föreningsbank kräver lagändring. Denföreslagna ombildningsprocessen föratsätter att den encfe besfeende centralaföreningsbanken med cfertill hörande lokala föreningsbanker upphör och densamlade föreningsbanksgrappen drivs vicfere i ett bankaktiebolag under firmaFöreningsbanken . Så länge som inga nya föreningsbanker bildas, skiljer sigdenna firma från andra besfeende bankers firmor och kan inte heller ansesvilseledande för allmänheten. Denna torde även uppfetto namnet Föreningsbankenmera som ett in-arbetot firmananm och inindre som ett angivande avassociationsform. Med tillägget "Aktiebolag" bör alla risker för attden enskilde bankkunden skulle licfe skada av en eventuell förväxling varaeliminerade. Det skall också tilläggas att det i förevarande fell inteföreligger någon egentlig risk för skacfe. Omnya banker skulle växa fram inom ramen för föreningsbankslag-stiftningen bördock en möjlighet finnas att ompröva om bankakfiebolaget alltjämt skall fåbehålla firman . För att få till stånd denna omprövningskulle i enlighet med vad som gäller för sparbanks ombildning tillaktiebolag krävas ett tillstånd för bankaktiebolaget att i sin firma fåanväncfe ordet föreningsbank. Tillstånd bör kunna ges av fmansinspektionen somäven bör få möjlighet att ompröva och återkalla sitt medgivande. Förslagetföranleder en ändring i 6 kap. 2 § andra stycket bankrörelselagen i enlighetmed lagstiftningen i samband med ombildningen av sparbankeraa. Ombildningenger också upphov till vissa skattefrågor Som framgått ovan (avsnitt 3.4) kanombildningen i praktiken sägas ske i flera led. När den centralaföreningsbanken övertar de lokala föreningsbankeraas tiUgångar och skulderutan särskild ersättning sker det enligt granderaa för ftisionsregeln i 10 kap.1 § FBL. En fusion som genomförs med direkt fillämpning av besfåmmelsenföranleder enligt 2 § 4 mom lagen (1947:576) om sfetlig inkomstekatt (SIL) ingaomedelbara skattekonsekvenser för den övertogande eller de överlåtandeföreningaraa under föratsättning att övertagandet sker till skattemässigarestvärden. Besfåmmelseraa i 2 § 4 mom SIL bör vid angivna förhållanden kunnagöras direkt tillämpliga på det aktuella förferandet. Vidare bör den centralaföreningsbanken ha rätt att överte de lokala föreningsbankeraas avsättningartill skatteutjämningsreserv. Närden centrala i näsfe led överlåter sin rörelse fill ett bankaktiebolagsker det till ett pris motsvarande tillgångarnas skattemässiga restvärden. Enöverlåtelse av tillgångar som ingår i näringsverksamhet för ett pris somunderstiger marknadsvärdet skall enligt huvudregeln i punkt 1 av anvisningaraatill 22 § kommunalskattelagen (1928:370) föranlecfe beskattning som omtillgången hade avyttrate för marknadspris (utfegsbeskattning). Om särskilcfe skäl föreligger får uttegsbeskattnmgunderlåtes (prop. 1989/90:110 s 556f). Praxis innebär Prop. att man under vissaförateättningar godter att tillgångar vid företogsom- Bilaga 1 bildningar överförs frånett företog till ett annat till skattemässiga restvärden även ommarknadsvärdet är betydligt högre. motsvarande ombildning avsparbanksrörelsen gjordes den bedömningen att särskilda skäl mot uttegsbeskattning torde föreligga (prop. 1990/91:136s 25). Utfegsbeskattning bör inte heller aktualiseras i dette Deningående skatteutjämningsreserv som finns i den centrala vidtidpunkten för ombildningen skall återföras till beskattning hos den centralaföreningsbanken. Det återfönfe beloppet torde dock kunna mötas med ett likastort koncerabidrag till bankaktiebolaget. En föratsättning kan dcx:k vara attutekiftningen av tillgångar sker ett senare beskatttiingsårän ombildningen. 1 annat fell skulle kravet på att bankaktiebolaget varithelägt dotterbolag till under hela beskattningsåret för bådegivare och mottogare möjligen inte anses uppfyllt. Övriga villkor förkoncerabidragsrätt enligt 2 § 3 mom SIL synes föreligga. Någon särskildbesfåmmelse om rätt för bankaktiebolaget att överfe den centralaföreningsbankens skatteutjämningsreserver torde därför inte behövas. Uppskovsbeloppenligt lagen (1990:655) om återföring av obeskattede reserver som kan finnas iföreningsbankeraa bör få övertas av bankaktiebolaget. Isamband med utekiftningen av aktier eller kontanter fill medlemmaraaaktualiseras uttegsbeskattning av samt utdelningsbeskatt-ningav medlemmaraa. I 3 § 8 mom SIL sägs att såsom utdelning från svensk ekonomiskförening anses jämväl vad som vid föreningens upplösning utekiftats tillmedlem utöver inbetold insats, dock att vid upplösning genom fusion, som avsesi 2 § 4 mom försto stycket, såsom utdelning i intet fell skall anses störrebelopp än som motsvarar vad medlemmen erhållit kontant eller eljest i annat änandelar Huvudprincipenär alltså att utdelningsbeskattning skall ske. I samband med liknandeomstruktureringar inom aktiebolagssektora har det dock ansette nödvändigt attgenom särskild lagstiftning medge undanteg från såväl utfegsbeskattning somutdelningsbeskattningen i vissa fell (jfr prop. 1990/91:167 om skattefrihet vidutdelning av aktier i vissa fell). Motsvarande undanteg bör göras även i dettefell. Detbör understrykas att en skattefrihet för utdelning inte innebär en definitivskattebefrielse utan ett uppskov med beskattningen. Aktieägaren kommer attbeskattas enligt allmänna regler för framticfe utdelning på aktieraa och vinstvid en eventuell försäljning. Aktieraa skall anses ha förvärvate för ett beloppmotsvarande anskafftiingsvärdet för andelaraa i den centrala . Detligger i sakens natur att regeln om skattefrihet endast skall gälla medlem sominte utträtt. För sådana medlemmar som endast får kontanter gällerbesfåmmelseraa i 3 § 8 mom SIL fiillt ut. Skattefrihetenför utdelning bör också gälla aktier som hos mottegaren utgöromsättningstiUgångar En särskild lagervärderingsregel anger att aktieraa skall ansesförvärvade för den anskaffningsvärde som gällde för Prop. 1992/93:69 andelaraa i den centrala . 5 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser har såsom framgått (avsnitt 2.4) beslutet att föreslåmedlemmaraa att ombildning till bankaktiebolag skall ske för att möjliggörabankens kapitelförsörjning. Banken avser att efter ombildning möjligtgenomföra en större nyemission. Med hänsyn till de påfrestningar som detsvenska banksystemet f.n. drabbas av, är det av stor vikt att bankeraa hartillräckliga kapitelresurser som skydd för insätteraas och andra borgenärersmedel. Det är därför angeläget att , även om man f.n. medmarginal uppfyller gällande kapifelfåckningskrav, snabbt kan tillföras detkapitol man bedömer erforderligt. Avsiktenär att ombildningen skall kunna ske i sådan tid att det nya bankaktiebolagetskall kunna bilcfes och överto den centrala verksamhet medretroaktiv verkan från . Bankaktiebolaget kommer cfe att perden kunna redovisa ett bokslut för hela 1992, vilket bedömsvara av betydelse för att kunna genomföra marknadsnotering och nyemission undervåren 1993. För att detfe skall bli möjligt krävs att regeringen kanbehandla en ansökan om oktroj och fåstsfellande av bolagsordning, en ansökan omverksfållighet av ombildningsbeslutet. Eftersom den föreslagna lagstiftningenär en föratsättning för dessa åtgärder är det av vikt att denna träder i krafti god tid före utgången av 1992. Detär vicfere för en framgångsrik nyemission angeläget att utekiftningen avakfieraa samordnas med nyemissionen. Med hänsyn till de föreslagna regleraa omrätt för medlemmaraa att efter beslut om ombildningen begärautträde, att finansinspektionen skall pröva sådan utträdesbegäran, attutekiftningen fill 854 000 medlemmar i sig kommer att fe , samt attsannolikt två sfåmmobeslut erfordras för själva ombildningen, krävs även avdessa skäl att den nya lagstiftningen träder i kraft före utgången av1992, eller senast . Ettannat skäl för att ombildningen bör kunna slutföras är att detföreligger viss risk att insatekapitel kan komma attifrägasättas såsom primärkapitel genom skärpto direktiv inom EG. skulle isin tur kunna lecfe till att särskilda förhandlingar om imdanfeg frånEESavfelet måste föras för att inte bankens kapitelfåck-ningssituation skallpåverkas. Medbeaktande av den betydelse för stobiliteten av det svenska bankväsendet somföreningsbankens avsedcfe åtgärder har, och med hänsyn till de fidsaspekter ochandra skäl som angivite ovan, är det angeläget att ikraftträdande sker såtidigt som möjligt . Det har således bedömte som möjligt attgenomföra de avsedcfe åtgärderaa om lagstiftningen träder i kraft under försfehälften av . Möjlighetema att kunnagenomföra ombildningen före utgången av Prop. 1992/93:69 1992 skulle väsentligtunderlättas om den centrala föreningsbankssfåm- Bilaga 1 man skulle kunna fettebeslut i frågan villkorat av erforderliga lagändringar redan innan lagenträder i kraft. Det är inte självklart att ett såcfent sfåmmobeslut skulle varagiltigt utan stöd av särskild lagreglering. Med hänsyn härtill föreslås attdet i särskilcfe övergångsbesfåmmelser anges att central föreningsbankssfåmmaskall kunna fette beslut om ombildning enligt FBL innan lagens ikraftträdande. 6 Förslag till författningsändringar Enombildning av hela föreningsbanksrörelsen till bankaktiebolag aktualiserarfrågan om behovet av föreningsbankslagen. Detto är en sådan grandläggandeprincipiell fråga som Föreningsbank inte har anledning att tosfållning fill i detto sammanhang. De skäl som föranlett attbyfe associationsform behöver emellertid inte nödvändigtvis innebära att denkooperativa företegsformen skulle vara olämplig för bankverksamhet med annaninriktning eller uppläggning. Ombildningenföranleder ändringar i banklagstiftningen och skattelagarna. Den nyalagsfiftnlngen bör träda i kraft den . Lag om ändring i föreningsbankslagen (1987:620) Härigenomföreskrivs i fråga om föreningsbankslagen (1987:620) deb att 7 kap. 8 och 12 §§skall ha följande lydelse, deb att det i lagen skall införas ett nytt kapitel,11 kap., av följande lydelse, deb att följande övei;gångsbesfåinmelserinförs. Styrelsenkallar till föreningsbankssfemma. Kallelsen får utfårdas tidigast fyra veckorföre sfåmman. Om inte stedgaraa föreskriver skall kallelsenutfårcfes senast före ordinarie och senast före extrasfåmma. Om sfåmman skjute upp till en cfeg som infeller senare än fyra veckorefter det att sfåmman har inlette, skall kallelse utfårdas till den fortsätfesfemman. Om det enligt denna lag eller sfedgaraa krävs för att ettföreningsbankssfemmobeslut skall bli giltigt att det fettas på två sfåmmor, fårkallelse tUl den senare sfemman inte utfårdas innan den försfe sfåmman harhållits. I en sådan kallelse skall anges vilket beslut den försfe sfåmman harfettet. Kallelse skall ske enligtstedgar- Kallelse skall ske enligt stodgar- Prop. 1992/93:69 na. Skriftlig kallelse skall dock na. Skriftlig kallelse skall dock Bilaga 1 alltid sändas till varje medlem vars alltid sändas till varje medlem vars postodress är känd för förenings- postodress är känd för förenings banken, om banken, om 1. ordinarie föreningsbanks- 1. ordinarie föreningsbanks sfemma skall hällas sfemma skall hållas än som föreskrivs i sfedgaraa, el- än som föreskrivs i stodgaraa, ell- ler er 2. föreningsbankssfåmma skall 2. föreningsbankssfåmma skall behandla fråga om behandla fråga om a) sådan ändring av stodgaraa a) sådan ändring avstodgaraa som avses i 15 § försto eller andra som avses i 15 § försfe ellerandra stycket, stycket, b) försättande b) föreningsbankensförsättande i likvidation, i likvicfetion, c) föreningsbankensuppgående i c) uppgående i en annan föreningsbank genom en annan föreningsbank genom fusion. d) ombildning enligt 11 kap. Ikallelsen skall tydligt anges de ärenden som skall förekomma på sfåmman. Omsfåmman skall behandla ett ärende om uppgående i en annanföreningsbank genom ftision, ett ärende om försättande ilikvicfetion eller ett ärende om ombildning enligt 11 kap, skall förslaget cx:hgrunden för detfe anges i kallelsen. Om ett ärende avser ändring av sfedgaraa,skall det huvudsakliga innehållet av förslaget till ändringen anges ikallelsen. Ett fullständigt förslag till stodgeändringen skall efter det attkallelse har utfårdats hållas tillgängligt för medlemmaraa hos föreningsbankenoch genast säncfes till medlemmar som begär det och uppger sin posfedress. Underininst före den sfåmma som avses i 5 § skall redovis-ningshandlingaraaoch revisionsberättelsen samt, i föreningsbank som är moderförening,koncernredovisningshandlingarna och koncerarevisions-berättelsen elleravskrifter av dessa hållas tillgängliga för medlemmaraa och innehavaraa avförlagsandelar hos och genast säncfes fill medlemmar ochinnehavare av förlagsandel som begär det och uppger sin postedress. Istedgaraa får besfåmmas att föreningsbankssfåmmans befogenheter skall helteller delvis utövas av särskilt valcfe fullmäktige. Enftillmäktig får inte väljas för längre mandatperiod än Till fiillmäktigfår utses endast medlem i eller någon som utan att vara medlemenligt 6 kap 3 § andra stycket ändå kan väljas till styrelseledamot. Ett fullmäktigsammanträdeanses som en föreningsbankssfåmma. 1992/93:69 fråga om fullmäktiggäller besfåmmelseraa i 1-11 §§ om föreningsbanks- Bilaga 1 medlem. Dcx:kfår en ftillmäktig inte roste genom ombud. Angåendebeslut av fullmäktige Angående beslut av fullmäktige i ärenden som avses i 15§, 10 3 § i ärenden som avses i 15 §, 10 kap skall medlemmaraa underrättas påkap 3 § eller ill kap 1 § skall det sätt som stedgaraa föreskriver medlemmaraa underrättas på det sättsom stedgaraa före skriver Ävenom ftillmäktige har uteette, har föreningsbanksmedlemmaraa sådan rätt som avsesi 7 kap 8 § ärde stycket cxh 10 § ärde stycket andra meningen. Centralföreningsbanks sfåmma kan beslufe att den centrala medanslutna lokala föreningsbanker skall upplösas utan likvidation för ombildningtill bankakfiebolag. Ensådan ombildning skall gå till på följande sätt. De lokala föreningsbankeraastillgångar och skulder överförs utan särskilt vederlag till den centralaföreningsbanken. Medlemmaraa i de lokala föreningsbankeraa blir medlemmar i dencentrala varvid de lokala föreningsbankeraa är upplösfe. Dencentrala överlåter hela rörelsen till ett bankakfiebolag motersättning i form av aktier Tillgångaraa i den centrala skallutekiftas på medlemmaraa enligt de fördelningsgrunder som gäller vid upplösningav banken. När skifte verksfellte är den centrala upplöst. Omakfier av olika slag förekommer får dessa fördelas på olika slag av insateer Rättatt delto i skiftet har samtliga medlemmar med undantog för dem som 1. avgått tidigare än föreombildningsbeslutet enligt 1 §, 2. begärt utträde inom en månad frånombildningsbeslutet enligt 1 § eller om beslutet fattote av fullmäktige, enmånad från underrättelse om beslutet, och beviljate utträde enligt 3 §. Medlemäger ej rätt delto i skiftet med överskjutande insatebelopp om 1. återbetolning av insateen påbörjate sex månaderföre ombildningsbeslutet eller 2. begäran om återbetelning av insateen medgiviteenligt 3 §. Densom inte delter i skiftet enligt förste och andra stycket äger rätt att från ombildningsbeslutet enligt 1 § kontant få ut sin inbefelcfemedlemsinsate. 3 § Prop. Bilaga1 Den som mte vill delfe i ombildningen som medlem eller med sitt överskjutandeinsatsbelopp skall inom en månad från ombildningsbeslutet eller, om beslutetfettedes av fullmäktige, från underrättelsen om beslutet 1. sägaupp sig fill utträde som medlem eller 2. utankrav på utträde säga upp sitt överskjutande msatsbelopp till omedelbar befelning. Tillståndtill uppsägning för utträde eller uppsägning av överskjutandeinsatebelopp får lämnas endast om besfemmelseraa om kapifelfåckning enligt 2kap. 9-11 §§ bankrörelselagen (1987:617) och bankens sfållning i övrigt såmedger Beslut om tillstånd lämnas av den centrala styrelse isamråd med bankaktiebolagete styrelse och får endast verksfållas efter godkännandeav fmansinspektionen. Följandehandlingar skall dels hållas tillgängliga för de röstberättigade, medlemmaraaoch innehavare av förlagsandelar under minst före denföreningsbankssfåmma, vid vilken fråga om ombildning till bankaktiebolag skallbehandlas, dels läggas fram på sfåmman: 1. de i 10 kap 1 § tredje och Qärde styckena angivnahandlingaraa med undantog för fiisionsavfel och 2. bankaktiebolagete bolagsordning eller, ombankaktiebolaget ej är bildat, förslag därtill. Handlingaraaskall genast sändas till den som är röstberätfigad, medlem eller innehavare avförlagsandel, om han begär det och uppger sin postadress. Ettbeslut om ombildning som avses i 1 § är giltigt encfest om det på sfåmman harbiträtte av samtliga röstberättigade eller har fettete vid två på varandraföljande sfåmmor och på den senare sfåmman biträtts av minst två tredjedelar avde röstande. Isfedgaraa för den centrala får föreskrivas vilUcor som gårlängre. Dencentrala skall från sfåmmans beslut enligt 1§ försfe stycket hos finansinspektionen anmäla beslutet om ombildning förregistrering. Frågan om ombildning har fellit om anmälan inte har gjorte inomföreskriven tid eller om fmansinspektionen genom beslut som vunnit laga krafthar avskrivit en sådan anmälan eller vägrat registrering av beslutet. Beslutetfår inte registreras om ombildningen har förbjudits enligt konkurrenslagen(1982:729). Hinder mot registrering föreligger också om näringsfriheteombudsmanneninte har beslutet att lämna ombildningen Prop. 1992/93:69 utan åtgärd enligt 20 § förste stycket konkurrenslagen. efter det att beslutet om ombildning har registrerate skall dencentrala ansöka om regeringens tillstånd att verksfållaombildningen. Regeringen prövar om ombildningen kan anses förenlig medmedlemmaraas, insätteraas och övriga fordringsägares intressen samt omombildningen framsfer som ändamålsenlig från allmän synpunkt. Inomtvä månader frän cfegen för regeringens beslut om tillstånd till ombildningenskall styrelseraa i centrala och bankaktiebolaget tillfmansinspektionen för registrering anmäla att ombildningen verksfellte. Näranmälan har registrerate är de lokala föreningsbankeraa upplöste. Harinte ansökan om tillstånd till ombildning gjorts inom den i 7 § föreskrivnatiden eller har regeringen avslagit ansökan skall finansinspektionen förklaraatt frågan om ombildning har fellit. Detsamma gäller om anmälan enligt 8 § intehar gjorte eller finansinspektionen genom beslut som vunnit laga kraft haravskrivit en sådan anmälan eller vägrat registrering. Närregistrering enligt 8 § skett skall styrelsen i den centrala föreningsbankenskifta bankens tillgångar Styrelsenoch verksfållande direktören skall genast när skifte skett avge redovisning försin förvaltning av bankens angelägenheter för tid och på sätt som anges i 9kap. Redovisningen, som skall framläggas på föreningsbankssfåmma så snartdet kan ske, skall innehålla redogörelse för skiftet. Beträffandeklander av skiftet äger 9 kap. 14 § motsvarande fillämpning. Omen medlem eller innehavare av förlagsandel inte efter det attslutredogörelse enligt andra stycket lades fram på föreningsbanks-sfåmman haranmält sig för att lyfta vad han erhållit vid skiftet har han förlorat sin rättfill dette. Medlen tillfeller cfervid det överfegande bankaktiebolaget. Närslutredovisning lagte fram enligt 9 § är den centrala upplöst.Anmälan cferom skall genast göras för registrering. Entiondel av samtliga röstberättigade kan dock begära hos styrelsen att enföreningsbankssfåmma kallas in för att behandla en fråga om felan skall väckasenligt 5 kap. 7 § bankrörelselagen. 1992/93:69 Bilaga 1 Dennalag träder i kraft den xx Beslutav central föreningsbankssfåmma om ombildning till bankaktiebolag enligtbesfåmmelseraa i denna lag är giltigt om beslutet fettots i överenssfemmelsemed lagen. Därvid gäller att de tidsfrister som räknas frånombildningsbeslutet, i 2 § förste stycket punkteraa 1 och 2, andra stycketpunkt 1 och tredje stycket, i 3 § förste stycket samt i 6 §, räknas från lagensikraftträdande. Lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617) Härigenomföreskrivs att 2 kap. 5 § och 6 kap. 2 § bankrörelselagen (1987:617) skall haföljande lydelse. Enbank får förvärva ett bankaktiebolags eller en sparbanks rörelse, omövertegandet inte kan anses vara till skada för det allmänna. Om förvärvetavser hela eller en inte obetydlig del av rörelsen krävs det att regeringeneller, efter regeringens bemyndigande, bankinspektionen lämnar tillstånd tillförvärvet. Enbank får förvärva ett bankaktiebolags eller en sparbanks rörelse, omövertegandet inte kan anses vara till skada för det allmänna. Om förvärvetavser hela eller en inte obetydlig del av rörelsen krävs det att regeringeneller, efter regeringens bemyndigande, finansinspektionen lämnar tillståndtill förvärvet. Utan hinder avbesfåmmelseraa i försto stycket får ett bank aktiebolag förvärva en centralföreningsbanks rörelse i sam band med ombildning av för eningsbanken enligt 11kap föreningsbankslagen (1987:620). 6 kap. Prop. Enbanks firma skall tydligt skilja sig från andra ännu besfående firmor, som ärinförda i bankregistret, samt från benämningar på utländska bank-förefeg, somär allmänt kända i . Firman för ett bankaktiebolag i vilket ettutländskt bankförefeg har ett besfåmmande inflytande får dock innehålla detförefegete firma. Ett bankakfiebolag som har Ett bankaktiebolag som har övertogit ensparbanks rörelse vid övertagit en sparbanks rörelse vid ombildning enligt 8 kap. spar- ombildning enligt 8 kap. sparbankslagen (1987:619) får, efter bankslagen (1987:619) eller en tillständ av bankinspektionen, föreningsbanks rörebe vid om-använda ordetsparbank i sin firma, bildning enligt 11 kap föreningsbankslagen (1987:620) får, efter Tillstånd av finansinspektionen använcfe ordetsparbank respektive förenings bank i sin firma. För registrering av firmagäller i övrigt vad som föreskrivs i finnalagen (1974:156). Dennalag träder i kraft den xx Lag om ändring i bankaktiebolagslagen (1987:618) Härmedföreskrivs att 2 kap. 1 och 2 §§ bankaktiebolagslagen (1987:618) skall haföljande lydelse. Ettbankaktiebolag skall bilcfes av en eller flera stiftare. Stiftaraaskall vara fysiska personer och bosatte i . Den som är underårig eller ikonkurs eller som har förvaltore enligt 11 kap. 7 § får intevara stiftere.