prop · GF0313 · 1992-01-01 00:00:00 — I några avseenden har statligt stöd lämnats för att genomföra olika projekt. Av de 40-tal frågor som behandlats inom detta område är det endast ett fåtal som inte har lett till några åtgärder. Kommunalt ansvar för primärvården Inom frikommunprojektets ram pågår försök med kommunalt ansvar för primärvården. I har kommundelsnämnden i genom avtal med tagit över driftansvaret för primärvården i kommundelen . anvisar ett årligt ramanslag till kommunen. Personalen är dock fortfarande landstingsanställd. Ett liknande avtal har också upprättats mellan och i . Avtalet innebär att kommunen tar över ansvaret för primärvården inom primärvårdsområde. Försöket skall pågå . I proposition 1990/91:121 har föreslagits att kommunerna inom ramen för en försöksverksamhet skall kunna överta ansvar som huvudman för primärvården förutsatt att kommunen och är överens och att medger det. Förslaget har antagits av (SoU 21, rskr. och omsorg -- Genom särskild lagstiftning -- "": lagen (1988:1419) om försöksverksamhet inom , hälso- och sjukvårdens samt omsorgsverksamhetens område -- har en samverkan kommit till stånd mellan kommun och inom ramen för ett gemensamt lokalt organ, . Det s.k. är ett försök att samverka under en gemensam huvudman och förvaltning för hela och hela primärvården i samma geografiska område. Projektet startade och pågår till utgången av 1991. Parterna önskar förlänga försökstiden . är en del av kommun med cirka 8 500 invånare. Verksamheten bedrivs inom fyra för och primärvården gemensamma upptagningsområden. Ett utvecklings- och utbildningsarbete med inriktning på arbetslag för all personal har inletts. Ett exempel på det nya sättet att arbeta är de hemvårdsgrupper som bildats med ansvar för hemtjänst och hemsjukvård. Bland övriga delar av utvecklingsarbetet kan nämnas en individuell rehabiliterings- och dagverksamhet vid ålderdomshem, föräldramedverkan på daghem samt bildande av en utvecklingsgrupp för primärvård och hemtjänst. Ny organisation för hälso- och sjukvården enligt Dalamodellen antog regeringens förslag om ny lagstiftning för att möjliggöra inrättandet av en ny organisation för hälso- och sjukvården i enligt den s.k. Dalamodellen (prop. 1990/91:44, KU 1990/91:17, rskr. Dalamodellen har i korthet följande inriktning. och förvaltningsutskottet har det övergripande ansvaret för sjukvården. Politiskt valda styrelser för 15 sjukvårdsområden har det totala ansvaret för vården inom sina resp. områden men har inget driftansvar för sjukvården. Sjukhusen/ sjukhusgruppen leds av en av vald styrelse. Områdesstyrelserna upphandlar akut- och specialistvård hos sjukhusen eller andra vårdgivare inom ramen för vårdavtal. De sluter även avtal med bl.a. vårdcentralerna om deras åtaganden och resurser för att klara dessa. Genom den särskilda lagstiftningen ges vidgade möjligheter för att delegera ansvar för sjukvården till områdesstyrelserna resp. styrelsen för sjukhusgruppen. En annan typ av ökad delegering går från de nämnda styrelserna till förvaltningschefer med rätt för dessa att delegera vidare till anställda inom förvaltningarna. Närvaro- och yttranderätt för pensionärs- och handikapporganisationer i områdesstyrelserna ingår även i försöket. Genom beslut är det även möjligt för alla kommuner inom ett landsting som ingår i frikommunförsöket att åta sig primärvårdsuppgifter. Försöksverksamheten, som startade , beräknas pågå till utgången av 1994. Enhetstaxa läns landsting har tagit upp frågan om enhetliga patientavgifter. Detta har lett till att beslutat om försöksverksamhet i frilandstingen. Försöket innebär att landstingen får ta ut en enhetlig avgift för läkarvård och annan sjukvårdande behandling. Intygsfri sjukskrivning Vid den probleminventering som gjorde vid frikommunförsökets början aktualiserades ett projekt om förlängd intygsfri sjukskrivning. Inom två försäkringskassor, däribland , har en försöksverksamhet med "utvidgning av rätten till egen sjukskrivning" genomförts. Försöket innebar att sjukintyg fordrades först fr.o.m. den femtonde dagen efter sjukanmälan. erhöll projektmedel från för information och utvärdering. Receptförskrivningsrätt tog också upp frågan om försök med receptförskrivningsrätt för distriktssköterskor. En sådan försöksverksamhet påbörjades i länet och omfattade ett fyrtiotal distriktssköterskor. I har en lokal projektgrupp bildats med representanter för , distriktsläkarna och läkemedelskommittén. Distriktssköterskorna har genomgått utbildning vid i . skall bl.a. ansvara för försökets utvärdering. beslut innebär också att lagen om begränsning av läkemedelskostnader tillämpas för försöksverksamheten. Tillsättning av vissa tjänster inom folktandvården I frikommunförsöket behandlas en fråga som berör folktandvården. Frilandstingen har möjlighet att tillämpa ett enklare sakkunnigförfarande vid tillsättning av tjänst som chef för specialisttandvård. Försök med de ändrade bestämmelserna pågår i läns landsting. Samverkan med I frikommunförsöket ingår några frågor som gäller samverkan med . En försöksverksamhet pågår i kommun där samverkan gäller administrationen av socialbidrag i två kommundelar. Syftet med försöket är att åstadkomma bättre effektivitet och samordning av resurserna för bidragshantering och rehabiliteringsinsatser. Effekterna för försäkringstagarna och verksamhet skall också studeras. I kommun pågår också ett annat försök tillsammans med . Det gäller handläggningen av frågor om underhållsbidrag som sköts med bistånd av personal från och i dess lokaler. Regeringen har medgivit att sådana försök får bedrivas vid fyra allmänna försäkringskassor. För båda de här nämnda projekten har beviljat särskilda projektmedel. Rehabilitering Flera frikommuner och landsting har framfört önskemål om ett utökat samarbete mellan kommunens socialtjänst, , , arbetsförmedlingen och samhällsföretag då det gäller rehabiliteringsfrågor. Exempel på de initiativ som tagits är projektet som har initierats av den s.k. Paraplygruppen i . I denna ingår företrädare för länsarbetsnämnden, hälso- och sjukvårdsförvaltningen, socialförvaltningen, samt . Av frikommunerna har kommun deltagit. Avsikten är att , och arbetsförmedlingen skall intensifiera sitt samarbete i rehabiliteringsärenden. Regeringen har beviljat särskilda medel som bör disponeras för projekt med okonventionella lösningar. Barnomsorg och social hemtjänst För alla frikommuner gäller att de i stället för kan fatta beslut om tillstånd för enskilda personer eller sammanslutningar att bedriva förskole- eller fritidshemsverksamhet. , , och kommuner har av regeringen beviljats dispens från vissa bestämmelser om statsbidrag till kommunerna för hjälp och stöd i boendet. Motivet är att man velat lägga ut vissa hemtjänstfunktioner som tvätt, städning och inköp av matvaror m.m. på entreprenad, men att bl.a. löne- och lönebikostnader för personal med serviceuppgifter inte ingår i bidragsberättigad verksamhet. De nämnda kommunerna får räkna in sådana kostnader i bidragshänseende. Ett önskemål från kommun har varit att få disponera statsbidragen till barnomsorg och social hemhjälp på ett friare sätt. Dessa förändringsförslag ledde till att regeringen beviljade kommunen medel för utvecklings- och förnyelsearbete. Genom dessa insatser har två serviceprojekt kommit till stånd. I det ena fallet är syftet att samlokalisera olika kommunala aktiviteter och i det andra prövas hur servicen till pensionärer i glesbygd kan förbättras. "Alla åldrars hus" används till förskola och som samlingspunkt för personalen inom äldreomsorgen. På kvällstid utnyttjas lokalen som ungdomsgård och av föreningar. -- som gården heter -- har blivit en hela byns angelägenhet och har skapat engagemang hos befolkningen. Genom samverkan över förvaltningsgränserna har en bättre verksamhet kunnat skapas. Serviceverksamheten vid Hungegården är också ett exempel på samverkan i glesbygd mellan olika intressenter. Projektet leds av representanter för kommunen, , kommundelsnämnden, byutvecklingsgruppen och pensionärsföreningen. Lokaler har ordnats för fotvård åt pensionärer, träningsverksamhet, vårdbiträdesgrupp inom , barnomsorgskooperativ, idrottsförening och vandrarhem. Regeringen har medgett, att lämnar statsbidrag till kommun för öppen förskola där statsbidragsberättigande kooperativa daghem är huvudman för verksamheten. Enligt de ordinarie bidragsbestämmelserna får statsbidrag lämnas endast för verksamhet i öppen förskola som bedrivs av kommunen. Dispens från detta har beviljats. Bidraget utgår med . och förskola som kontinuerligt bedriver verksamhet i samma omfattning som motsvarande öppen förskola. Generella åtgärder En del av frikommunernas förändringsförslag på omsorgsområdet har tagits upp i samband med att beslut fattats om generella åtgärder. Ett exempel på detta utgör den nya omsorgslagen. Genom denna är det möjligt för landstingen att träffa avtal med kommunerna, att dessa skall överta en eller flera omsorger. Några av frikommunernas önskemål om statsbidragens utformning har tillgodosetts genom riksdagsbeslut om bidrag till missbrukarvård och barnomsorg. Båda besluten syftar till en friare disposition och förenkling av reglerna. Utformningen av bilstödet till handikappade har också tagits upp i frikommunförsöket. Generella förändringar har vidtagits som förbättrar villkoren. För landstingens del har behörighetsbestämmelserna ändrats vid förordnande av icke behörig vikarie på vissa läkartjänster. 2.3.4 Försök inom ansvarsområde På kommunikationsområdet kan kommunerna med stöd av olika plan- och trafikförfattningar påverka trafikutvecklingen. Det kommunala ansvaret omfattar också gatu- och väghållning liksom insatser för att ordna den kollektiva persontrafiken. Inom frikommunförsöket har olika önskemål om dispenser och andra åtgärder förts fram. Lokala trafikföreskrifter Frikommunerna fick möjlighet att bedriva försök med ökad beslutanderätt i fråga om lokala trafikföreskrifter i vissa fall. Beslutsbefogenheterna kunde övertas från för huvudled, stopplikt, väjningsplikt och färdhastighet för sådana vägar och gator som inte är riksvägar eller primära länsvägar. Dispensmöjligheten tillämpades av Ale, , , och kommuner. Lagstiftningen blev 1986 generell och gav alla kommuner ökade möjligheter att meddela lokala trafikföreskrifter. Trafikintegrering i bostadsområden kommun ansökte om att få pröva trafikintegrering i bostadsområden och skapa trafikmiljöer där trafik och andra aktiviteter blandas på de oskyddade trafikanternas villkor. har på regeringens uppdrag utarbetat regler för en försöksverksamhet med gårdsgata inom frikommunförsökets ram (TSVFS 1988:39). kommun bedriver ett försök med speciella trafikregler. Vägskyltning ses över Frikommunerna har tagit upp flera frågor som rör skyltning. En sådan gäller regler för vägvisning. kommun anser att en speciell storstadsmodell behövs. På denna punkt har konstaterats att några hinder i den nuvarande lagstiftningen inte finns för att genomföra förslaget. I en annan skyltfråga önskar kommunen beslutanderätt för skyltning av hotell, vandrarhem m.m. Regeringen har tillgodosett detta önskemål genom en generell ändring i vägmärkesförordningen så att kommuner som är väghållare får överta ansvaret från . Trafiktillstånd slopas Frikommunernas dispensönskemål på kommunikationsområdet har i stor utsträckning tillgodosetts genom generella författningsändringar. I samband med den nya genomfördes olika lagändringar. Genom ändring i väglagen avskaffades kravet på tillstånd för anläggningar utanför vägområde som kräver bygglov. Kommuner som är väghållare har också fått överta beslutsbefogenheter från för en del frågor. En begäran om dispens från kravet på behovsprövning av trafiktillstånd för handikappfordon kommer också att tillgodoses genom en generell lagändring. Av intresse i sammanhanget är vidare att trafikhuvudmännen i samtliga län fr.o.m. har rätt att bedriva lokal och regional kollektivtrafik utan krav på linjetrafiktillstånd. 2.3.5 Försök inom ansvarsområde Utbildningsområdet är den sektor där frikommunerna har fört fram flest önskemål om förändringar. Nästan en tredjedel av förslagen kan hänföras till detta område. Det beror naturligtvis i hög grad på att skolan är ett viktigt och omfattande kommunalt verksamhetsområde. Därtill kommer att uppgifterna i hög grad vid frikommunförsökets inledning var statligt detaljreglerade. Huvuddelen av frikommunernas totalt 72 önskemål inom detta område har fått en positiv behandling. Endast i 11 frågor har önskemålen inte kunnat tillgodoses. De möjligheter till försök som öppnats har tillämpats i stor utsträckning av alla frikommunerna. De avsteg från gällande regler som möjliggjorts i försöksverksamheten har samlats i en särskild förordning. Därutöver har vissa dispenser lämnats genom särskilda regeringsbeslut. Vidare har generella åtgärder vidtagits som tillgodoser vissa av frikommunernas önskemål. I några fall har klargjorts att nuvarande regler inte hindrar ett genomförande. Statsbidragen förenklas Flera av frikommunernas förändringsförslag syftar till en friare användning av statsbidragen. Kommunerna har här getts möjlighet att fritt fördela basresurser, förstärkningsresurser och tilläggsbidrag mellan olika skolenheter. Frikommunerna får också använda mindre resurser för undervisningen i B-språk än vad som sägs i föreskrifter. De resurser som frigörs på detta sätt får i stället användas för undervisning i andra ämnen. När det gäller statsbidraget till lokal skolutveckling får kommunerna och landstingen själva bestämma fördelningen mellan personalutbildning och lokalt utvecklingsarbete. Organisatorisk frihet Genom frikommunförsöket har kommunerna också fått större frihet att organisera skolarbetet. Frikommunerna har sålunda getts rätt att utan länsskolnämndens medverkan besluta om att anordna eller dra in skolenheter. Frilandstingen får i stället för och länsskolnämnden fördela elevplatserna inom sektorsramar för gymnasieskola. I försöksverksamheten prövas också friare former för samverkan i skolan, enklare förfarande vid praktisk arbetslivsorientering samt friare regler för beslut om förläggning av läsåret och skolarbetsveckan. Frikommunerna har vidare rätt att ändra nämndorganisationen. Detta har lett till att skolfrågorna i några kommuner samordnats med andra kommunala verksamheter. Ökat ansvar för personal En del förändringar på skolområdet gäller personalen. Inom frikommunförsöket är det möjligt att låta kommundelsnämnder och andra lokala organ behandla frågor om statligt reglerade tjänster. I stället för länsskolnämnden får frikommunerna tillsätta skolledare. De har också rätt att låta lärare vid musikskola undervisa i grundskola samt anordna utbyte av personal mellan lågstadiet och förskolan. Det är också möjligt att bevilja arbetstidsminskning för skolledare i samband med delpension. Frikommunförslag blir generella Vissa önskemål från frikommunerna på skolområdet har tillgodosetts helt eller delvis genom generella åtgärder. Frågor som behandlats på detta sätt är ökade möjligheter till ämneskombinationer, ändring av meritvärderingssystemet vid lärartillsättningar, friare disposition av skolledningsresurserna samt förenkling av bestämmelserna om statsbidrag till huvudlärare i gymnasieskolan. Andra exempel på "frikommunbeslut" som gäller alla landets kommuner och landsting är möjligheten att bättre anpassa skolhälsovården, gymnasieskolans utbildning och den kommunala vuxenutbildningen till lokala förhållanden. Inga hinder i nuvarande regler Några av de förslag som frikommunerna fört fram till regeringen har visat sig möjliga att genomföra utan förändringar i statliga regler. Det finns således inga hinder för en kommundelsnämnd att fastställa lokala arbetsplaner för skolan. Det kommunala uppföljningsansvaret för 16-17-åringar gäller även om kommunen saknar egen gymnasieskola. Det är vidare möjligt att inrätta särskilda flickklasser vid tekniska linjer inom gymnasieskolan. En annan fråga där regelsystemet "missuppfattas" gäller tilldelningen av resurser till utbildningsplatser inom gymnasieskolan. I detta fall har klargjorts att statsbidrag utgår oberoende om utbildningen innehåller praktikavsnitt eller inte. Regler om skolchef, särskolechef, skolledare i gymnasieskolan och kommuner har av regeringen beviljats dispens från kravet på att ha en skolchef som närmast under skolstyrelsen leder kommunens grundskola och gymnasieskola. har dessutom beviljats dispens från dels kravet på att ha en särskolechef som närmast under den lokala styrelsen leder särskolan, dels vissa bestämmelser om skolledare i . Villkoren är i det sistnämnda fallet att det skall finnas en ledningsfunktion för skolan med det pedagogiska ledningsansvaret, att ansvarsområdet inte får vara för stort samt att det i skolledningen skall finnas pedagogisk kompetens. Motivet för dispenserna är att båda kommunerna strukturerat om såväl som gymnasieskolan, i även särskolan, till följd av en allmän decentralisering med hjälp av kommundels- eller stadsdelsnämnder. Ändrad fördelning av ansvaret för skolan mellan staten och kommunerna Sedan antagit regeringens förslag (prop. 1990/91:18; 1990/91:UbU4; rskr. 1990/91:76) om en ändrad ansvarsfördelning mellan staten och kommunerna beträffande grund- och gymnasieskolan samt den kommunala vuxenutbildningen har grunden för dispensgivningen inom frikommunförsöket väsentligen försvunnit. De nya bestämmelserna i skollagen, som trädde i kraft , ger kommunerna en stor frihet att organisera skolverksamheten. Även statsbidragsbestämmelserna har ändrats så att de tidigare detaljreglerade bidragen ersatts av ett generellt finansiellt stöd, som beräknas schablonmässigt, till verksamheten i skolan. Det var just reglerna för skolans organisation och statsbidragsbestämmelserna som var den viktigaste grunden för frikommunernas dispensansökningar. 2.3.6 Försök inom ansvarsområde Djurskydd Genom frikommunförsöket har kommunerna getts ökade befogenheter vid tillsyn enligt lagen om djurskydd. kan ges samma befogenheter som att ingripa mot försummelser vad gäller vård och behandling av djur. Försöksverksamhet med utvidgat kommunalt ansvar på djurskyddsområdet pågår i , , och kommuner. Hälsokontroll Personal som arbetar med livsmedel skall enligt livsmedelsförordningen gå igenom hälsokontroll en gång . Dessa bestämmelser har ansetts vara alltför omfattande. har därför utfärdat förenklade föreskrifter om personalhygien. De förenklade föreskrifterna innebär att miljö- och hälsoskyddsnämnden i en frikommun får ge dispens från bestämmelserna om årlig hälsokontroll. Vidare får miljö- och hälsoskyddsnämndens personal i stället för läkare och leg. sjuksköterska möjlighet att lämna den årliga hygieninformationen till personal som arbetar med livsmedel. Försöksverksamhet med de förändrade reglerna bedrivs av , och kommuner. Lantbruksdelegation kommun har i frikommunförsöket aktualiserat olika glesbygdsfrågor. Genom ett sådant initiativ fick lantbruksstyrelsen i uppdrag att inrätta en delegation för ärenden i lantbruksnämnden som berör kommun. Delegationen har till uppgift att fatta beslut om tillstånd enligt jordförvärvslagen (förvärvstillstånd), statligt stöd till investeringar i företag (glesbygdsstöd, rationaliseringsstöd), m.m. Målsättningen för delegationens verksamhet är att man bättre skall kunna utnyttja de förutsättningar som finns för jord- och skogsbruk och att stärka kommunens egen roll i beslutsprocessen. Beslutsordningen i delegationen är likartad den som tillämpas i lantbruksnämnden. Skillnaden är att det finns tjänstemän inom lantbruksnämndens kansli som har som särskild uppgift att bereda ärenden som berör kommun. 2.3.7 Försök inom ansvarsområde Inom sysselsättningspolitiken har de kommunala insatserna avgörande betydelse. Frikommunförsöket har på detta område visat att kommunerna och landstingen vill ta ett ökat ansvar. En del av förändringsförslagen har tillgodosetts genom försöksverksamhet med ökat kommunalt inflytande på den statliga arbetsmarknadspolitiken. Arbetsförmedlingsnämnder Genom frikommunförsöket har en ny form för samarbetet mellan stat och kommun införts. I frikommunerna har lokala arbetsförmedlingsnämnder inrättats. I Ale, , och tillsätts nämndens ordförande på förslag av kommunen. får inom givna ekonomiska ramar besluta om fördelningen av medel för beredskapsarbete och rekryteringsstöd samt avgöra beredskapsperiodens och rekryteringsstödets längd upp . Nämnden får vidare inom ramen för statsbidragsreglerna besluta om statsbidragsnivån för beredskapsarbete. Nämnden får också besluta om fördelning av resurser till särskilda insatser för ungdom. I kommun har försöksverksamhet med olika sysselsättningsåtgärder genomförts. Ett projekt har gällt försök med ungdomsarbete. Kommunen har vidare beviljats medel av regeringen till en försöksverksamhet med integrerad svenskundervisning och arbete för flyktingar. Samordning av nämnder Genom bestämmelserna om försöksverksamhet med en friare nämndorganisation har det blivit möjligt att bättre samordna de kommunala insatserna på sysselsättningsområdet. Sambandet mellan utbildning och arbetsmarknadsfrågor har särskilt uppmärksammats. I Ale kommun har en nämnd bildats för arbetsmarknad, rehabilitering och utbildning, som dock senare har lagts ned. I kommun och kommun har en gemensam utbildnings- och arbetsmarknadsnämnd Förändringarna syftar till att skapa bättre överblick och möjligheter till bättre resursutnyttjande. Sysselsättningskontrakt Även frilandstingen har uppmärksammat sysselsättningsfrågorna. Olika förslag har framförts för att skapa sysselsättning för länets invånare. Genom dessa initiativ har frilandstingen getts möjlighet att sluta olika sysselsättningskontrakt med länsarbetsnämnden. Genom en kombination av beredskapsarbete och arbetsmarknadsutbildning kan sysselsättning skapas upp inom vårdområdet. Generella åtgärder Frikommunerna har framfört önskemål om ett utökat samarbete mellan arbetsmarknadsutbildning och vuxenutbildning. beslut om en ny organisation för AMU förutsätter ett utvidgat samrådsförfarande med i första hand skolan och länsarbetsnämnden. En förbättrad samverkan mellan olika utbildningsgivare främjas också genom de ökade möjligheter kommunerna fått att bedriva uppdragsutbildning. Ett annat frikommunförslag som genomförts generellt är att åldersgränsen sänkts från 18 till för ungdomar i ungdomslag som avslutat gymnasieutbildning. Ett genomgående drag i frikommunernas förändringsönskemål på arbetsmarknadsområdet är behovet av samverkan mellan olika intressenter. I flera sådana fall finns i regel inget hinder i statliga bestämmelser. Exempel på sådana frågor är ett närmare samarbete mellan landsting och lösa problem med arbetsanpassning samt mellan landsting och för att genomföra ett projekt för förståndshandikappade. Beredskapsarbete hos privata arbetsgivare , , och kommuner har fått regeringens tillstånd att erbjuda personer, som anvisats kommunalt beredskapsarbete, praktik hos privata arbetsgivare. Placeringarna skall få vara upp till . Verksamheten bedrivs i och i form av ett samverkansprojekt mellan kommunen och arbetsförmedlingen. 2.3.8 Försök inom ansvarsområde Plan- och byggområdet Det statliga regelsystemet inom plan- och byggområdet är omfattande. Det är därför naturligt att frikommunerna framförde förslag till lättnader i byggnadslagstiftningen. En del önskemål fordrade lagändringar för att tillgodoses. Andra däremot var möjliga att genomföra helt eller delvis utan lagändring. Ny plan- och bygglag Arbetet med att förenkla reglerna för fysisk planering och byggande prioriterades av regeringen. En proposition överlämnades till . Genom förslagen i denna tillgodosågs huvuddelen av de kommunala önskemålen. Syftet med de föreslagna förändringarna var att göra det enklare för allmänheten och att ge frikommunerna bättre möjligheter att lämna god service i plan- och byggärenden. behandling av propositionen kom dock att kopplas samman med det aviserade förslaget till ny plan- och bygglag.