prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Boverketanmäler att det finns beredskap i ansökningskön för att av sysselsättningsskälerbjuda byggmarknaden ytterUgare objekt, om medel ställs tiU förfogande. I fråga om bidrag till handikappanpassning avfolkparksteatrama föreslår verket att ramen sänks från 1,5 nuljoner kronor tiU0,8 mUjoner kronor med hänsyn tiU att endast en mindre del av ramen har utnyttjats.Vidare föreslår verket att högste bidragsbelopp per teater höjs från 100 000 krtiU , vilket kan ske antingen genom en ändring i förordningen ombidrag tiU handUcappanpassning av folkparks-teatrar eUer genom att dennaförordning upphävs och reglema om bidrag tiU folkparksteatrar förs in iförordningen avseende samlingslokaler. föreslår vidare att bidrag tiUriksorganisationerna lämnas med oförändrade 3,5 nuljoner kronor /94. SlutUgen föreslår att förordningen om stödtiU allmänna samUngslokaler ändras så att återbetalning av bidrag kan krävashelt eUer delvis, om samlingslokalen övergår tiU annan användning inom 25 årfiån utbetalningen av stödet. Kartläggningav effektema av stödet Regeringengav i beslut (C92/I78/FOK) i uppdrag attkartfegga effektema av det sfetUga stödet tiU aUmänna samlingslokaler. EnUgt en tiU beslutet fogad promemoria skuUeBoverket besvara ftågor om hur lokalförsörjningen ser ut fördefed på regioner,vilken ålder och standard lokalenu har, hur investeringar och driftfinansieras, hur lokalerna utayttjas samt hur det avgörs om det finns behov avnya lokaler. I beslutet uttafedes att regeringen med utgångspunkt i Boverketsredovisning skuUe komma att pröva behovet av en fördjupad studie i fråga omstödets effektivitet och måluppfyUelse. presenterade resultetet av kartfeggningeni en rapport som Prop. 1992/93:100 avlämnades tiiU CivUdepartementet den 31augusti 1992. 14 ningsvis har kartfeggningen gett följanderesultet. Det finns drygt 3 400 föreningsägcfe allmännasamlingslokaler i landet. E)en genomsnittUga storleken på lokalema är mindre än500 m. De ca 1 600 lokaler som är befegna i landsbygdsmUjö har en genomsnittUgstorlek . De ca 1 350 lokaler som är befegna i små-fetorts- ochförortsmUjö har en genomsnittUg storlek på drygt 600 m och de ca 450 lokalersom är befegna i sfedsmUjö har en genomsnittUg storlek på drygt 1 IOO m. Entredjedel av lokalbeståndet är i gott skick, en tredjedel är i acceptabeltskick och en tredjedel är i mindre gott skick. av lokalernabehöver handUcappanpassas. Flertalet lokaler är beroende av stöd firånsamhäUet. Med få undanteg förekommer inte någon lokalförsörjningsplanering ikommunerna. Rapporten avslutas med bl.a. följande reflexioner.I den s.k. sam-Ungslokalkön för bidrag Ugger medelstorleken på de lokaler förvilka bidrag söks på meUan 400 och 500 m. När de 183 ansökmngar om bidrag somfinns i kö har reaUserats har de 50 störsfe lokalema med ensammanfegd totalkostaad om 750 mUjoner kronor förbmkat 1,5 gånger mer avstödet än de återsfeende 133 lokalerna i kön. Det kan enUgt Boverketsuppfettning finnas skäl att särskUt prioritera stödet tiU den normafesamlingslokalen på upp till 500 m. Vadbeträffar ramen för beslut om bidrag tiU allmänna samlingslokaler har Boverketföresfegit en återgång tiU tidigare nivå, 52 mUjoner kronor. Jag kan intebiträcfe verkets försfeg i dette avseende. Mot bakgmnd av det StetsfinansieUafeget förordar jag att ramen för /94 feststäUs tiU 45 mUjonerkronor. Det StetsfinansieUa feget kommer sannolikt attmedföra att stödet tiU allmänna samlingslokaler måste bU begränsat även underkommande år. Det är därför angefeget att stödet fär en sådan utformning atteffektiviteten och måluppfyUelsen förbättras. Resulfetet av Boverketskartfeggmng visar att det t.ex. kan finnas anledning att se över metodema attprioritera meUan oUka projekt. En översyn kan emeUertid inte begränsas tiUdenna fråga utan bör innefette en analys av stödet och efter vilka principerdet bör kunna ges. Jag avser därför att föresfe regeringen att enutredare tillkallas som skaU se över stödet tiU allmänna samlingslokaler,inbegripet stödet tiU handUcappanpassning av folkparksteatrar. Den begränsade tiUgången pä medel för stöd gör detangefeget att stödet går tiU sådana projekt som är mest angefegna med hänsyntiU syftet med stödet. Det bör t.ex. undersökas om det kan vara lämpUgt attinföra en viss prioritering mellan å ena sidan om- txh tiUbyggnad och å andrasidan nybyggnad samt mellan stora cxh små lokaler. Vidare kan det visa sigändamålsenUgt att det uppstäUs andra mera preciserade har tidpunkten för ansökan en aUtför Prop. 1992/93:100 avgörande betydelse. Utredningsarbetet bör bedrivas skyndsamt.Inriktningen skaU vara att de nya reglerna skaU gäUa fr.o.m. den 1 juU 1994.Därför anser jag att det inte finns anledning att förete de avBoverket föreslagna ändringama i förordningen om stöd tiU allmännasamlingslokaler. Däremot biträder jag verkets försfeg att höja maximibeloppetför bidrag tiU handUcappanpassning av foUcparksteatrar från tiU . Överensstämmelse uppnås cfe med vad som gäUer för handUcappanpassningav samlingslokaler. har föresfegit att ramen för beslut ombidrag för handikappanpassning av foUcparksteatrar för /94 skaUminskas från 1,5 mUjoner kronor tiU med hänsyn tiU den fegautayttjandegraden. Jag förorcfer att ramen festställs i enUghet med verketsförslag. Bidrag för handUcappanpassning av allmännasamlingslokaler bör liksom tidigare få lämnas utan rambegränsning. Med hänsyn tiU den tid som normalt förflyter meUanbeslut om och utiietalning av bidrag beräknar jag medelsbehovet för nästebudgetår tiU . Jag har därvid beräknat medel även för bidrag tiUriksorganisationerna för samlingslokaler med sammanfegt . JaghemstäUer att regeringen föreslår rikscfegen att 1. godkänna de ändringar jag förordar i fråga ommaximibe loppet för handikappanpassning av foUcparksteatrar, 2.medge att beslut om bidrag tiUallmänna samlingslokaler under /94 meddelas inom en ram om , 3.medge att beslut om bidrag förhandikappanpassning av folkparksteab-ar under /94 meddelas inomen ram om , 4.tiU Bidrag till allmänruisamlingslokaler m.m. för /94 anvisa ett försfegsansfeg på . Stöd till ideell verksamhet Nytt anslag (försfeg) 17 800 000 Medelfrån anslaget föreslås bU inriktet på att stimulera, underlätte och stödjanyskapande bam- och ungdomsverksamhet mom den ideeUa sektom. UtvecklingsarbetetskaU främst avse verksamhet inom sektorer som varit eUer är enkommunal angelägenhet. Syftet är att utveckfe generationsövergripandeverksamheter i nya former. FoUcrörelser,nya typer av ideeUa orgamsationer txh kcx>perativ växer fram utifrån olikabehov i vårt samhäUe. Dessa föreningar tar aUt aktivare del i verksamhet somtidigare har skötts av den offentUga sektom. Denna utveckling är vUctig attstimulera. Som jag har redovisat tidigare är det min avsikt att te initiativtiU ett samfet utvecklingsarbete inom den ideeUa sektom. Som en följd häravföreslår jag ett särskUt bidrag för att stimulera organisationer som bedriverbam- txh ungdomsverksamhet att starte eUer te över verksainhet som vanUgtvisbedrivs i offentUg regi. Medlen bör användas i form av ett utvecklingsstödmed specieU inriktning på bam- och ungdomsverksamhet. Utvecklingsarbetet böromfatte olika sektorer där organisationer har möjUghet att bedriva sådanverksamhet. Exempel på sådana sektorer kan vara kultar, foUcbUdning, fritid,omsorg och förebyggande arbete inom det scxiafe området. Stödet kan även gälfeorganisationer som viU utveckfe nya former av verksamheter, liksomorganisationer som viU utveckfe en verksamhet utifrån sin specieUa inriktning.Som exempel kan nämnas mUjö-, handikapp- och mvandrarfirågor. Av särskUtinttesse är att stärka soUdariteten meUan generationema bl.a. genom insatsersom ökar vuxennärvaron i ungdomsmUjöer och genom att stärka bam- cxhungdomsverksamhet i vuxenorganisationema. JaghemstäUer att regeringen föreslår rikscfegen att tiU Stöd till ideell verksamhet för budgetåret1993/94 anvisa ett reservationsansfeg på . Bidrag till kvinnoorganisationemas centralaverksamhet 1991/92 Utgift 3 235 470 Reservation 136 047 1992/93 Ansfeg 3 432 000 1993/94 Förslag 3 000 000 Frånansfeget fördelas bidrag tiU kvinnoorganisationemas centrafe verksamhet.Medlen disponeras av CivUdepartementet efter särskUda beslut av regeringenenUgt de riktlinjer som anges i prop. 1981/82:155. Föreskrifter om bidragenfinns i förordningen (1982:865, omtryckt 1987:1053, ändrad senast 1992:661) omstetsbidrag tUl kvmnoorganisa-tionemas centrafe verksamhet. Stetsbidraget består av ett gmndbidrag och förorganisationer med fler än 3 000 medlemmar ett rörUgt bidrag. Bidragetanvisas /93 som ett reservationsansfeg och fördelas i mån avtiUgång på medel i sänder. DetStetUga stödet tiU kvinncxirganisationemas centrafe verksamhet /83. En utvärdering av stödets betydelse under tioårspericxlenhar gjorts (Ds 1992:114) Sfetens bidrag tiU kvinnoorganisationernas centrafeverksamhet. Utvärderingen visar bl.a. att stödet inneburit"trygghet txh stetus" genom ett erkännande av attkvinncx>rganisationema gör ett viktigt arbete. För vissa av organisationemaär stetens stöd en avgörande fömtsättning för att kunna ha någon form avverksainhet över huvud feget på riksnivå. Många kvmncxtrganisationer är dockbercxnde av sförre intäkter, exempelvis från partistöd och medlemsavgifter. Ävenprojektmedel har betydelse för möjUghetema att bedriva nya verksamheter. Ökade kunskaper behövs enUgt utvärderingen omkviimoorganisa-tionemas betydelse när det gäUt att uppfyUa målet med bidraget,nämUgen att förbättra kvinnans ställning i samhäUet cxh aktivt arbete förjämstäUdhet meUan kvmnor och män. Uppföljning av utvärderingen sker genom utredningenom bidrag tiU ideeUa organisationer (C 1992:05, du. Pä gmnd av det stetsfinansieUa feget görs en mindrebesparing på anslaget under /94. JaghemstäUer att regeringen föreslår rikscfegen att tiU Bidrag till kvinnoorganisationemas centralaverksamhet för /94 anvisa ett reservationsansfeg på 3 000 000kr. 32 1Länsstyrelsema m.m. 79 KammarkoUegiet: 85 1Stöd tiU trossamfund m.m. 945 Bidrag tiU mUjömärkning avprtxlukter 100 2 Bidrag tiU centraloch lokal ungdoms- 101 3 Stöd tiUmtemationeUt ungdomssamarbete 105 F.FoDcrörelsefirågor, kooperativa frågor m.m. 107 2 StödtiU kooperativ utveckUng 109 3 BidragtiU aUmänna samlingslokaler m.m. 1134 Stöd tiU ideeU verksamhet 1145 Bidrag tiUkvinnoorganisationemas centrafe 39910 000 22 600 000 62 510 000 1 713 001 000 70000 000 70 000 000 75100 000 13 400 000 2 100 000 ♦1 939 000 5000 000 97 539 000 7 950 000 124 100 000 3000 000 112 500 000 Prop.1992/93:100 BU. 2 179 650 000 gotab 42648, 1992 Regeringens proposition1992/93:100 Bilaga 15 (ortonde huvudtiteln) Riksdagen1992/93. Bilaga 15till budgetpropositionen 1993 Miljö-och naturresursdepartementet bu. (Qortonde huvudtiteln) Utdragur protokoll vid regeringssammanträde såvitt avser Inledning, Uttera A, B och C StetsrådetThurdin såvitt avser littera D, E och F Anmälan till budgetpropositionen 1993 Inledning 1 Den miljöpolitiska strategin Enav regeringens viktigaste uppgifter är att forma en långsiktig och hållbarutveckling mot ett samhäUe med frisk luft och rent vatten, levande hav, sjöaroch skogar. Alla har rätt att få leva i en god miljö. Därförligger det i aUas mtresse att vi tar oss an framtidsutmaningen att skydda ochförbättra miljön. AUa har också del i ansvaret för att vi klarar dennautmaning. höga tekniska och ekonomiska nivå ger ossgoda möjUgheter att kretsloppsanpassa både tillverkning och konsumtion. Syftetmed kretsloppsanpassningen är att utnyttja naturresursema pä effektivaste sättgenom att återanvända och återvinna. Miljöhänsynenmåste påverka beslutsfattandet på alla nivåer och inom Prop. 1992/93:100alla delar av samhället. Det innebär att miljökonsekvensema måste redo- ""- - visas före varje beslut som kan ge en större påverkan påmiljön. Det innebär också att försiktighetsprincipen måste tillämpas mer, dvs.brist på vetenskaplig säkerhet får inte skjute upp åtgärder som hindrarmiljöförstöring. Sambandet mellan ekonomi och ekologi behöver därförbU tydligt. Tanken är att den som förorenar miljön också skaU betalakosttiadema för miljöförstöringen. Den ekonomiska tillväxten får inte hotelivsvillkoren för människor, växter och djur. är en god ekonomi enfömtsättning för en god livsmiljö. På samma sätt som skuld på detekononuska området behöver minskas, måste också mUjöskuld begränsas.Med miljöskuld menas kostnaden för att återställa uppkomna miljöskador.Därigenom garanteras även framtida generationer rätten till en god miljö. Genom en fömtseende fysisk planering kan vi bätttehushålla med de resurser som mark och vatten utgör. Då kan vi se till att detfinns mark för t.ex. bosfeder, kontor och vägar som vi kan skyddavärdefull natur och sällsynte djur och växter. Målet är att bevara denbiologiska mångfalden, dvs. alla djur- och växtarter som finns i vårt land.Utvecklingen av biotekniken skall också ske på ett ansvarsfuUt sätt. Miljön i fetortema behöver förbättras.Bullerproblemen och halten av luftföroreningar i sfedema bör därför minskas.Samtidigt krävs åtgärder för att se till att sfedema har tillräckligt med grönaytor och att kulturmiljön i sfedema är stimulerande. Kommunema bör dessutomanvända kretsloppsperspektivet för att hitte nya lösningar på sinamiljöproblem. Miljöarbetet blir alltmer intemationellt. Sverigedeltar aktivt i det internationella miljöarbetet och är också pådrivande.Miljöproblemen i vårt land är i många fall av likarted karaktär som i andraländer. Utsläpp i luft, hav och vattendrag kan också spridas långa sträckor ochflera av våra miljöstömingar beror på utsläpp i andra länder. Mångamiljöproblem måste därför lösas gemensamt med andra länder. gällersärskUt de globala miljöproblemen som t.ex. växthuseffekten och uttunningen avozonskiktet. Försurningen är ett annat stort problem som vi måste vidteåtgärder mot såväl inom landet som i samverkan med andra länder. Sverigesträvar därför efter att på ett europeiskt plan bedriva en aktiv mUjöpolitik. I näste avsnitt redovisar jag utvecklingen inommiljöområdet. Där framgår det att de nationella miljömål som harställt upp i många fall uppfyllts eller kommer att uppfyllas. På några områdenkrävs det dock ytterligare åtgärder för att nå målen. Jag anser att det ärsärskUt viktigt att vidte åtgärder för att minska försurningen, säkerställa denbiologiska mångfalden och återställa miljön i . 1.1Effektiva styrmedel och organisationer Prop. Ettframgångsrikt miljöarbete baseras på effektiva styrmedel och organisationerinom miljövårdsområdet. Densom förorenar skaU i princip bära kostnadema för dette. Ekonomiska styrmedelkan därvid stimulera till minskad miljöbelastning och ökad hushåUning mednaturresurser genom att bättte umyttja marknadsmekanismema. Inom Miljö- och naturresursdepartementet utvärderasför närvarande befintliga ekonomiska styrmedel på miljöområdet. Utvärderingenomfettar bl.a. styreffekt, administtativa kostnader och intemationeUa aspekter.Utvärderingen är avsedd att utgöra beslutsunderlag inför den ökade användningenav ekonomiska styrmedel som beslufede om enligt prop. 1991/92:150 bU.1:12 En samlad strategi för ökad användning av ekonomiska styrmedel imiljöpoUtiken, (bet. 199I/92:FiU20, rskr. 1991/92:128). Ökad uppmärksamhetmåste vidare ges åt frågan om ui-temationellt samarbete om ekonomiskastyrmedel. har de miljörelaterade skattema ochavgiftema förändrats enligt följande. - Energibeskattningen läggs om fr.o.m. den 1januari 1993 så att den generella koldioxidskatten ökar från /kg till /kg, som koldioxidskatten för industrin och växthusuppvärmning vid yrkes mässig växthusodling sänks tiU /kg. Vidare slopas den allmänna energiskatten på bränslen och el för industtin och yrkesmässig växtiius- näring, som den generella energiskatten för övriga höjs med /kWh. Totalt sett innebär omläggningen att energibeskatttungen ökar med ca . -1 samband med omläggningen av energibeskattningenaviserades att skulle avsättas för att finansiera insatservad gäller för-nybar energi, hushåUning samt vissa stödåtgärder i ochÖsteuropa. -Bensinskatten höjs från den Ijanuari 1993 med per Uter för o-blyad bensin och med för blyad.Mervärdesskatt tillkommer på dessa höjningar. Sammanlagt ökar beskattningen påbensin med ca . -Avgiften på startbatterier avbly ökas från per batteri tiU per batteri den 1 januari1993. Pågåendearbete med ekonomiska styrmedel inom olika områden redovisar jag i följandeavsnitt. Principen om att förorenaren skaU betafe måsteockså tiUämpas genom ett successivt införande av producentansvar föråtertegande och slutiigt omhändertegande av använda varor. Jag återkommerlängre fram tiU frågan om producentansvar. Miljökonsekvenser som följer av oUkabeslutsaltemativ skaU redovisas Prop. 1992/93:100 innan beslut fattas ifrågor som rör miljöpåverkan. Bestämmelser om "- *miljökonsekvensbeskrivningar har förts in i bl.a. naturresursfegen(1987:12) och därtill anknutna lagar. Den fysiska planeringen spelar en viktig roU iarbetet för en håUbar samhällsutveckling. Det gäller att säkerställa enlångsiktigt god hushållning med mark- och vattenresurser och att främja enfömuftig lokalisering av bebyggelse, anläggningar och infrastmktur samt attutveckla en rik och levande steds- och kulturmiljö. Samhällsplaneringen måsteockså ske med hänsyn till kretsloppen i naturen. Regeringen har tillkallat en särskild uttedare föratt se över (dU. Översynens syfte är att föreslååtgärder för att tillgodose kraven på större miljöhänsyn och ett stärktmedborgarinflytande i frågor som rör vår gemensamma miljö. Vidare skaUmöjUghetema till förenkling av lagstifmingen tas tiU vara. Miljölagstiftningen kommer att bU lättare attöverblicka och tiUämpa, genom att olika lagar som berör miljön samlas i en nymiljöbalk. Den kommer också att göras effektivare. (ME1989:04) förslag om dette kommer att redovisas tiU regeringen . Avdirektiven till kommittén framgår att bl.a. följande lagar kan komma att ingå ien samlad miljöbalk: miljöskyddslagen (1969:387), hälsoskyddslagen (1982:1080),lagen (1985:426) om kemiska produkter, renhåUningsfegen (1979:596),naturvårdslagen (1964:882) och lagen (1987:12) om hushåUning mednaturresurser. och samordningen av lagama i kommer attmedföra ett ökat inslag av generella föreskrifter för att minska utsläppen frånindustrin och andra verksamheter. Berörda myndigheters arbete måste därförinriktas mot att utarbete sådana föreskrifter i ökad utsträckning. Den individuella prövningen av mUjöferUg verksamhetvid industrier och andra anläggningar går delvis in i ett nytt skede med färrenyprövningar och en ökad andel omprövningar. har utarbetet enomprövningsplan i form av ett tioårigt program för översyn avutsläppsviU-koren. Nivån på miljöskyddet kommer därmed att höjas. Målsätttungenär att tiU begränsa industtins utsläpp till sådana nivåer attmiljön inte tar skada och att människors hälsa inte påverkas negativt. Jagkommer att verka för att myndigheter samverkar i planeringen för ettkretsloppssamhälle. Kommunema har en nyckelroU i det samlade nuljöarbetet ochdet blir en viktig poUtisk uppgift för dem att lokaltomsatte och konkretisera (för mUjö ochutveckling ) handlingsprogram, , för en håUbar utveckling. IAgenda 21 fömtsätts kommunema i samverkan med medborgare,företeg och organisationer upprätte lokala handlingsprogram för en håUbarutveckling. Jag kommer att bjuda in företrädare för kommunema tiUöverläggningar om kommunemas roU och ansvari genomförandet av lokala . Utredningen om kommuner- Prop.1992/93:100 nas arbete för en god livsmiljö (M 1991:01) utarbetar också visstunderlag ""- för lokala handlingsprogram. På den regionala nivån skaU somregeringens företrädare svara för att de nationella miljömålen uppfylls och attinsatser inom olika samhällssektorer på det regionala planet samordnas. Genomden ökade decentraliseringen av miljöarbetet kommer länsstyrelsema att i ökadutsträckning också behöva arbete med att samordna och följa upp de kommunalamyndighetemas verksamheter. Länsstyrelsemas regionala miljöanalyser skallanvändas som ett verktyg för att på ett kostaadseffektivt sätt, när det ärmöjligt, omforma de nationeUa miljömålen tiU regionala miljömål. De centralamyndighetemas roU blir i allt högre grad att ge riktiinjer och stöd tillkommuner och länsstyrelser samt att följa upp utveckUngen på miljöområdet.Vissa centrala sektorsmyndigheter såsom t.ex. trafikverken har en viktig roll iövergången mot ett hållbart samhälle. När den nya ttåder i kraft måstemyndighetsorganisationen på miljöområdet vara anpassad så att arbetsuppgiftemakan utföras effektivt och så att också samordningsvinster kan uppnås genom dennya lagstiftningen. Miljöforskningensframtida prioriteringar kommer att framläggas i den forskningspolitiskaproposition som föreläggs i febmari 1993. Metodemaför uppföljning och utvärdering av miljövårdsarbetet bör enligt min meningvidareutvecklas. Miljöövervakningssystemet byggs därför ut pä säväl regionalsom lokal nivå. Regeringen har också uppdragit åt Stetens naturvårdsverk att tefram ett system av miljöindex som skaU kunna ge en samlad bild av tillståndet ide svenska ekosystemen. Regeringen har vidare uppdragit åt Stetistiskacentralbyrån att utveckla fysiska miljöräkenskaper. fett i uppdrag att utveckla monetära miljöräkenskaper.Dessa räkenskaper kommer tillsammans med date urnationalräkenskapema att kunna användas för att bättre redovisa och analyserasambanden mellan ekonomi och miljö. (SOU 1992:19) behandladebl.a. miljöpolitikens medel och effektivitet. I dess bUaga 11 analyserades deprincipiella och praktiska problem som uppstår när den ekonomiska poUtiken skaUinriktes på en långsiktigt håUbar utveckling, dvs. att förvalte ett landssamlade resurser så att nuvarande och kommande generationer erhåUer maximalvälfärd. 1.2 Visst intemationellt arbete Prop. Miljöarbetetblir alltmer intemationeUt. IntemationeUt samarbete ger oss möjlighet att föraut vår miljöpoUtUc samt att ha fortsatt höga ambitioner på miljöområdet. Regeringenverkar för en bred uppföljning av om mUjö och utveckling somägde mm i (UNCED). Regeringen har i skrivelse tiUriksdagen (1992/93:13) lämnat en detaljerad redogörelse förkonferensbesluten och inriktningen av det nationella arbetet för attförverkliga dessa. En bred renuss av konferensens handlingsprogram. ,genomförs och läggs tiU gmnd för uppföljningsarbetet. Regeringen avseråterkomma tiU 1993/riksdag om hur det svenska uppföljningsarbetetfortskrider och med förslag tiU erforderliga åtgärder. Regeringen planerar redan nu att genomföra en radåtgärder som ett led i dette uppföljningsarbete. Följande exempel kan nämnas. Kretsloppsanpassning ger effektivareresurshushållning - En närmare redogörelse följer i avsnitt 1.3 Motkretsloppsanpassning genom förändrade produktions- och konsumtionsmönster. Kemikaliekontroll - Arbetet med att begränsariskema med och användningen av vissa hälso- och miljöfarUga ämnen fortgår.Jag återkommer också tiU denna fråga under avsnitt 1.3. Klimatproposition - Regeringen kommer under vårenatt lägga fram en proposition med riktiinjer för det fortsatta nationeUakUmatarbetet samt med förslag om ratifikation av kUmatkonventionen. En närmareredogörelse följer i avsnitt 1.4. Biologisk mångfald m.m. - Regeringen kommer underår 1993 att lägga fram en proposition om biologisk mångfald. I propositionenkommer ratificeringen av konventionen om biologisk mångfeld att tas upp liksomfrågor i anslutning till den nationella tillämpiungen av densamma. Jag återkommertill denna fråga under avsnitt 1.6. Fysisk planering - Ett gemensamt svenskt/holländsktmitiativ tiU hur man globalt skall angripa fetortsproblemen tas genom ettexpertmöte . Mötet, som organiseras inom ramen för FN:s boende- ochbebyggelsecenter - UNCHS (Habitet) - utgör en förberedelse mförvärldskonferensen om bygg- och boendefrågor 1996. En närmare redogörelse följeri avsnitt 1.7 och 1.8. Bistånd - Miljö och håUbar utveckUng prioriteras ibiståndspoUtiken, vilket reflekteras såväl mom det multilaterala som bUateralasamaibetet. är här aktivt både inom /FN-systemet och när det gäUerden Globala miljöfeciUteten, GEF.