prop · GG03183 · 1992-12-31 00:00:00 — Denna anpassningsåtgärd innebär ett avsteg från 1990ärs beslut att höja gränsskyddet i motsvarande grad som pristilläggetavvecklas. Mittförslag: Inlösenpriset ärs skörd av oljeväxter skall fastställas somen relation till inlösenpriset skörd av spannmål. Prisrelationenmellan odlarpriset för oljeväxter och inlösenpriset för spannmål skall vara2,5:1. /95 skall oljeväxtodlama dessutom erhålla sammaarealbidrag som lämnas vid odling av spannmål. Skälenför mitt förslag: anmälan till budgetproposition (prop. 1992/93:1(X)bil. 10) föreslog jag att ett system med inlösenpriser i kombination medarealbidrag för odlingen av spannmål, proteingrödor och oljeväxter skall gälla /94. Jag framhöll därvid att som ett led i dessa förändringar av1990 års beslut bör referenspriset på spannmål sänkas. En sådan sänkning börsåledes genomföras . Sänkningen bör uppgå till /kg. Detnya referenspriset blir således / kg. Jag återkommer senare tillregeringen i denna fråga. Vad beträffar inlösenprisför spannmål och arealbidrag för /95 har jag till åretsbudgetproposition anmält att jag avser att återkomma med förslag vid ett senaretillfälle. De förslag som regeringenavgett i budgetpropositionen vad gäller inlösenpris och arealbidrag /94 behandlas av . Jag avser emellertidatt föreslå regeringen att förelägga förslag tillytterligare steg i anpassningen till EG av pris- och stödnivåer som bör tasinom detta område /95. 1 nämnda propositionföreslås att systemet med inlösenpriser i kombination med arealbidrag börgälla även för oljeväxter /95. Min bedömning är att prisrelarionenmellan oljeväxter och spannmål bör vara 2,5:1 för att odlingen av oljeväxterskall fä önskad omfatming. Detär viktigt att prisrelationen fastställs före odlingssäsongen. Hurmycket jordbmkama väljer att odla beror bl.a. pä prisrelationen mellanoljeväxter och spannmål. Jag anser därför att det är angeläget att på etttidigt stadium informera jordbrukama om de prisrelationer som de kan förväntasig vid försäljning av 1994 ärs skörd. Inom EG lämnas ett högtarealbidrag för odling av oljeväxter. Det finns dock inget prisstöd för oljeväxtfröinom EG, varför det fastställs ett pris som skall motsvara ettvärldsmarknadspris. Stödrelationen inom EG var 2,1:1 skörd. Detadministrativt fastställda svenska priset bör avse odlarpriset for en vara Prop.1992/93:183 som har vattenhalt levererad till mottagningsorten och i övrigtmotsvarar de kvalitetskrav som föreskriver.Jordbruksverket föresläs köpa oljeväxtfrö levererad pä säljarens risk ochbekostnad till lager i under fömtsättning att odlaren har fått enersättning enligt gällande prisrelation. Det innebär att det utöver ovanangivna odlarpris tillkommer kostnad för lagring, frakt, ränta ochadministration med ca . Om odlarpriset t.ex. är /kgblir kostnaden för inköp av oljeväxtfrö således 750 miljonerkronor. Statens intäkter vid försäljning i beräknas till ca 360miljoner kronor och dessutom tillkommer ca i fettvamavgift.Det kvarstår en mellanskillnad med vilket även fortsättoingsvismåste fmansieras med budgetmedel. Mitt förslag innebär en sänkning avkostnaderna med ca jämfört med det anbudssystem somtillämpas vid skörd. Utöver detta tillkommer dock kosmadema förarealbidrag. 2.3 Åtgärder inom grönmjölsproduktionen Mittförslag: Producenter av grönmjöl skall erhålla ett arealbidrag på ca 3 000 kraunder budgetåren 1993/94 och 1994/95. Skälenför mitt förslag: Inom EG finns ett stöd till produktion av grönmjöl. Den 1oktober uppgick stödet till /ton vid dåvarande valutakurs.Produkten är inte gränsskyddad utan det inhemska priset bestäms utifrån enkorg av proteingrödor och det pris de betingar på världsmarknaden. Stödnivåninom EG har sänkts men är fortfarande relativt hög och avsikten är attreducera nivån ytterligare. Trots planerade sänkningar av stödnivån beräknasstödet vara i storieksordningen /ton eller ca 5 (XX) kra den 1 januari1995. Densvenska produktionen av grönmjöl utsätts för en ökad konkurrens när gränsskyddetför proteinfodermedel tas bort fr.o.m. . Konkurrensen bestårinte i första hand av importerat grönmjöl utan snarare av importerat majsglutenmjöl.När proteinfoderregleringen tas bort blir priset för majs-glutenmjöl ca 35 %lägre. Detta får till följd att producentema av grönmjöl måste sänkaförsäljningspriset för att kunna sälja sin produkt och det svenska priset förgrönmjöl torde falla till en nivå under det gränsskyddade priset. Underantagande av att prisrelarionen mellan majsglutenmjöl och grönmjöl förblirdensamma kan det inhemska försäljningspriset beräknas sjunka till ca 1,30kr/kg. Närdet inhemska priset sjunker kommer de svenska odlarna att få en säitk-ning aversättningen för sin gröda och därmed kan odlarintresset antas minska. Detskulle för tiden fram till ett medlemskap få negativa konsekvenser för deföretag (torkanläggningar) vid vilka produktionen av grönmjöl sker. Mot bakgmnd av vad jaganfört anser jag att det fortsätmingsvis bör lämnas ett stöd i form av ettdifferentierat arealbidrag baserat på den genomsnittliga produktionen avgrönmjöl i området för en torkanläggning. Detta stöd bör uppgå till /hai genomsnitt budgetåren 1993/94 och 1994/95. Produktionen uppgår ettnormalår till ca grönmjöl pä en areal om drygt 2 000 ha. Till stödtill grönmjölsproduktion bör anvisas högst budgetåren 1993/94resp. 1994/95. Stödet skall i enlighet med förslaget i 1993 ärsbudgetproposition finansieras inom ramen för ej disponerade regleringsmedel ochdirektbidragen för budgetåren 1993/94 resp. 1994/95. 2.4 Industrins råvamkostnadsutjämning m.m. Mittförslag: Svensk livsmedelsindustri skall ges ökade möjligheter till export avförädlade livsmedel baserade pä svenska rävaror. Vissa förädlade livsmedel, isynnerhet icke sammansatta produkter, omfattas inte av systemet för industrinsråvarukostnadsutjämning (RÅK). Exempel pä dessa är ost och olika förädladeköttprodukter. Möjligheten att tillämpa prisutjämnande åtgärder bör därförvidgas till att omfatta även denna typ av produkter. Dessutom bör det temporärasystemet för export av nöt- och griskött tillföras ytterligare medel samt ävenföriängas till att gälla fram till . Vissa förändringar börgöras av råvamgränsema för prisutjämning för vissa råvaror som ingår i RÄK-systemet. Omställningskommissionensförslag överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Kommissionen har i vissaavseenden mera preciserade förslag. Kommissionens förslag till finansieringöverensstämmer inte med mitt förslag. Remissinstanserna:Remissutfallet är i viss mån splittrat. En majoritet av remissinstansemaställer sig dock positiva till kommissionens förslag eller lämnar det utanerinran. , och Konsumentberedningen m.fl. harprincipiella invändningar mot införande av exportstöd som man menar ger felsignaler till marknaden. anser att kommissionensförslag inte är tillräckligt långtgående. Skälen för mitt förslag: Ioch med beslut om en ny livsmedelspolitik inleddes en successiv avregleringav den svenska jordbrukspolitiken och en övergång till ett mer marknadsinriktatsystem. Beslutet innebär att de tidigare möjlighetema för producentema attkollektivt finansiera export av överskottsproduktion tas bort. Det faktum att exportsubventionemaavvecklas genom beslut begränsar den svenska livsmedelsindusöins möjlighetertill etablering på exportmarknaden inom sådana vamgmpper som ligger utanför RÅK-systemetRÅK ger svensk livsmedelsindustri som är 1" 1992/93. utsatt för internationellkonkurrens möjligheter att konkurrera pä Uka villkor Prop. som konkurrenter i andraländer som har tillgäng till jordbmksvaror till lägre Syftet medsystemet är alltså att skapa konkurrensneutralitet mellan vissa livsmedelsprodukterproducerade inom och utom landet. utformat så att detta kangälla såväl konkurrensen på den svenska marknaden somkonkurrensen på exportmarknaden. Vidsidan av RÅK och det exportbidragssystem som gäller för spannmål, utbetalas exportsubventioner för nöt- och griskött inom ett temporärt system. Dettaär en typ av övergångslösning som gäller för perioden /92-1993/94. Medel som avsatts för att finansiera export avkön får föras mellan budgetåren för att medge en större flexibilitet. Bidragenadministreras av Syftet är att medverka till att partiprisemaupprätthålls. Systemet tillåter dock i viss utsträckning att pristryckandeöverskott slår igenom pä marknaden i form av lägre konsumentpriser (t.ex. framdelskött).Bidragen som betalas ut är begränsade till vissa delar av sortimentet.Förädlingsgrad och produktemas möjligheter att etablera sig på exportmarknaderbeaktas inte i bedömningen av vilka varor som skall erhålla bidrag. Exporten avnötkött har huvudsakligen utgjorts av framdelskött och av griskötthuvudsakligen av skinka och sida. Regeringenhar beslutat att medverka med i en satsningpå exportfrämjandc åtgärder för livsmedel. Satsningen avser en fyraårsperiod. Inomramen för EES-förhandlingama har knutits en bilateral överenskommelse med EG.Överenskommelsen innebär bl.a. att det inrättas ömsesidiga tull- ochavgiftsfria kvoter för färskt nötkött och vissa nötköttsprodukter. Överenskommelseninnefattar även kvoter för export och import av ost. ISverige tillämpas tvä system för utjämning av industrins kostnader för jordbmksråvaror- ett externt och ett intemt tillsammans kallat RÅK-systemet. Ett införlivandeav protokoll 3 innebär ett enhetiigt system för hela EES-områdetoch en övergäng till s.k. nettokompensation, dvs. utjämning till lägsta . Denexakta tidpunkten för och det bilaterala avtalets ikraftträdandeär oklar. EnligtEG:s marknadsordning är det möjligt att ge exportbidrag för kött-innehållet ivissa förädlade produkter. Förvissa varor, som mjölkpulver och torkade äggprodukter har i införtsvissa begränsningar i möjlighetema att få exportbidrag. Detta innebär att fr.o.m.den 1 juli 1991 ges exportbidrag för maximalt mjölkpulver och torkadeäggprodukter av den färdiga varans vikt. För kött gäller attexportbidrag ges för maxinalt av den färdiga varans vikt Produkter medinnehåll av kött gavs tidigare exportbidrag inom jordbmksprisregleringen.Anledningen till dessa begränsningar inom RÅK-systemets ram är att förhindraatt sådana varor som tidigare kunde få exportbidrag inom jordbmksprisregleringenskulle flyttas över till RÅK-systemet. Konsekvensema av begränsningsreglemainom RÅK-systemet har blivit att vissa industtneri ökad utsträckning använder importerad råvara Prop. (mjölkpulver, ägg ochkött) så att man vid export av färdigvaran kan söka restitution för erlagdinförselavgift. Dessa svenska råvaror kan därför sägas vara diskriminerade iproduktionen av vissa förädlade livsmedel avsedda för Motbakgmnd av förslag och vad jag har anfört omanpassningen av den svenska jordbmks- och livsmedelssektorn vill jag anföraföljande. Vidett EG-medlemskap blir den totala EG-marknaden hemmamarknad. Ensvensk etablering pä denna marknad bör därför, som ett led i anpassningen införett EG-medlemskap, underlättas genom olika typer av ätgärder. Syftet medsädana ätgärder bör vara att svenska livsmedelsföretag därigenom ges möjlighetatt arbeta på i första hand EG-marknaden och lära sig denna marknads villkor.Sverige bör emellertid inte nu införa den typ av generella expertstöd somförekommer inom EG och som motsvarar de exportbidragssystem som tidigaretillämpades i . I stället bör åtgärdema på detta omräde ansluta tillexisterande system för exportbidrag och i första hand avse förädlade livsmedel.Sådana åtgärder, i kombination med en fortsatt kostnadsanpassning, skapar fömtsättningarsom kan göra svenska produkter konkurrenskraftiga och möjliggöra en etableringpä främst EG-marknaden. Omställningskommissionennämner som exempel pä möjliga exportvaror ost och förädlade köttprodukter. Jaganser det därför naturligt att möjligheten att utjämna konkurrensvillkorengenom prisutjämnande åtgärder den 1 juli 1993-den 1 januari1995 bör vidgas till att omfatta även dessa typer av produkter. De principersom gäller för export inom RÅK-systemet bör även tillämpas för dessa åtgärderoch storleken på exportbidraget bör svara mot dess syfte, dvs. bidraget bör gemöjlighet för svenska livsmedelsföretag att konkurrera pä exportmarknaden päliknande villkor som livsmedelsföretag i andra länder. De kvantiteter avlivsmedelsprodukter som ingår i olika bilaterala avtal som upprättatmed bl.a. EG bör inte omfattas av möjligheten till prisutjämnande åtgärder ide fall dessa avtal fömtsätter att inga exportbidrag ges. Ilikhet med anser jag att vissa höjningar av råvamgränsemabör göras i RÅK-systemet Syftet skulle vara att försöka komma till rätta med denegativa effekter som nuvarande procentuella utjäm-ningsgränser har fått i formav diskriminering av svenska råvaror vid produktion av vissa förädlade livsmedelsindusöiprodukter.Även en övergång till s.k. nettokompensation inom protokoll 3 gördet möjligt att höja bidragsgränsema. RÅK-systemet bör dock inte heller iframtiden kunna utnyttjas för s.k. bulkexport. Detär emellertid enligt min mening inte lämpligt att och regeringenredan nu bestämmer vilka produkter som bör omfattas av en utvidgning avmöjligheten an tillämpa prisutjämnande ätgärder. Risken finns dä att dessaprodukter i ett senare stadium visar sig sakna konkurrenskraft eller etableringsmöjligheterpå EG-marknaden. Jag är av den uppfattningen att ,efter samråd med livsmedelsindustrin, är bäst lämpat att be- Prop. 1992/93:183stämma vilka förädlade livsmedelsindusniprodukter som har fömtsättningar attvara långsiktigt konkurrenskraftiga på en EG-marknad. Regeringen bör enligt minmening senare uppdra åt att, inom ramen för de medel somanvisas, närmare bestämma vilka förädlade produkter som bör omfattas av nyssnämnda utvidgning. I enlighet med förslag och mot bakgmndav den aktuella situationen på den svenska marknaden för kött, som jagbeskrivit tidigare (avsnitt 2.1), anser jag att det temporära exportsystemetför kött bör tillföras ytterligare utöver de 450 miljonerkronor som gäller för perioden /92-1993/94. Jag anser även att systemet börförlängas till att gälla fram till . Mot bakgrund av övrigaförslag till åtgärder för export av förädlade livsmedel bör dock inte systemetsinriktning förändras enligt förslag. Jordbruksvericethar, som tidigare, ansvaret för administrationen av bidrag inom systemet Vadgäller övriga förändringar i RÅK-systemet har i sitt remissvar fömtskickatatt man avser göra en översyn av gmndema för bestämning av begränsningsnivänför vissa råvaror. Det at\kommer på att bestämma hur storaprocentuella förändringar som bör göras och vilka råvaror som bör omfattas av förändringama. Närdet gäller kommissionens förslag om en utvidgning av de ömsesidiga kvotemadelar jag kommissionens åsikt men inser även att det är svårt att genomföra päkort sikt. Jag har dock for avsikt att se över vilka möjligheter som finns fören utvidgning av dessa kvoter inom den tidsrymd som gäller inför ett medlemskapi EG. Mittförslag bör innebära att ytterligare fömtsättningar skapas för förädladeprodukter med konkurrenspotential att etablera sig pä olika exportmarknader. TillRÅK-systemet finns knuten en utjämningskassa som förvaltas av Statens jordbmksverk.Kassan tillförs avgifter som tas ut inom ramen för systemet och har under degångna åren vuxit i sådan omfattning att den enligt inte fulltut kommer att behöva utnyttjas för det hittillsvarande RÅK-systemet Medhänsyn till syftet med utjämningssystemet är det enligt min mening naturligtatt utnyttja de medel som inte behövs för det nuvarande RÄK-systemet på ettsätt som svarar mot detta syfte. Mot denna bakgmnd bör 150 miljoner kronorföras från utjämningskassan till statsbudgetens inkomstsida. En motsvarandebelopp bör fä utnyttjas för den utvidgning av möjligheten att tillämpa de prisutjämnandeåtgärder jag föreslagit i syfte att ge svenska förädlade livsmedel enmöjlighet att konkurrera på exportmarknaden. Utöver detta anser jag attytterligare bör föras från utjämningskassan tillstatsbudgetens inkomstsida. Ett lika stort belopp bör få disponeras för dettemporära exportsystemet för nöt- och griskött. Medlen bör få disponeras förperioden 31 december 1994. 3 Anpassningsåtgärder inom trädgårdssektom inför ett EG-medlemskap Utgångspunkternaför trädgårdsnäringsutredning var den nya näringspolitik som riksdagenlade fast . Utifrån denna skall enligt direktiven fömtsättningar skapasför en svensk trädgårdsnäring, som vid ett EG-inö-äde är stark ochkonkurrenskraftig. Ett svenskt EG-medlemskapkommer att förändra fömtsättningama för svensk ttädgärdsproduktion, främstgenom att tullama gentemot övriga avvecklas. Härav följer med allsannolikhet en anpassning till ett lägre prisläge i såväl producent- somkonsumentled. Enligt min mening finns det före ett svenskt EG-inträdestarka skäl för sådana statliga insatser som bidrar till att överbrygga de anpassningssvårighetersom i ett övergångsskede förväntas uppkomma för svensk trädgårdsnäring. Problemetför svensk odling är att anpassningen i riktning mot EG:s lägre producentpriserkan komma att ske snabbare än utjämningen av produktionskostnaderna. Näringenmåste förbereda sig för att möta den hårdnande konkurrensen bl.a. genom en effektiviseringav produktionen och marknadsledet samt genom en ökad produktdifferentiering. 3.2 Åtgärder för att främja produktutveckling m.m. Mittförslag: För perioden fram till ett planerat svenskt EG-inttäde den 1 januari1995 anvisas ett anslag på . Medlen skall användas för stöd tillproduktutveckling och utveckling av marknadsprognoser, introduktion av nyteknik samt insatser för att effektivisera marknadssidan inom svenskträdgårdsnäring. Utredarensförslag innebär att tillförs näringen för vart och ett avbudgetåren 1993/94-1995/96 och att medlen i första hand används till centralainsatser för att underlätta en EG-anpassning och för att effektiviseramarknadssidan. Minst I miljon kronor bör användas för konsum-tionsfrämjandeverksamhet. Utredaren har vidareföreslagit energiskattelätmader motsvarande ca för att sänka kostnadema inom ttdgärdsnäringen. Remissinstanserna:Flertalet av remissinstanserna anser att det finns skäl för att genom insatsersom föreslagits av utredaren underiätta en EG-anpassning genom effektiviseringarpå marknadssidan. Flera remissinstanser anser att en större satsning än vadutredaren föreslagit för konsumtionsfräm- jandeinsatser bör komma i fråga. Konsumentberedningen och Kooperativa Prop.1992/93:183 förbundet framhåller i likhet med fmkt- ochgrönsaksdistributörers förening att man vid stöd för konsumtionshöjande ätgärderej bör göra skillnad pä inhemska och importerade produkter. menar att näringen själv bör finansieramarknadsutveckling m.m. och att eventuellt statliga insatser för sådana åtgärderbör begränsas till det minimum som kan behövas för att denna verksamhet skallkunna etableras och ges egen livskraft har en liknande uppfattoing. Länsstyrelseni bl.a. förordar att ett speciellt stöd till producentorganisationerbör övervägas. och Lantbrukarnas riksförbundföreslär att ett sådant stöd införs före EG-inträdet Kooperativa förbundetnoterar att utredningen ej föreslagit ett förtida införande av denna EG-stödformoch anser inte heller att sä bör ske. Uttedarensförslag om skattelätmader m.m. har av instansema fått ett över lag positivtbemötande även om några remissinstanser motsätter sig ytterligare nedsättoingarav energiskattema. Skälenför mitt förslag: Den svenska trädgårdsnäringens internationellakonkurrenskraft är inte beroende bara av effektivitet i primärproduktionenutan också av effektivitet i marknadsledet. Som framhållits i utredningen kommerden svenska trädgårdsnäringen även att bestå av ett förhållandevisstort antal små produktionsenheter som inte själva har fömtsättningar attaktivt genomföra produktutvecklings- och försäljningsarbete. Köparna ärkoncentrerade till två, tre stora kedjeföretag medan bilden pä odlingssidan ären annan. måste odlama möta köpamas krav på korrekt information omutbudet, stora kvantiteter och hög grad av leveranssäkerhet. Utredarenredovisar produktdifferentiering som en anpassningsväg för den svenskaträdgårdsnäringen. Med detta avses att utveckla och anpassa olika produkter förolika marknader eller konsumentkategorier. Några remissinstanser har ocksåpekat på att ett stöd för produktutveckling, i likhet med i , skullekunna få stor betydelse för den svenska trädgårdsnäringens utvecklingsmöjligheter. Jagdelar utredarens uppfattoing om behovet av effektiviseringar på marknadssidanoch förbättrad prognos- och produktutvecklingsverksamhet. Ett fortsattutrednings- och utvecklingsarbete på dessa områden enligt min mening är avstor vikt. AvEG:s strukturprogram har utredaren bedömt investeringsstöd, startstöd och stödtill bildande av producentorganisationer vara av största betydelse för svenskträdgårdsnäring. I likhet med utredaren anser jag att förberedelsearbetebehöver inledas för an dessa stödformer skall kunna träda i kraft genast vidett svenskt EG-innäde. Jag anser dock inte att dessa stöd skall införas före EG-inträdet.I detta sammanhang kan också noteras att uttedaren i sina förslag omstödåtgärder utgått från att övergångsperioder ej är aktuella vad gällergränsskyddets avvecklande efter ett svenskt EG-inträde. påpekaremellenid att behovet av anpassningsåtgärder är beroende av hur Prop.1992/93:183 snabbt avvecklingen av gränsskyddet gentemot EG-ländema genomförs. Fleraremissinstanser har tagit upp frågan om i vilken takt tullskyddet bör avvecklas. Jaganser emellertid att det inte nu finns skäl lämna några förslag i denna fråga.Inte heller avser jag att föreslå något statligt stöd for konsumtionshöjande ätgärdereftersom sådana ätgärder inte kan motiveras utifrån de behov av anpassningsåtgärdersom finns till följd av ett svenskt EG-inträde.I stället har jag tagit fasta pådet behov som finns av att med statliga insatser bidra till att utvecklanäringens konkurrenskraft inför ett EG-inöe. Jagvill emellertid först ta upp frågan om den kollektiva återföringen av prisregleringsavgifttill ö-ädgårds- och gröny te sektorn. Härvid vill jag erinra om vad regeringennyligen har föreslagit i prop. 1992/93:170 om forskning för kunskap och fi-amsteg.Där konstaterades att finansieringen av den FoU på hemträdgårdsomrädet ochgrönytemiljöer, som finansierats med prisregleringsavgifter pähandelsgödsel och bekämpningsmedel, bortfaller eftersom avgifterna har slopats fr.o.m.den 2 december 1992. Mot bakgmnd av den vikt som denna forskning har föreslårregeringen i propositionen att för /94 detta forskningsområdetillförs över nionde huvudtitelns anslag Stöd till kollektivforskning. Medlen skall användas för FoU och därmed sammanhängande informationoch rådgivning pä grönytemiljö- och hemträdgårdsomrädet, inkl. verksamheteninom det s.k. vid i Alnarp.Medlen skall fördelas av Skogs- och jordbmkets forskningsråd som i anslutningtill fördelningen av medlen så långt möjligt skall söka få till stånd en medfinansi-eringav intressentema pä området. Detta innebär att firågan om en framtida finansieringav dessa verksamheter på grönyte-, miljö- och hemträdgårdsomrädet långsiktigtkan tryggas. För /94 kommer till nämnda sektorer, utöver nämnda11 , att återföras de prisregleringsavgifter som har influtitunder /93. Det innebär en successiv ned-trappning av de medelsom återförs till sektorerna, vilket bör underlätta en anpassning tillden nya situationen. Genomavvecklingen av prisregleringsavgiftema på handelsgödsel och bekämpningsmedelkommer den yrkesmässiga trädgårdsnäringen att efter utgången av stå istort sett utan kollektiva medel för information, marknadsföring ochutvecklingsarbete. har drygt 10 miljoner kronorav influtna avgiftsmedel avsatts för sådana ändamål. Motbakgmnd av dels det behov av anpassningsåtgärder inför ett EG-inträde somenligt min mening föreligger, dels trädgårdsnäringens avsaknad av kollektivamedel efter utgången av är 1993, anser jag det motiverat att förorda enkraftfull satsning för att stärka näringens långsiktiga konkurrenskraft. För dettaändamål bör ett anslag på anvisas för perioden den 1 juli 1993-den31 .