prop · GG0332 · 1992-12-31 00:00:00 — Enutgångspunkt vid bestämmandet av tingets storlek kan, såsom utredningen visatpå, vara föreskrifterna i kommunallagen om fullmäktige. Jag stannar då för 31ledamöter i tinget. Det motsvarar det lägsta antelet ledamöter ikommunfullmäktige i sådana kommuner som har 12 000 röstberättigade invånareeller därunder. Medtanke på att det totala antalet personer i landet som uppfattar sig som samerligger omkring 17 000 torde röstlängden knappast komma att uppta mer än 12 000namn. Med erfarenheterna från det norska sametingsvalet är det sannolikt attantalet blir åtskilligt lägre. Därmed får också anses att tingets storlek blirfullt tillräcklig för att tinget skall bli representativt för de samer somengagerar sig i tinget. Antaletledamöter i tinget bör regleras i sametingslagen. Detär gjvet att en representetiv församling av den storlek det nu är fråga om intekan vara samlad allt för ofta och handlägga de löpande ärendena. Förden löpande förvaltningen bör tinget till sitt förfogande ha en styrelse somtinget själv utser. Styrelsen bör bestå av sju ledamöter och utses bland tingetsledamöter. Styrelsen bör ha till uppgift att bereda och yttra sig i ärendensom skall handläggas av . Den bör också ha hand om den ekonomiskaförvaltningen. Dessutom bör det ankomma på styrelsen att verkstellaSametingets beslut och i övrigt fullgöra de uppdrag som tinget lämnat över tillstyrelsen. Detär vanskligt att i förväg avgöra hur ofte tinget behöver samlas. Det är en saksom lämpligen kan överlåtas på tinget att besluta när det gäller ordinariesammanträden. Sammanträde bör dock också hållas om styrelsen eller minst entredjedel av ledamöter begär det eller om ordföranden anser attdet behövs. Sametingetbör enligt min mening också tillsätte en valnämnd som skall svara för valettill . I övrigt bör kunna tillsätte de nämnder som utöverstyrelsen och valnämnden behövs för att fullgöra uppgifter och förverksamheten i övrigt. Sådana nämnder kan t.ex. bli aktuella inomkulturområdet, det samiska språkområdet och inom de samiska näringarna. Somjag förut nämnt i samband med redogörelsen för uppgifter anser jagatt också skall tillsätta den styrelse för sameskolan somföreskrivs i skollagen samt skolchef för sameskolan. Varken styrelsen försameskolan eller sameskolchefen är dock därmed avsedda att bli organ som ingåri . Sameskolstyrelsen förbUr sålunda en egen stetlig myndighet medskolchefen under sig. Jaganser att frågan om var skall ha sitt kansli bör avgöras av samernasjälva. Det får bli en av de förste frågorna för det nystartade attte ställning till. Grundlägganderegler om myndigheternas ställning finns i regeringsformen. För myndigheternagäller att de är skyldiga att följa de föreskrifter som meddelas av regeringenoch i förekommande fall av överordnad myndighet. För ärenden som innefattarmyndighetsutövning gäUer särskilda regler. Vidare gäller att beslutsformernainom en myndighet regleras i förvaltningslagen (1986:223), att dess handlingarär all- 1992/93: 32 Bilaga 1Utbildningsdep. manna och offentliga - omde inte skall vara hemliga enUgt sekretesslagen (1980:100) - och att de somberörs av myndighetens beslut i princip kan överklaga beslutet. För anställdavid myndigheter gäller vidare att de är underkastade disciplinansvar enligtlagen (1976:600) om offentlig anställning. Särskilda regler finns ommyndigheters arkiv. Sådana aUmänna regler som givits exempel på skallgivetvis gälla för och dess organ. Den allmänna regeln är atten statlig förvaltningsmyndighets chef tillsätts av regeringen. Har enmyndighet en styrelse utser regeringen också ledamöterna i styrelsen. För attåstadkomma en parallellitet mellan och andra statligaförvaltningsmyndigheter har samerättsutredningen föreslagit att ledamöterna iSametingets fullmäktigeförsam-ling, som väljs i särskilda val, formellt skulleförordnas av regeringen. Jag finner en sådan ordning mindre tilltalande. Jagföreslår i stället att vad som bör förbehållas regeringen är att utseordförande för efter förslag från tinget. En liknande ordning finnsnär det gäller förordnande av rektorer för våra universitet och högskolor. Deutses efter förslag från en valförsamling och lärosätets styrelse. Intill dess det valdatinget har hunnit föreslå ordförande och regeringen fatta sitt beslut bör dentill levnadsåldern äldste ledamoten kunna fungera som ordförande. Föreskrifter om attSametinget skall utse en styrelse och en valnämnd liksom om de grundläggandeuppgifterna för dessa organ bör tas in i sametingslagen. Där bör också angeshur ordföranden för utses. I övrigt bör av lagen tydligt framgå atttinget får tillsätta de ytterligare nämnder det finner behövligt att ha. Ramarna för arbetet i enstatlig myndighet anges i ett flertal författningar, såsom förvaltningslagen,sekretesslagen och verksförordningen (1987:1100). Vissa grundläggandebestämmelser rörande arbetet i bör av principiella skäl regleras isametingslagen, t.ex. bestämmelser om beslutsförhet och jäv. Jag återkommertill detta i min specialmotivering till sametingslagen. I övrigt bör regeringengenom en instruktion kunna ge närmare föreskrifter. En sådan instruktion fårgivetvis ta hänsyn till den speciella StäUning intar som statligförvaltningsmyndighet. 1992/93: 32 Bilaga 1Utbildningsdep. Mittförslag: ledamöter skall väljas av samerna genom direkta val i ettproportionellt valsystem. Landet utgör en valkrets. till hållsvart Qärde år den tredje söndagen . Valet sker antingen genomröstning i vallokal eller genom brevröstning. blir ansvarigt för attorganisera valet. Inför det första valet får dock uppgiften ankomma på ensärskild organisationskommitté. Prop.1992/93: 32 Bilaga 1 Utbildningsdep. Samerättsutredningensförslag: Utredningens förslag avviker från mitt förslag i vad avser antaletvalkretsar, där utredningen föreslagit att landet indelas i sex valkretsar,valperiodens längd och valdagen, där utredningen föreslagit att valet hållsvart tredje år med valet till kyrkofullmäktige samttillvägagångssättet vid röstning, där utredningen räknat med att röstning påpostanstalter blir det vanligaste sättet för röstning till . Remissinstanserna: Iallmänhet tiUstyrks förslagen eller lämnas utan erinringar. Hovrätten för NedreNorrland ifrågasätter om det inte bör finnas en raöjlighet att överprövahuruvida valet har ägt rum på ett korrekt sätt. En sådan möjlighet tillöverprövning kan enligt hovrättens mening lämpligen tillskapas genom attvalprövningsnämnden tilläggs befogenhet att - efter överklagande - överprövavalet till . () pekar på den omständigheten attbelastningen på de valadministrerande myndigheterna är avsevärd i samband medvalen till riksdag, landsting och komraunfullmäktige. SSR konstaterar attvalet till är något helt nytt och att det därför inte går att görajämförelser av detta val med något arman beprövat. Risk finns att denföreslagna modellen kan ha sina brister. Så är det t.ex. svårt att avgöraom den föreslagna valkretsindelningen ger mest rättvisa vid fördelning avmandaten. Om det visar sig att den föreslagna modellen inte på ett rättvist sätttillgodoser alla landsdelar med representation, utgår SSR från att Sametingetskall ha rätt att göra de förändringar som kan vara nödvändiga. Sametingetmåste under aUa förhållanden ges en oinskränkt frihet att göra förändringar. Skälen för mina förslag: Samerättsutredningenhar i syfte att tillgodose olika landsdelars representation föreslagit attlandet delas in i sex valkretsar. Enligt förslaget följer valkretsindelningenlänsgränser utom i , där indelningen följer kommungränser.Valkretsarna bör vidare enligt förslaget vara ungelär lika stora vad gällerantalet samer. De bör också anpassas till de samiska regioner som kanurskiljas med hänsyn till näringsutövning, dialekter m.m. En särskild, sydligvalkrets behövs för de samer som har lämnat de samiska kärnområdena. Samerättsutredningenföreslår vidare att antalet ledamöter per valkrets bör vara minst två för attden lokala förankringen skall säkerställas. Jag har i det föregåendeföreslagit att antalet ledamöter i skall vara31. Jag har då gjort jämförelser med kommuner som har 12 000 röstberättigadeinvånare eller därunder. Min utgångspunkt är att även om anteletröstberättigade samer skulle uppgå till fler än 12 000 anser jag det osannoliktatt röstlängden för valet till tillnärmelsevis kommer att uppta såmånga namn. Jag baserar detta bl.a. på erfarenhetema från . I det förstasametingsvalet i , som troligen har omkring 30 000 samer, kora ca5 500 samer att anmäla sig som röstberättigade. Ett av huvudproblemen vidgenomförandet av sametingsvalet i var att de bestämmelser som regleradesametingsvalet tog för liten hänsyn till att det i många kommuner (valkretsar)var få eller ibland inga registerade röstberättigade samer. Detta medförde attsjälva valarrangemangen på många håll blev överdimensionerade och kostsamma iförhållande till antalet röstande samer. Valhemligheten blev inte hellertillfredsställande. Bland annat mot den bakgrunden och under hänsynstagandetill att valsystemet bör göras så enkelt som möjligt och kunna genomföras inomrimliga ekonomiska ramar föreslår jag att hela landet får utgöra en valkretsvid val till . har isitt förslag till indelning av landet i sex valkretsar velat säkerställa denlokala förankringen. Jag menar att det förhållandet att landet blir en valkretsinte hindrar att får ledamöter från de olika delar av landet därsamer bor liksom att de representerar olika inressen i samiska sammanhang. Jaghar också i detta fall förtroende för att de olika intressegrupper somrepresenterar samema i landet kommer att vid nomineringen av kandidater tillSametinget se till att både den lokala förankringen liksom balansen mellan olikasamiska intressen kommer att tillgodoses vid valet till . Jag anser dessutom att ettval med hela landet som en valkrets blir rättvisare än ett flervalkretssystem.Det underlätter också de röstande samernas möjligheter att se resultatet avsin röstning. Om hela landet utgör en valkrets kan också ett proportionelltvalsystem tillämpas rakt ut. BUr det fråga om flera valkretsar måste frågan omutjämningsmandat övervägas. Jag finner alltså att inteminst hanteringsmässiga och ekonomiska skäl talar för att landet bör utgöra envalkrets. I likhet med SSR utgår jag ifrån att vid sin utvärderingav den förste sametingsvalet kommer att aktualisera erforderliga ändringar ivalsystemet, om det visar sig att detta behövs. I likhet med samerättsutredningenföreslår jag ett proportionellt valsystem. Proportionella val förutsätter iprincip listor med kandidater som sätts upp av partier. Några partibildningar iegentlig mening finns emel-lerfid inte specifikt bland samerna. Däremot finnsriksorganisationer och andra intressegrupperingar bland samerna som har programsom i 1992/93:32 Bilaga 1Utbildningsdep. vissa avseenden påminnerom politiska partiers. I sametingslagen bör Prop. 1992/93: 32 man därför tala inte enbart om partier utan om grupper och samman- Bilaga 1 slutningar som likvärdiga grupperingar i valsammanhang. Föratt skall kunna representera alla samer bör det vara så uppbyggt attäven mindre samiska sammanslutningar skall kunna nominera sina kandidater.Någon spärr mot s.k. småpartier bör därför inte komma ifråga. Varjevalsedel måste dock förses med en beteckning på grupp, parti eller liknandesammanslutning för att den lätt skall kunna särskiljas från andra. Det är dågivetvis inget som hindrar att vissa valsedlar med olika kandidater har sammabeteckning för att markera samhörighet. Jag föreslår också att varje valsedelskall uppta minst tre kandidater i ordningsföljd. Vidfördelningen av mandaten bör den rena uddatalsmetoden med 1,0 som förstadivisor tillämpas. Valperiod,vabystem, valnämnd m.m. Samerättsutredningenhar föreslagit att skall väljas somkyrkofullmäktige väljs, dvs. den tredje söndagen . En konsekvenshärav är att mandatperioden för ledamöterna i skulle bli . Föratt inte sametingsvalet helt skall komma i bakgrunden för de allmänna valen iSverige föreslår jag att sametingsvalet tidsmässigt inte på något sätt kopplasihop med dessa val. Jag föreslår därför att valet till skall ske dentredje söndagen . För detta telar också praktiska skäl. Som RSVpekat på i sitt remissyttrande är belastningen på de valadministrerandemyndigheterna avsevärd i samband med valen till riksdag, landsting ochkommunfullmäktige. Även om valet till i huvudsak skall ombesörjasav självt är det rimligt att ante att tinget behöver biträde avvarierande slag av de myndigheter som på olika sätt har att administrera deallmänna valen. Medden frikoppling från de aUmänna valen i som jag har föreslagit i frågaom sametingsvalet finns det också förutsättningar att överväga valperiodenslängd. Övervägande skäl talar då enligt min uppfattning för en längre periodän . Jag föreslår därför en valperiod för som omfattar fyraår. Samerättsutredningenhar räknat med att poströstning blir det vanligaste sättet för röstning tillSametinget. Jag har för min del, inte minst i syfte att förenkla valsystemet,funnit anledning att pröva ett alternativ som står till buds försvenska väljare i och , dvs. röstning genomatt sända valsedeln med post till valnämnden, s.k. brevröstning. Ett sådantförfarande går i korthet till på följande sätt. Väljarenlägger själv in sin valsedel i ett innerkuvert och tillsluter det. börväljaren givetvis få göra i avskildhet så att skyddet för valhemlighetenupprätthålls. I närvaro av två vittnen lägger han därefter in detiordningsställda innerkuvertet i ett särskilt ytterkuvert för brevröst- ningsförsändelse ochtillsluter detta. Därefter undertecknar väljaren på ytterkuvertet en försäkranpå heder och samvete att han själv har lagt in en valsedel i innerkuvertet, atthan i närvaro av vittnena har lagt in innerkuvertet i ytterkuvertet ochdärefter tillslutit detta. Därefter intygar de tvåvittnena på ytterkuvertet att väljaren egenhändigt undertecknat den nämndaförsäkran och att något förhåUande som strider mot de uppgifter som väljarenhar lämnat på ytterkuvertet inte är känt för vittnena. På ytterkuvertet angesäven vittnenas adresser. Ytterkuvertet, som jag i det följande kommer attföreslå också skall utgöra röstkort, läggs därefter i ett omslagskuvert, somförseglas och lämnas för postbefordran till valmyndigheten. Vid brevröstning liksomvid röstning i övrigt får en väljare, som på grund av något kroppsligt fel intekan avge sin röst i föreskriven ordning anlita ett biträde som han utsett (8kap. 14 § vallagen). Dethittills beskrivna förfarandet överensstämmer mycket nära med det nuvarandebudröstningsförfarandet enligt 11 kap. 3 § vaUagen. Vid budröstning är detvittnet och budet som skall underteckna ett intyg motsvarande det som de bådavittnena undertecknar vid brevröstning. Nästaled i valförfarandet är överbringandet av valsedlarna från väljaren tillvalmyndigheten. Enligt vallagens bestämmelser kan mottegaren alltid, antingendet är en valförrättare eller en röstmottagare på postan-stelt osv.,kontrollera identiteten på den person som överlämnar valkuvert ellervalsedelsförsändelse. Någon motsvarande kontrollmöjlighet kan knappastästedkommas i ett brevröstningsförfarande. Emellertid kan man på annat sättskapa tillfredsställande garantier för att brevröstningsförsändelsen härrörfrän den person som uppges vara väljaren och för att försändelsen har avlämnatstill postbefordran med hans vilja. Ett sådant sätt är att föreskriva attväljaren aUtid skall bifoga sitt röstkort. Jag kommer att föreslå attytterkuvertet utformas så att det också kan utgöra röstkort. Ävenom brevröstningsförsändelse raåste iordningsställas av väljaren själv står detnaturligtvis väljaren fritt att uppdra åt en annan person att läinnaförsändelsen till posten. Erfarenheterna frånbrevröstningen i utvisar att det inte är någotstörre administrativt problem att hantera brevrösterna. Andelen underkändaröster (, och ) har dock varit stor.Riksskatteverket har i en promemoria om erfarenheter m.m. årsallmänna val som exempel på ofta förekommande fel nämnt att röstkort saknas,att ytterkuvertet inte varit igenklistrat och att datum på ytterkuveret saknatseller varit felaktigt. Detta är en typ av fel som vid brevröstning upptäcksförst vid rösträkningen och därför inte kan korrigeras. Motsvarande fel vidröstning med valsedelsförsändelse i upptäcks normalt av röstmottagareneller valförrättaren och kan därför rättas till. Jagser för min del stora fördelar med ett system med brevröstning tillsametingsvalet i . Även om poströstning naturUgtvis är ett fullgott ochprövat alternativ vill jag ändå föreslå ett system med brevröst- 1992/93:32 Bilaga 1Utbildningsdep. 4 1992/93. Inte minst kostnads- och effektivitetsskäl telar för dettaliksom det förhållandet att antalet röstande samer kommer att varaförhållandevis litet. kan ett enkelt valsystem stimulera och ökavaldeltagandet. De problem som sammanhänger med att antalet underkända röstervid brevröstning i varit stort är jag naturligtvis medveten om. Jagbedömer dock att möjligheterna att informera de samiska väljarna ombrevröstningsförfarandet m.m. är betydligt bättre än det är för väljare i . Föratt ytterligare förenkla brevröstningsförfarandet i syfte bl.a. att minimeraolika felkällor föreslår jag att ytterkuvertet för brevröstningsförsändelseockså utgör röstkort. Genom förtryckta anvisningar på de olika kuverten börriskerna för fel vid brevröstningen än mer kunna minskas. Utöverbrevröstning bör det naturligtvis finnas möjligheter att på de orter där detfinns en stor samebefolkning rösta i vallokal. Det bör vara som beslutar var sådan röstning får ske. Om röstning i vallokalordnas bör dock till undvikande av alla oklarheter föreskrivas att lokalenskall vara öppen , förslagsvis mellan kl. 8-20. Med hänsyn till attröstning i vallokal blir ett kompletterande förfarande, som valnämnden kananordna efter egen bedömning är det inte rimligt att binda vissa väljare vid enviss vallokal, om de vill rösta på det viset. Med en gemensam röstlängd förhela landet vore en sådan uppdelning inte heller särskilt praktisk. 1 ställetbör gälla att de röstberättigade samer som väljer ett eventuellt tillgängligtalternativ att rösta i särskild vaUokal skall få välja lokalen på den ort sompassar dem bäst på valdagen. Meden sådan ordning kan någon avprickning i röstlängden inte göras i vallokalenutan förfarandet där blir detsamma som vid röstning på postanstelt.Förfarandet underlättas genom arrangemanget att alla röstberättigade får sigtillsänt ett röstkort som också är ytterkuvert för brevröstningen. Dettakombinerade röstkort och ytterkuvert kan då vid röstning i vallokal användas påett sätt som motsvarar användningen av fönsterkuverten vid vanlig poströstning. Röstningi vallokal skulle sålunda gå till så att väljaren i vallokalen på avskild platslägger sin valsedel i det innerkuvert han fått och försluter detta. Därefterlämnar väljaren sitt innerkuvert och röstkortet/ytterkuvertet tillvalförrättaren. Denne kontrollerar dels att innerkuvertet är i ordning, delsatt den röstandes identitet stämmer med den person som röstkortet är utställtför. Är allt i ordning lägger valförrättaren, inför väljaren, innerkuvertet iytterkuvertet och tillsluter det. Inga anteckningar eller förklaringar lämnashär på ytterkuvertet. Valförrättaren antecknar också den röstande i ensärskild längd. Efter valförrättningen sänds valförsändelserna skyndsamt tillvalnämnden. 1992/93:32 Bilaga 1Utbildningsdep. Granskning,sammanräkning m.m. Prop. AUgranskning, utom den som valförrättaren skall göra av innerkuver- ° . tet vid röstning ivallokal, bör ankomma på valnämnden. Den bör ock- P' så svarar försammanräkning och mandatfördelning. Medröstning både i vallokal och genom brevröstning samt rätt att få utduplettröstkort för den som anmäler sig ha förlorat det ursprungliga finns enmöjlighet att rösta dubbelt. Skulle det inträffa, bör den i vallokalen påvaldagen avgivna rösten vara den som gäller. Detta samt det förhållandet attytterkuverten kommer att se olika ut vid brevröstning och röstning i vallokalgör att granskningen, intill ett visst stadium, måste ske separat förbrevröster och röster från vallokal. Granskningenbör inledas med rösterna från vallokalerna. Dessa kommer in med obrutnaröstkort/ytterkuvert. Först kontrolleras att antelet inkomna röster frånvallokalen stämmer med dem som antecknats som röstande där. Sedan sker, medledning av röstkorten, avprickning i röstiängden. Har någon röstat flera gångeri vallokal måste rimligen alla hans röster förklaras ogiltiga. Nästemoment blir att bryte de godkända ytterkuverten och granska att varje kuvertinnehåUer endast ett innerkuvert och att det är i föreskriven ordning. Deinnerkuvert som godkänns läggs sedan i en valurna, där de senare blandas medde godkända innerkuverten från brevröstningen. Sedangranskningen av rösterna från vallokalerna kommit så långt övergår valnämndentill brevrösterna. Därbörjar granskningen med omslagskuverten som använts för postbefordran.Godkända omslagskuvert bryts och det kontrolleras att de inte innehåller merän ett röstkort/ytterkuvert från en och samma väljare samt att väljaren intehar röstat i vallokal. Det senare framgår ju av de avprickningar i längden somredan gjorts vid granskningen av rösterna från vaUokalerna. Ytterkuvert,som inte fått läggas åt sidan vid den nu nämnda kontrollen granskas sedanvidare. Härvid kontroUeras att de påskrifter och försäkringar som skall lämnaspå kuvertet är i sin ordning. Brister det blir rösten ogUtig och läggs åtsidan. I annat fall bryts ytterkuvertet och innerkuvertet granskas. Är det iordning läggs kuvertet i samma valurna som de godkända innerkuverten frånvaUokalerna. Vadsom härefter återstår är att bryta innerkuverten, granska valsedlarna samtgöra sammanräkning och mandatfördelning. För denna del av förrättningen börvalnämnden kunna tillämpa de regler som enligt vaUagen gäller förlänsstyrelsens slutliga sammanräkning och mandatfördelning. De regler jag häråsyftar är 14 kap. 2 § andra stycket och 3-5 §§ vallagen. Reglerom det röstningsförfarande och det granskningsförfarande som jag här harbeskrivit bör tas in i sametingslagen. I fråga om sammanräkning ochmandatfördelning bör det vara tillräckligt med en hänvisning till vallagensallmänna regler. beslut börkunna överklagas. Jag har stannat för att fö- Prop. 1992/93: 32 reslå att överprövningen skall få ankomma på . Enviktig uppgift som bör läggas på valnämnden är informationen till de samiskaväljarna om hur valet rent praktiskt går till. Denna information är viktigdels när det gäller anmälan till röstlängd, dels när det gäller förfarandetvid brevröstning. Jag har därför, som jag återkommer till i det följande,räknat med att behöver förfoga över särskilda resurser fÖr valentill . I detta sammanhang vill jag också framhålla att informations-och resursbehoven torde vara extra stora vid det första valet till . Jaghar i avsnitt 5 föreslagit en definition av begreppet same och där uttalat attdefinitionen främst får betydelse för att avgöra vilka som skall ha rösträtttill och vilka som är valbara till tinget. Mitt förslag utgår frånatt det är valnämnden som skall avgöra frågan om en person är att anses somsame. Densom anser sig vara same måste alltså före valet till anmäla sigtill valnämnden, om han inte gjort det inför ett tidigare val och då blivitupptagen i röstlängden. Det här innebär att den vars förälder är upptagen isameröstlängden själv också måste anmäla sig till kunnaupptas i röstlängden. Självfallet måste den som införts i röstlängden när somhelst på egen begäran kunna avföras från den. Jagföreslår att anmälan till röstlängden för ett val skall göras senast den 15januari det år då valet skall hållas. Jag vill dock understryka att har enperson en gång blivit upptagen i röstlängden för val till skall haninte på nytt behöva anmäla sig vid senare val. De som har förts upp iröstlängden står alltså kvar till dess de avlider eller begär att bli strukna.