prop · GG0331 · 1992-12-31 00:00:00 — En medlemsstat somtillhandahåller hälso- och sjukvård och därmed sammanhängande förmåner enligtett allmänt sjukförsäkringssystem kan låta detta bli tillämpligt även på de yrkesskadadeunder föratsättning att detfå system har sådant innehåll att den yrkesskadadeinte utsätts för ekonomiska svårigheter av allvarlig art. Konventionensartikel 9 föreskriver dels att förmånema skall utges så länge följderaa avskadan besfår, dels att det i fråga om kontantförmåner inte får förekommakarensdagar såvida inte medlemslandet vid anslut- Prop. ningentill konventionen tillämpade ett system med karensdagar eller - i samband medanslutningen - hade avgett förklaring om temporärt undantag från konventionensbestämmelser till följd av otillräckligt utvecklade ekonomiska resurser ochsjukvårdsanordningar. I yttrande (1981/82:14 y) tillsocialförsäkringsutskottet i samband med behandling av prop.1981/82:144 om ändringar i sjukförsäkringen m.m. uttalades bl.a. att inget avde nämnda undantagen är tillämpliga för . Somnämnts i det föregående fanns fram till särskilda regler oms.k. insjuknandedag och fridag. Enligt regeln om insjuknandedag utgavs inormalfallet inte sjukpenning för den dag då sjukdomsfallet inträffade. När detgäller fridagsregeln utgavs inte sjukpenning för dag då den försäkrade inteskulle ha arbetat i sin huvudsakliga sysselsättning, om inte antalet sådanadagar översteg två. Något undantag från dessa regler fanns inte försjukfrånvaro till följd av arbetsskada . Mot bakgrand avvad uttalat måste föratsättas att dåvarande regler om insjuknandedagoch fridag inte ansågs som karensdagar enligt . 1det nuvarande ekonomiska läget är kraftiga besparingar inom i stort sett alladelar av socialförsäkringssystemet ofrånkomliga. Med hänsyn härtill bedömerjag, även sett mot bakgrand av effekteraa av nu föreslagna förändringar iförhållande till tidigare gällande regler för sjukförsäkringen, att någonsärskild anpassning av besfårrunelsema i 3 kap. 1 och 2 §§ LAF inte bör göras nären karensdag införs i sjukpenningförsäkringen m.m. Somen följd av bestämmelsema om sjuklön utges inte ersättning enligt LAF för arbetsskadesjukfallsom inträffar efter samordningstidens utgång om den försäkrade harrätt till sjuklön. Enligt 3 kap. 5 § första stycket LAF gäller att rätt tillarbetsskadesjukpenning inte föreligger på grundval av anställningsförmåner för tidunder vilken den försäkrades arbetsgivare har att svara för sjuklön enligt SjLL. Vidsjukdomsfall som utgör recidiv av en arbetsskada erhåller således den somomfattas av SjLL sjukersättning i form av sjuklön under de första 14 dagaraaoavsett om sjukfallet inträffar före eller efter samordningstidens utgång. Omsjukperioden fortsätter efter sjuklöneperioden och samordningstiden löpt ut,erhåller den skadade arbetsskadesjukpenning av SGI fr.o.m. dag 15. Bestämmelseraai 3 kap. 5 § första stycket LAF är på samma sätt som regleraa omsamordningstiden av stort värde ur administrativ synpunkt då försäkringskassaninte behöver pröva rätten till arbetsskadeersättning vid sådana recidiv av enarbetsskada som avslutas inom sjuklöneperioden. Av detta skäl bör vidinförande av en karensdag i sjuklönesystemet regeln i denna del bibehållasoförändrad, vilket imiebär att recidiv av arbetsskada som inträffar inom ramenför en sjukiöneperiod inte skall medföra rätt till arbetsskadeersättning. Den som inte har rätt till sjuklön vid recidiv avarbetsskada som in- Prop. träffar efter samordningstiden kommer - på sainma sätt somi dag - att få sjukperming enligt LAF såväl för i sjukperiodensom för tiden därefter. De villkor som jag redovisat ovan bör även gälla förersättningar enligt lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd och lagen(1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän. Någon särskild föreskrift i lagerfordras inte. 8.1 Bakgrund och nuvarande regler I 7 och 13 kap. AFL föreskrivs att försäkrad har rätt tillförtidspension om arbetsförmågan på gmnd av sjukdom eller annan nedsättning avden fysiska eller psykiska prestationsförmågan är nedsatt med minst hälften ochom nedsättningen kan anses varaktig. Bedöms nedsättningen inte som varaktig mendock att den antas bli bestående avsevärd tid, har den försäkrade rätt tillsjukbidrag. Då jag i det följande talar om förtidspension avses, om ej annatsägs, även sjukbidrag. Vid bedönming av arbetsförmågans nedsättning skall beaktasden försäkrades förmåga att bereda sig inkomst genom sådant arbete som motsvararhans krafter och fårdigheter och som rimligen kan begäras med hänsyn till denförsäkrades utbildning och tidigare verksamhet samt ålder,bosättningsförhållanden och därmed jämförliga omständigheter. Bedömningen skallgöras efter samma grander oavsett arten av den föreliggande nedsättningen avprestationsförmågan. Förtidspension utges på tre olika nivåer beroende påomfattningen av arbetsförmågans nedsättning. Hel förtidspension beviljasförsäkrad, vars arbetsförmåga är så nedsatt att intet eller endast ringa deldärav återstår. Härmed avses enligt praxis att arbetsförmågan är nedsatt medminst fem sjättedelar. Försäkrad vars arbetsförmåga är nedsatt i inindre gradmen likväl med avsevärt mer än hälften beviljas två tredjedelar av hel förtidspension.Arbetsförmågan skall enligt praxis vara nedsatt med minst två tredjedelar menej fem sjättedelar. Halv förtidspension beviljas försäkrad vars arbetsförmågaär nedsatt med minst hälften men ej två tredjedelar. Är arbetsförmågan intenedsatt med minst hälften kan förtidspension ej utges. Förtidspension utgesfrån folkpensioneringen respektive den allmänna tilläggspensioneringen. Folkpensionen är inte relaterad till tidigareförvärvsinkomster och utgör av basbeloppet för en ensam pensionär. För engift försäkrad vars make uppbär hel folkpension utgör pensionen avbasbeloppet. Uppbär maken två tredjedelar av hel pension utgör folkpensionen84 1/av basbeloppet. Har maken halv pension utgör pensionen 87 1/avbasbeloppet. Tilläggspensionensstorlek beror på de tidigare arbetsinkomster den Prop. försäkradehaft eller kan antas ha haft enligt regleraa för beräkning av s.k.antagandepoäng. försäkrade ingen rätt till ATP, utgår pensionstillskott avbasbeloppet. Beroende på ATP-inkomster avtrappas sedan pensionstillskottetsuccessivt så att det upphör vid ATP-inkomster överstigande avbasbeloppet. Ersättningsnivåemaär lika för förtidspension och sjukbidrag. Syftet med förtidspension/sjukbidragär att tillförsäkra den försäkrade ekonomisk trygghet vid förtida förlusteller nedsättning av arbetsförmågan. Ersättningen skall vara en kompensationför inkomstbortfall som har sin grand i sjukdom eller skada och avser såledesinte att vara en ersättning för invaliditeten som sådan. Grunden till denbristande arbetsförmågan bör utgöras av medicinska faktorer varvid erfordrasatt den medicinska faktom medför förlust eller betydande nedsättning avarbetsförmågan. För rätt till sjukbidrag krävs enligt uttalande i förarbetena (prop.1962:90) att nedsättningen av arbetsförmågan skall bedömas föreligga för avsevärdtid (ininst ) för att sjukbidrag skall kunna utges. Sjukbidrag tidsbegränsasi regel till perioder . Förtidspensionskall beviljas först när rehabiliteringsmöjligheteraa är helt uttömda. Så ärinte fallet när det gäller sjukbidrag. Att bevilja sjukbidrag i stället förförtidspension kan därför i någon utsträckning göras för att motverka attlångtidssjukskrivning leder till bestående arbetsoförmåga och därmed efterviss tid hel eller delvis återgång i arbete. En minskad frekvensförtidspensioneringar innebär vidare samhällsekonomiska vinster. Dendåvarande regeringen tillsatte en utredning med det övergripandesyftet att göra en översyn av sjukförsäkringens regler med inriktning på attåstadkomma en mera aktiv och rehabiliteringsinriktad försäkring. Utredningen, somantog namnet Rehabiliteringsberedningen, föreslog i betänkandet (SOU 1988:41)Tidig och samordnad rehabilitering - Samverkansmetoder och rehabiliteringsinriktadersättning m.m. bl.a. att förtidspension och sjukpeiming skulle kunna utges somhel, tre fjärdedels, halv eller en Ijärdedels förmån. Betänkandet har remissbehandlats.Remissvaren firms tillgängliga i ärende F 5310/88. 1990/91:141 föreslogs att en fjärdedels sjukpenning under en sjukdomsperiodskulle kurma utges som längst . Derma tid bedömdes varatillräcklig för att en fjärdedels sjukpeiming skulle fylla sitt huvudsakligasyfte att underiätta en successiv återgång i arbete. Förslag om ändradepensionsnivåer lades däremot inte fram. Riksförsäkringsverkethar i en rapport till regeringen, "Uppföljning ochgenomförandet av de nya regleraa om sjuklön och rehabilitering", bl.a.föreslagit att tidsbegränsningen för en fjärdedels sjukpenning avskaffas.Skälet för detta är att den i praktiken fyller en begränsad funktion så tillvida att återgång i arbete på heltid om så endast för en enstaka dag avbrytersjukperioden och en ny påbörjas. Enligt min mening är detangeläget att öka flexibiliteten i systemet samfidigt som jag ser det som enfördel om kompensafionsnivåeraa för förtidspension kan anpassas till sjukpenningnivåema.Mot bakgrand härav anser jag att vissa ändringar bör vidtas i detta syfte. 8.2 Nyanivåer i förtidspensioneringen m.m. Mittförslag: Ersättningsnivåeraa för förfidspension enligt 7 och 13 kap. i lagen omallmän försäkring ändras så att ersättning kan utges såsom hel, tre fjärdedels,halv eller en fjärdedels förfidspension. Hel förtidspension utges endast omarbetsförmågan är helt nedsatt och inte som även om en ringa del återstår.Tre Qärde-dels förtidspension utges om arbetsförmågan inte är helt nedsatt menär nedsatt med minst tre Qärdedelar. Halv förfidspension bör utges omarbetsförmågan är nedsatt i mindre grad men med minst hälften. En fjärdedelsförtidspension utges om arbetsförmågan är nedsatt med minst en fjärdedel. Enfjärdedels förtidspension bör utges med restriktivitet. De som när de nya regleraaträder i kraft uppbär två tredjedels förtidspension behåller dermaersättningsnivå tills en omprövning aktualiseras. En fjärdedels sjukpenning kanenligt nuvarande regler under samma sjukperiod utges för . Dennatidsbegränsning föreslås upphöra. Rehabiliteringsberedningensförslag: I rehabiliteringsberedningens betänkande föreslås att förtidspensionskall kunna utges på ersättningsnivåeraa hel, tre fjärdedels, halv eller enfjärdedel. Remissinstanserna:Förslaget har berörts 14 remissinstanser, varav 13 tillstyrker förslaget. Försäkringsöverdomstolenavstyrker förslaget med motivering att svårigheteraa att bedöma vilkenersättningsnivå som skall beviljas blir betydande. Bland dem som tillstyrkerförslaget återfmns , ,Statskontoret och Försäkringsrätten för . Som särskilt positivtbedöms sam-ordningsfördelama med lika nivåer för förtidspension ochsjukpenning. Skälen för mitt förslag:De nuvarande regleraa för förtidspension försvårar för många personer mednedsatt arbetsförmåga att erhålla förtidspension på en nivå som motsvarar denfaktiska nedsättningen av arbetsförmågan. Genom att införa fyraförtidspensionsnivåer underlättas detfå. Härigenom kan också på längre siktflera människor bibehålla kontakten med arbetsmarknaden. är alteraativeti vissa fall halv eller hel förtidspension. ändrades ersättningsnivåeraaför sjukpenning så att hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels sjukpeimingkan utbetalas. utgavs sjukpenning på nivåema hel eller halv. Ersättningsnivåeraaför förtidspension bibehölls dock på nivåeraa hel, två tredjedels eller halv.De skilda nivåema för sjukpeiming och förtidspension innebär att den som haren varaktig nedsättning av arbetsförmågan i skiktet 25till inte är beräftigad till förfidspension som en sådan Prop.1992/93:31 nedsättningkan berättiga till en Qärdedels sjukpenning under högst ett Genomatt samordna ersättningsnivåema mellan sjukpenning och förtidspension uppnåsfördelar ur rehabiliteringssynpunkt. Därför föreslår jag att regleraa förförtidspension förtydligas och anpassas till motsvarande regler försjukpenning så att fyra nivåer skall gälla även för förtidspensionen. Helförtidspension kan utges om arbetsförmågan är nedsatt med minst femsjättedelar. Med de nya pensionsnivåeraa bör hel förmån utges endast då denförsäkrade helt saknar arbetsförmåga. Tre fjärdedels förtidspension utges omarbetsförmågan inte saknas helt men är nedsatt med ininst tre fjärdedelar. Omarbetsförmågan är nedsatt i mindre grad men med minst hälften utges halvförtidspension. Om arbetsförmågan är nedsatt med raindre än hälften men medminst en fjärdedel utges en Qärdedels förtidspension. Enfjärdedels förtidspension bör enligt min mening tillämpas med restriktivitet.Den bör komma i fråga främst när det efter en längre tids sjukskrivning ochrehabilitering konstateras en varaktig eller för avsevärd tid nedsattarbetsförmåga med minst en fjärdedel till följd av sjukdom eller skada.Däremot skall inte nedsatt prestationsförmåga som har samband med normaltåldrande ge rätt till sådan förtidspension. Nivån två tredjedels förtidspensionbör behållas endast övergångsvis. De som när de nya reglema träder i kraftuppbär två tredjedels förtidspension behåller denna ersättningsnivå tills enomprövning aktualiseras. Vad jag nu sagt föranleder ändringar i lagen om allmänförsäkring och angränsande författningar. Deföreslagna förändringaraa får en stor betydelse för de människor som harhalv förtidspension och som har möjlighet att öka sin arbetstid, dock ej tillheltid. De nuvarande regleraa försvårar i hög grad detta då en ökad arbetstidleder till att kravet på att arbetsförmågan är nedsatt med minst hälften ej äruppfyllt. I dessa fall dras enligt nuvarande regler förtidspensionen in i sinhelhet. Detta innebär en kännbar ekonomisk försämring för den försäkradesamtidigt som det i många fall kan leda till att försök att återgå iheltidsarbete slår tillbaka i form av försämrad hälsa som i sintur kan leda fram till en mer omfattande förtidspensionering. I andra falltorde den bristande flexibiliteten leda till att den försäkrade bibehåller sinförtidspension på halvtid snarare än ta risken för ett misslyckande. De härföreslagna förändringaraa ger väsentligt förbättrade anpassningsmöjligheter avarbetsinsatsen med hänsyn till den enskildes förmåga. Deföreslagna förändringaraa av förtidspensionsnivåeraa innebär större möjligheterför den enskilde att erhålla inkomstbortfallsskydd som motsvarar den faktiska nedsättningenav arbetsförmågan då nedsättningen varat längre än . En fjärdedelssjukpenning kan utges under . I och medinförandet av en fjärdedels förtidspension bortfaller motivet för dennatidsbegränsning. Med hänsyn jämväl till vad RFV anfört i sin rapport föreslårjag att tidsbegränsningen slopas. 5 1992/93. 8.3 Nynivå för förtida uttag av ålderspension Mittförslag: En möjlighet införs att göra förtida respektive uppskjutet uttag avtre fjärdedels ålderspension. Skälenför mitt förslag: De nuvarande regleraa tillåter halvt eller en fjärdedelsförtida uttag av ålderspension tidigast . Uppskjutet uttagkan senast göras . De av mig föreslagna nivåema förförtidspension gör det motiverat att även anpassa nivåema för förtidarespektive uppskjutet uttag av ålderspension så att en principiell överensstäraraelsemellan dessa uppnås. Jag föreslår därför att möjligheten att göra trefjärdedels förtida respektive uppskjutet uttag av ålderspension införs. Vad jagnu sagt föranleder ändringar i lagen om allmän försäkring och angränsandeförfattningar. Vid senare tillfålle bör en ändring dessutom göras i punkt 1 av anvisningaraatill 48 § kommunalskattelagen (1928:370). 8.4 Nya nivåer för särskild efterlevandepension Mittförslag: Möjligheten införs att erhålla hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedelssärskild efterlevandepension. För hel förmån krävs att den efterlevande makensmöjlighet att bereda sig inkomst genom arbete är helt nedsatt. Skälenför mitt förslag: De nuvarande regleraa tillåter att hel, två tredjedels ellerhalv efterlevandepension utges. De av mig föreslagna nivåeraa förförtidspension gör det motiverat att även anpassa nivåerna förefterlevandepension så att de principiellt överensstämmer. Jag föreslår därföratt möjligheten införs att erhålla hel, tre fjärdedels, halv eller enfjärdedels särskild efterlevandepension. För hel särskild efterlevandepensionkrävs att den efterlevande makens möjlighet att bereda sig inkomst genomarbete är helt nedsatt. Vad jag nu sagt föranleder ändringar i lagen om allmänförsäkring och angränsande författningar. 8.5 Pensionens storlek då maken uppbär pension Mittförslag: Ålders- eller förtidspension/sjukbidrag enligt AFL till en giftförsäkrad vars make uppbär folkpension i form av hel ålders- ellerförtidspension/sjukbidrag skall utgöra av basbeloppet. Uppbärmaken en fjärdedels, halv eller tre fjärdedels pension skall pensionen utgöra91,6, av basbeloppet. Skälenför mitt förslag: Enligt nu gällande regler reduceras folkpen- Prop.1992/93:31 sioni form av ålderspension eller förtidspension/sjukbidrag för en jjensionär somär gift och vars make uppbär folkpension enligt AFL. Reduktionens storlek ärberoende av om maken uppbär hel, halv eller två tredjedels pension. Har makenhel pension utgör folkpensionsbeloppet av basbeloppet. Utges tvåtredjedels pension fill maken blir pensionen 84 och en tredjedels procent avbasbeloppet och utges halv pension till maken utges 87 och en fjärdedelsprocent av basbeloppet. Denändring av pensionsnivåeraa till hel, tre fjärdels, halv och en fjärdelsålderspension respektive förtidspension/sjukbidrag från folkpensioneringen somjag föreslagit måste för att kostnaderaa för försäkringen inte skall ökasmotsvarande reduktion även införas vid de nya nivåeraa. Med utgångspunkt från nivåema78,av basbeloppet i pension till en pensionär vars make uppbär helpension och av basbeloppet till en ensam pensionär föreslår jagföljande folkpensionsnivåer till gifta pensionärer: Enpensionär vars make uppbär tre fjärdedels pension ges rätt till avbasbeloppet. Uppbär maken halv pension utgör pensionsbeloppet avbasbeloppet och om maken uppbär en fjärdedels pension utgör pensionen 91,6procent av samma belopp. Minaförslag föranleder ändringar i 6 kap. 2 § och 7 kap. 4 § AFL. 9 Sjukfrånvarons utveckling samt ekonomiska och administrativakonsekvenser Regeringensförslag om förändrade regler för sjukersättning har sin bakgmnd dels i behovetatt försfårka statens ekonomi, dels i en strävan att åstadkomma en ökadsjälvrisk i sjukförsäkringen som incitamenten för rehabiliteringtill förvärvsarbete stärks. Med utgångspunkt i den överenskommelse somträffats mellan regeringen och Socialdemokratiska arbetarepartiet har jagföreslagit införande av en karensdag och att vissakompensationsgrader sänks. För att de besparingar som en karensdag innebärfullt ut skall tillgodoföras statsbudgeten, föreslås en anpassning avarbetsgivaravgiftens nivå vilket medför att effekten för arbetsgivamaneutraliseras. Vidare föreslås vissa kompletterande åtgärder bl.a. vad gällerförtidspensioneringen med syfte att stärka föratsättningaraa förrehabilitering. Införandetav en karensdag får direkt ekonoiniska konsekvenser för de enskilda individeraa,arbetsgivama och sjukförsäkringen genora minskad sjukersättning i form avsjuklön eller sjukpenning. De övriga förändringar som föreslås påverkar individeraaoch socialförsäkringen. Förändringama medför även effekter på de skatter ochsocialavgifter som avser utbetalningar av sjuklön och sjukperming. Socialförsäkringsadministrationen påverkas såväl av de förändrade Prop. ersättningsnivåemasom av införandet av en karensdag. Den lägre kompensationsgraden efter ett årssjukfrånvaro korrmier sannolikt att medföra en ökad efterfrågan på arbetslivsinriktadrehabilitering och övergångsvis en ökad arbetsbelastning på försäkringskassan.Med hänsyn bl.a. till syftet att begränsa förekomsten av långa sjukfall blirdet än mer angeläget att olika rehabiliteringsmöjligheter undersöks och prövasså tidigt som möjligt samt att handläggningstiderna vad gällersjukbidrag är rimliga. Vidmitten av ökade sjukfrånvaron kraftigt. Såväl antalet ersatta dagarsom antalet sjukfall ökade. Sjuktalet, dvs. antal sjukdagar per sjukpenningförsäkrad,steg från 1984 till 1989 som sjukfallsfrekvensensteg från 1,47 till 2,18. Fr.o.mår 1989 började sjukfrånvaron minska. Minskningen avser framförallt korta ochmedellånga sjukfall. och svarade sjukfall som varar högsten vecka för av antal ersatta dagar. svarade de för av dagaraa.Den kraftiga minskningen av korta och medellånga sjukfall har irmeburit att enallt större andel av sjukpenningdagarna utgörs av långa sjukfall. Antaletpersoner som varit sjukskrivna uppgick till ca 100 000personer. I denna grupp svarar männen för av sjukfallen och kvinnornaför . Sjukfall med en varaktighet svarade för av sjukpenningdagama. Avvecklingenav sjukfall som inte avslutats har blivit alltlångsammare. Ar 1983 nådde av dessa fall en varaktighet överstigande 365dagar. var motsvarande andel . Denna skillnad skall dock bl.a. sesmot bakgrund av att började sjukpenning utges irehabiliterande syfte för fleråriga utbildningar, varför ökningen delvis varett uttryck för en satsning på rehabilitering. Fr.o.m. den utgesrehabiliteringsperming i dessa situationer. Tvåregelförändringar som bidragit till den minskande sjukfrånvaron är förändringamai ersättningsgraderna för sjukpenning och införandet av sjuklönden . har nya regler om ansvar för arbetslivsinriktadrehabilitering och om ekonomisk ersättning vid sådan rehabilitering införts.De nya regleraa irmebär bl.a. att förstahandsansvaret för att den enskildesbehov av rehabiliteringsåtgärder klarläggs åligger arbetsgivaren. En rätt tillrehabiliteringsersättning infördes för den som deltar i en arbetslivsinriktadrehabiliteringsåtgärd. Satsningenpå rehabilitering avses leda till att de långa sjukfallen blir fårre ochkortare framöver. Enligt aktuell statistik från tenderarantalet sjukfall som varar att minska. Detta kan ses som ett förstatecken på att satsningen på aktiv rehabilitering börjar att ge resultat. Vidaresynes andelen långa sjukfall som avslutas med förtidspension ininska. Antaletförtidspensioner fortsätter dock att ökaom än i avtagande takt. Enligt RFV är ökningen av förtidspensioneringen bl.a.en följd av att försäkringskassoraa i större omfattning än nuaktualiserar och arbetar aktivt med de riktigt långa sjukfallen. uppgick antaletpersoner som helt eller delvis stod utanförarbetsmarknaden på grand av ohälsa till ca 450 000 personer. I slutet av år1992 beräknas 375 000 personer erhålla förfidspension. Antaletförtidspensionärer antas öka med ytterligare 6 000 personer för attdärefter minska med ca 5 000 personer . Av dessa kan uppskattasha en godkänd arbetsskada, vilket innebär att de erhåller arbetsskadelivränta. De senaste årensutveckling av sjukfrånvaron måste även ses i ljuset av arbetsmarknadslägetsutveckling eftersom det finns ett omvänt samband mellan sjukfrånvaronsomfattning och arbetslöshetsnivån. Ju högre arbetslöshetsnivån blir, destolägre tenderar sjukfrånvaron att vara. Det fmns flera förklaringar till dettafenomen, t.ex. att i en högkonjunktur får även handikappade och personer medhälsoproblem plats på arbetsmarknaden. En annan förklaring kan vara att närvaronpå arbetet ökar när risken för arbetslöshet upplevs som mer påtaglig. aktuella prognoser förarbetslösheten tyder inte på några omedelbara förbättringar, varför det synesrimligt att vid beräkningama av sjukfrånvarons kostnader räkna med attsjukfrånvaron kommer fortfara att vara nedpressad på grand avarbetslöshetsnivån. RFV bedömer att sjuktalet , inkl. sjukdagar undersjuklöneperiod, kommer att ligga lägre än sjuktalet . 9.3Konsekvenser för de försäkrade Minbedömning: De ekonomiska konsekvensema för de enskilda personerna av att enkarensdag införs inom sjuklöne- och sjukförsäkringssystemen somvissa kompensationsgrader såväl inom sjukpenningförsäkringen som andradagersättningar och pensionsförmåner förändras har för de försäkrade som gruppuppskattats till ca före skatt.