prop · GG0348 · 1992-12-31 00:00:00 — Dengenom patent förvärvade ensamrätten innebär att, med de undantag som angesnedan, annan än patenthavaren ej må utan dennes lov utnyttja uppfinningen genomatt 1) tillverka,utbjuda, bringa i om sättning eller använda patentskyddat alster eller införa eller inneha sådant alster för ändamål som sagts, 2)använda patentskyddatförfarande eller, om han vet eller det med hänsyn till omständighetema äruppenbart att förfarandet ej fär användas utan patenthavarens lov, utbjuda detför användning här i riket, 3)utbjuda, bringa i omsättningeller använda alster som tillverkats enligt patentskyddat förfarande ellerinföra eller inneha alstret för ändamål som sagts. Ensamrätteninnebär även att annan än patenthavaren ej må utan dennes lov utnyttjauppfinningen genom att erbjuda eller tillhandahälla någon som ej är berättigadatt utnyttja uppfinningen sådant medel för att utöva den här i riket som hänförsig till nägot väsentiigt i uppfinningen, om den som erbjuder ellertillhandahåller medlet vet eller det med hänsyn till omständighetema äruppenbart att medlet är lämpat och avsett att användas vid utövande av uppfinningen.Är medlet en / handeln allmänt förekommande vara, gäller vad nu sagts dockendast om den som erbjuder eller tillhandahåller medlet söker påverkamottagaren till handling som avses i första stycket. Vid tillämpning avbestämmelsema i detta stycke skall säsom berättigad att utnyttja uppfinningenicke anses Dengenom patent förvärvade ensamrätten innebär att, med de undantag som angesnedan, ingen fär utzr\ patenthavarens samtycke utnyttja uppfinningen genom att 1)tillverka, utbjuda, bringa i omsättningeller använda patentskyddat alster eller införa eller inneha sådant alster förändamäl som sagts, 2)använda patentskyddatförfarande eller, om han vet eller det med hänsyn till omständigheteraa äruppenbart att förfarandet inte får användas utan patenthavarens samtycke,utbjuda det för användning här i , 3)utbjuda, bringa i omsättningeller använda alster som tillverkats enligt patentskyddat förfarande ellerinföra eller inneha alstret för ändamål som sagts. Ensamrätten innebär ävenatt ingen får utan patenthavarens samtycke utnyttja uppfinningen genom atterbjuda eller tillhandahälla någon som inte är berättigad att utnyttjauppfinningen sådant medel för att utöva den här / som hänför sig tillnägot väsentiigt i uppfinningen, om den som erbjuder eller tillhandahållermedlet vet eller det med hänsyn till omständighetema är uppenbart att medlet ärlämpat och avsett att användas vid utövande av uppfinningen. Är medlet en varasom allmänt förekommer i handeln, gäller vad nu sagts dock endast om den somerbjuder eller tillhandahäller medlet försöker påverka mottagaren till ensådan handling som avses i första stycket. Vid tillämpning av bestämmelseraa idetta stycke skall den som utnyttjar uppfinningen pä det sätt som sägs i ' Senaste lydelse 1978:149 densom utnyttjar uppfinningen på sätt som sägs i tredje stycket 1, 3 eller 4.F'rän ensamrätt undantagas 1) utnyttjandesom ej sker yrkes mässigt, 2)utnyttjande av patentskyddatalster som bringats i omsättning här i riket av patenthavaren eller med dennessamtycke, 3)utnyttjande av uppfinning förexperiment, som avser själva uppfinningen, 4)beredning pä apotek av läkemedelenligt läkares förskrivning i enskilt fall eller åtgärd med sålunda berettläkemedel. tredjestycket 1, 3 eller 4 irue anses säsom berättigad att utnyttja uppfinningen.Från ensamrätten undantas 1) umyttjandesom inte sker yrkes mässigt, 2)utnyttjande av patentskyddatalster som bringats i omsättning inom det europeiska ekonomiskasamarbetsområdet av patenthavaren eller med dennes samtycke, 3)utnyttjande av uppfinning förexperiment som avser själva uppfinningen, 4)beredning på apotek av läkemedelenligt läkares förskrivning i enskilt fall eller åtgärder med sålunda berettläkemedel. Prop.1992/93:48 Bilaga 3 Dennalag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 3 § tredje stycket 2)skall inte gälla för livsmedel eller läkemedel, som åtnjuter patentskydd pä annan gmnd än att de utgör alster av ett patentskyd dat förfarande och som förts ut pä marknaden i eller för läkemedel, som åtnjuter patentskydd pä annan gmnd än att de utgör alster av ett patentskyddat förfarande och som förts ut på marknaden i , förrän den dag regeringen särskilt bestämmer. Lag om ändring i mönsterskyddslagen (1970:485) Prop.1992/93:48 Bilaga 3 Härigenom föreskrivsatt 5 § om mönsterskyddslagen (1970:485) skall ha lagförslag följandelydelse. Mönsterrätt innebär att,med de undantag som anges nedan, annan än innehavaren av mönstertätten(mönsterhavaren) icke får utan dennes lov utnyttja mönstret yrkesmässigt genomatt tillverka, införa till riket, utbjuda, saluhålla, överiäta eller uthyravara, vars utseende icke väsentiigen skiljer sig från mönstret eller som i sighar upptagit något som icke väsentligen skiljer sig frän detta. Mönsterrätten omfattarendast de varor för vilka mönstret registrerats och därmed Ukartade varor. Mönsterrätt innebär,med de undantag som anges nedan, att ingen får utan samtycke av den som ärinnehavare av mönsterrätten (mönsterhavaren) utnyttja mönstret yrkesmässigtgenom att tillverka, införa till , bjuda ut, saluhälla, överlåta ellerhyra ut vara, vars utseende inte väsentligen skiljer sig från mönstret ellersom i sig har upptagit något som inte väsentiigen skiljer sig från detta.Mönsterrätten omfattar endast de varor för vilka mönstret registrerats ochdärmed likartade varor. Mönsterrätten omfattar inte utnyttjande av en vara, omden har bringats i omsättning inom det europeiska ekonomiska samarbetsområdetav mönsterhavaren eller med dennes samtycke. Denna lag träder i kraftden dag regeringen bestämmer. Lag omändring i växtförädlarrättslagen (1971:392) Härigenomföreskrivs i fråga om växtförädlartättslagen (1971:392) dels att 1,4, 19 och 48§§ skall ha följande lydelse, dels att bilagan till lagen skall ha följandelydelse. Prop.1992/93:48 Bilaga 3 Denna lag skall tillämpaspå växtsorter som tillhör de växtsläkten eller växtarter som anges ibilagan till denna lag. Lagen skaHtillämpas även på växtsoner av hybrider mellan de växtsläkten eller växtanersom anges i bilagan. Växtforädlarrättinnebär att, med de undantag som anges nedan, annan än innehavaren av växtförädlarrätten(sortinnehavaren) icke fär utan dennes lov utnyttja växtsorten yrkesmässigtgenom att 1. framställa eller tillriket införa växtmaterial av sorten i syfte att materialet skall utbjudas till för säljning för förökningsändamål eller eljest tillhandahållas för sädant ändamäl, 2. utbjuda tillförsäljning eller eljest tillhandahålla växtmaterial av sorten för förökningsändamål, 3. i fall, då upprepadanvändning av växtmaterial av sorten är nödvän dig för framställning av växtmaterial av annan sort, använda växtmaterial av sorten för sådan framställning och i syfte att det framställda mate rialet skall utbjudas till försäljning för förökningsändamål eller eljest tillhandahällas för sädant ändamäl. Ifråga om prydnadsväxter innebär växtförädlarrätten därjämte att annan än sortinnehavarenicke får utan dennes lov använda plantor eller delar av plantor som förökningsmaterialför yrkesmässig framställning av snittblommor eller annat material förprydnadsändamål. Växtforädlarrättinnebär, med de undantag som anges nedan, att ingen får utan samtycke avinnehavaren av växtförädlarrätten (sortinnehavaren) utnyttja växtsortenyrkesmässigt genom att 1. framställaeller till föra in växtmaterial av sorten i syfte att materialet skall bjudas ut till för säljning för förökningsändamål eller på annat sätt tillhandahållas för sädant ändamäl, 2. bjudaut till försäljning eller på annat sätt tillhandahälla växtmaterial av sorten för förökningsändamål, 3. ide fall, då upprepad användning av växtmaterial av sorten är nödvändig för framställning av växtmaterial av annan sort, använda växtmaterial av sorten för sådan framställning och i syfte att det framställda materialet skall bjudas ut till försäljning för förökningsändamål eller på annat sätt tillhandahållas för sådant ända mål. Ifråga om prydnadsväxter innebär växtförädlarrätten därjämte att ingen får utansortinnehavarens samtycke använda plantor eller delar av plantor somförökningsmaterial för yrkesmässig framställning av snitt-blommor eller annatmaterial för prydnadsändamål. Talanenligt 18 %föres hos genom besvär fränbeslutets dag. Den som viU anföra besvär skall erläggafastställd be-svärsavgifi vid påföljd att besvären annars ej upptages tillprövning. Motbeslut av får talanföras av sökanden, om beslutet gått honomemot. Talan föres hos regeringsrätten genom besvär frånbeslutets dag. Växtförädlarrättenomfattar inte utnyttjande av det material av en växtson, som har bringats i omsättninginom det europeiska ekonomiska samarbetsområdet av soninnehavaren eller meddennes samtycke. Växtsonsnämndensbeslut enligt 18 § överklagas hos frånbeslutets dag. Jordbruksverketsbeslut får överklagas av sökanden, om det har gått honom emot. Verkets beslutöverklagas hos regeringsrätten från beslutets dag. 1992/93:48 Bilaga 3 Talanmot annat slutUgt beslut av växtsonnämnden enligt denna lag än som avses i 18 §föres hos genom besvär frän beslutets dag. Densom vill anföra besvär skaU erlägga fastställd besvärsavgiftvid påföljd an besvären annars ej upptages till prövning. Talan motJordbmksverkets beslut föres hos regeringsrätten genom besvär inom tvä månaderfrån beslutets dag. Annat slutUgt beslut avväxtsonnämnden enligt denna lag än som avses i 18 § överklagas hos Jordbmksverketinom från beslutets dag. Jordbruksverketsbeslut överklagas hos regeringsrätten från beslutets dag. )ecumspratensis L. Alstroemeria L. Anethum graveolens L. Apium graveolens L, Aroniaspp. Asparagusofficinalis L. byzantina K. sativa L. Betavulgaris L. ssp. Betavulgaris L. ssp. Betavulgaris L. ssp. Brassicanapus L. var. Brassicanapus L. var. napobrassica (L.) Brassicanigra (L.) Brassicaoleracea L. ssp. Brassicarapa L. var. Brassicarapa L. var. rapa (L.) Camelinasativa (L.) Crantz Cannabis sativa L. Capsicum annuum L. Caragana spp.Chrysanthemum spp. Cucumis melo L. Cucumis sativus L. Cynosumscristatus L. Dactylisglomerata L. Daucus carota L. Dianthus caryophyllus L. Glycinemax (L.) SvingelRajsvingel Jordgubbar, smultton Prop.1992/93:48 Bilaga 3 Helianthus annuus L. Hordeum vulgäre L. Lactuca sativa L. Linum usitatissimum L. Lupinus angustifolius L. Lupinus luteus L. Lycopersicon esculentum P. (även gmndstam) Oraithopus sativus Bröt. Papaver somnifemm L. Pastinaca sativa L. Petroselinum crispum (.) Phalaris amndinacea L. Phaseolus coccineus L. Phaseolus vulgaris L. Pisum sativum L. sensu lato (även gmndstam) Körsbär, plommon, persika, aprikos (även gmndstam) Raphanus sativus L. var. niger (.) Raphanus sativus L. var. (även gmndstam) Saintpaulia ionantha H. Wendl. , sälg, vide Secale cereale L. Sinapis alba L. Solanum tuberosum L. Spinacia oleracea L. Trifolium hybridum L. Trifolium pratense L. Trifolium repens L. Triticum aestivum L.emend. Triticum dumm Desf. Viciafaba L. var. faba L. var. Denna lag träder i kraft,i fråga om 4 § den dag regeringen bestämmer och i övrigt . Lag om ändring i varumärkeslagen (1960:644) 1992/93:48 Bilaga 3 Härigenomföreskrivs i fråga om vammärkeslagen (1960:644) lagförslag debatt 1, 2, 3, 4, 6, 8, 13, 14, 17, 23, 25, 26, och 34 §§ skall ha följandelydelse, dels att det i lagenskall införas två nya paragrafer, 25 a § och 25 b §, av följande lydelse. 1§ Genom registrering enligt denna lag förvärvar näringsidkare ensamrätt till vammärke såsom särskilt kännetecken för att från andras varor skilja sådana varor, som de tillhandahåller i sin rörelse. Vammärke kan bestå avfigur, ord, bokstäver eller siffror, sä ock av säregen utstyrsel av vara ellerdess förpackning. denna lag stadgas om varor skall i tillämpliga delar gälla även tjänster. Omkollektivmärken är särskiU stadgat. En varumärke kan beståav alla tecken som kan återges grafiskt, SärskiU ord, inbegripet personnamn,samt figurer, bokstäver, siffror och formen eller utstyrseln på en vara ellerdess förpackning, fömtsatt att tecknen kan särskilja en näringsidkares varorfrån andra näringsidkares. Vadsom sägs i denna lag om varor skall i tillämpliga delar gälla även tjänster. Omkollektivmärken _/in/iy särskilda bestämmelser. Ennäringsidkare har även utan reg märket blivit inarbetat. Genominarbetning förvärvar han ensamrätt jämväl till slagord eller annat i näringenanvänt särskilt v£uu kännetecken. Ettkännetecken anses inarbetat, om det här i riket bland dem, /;// vilka det riktarsig, är allmänt känt som beteckning för innehavarens varor. istreringensamrätt till vammärke, då Genominarbetning förvärvar han ensamrätt också till andra särskilda vamkänneteckensom används i näringen. Ettkännetecken anses inarbetat, om det här i bland dem som det riktar sigtill, är allmänt känt som beteckning för innehavarens varor. må inäringsverksamhet använda sitt släktnamn eller sin firma som kännetecken försina varor, där det ej är ägnat att framkalla förväxling med annans skyd-dadevarukännetecken. Näringsidkare har ock skydd enligt denna lag mot att namneteller firman av annan obehörigen användes som dylikt kännetecken. Var och en får inäringsverksamhet, under förutsättning att det är i överensstämmelse med god affärssed,somkännetecken för sina varor, använda -sitt släktnamn, sin adresseller sin firma , eller -uppgifier om varomas an,kvalitet, kvamitet, avsedda ändamål, värde och geografiska urspmng, tidpunktenför deras framställande eller andra egenskaper hos varorrm. Näringsidkarehar också skydd enligt denna lag mot att deras släktnamn, adress eller firmaav andra obehörigen används som varukännetecken. Prop.1992/93:48 Bilaga 3 Rätt till vamkänneteckenenligt 1-3 §§ innebär, att annan än inne-havjuen icke mä i näringsverksamhetanvända ett därmed förväxlingsbart kännetecken för sina varor, vare sig pävaran eller dess förpackning, i reklam eller affärshandling eller pä annatsätt, däri inbegripet jämväl muntiig användning. Vad nu sagts skall gällaoavsett om varan tiUhandahålles eller är avsedd att tillhandahällas här i riketeller utomlands eller ock hit införes. Är i fall som avses i 2 § känneteckneticke inarbetat i hela riket, gäller rätten endast inom det omräde därkännetecknet är inarbetat. Som otillåten användningenligt första stycket anses, att nägon vid tillhandahällande av reservdel, tillbehöreller liknande, som lämpar sig för annans vara, åberopar dennes kännetecken påsådant sätt, att det kan giva sken av att vad som tiUhandahålles härrör fränkännetecknets innehavare eller av att denne medgivit kännetecknets användning. Harvara tillhandahållits under visst kännetecken och har därefter annan änkännetecknets innehavare förändrat den genom bearbetning, reparationeller Uknande, må ej, dä varan ånyo nll-handahålles i näringsverksamhet här iriket, kännetecknet användas utan an förändringen tydligt angives eller eljesttydligt framgår. Rättentill ett vamkännetecken enligt 1-3 §§ innebär, att annan än innehavaren intefär i näringsverksamhet använda ett därmed förväxlingsbart kännetecken försina varor, vare sig på varan eller dess förpackning, i reklam elleraffärshandling eller pä annat sätt, däri inbegripet också muntiig användning.Vad som sagts skall gälla oavsett om varan tillhandcdiålls eller är avseddatt tillhandahällas här i landet eller utomlands eller också hit införs. Är ifall som avses i 2 § kännetecknet inte inarbetat i hela landet, gäller rättenendast inom det område där kännetecknet är inarbetat. Som otilläten användningenligt första stycket anses, att nägon vid tillhandahållande av reservdel, tillbehöreller liknande, som lämpar sig för annans vara, åberopar dennes kännetecken påsådant sätt, att det kan ge sken av att vad som tillhandahålls kommer frånkännetecknets innehavare eller av att denne medgen kännetecknets användning. Har en varatillhandahållits under ett visst kännetecken och har den därefter förändratseller försämrats, får inte, dä varan på nytt tUlhandahålls i näringsverksamhethär i landet, kännetecknet användas om inte förändringen tydligt anges ellerannars tydligt framgår. Kännetecken ansesförväxlingsbara enligt denna lag endast om de avse varor av samma ellerliknande slag. Dock mä även eljestförväxlingsbarhet undantagsvis kunna åberopas: a)till förmån för kännetecken. Kännetecken ansesförväxlingsbara enligt denna lag endast om de avser varor av samma ellerliknande slag. Förväxlingsbarhetkan även åberopas tillförmånför ett kännetecken som är väl ansett här ilandet, om användningen av en annat Uknande somär synnerUgen starkt inarbetat och känt inom vida kretsar av allmänheten här iriket, såframt med hänsyn häniU användningen av en annat liknande känneteckenskulle innebära en otillbörUgt utnyttjande av det förras goodwill; eller b) till förmän förkännetecken, som är inarbetat, där med hänsyn till den särskilda anen av devaror, om vilka är fräga, användningen av en annat liknande känneteckenuppenbarUgen skulle förringa det förras goodwill. känneteckenskulle dra otillbörlig fördel av eller skulle vara till förfång för det välansedda kännetecknets särskiljningsförmåga eller anseende. 1992/93:48 Bilaga3 Rätten tiU ett registrerat vammärke kan, med avseende på de varor för vilka det har använts, bestå vid sidan av en äldre rätt till ett förväxlingsbart kännetecken, om registreringen sökts i god tro och innehavaren av den äldre rätten har varit medveten om och funnit sig i användningen här i landet av det registrerade vammärket under fem är i följd. Har registreratvammärke kommit tiU användning i icke oväsentUg omfattning, må rätt dänillsävin avser varor av samma eller liknande slag som de för vilka märket använts,bestå vid sidan av äldre rätt till förväxlingsbart kännetecken, såframtregistreringen sökts i god tro och varit gällande frånregistreringsdagen innan talan väckes om dess bestånd. Vammärkemä registreras allenast såframt det är ägnat att särskilja innehavarens varorfrän andras. Märke, som uteslutande eller med endast mindre ändring ellertillägg angiver varans art, beskaffenhet, mängd, användning, pris eller geografiskaurspmng eller tiden för dess framställande, skall icke i och för sig anses ägasärskiljningsförmåga. Vid bedömande av om en märke äger särskiljningsförmågaskall hänsyn tagas till alla föreliggande omständigheter och särskilt till dentid och omfattning märket varit i bmk. Varumärke, som enbanbestår av bokstäver eller siffror och Icke kan anses som figurmärke, må registrerasendast om märket genom inarbetning visats äga särskiljningsförmåga. Såsomvammärke må icke registreras kännetecken, enban bestående av något, som ärägnat an uppfattas som sökandens släktnamn eller Envarumärke fär registreras endast om det är ägnat att särskilja innehavarensvaror från andras. Ett märke som uteslutande eller med endast mindre ändringeller tillägg anger varans art, beskaffenhet, mängd, användning, pris eller geografiskaurspmng eller tiden för dess framställande, skall inte i och för sig anses hasärskiljningsförmåga. Vid bedömande av om en märke har särskiljningsförmågaskall hänsyn tas till alla föreliggande omständigheter och särskilt till denomfattning och den tid märket varit i bmk. Som vammärke fär inreregistreras kännetecken som uteslutande består av en form som följer av varansan eller en form som krävs för an uppnå en tekniskt resultat eller en form somger varan ett betydande värde. hanssläktnamn Jämte förnamn, initialer, titel eller dylikt eller ock såsom firma. 1992/93:48 Bilaga3 Viuumärkemå ej registreras: 1) om i märket utan tillstånd intagits sädan statiigeller internationell beteckning eller sädant kommunalt vapen, som enligt lageller författning icke må obehörigen bmkas såsom vammärke, eller ock något somlätt kan förväxlas därmed; 2) om märket uppenbarUgen är ägnat att vilseledaallmänheten; 3) om märket eljest strider mot lag eller författningeller allmän ordning eller är ägnat att väcka förargelse; 4)om märket innehåller ellerbestår av nägot, som är ägnat att uppfattas såsom annans firma eller ock såsomannans släktnamn, konstnärsnamn eller likartat namn eller annans porträtt, därnamnet eller porträttet uppenbarligen icke åsyftar nägon avliden; 5)om märket innehåller något, somär ägnat att uppfattas säsom titel på annans skyddade litterära ellerkonstnärliga verk, där titeln är egenartad, eller kränker annans upphovsrätttill litterärt eller konstnärligt verk eller annans rätt till fotografisk bildeller mönster; 6)om märket är förväxlingsbartmed annan näringsidkares namn eller firma, med annans vammärke, som ärregistrerat efter tidigare ansökan, eller med annans vamkännetecken, som ärinarbetat då ansökan om registrering göres; eller 7)om märket är förväxlingsbartmed vamkännetecken, som vid tiden för ansökningen användes av annan, samtansökningen gjorts med vetslcap härom och sökanden ej använt sitt märke innandet andra kännetecknet togs i bmk. Ifall som avses under 4), 5), 6) och 7) må registtering ske, om den vars rätt äri fråga medgiver det och hinder enligt första stycket eljest ej Ettvammärke/dr inte registteras: 1) omi märket utan tillstånd tagits in sådan statiig eller interaationeU beteckning eller sädant kommunalt vapen, som enligt lag eller författ ning inte får obehörigen bmkas som vammärke, eller också nägot som lätt kan förväxlas därmed; 2)om märket är ägnat attvilseleda allmänheten; 3)om märket på annat sätt stridermot lag eller författning eller allmän ordning eller är ägnat att väckaförargelse; 4)om märket innehåller ellerbestår av något, som är ägnat att uppfattas som annans firma eller som annanssläktnamn, konstnärsnamn eller likartat namn eller annans porträtt, där namnet ellerporträttet uppenbarligen inte åsyftar någon avliden; 5)om märket innehåller nägot, somär ägnat att uppfattas som titel på annans skyddade Utterära eller konstnärligaverk, där titeln är egenartad, eller kränker annans upphovsrätt till litterärteller konstnärligt verk eller annans rätt till fotografisk bild eller mönster; 6)om märket är förväxlingsbartmed annan näringsidkares namn eller firma, med annans vammärke, som ärregistrerat efter tidigare ansökan, eller med annans vamkännetecken, som ärinarbetat då ansökan om registrering görs; eller 7)om märket är förväxlingsbartmed vamkännetecken, som vid tiden för ansökningen användes av annan, samtansökningen gjorts med vetskap om detta och sökanden inte använt sitt märkeinnan det andra kännetecknet togs i bmk. Ifall som avses under 4), 5), 6) och T) får registrering ske, om den vars rättär i fräga medger det och det inte i övrigt möter hinder enligt Nuvarande lydelse möter. Densom vill låta registrera vammärke skall till registreringsmyndigheten ingivaskriftlig ansökan härom. Ansökningen skall innehålla uppgift om sökandens namneller firma samt den rörelse och de slag eller klasser av varor för vilkamärket är avsett; därjämte skall märket tydligt angivas. 23Ansökan om fömyelse görs skriftligen hos registreringsmyndigheten tidigast ettår före och senast efter registreringsperiodens utgång. Omhandläggning av ansökan om fömyelse skall vad i 19 § stadgas äga motsvarandetillämpning. Föreslagenlydebe första stycket. Densom vill låta registtera ett vammärke skail ge in en skriftiig ansökan om dettatill registreringsmyndigheten. Ansökningen skall innehålla uppgift omsökandens namn eller firma och de slag eller klasser av varor för vilka märketär avsett; dessutom skall märket tydligt anges. En ansökan om förayelse görs skriftligen hos registreringsmyndigheten tidigast ettär före och senast efter registreringsperiodens utgång. Avseransökan enban fömyelse av registreringen, skall iribetalning avfömyelseavgiften till registrerings-myridigheten anses utgöra en ansökan omfömyelse. Om handläggningen av ansökningen om förayelse skall vad som föreskrivsi 19 ha motsvarande tillämpning. Prop.1992/93:48 Bilaga 3 Om vammärke registrerats istrid mot denna lag och skälet mot registrering alltjämt föreligger, mä i denordning nedan stadgas registreringen hävas, där ej enligt 8 eller 9 § rätt tillmärket Ukväl mä bestå.