prop · GF03174 · 1992-01-01 00:00:00 — RÅ har samma uppfattning och framhåller att frågan om en uppdelning skall ske i enlighet med förslaget eller om man skall ha ett enhetligt krigsmaterielbegrepp är mer av formell natur och inte påverkar innehållet i sak. Vid ett val föredrar RÅ därför ett enhetligt begrepp. Kammarrätten i tycker att en uppdelning i dessa två grupper bör kunna vara en lämplig utgångspunkt för definition och klassificering. KK har ingen erinran mot förslaget. FOA anser att den föreslagna indelningen i ''''''''krigsmateriel'''''''' respektive ''''''''produkter jämställda med krigsmateriel'''''''' bör omprövas eller utgå. Man anser att begreppet ''''''''jämställda med krigsmateriel'''''''' i sig är mycket oklart och ifrågasätter om en indelning av denna art behövs, särskilt som den inte föreslås vara kopplad till någon särskild princip för tillståndsprövning. ÖB biträder utredningens förslag liksom . Ledningsgruppen för teknisk fredsforskning vid CTH anser att uppdelningen är semantisk, att den ökar den begreppsliga klarheten men saknar praktisk betydelse såvida inte olika principer tillämpas för bedömning av exporttillstånd för de båda grupperna. Utredningens förslag till förteckning över de produkter som skall omfattas av kontroll enligt lagen har kommenterats av flertalet remissinstanser. Kammarrätten i anser att användandet av uttryck i förteckningen såsom ''''''''regelmässigt har direkt samband med'''''''', ''''''''har vital betydelse för'''''''', ''''''''vars funktionella samband med den förstörelsebringande effekten är påtagligt'''''''' kan befaras leda till tolkningssvårigheter. RPS påpekar att det föreslagna avförandet från förteckningen av jakt- och sportskyttevapen måste åtföljas av en samtidig reglering i vapenlagen avseende utförsel av sådana vapen. RPS anser också att klassificeringen av datorprogram bör uppmärksammas i den fortsatta beredningen. GTS framhåller att klarare definitioner bör skapas bl.a. för jakt- och sportskyttevapen med ammunition, produktionsunderlag för tillverkningsanläggningar, eldrörsvapen och övningsmateriel. framhåller att bl.a. uttrycken ''''''''för strid'''''''', ''''''''vilkas användning normalt har direkt samband med en efterföljande vapeninsats'''''''' är svårförståeliga. Man anser uttrycket ''''''''för militärt bruk'''''''' överlägset. FOA anser inte att utredaren har lyckats konkretisera slutsatserna av sin analys av krigsmaterielförteckningen till en förteckning som är tillräckligt genomarbetad, konsekvent och fullständig. En hel del arbete anser man därför återstår innan en förteckning i utredningens anda kan fastställas. FOA vill här särskilt peka på ambitionen att grunda klassificeringen på ''''''''tekniska specifikationer och verifierbara data'''''''', sammantaget med ställningstagandet mot att se FoU- insatsens ursprung som en klassificeringsgrund. Denna ambition borde ha lett till att alla uttryck typ ''''''''utformats för strid'''''''' och ''''''''speciella delar till'''''''' rensats ut ur förslaget till ny förteckning. Dessa uttryck borde ha ersatts av en precisering av vilka delar med vilka prestanda som bör vara tillståndspliktiga. Det är FOA:s uppfattning att en sådan förteckning inte skulle behöva bli ohanterligt omfattande. FOA anför att av de ca. 600 ''''''''speciella delar'''''''' som ingår i en fälthaubits torde endast en liten andel vara av ''''''''avgörande betydelse'''''''' för funktionen som haubits; en uppräkning begränsad till eldrör, slutstycke, lavett och rekylhämmande inrättningar bör enligt FOA:s uppfattning räcka för att hindra att någon bygger en haubits av de övriga delarna. FOA anser vidare att det kan finnas motiv för att i förteckningen uppta vissa C-skyddsutrustningar som är erforderliga för att möjliggöra insättande av C-stridsmedel. FMV önskar förtydligade definitioner avseende utbildningsmateriel, produktionsunderlag för tillverkning, speciella drivmedel för torpeder, robotar och raketer samt beträffande uttrycken ''''''''av vital betydelse'''''''' för funktionen respektive ''''''''icke tillgänglig på civil marknad''''''''. Man befarar annars stora tolkningsproblem. FMV föreslår också att reservdelar som inte utgör delsystem undantas. FortF anser att fortifikatoriska anläggningar och anläggningar för tillverkning och kontroll av materiel inte skall omfattas av förteckningen. Man föreslår en uppdelning i en fastighetskomponent och en utrustningskomponent varvid enbart den senare, om den är utformad för strid etc., skulle utgöra krigsmateriel. FRA anser att kryptomateriel bör klassas som krigsmateriel om den på betydande sätt anpassats för militärt bruk. FFA m.fl. anmärker på att i utredningen lagförslag och förslag till ny förteckning har olika lydelse beträffande tillverkningsanläggningar. FFA föreslår att även i lagen skall anges att endast anläggningar särskilt utformade för tillverkning och kontroll av krigsmateriel skall omfattas av kontrollen. ställer sig positivt till den föreslagna klassificeringen av sportskyttevapen liksom FFV. FFV anser liksom ÖB och försvarsindustriföreningen att krut för s.k. handladdning i mindre förpackning bör undantas från utförselkontroll. anser att materiel för skydd och överlevnad bör undantas och att sensorer för eldledningsutrustningar inte generellt bör anses utgöra krigsmateriel. Man framlägger därvidlag ett eget förslag till text i förteckningen med denna inriktning. Man föreslår också en ny formulering avseende reservdelar: ''''''''Andra delsystem, komponenter och reservdelar, som har vital betydelse för den primära funktionen hos ett militärt stridsmedel som klassas som krigsmateriel och som inte i samma eller liknande utförande är tillgängliga på den civila marknaden''''''''. SSU framhåller att klassificeringen av materiel är tekniska frågor som det är svårt att ha detaljerade synpunkter på. Som gränsfall där utredarens slutsatser kan ifrågasättas framför man stridsfordon, utrustning för tillverkning av elektroniska produkter som elektronisk och optisk materiel. SSU menar att det förefaller som om en alltför restriktiv tolkning här görs av begreppet krigsmateriel och produkter jämställda därmed, innebärande att en del av de produkter som föreslås ligga utanför lagens tillämpningsområde, egentligen inte används för annat än stridsverksamhet. Positivt anser man vara att tidigare frågetecken kring ammunition rätats ut genom att begreppet vidgas. Ledningsgruppen för teknisk fredsforskning vid CTH vänder sig mot att vissa produkter som f.n. är krigsmateriel uteslutits ur den nya förteckningen. Detta gäller enligt CTH-gruppen bl.a. små pistoler, hjälmar, ubåtsnät, pansrade fordon och icke helmantlad finkalibrig ammunition. anser att utredningens slutsatser rimmar illa med utredningsuppdraget och pekar på att inte någon av de produkter som enligt föreningen drev fram utredningen (Boghammarbåtar, bandvagnar, radar, elektronik och speciella kranar) påverkas. Även obeväpnade lätta flygplan, obeväpnade arméfordon och komponenter som utförs för att monteras i militärt system bör enligt föreningen utgöra krigsmateriel. Utförselförbud av tillfällig natur Utredningen är negativ till ett bemyndigande till regeringen att tillfälligt kunna förordna att en vara som inte klassificerats som krigsmateriel men som fått militär användning skall omfattas av bestämmelserna i lagen. instämmer i utredningens tankegång och slutsats härvidlag. SSU anser att ett alternativ till att införa ett köparkriterium är att fullfölja idé, att regeringen tillfälligt kan förordna att en vara som inte klassificerats som krigsmateriel men som fått militär användning skall omfattas av bestämmelserna. SSU anser inte att lämpligheten att ha en speciell fullmakts- eller beredskapslag istället för att utvidga utförsellagen är avgörande. Man framhåller att det viktiga är att det går att ingripa när resultatet annars blir stötande eller syftet med lagstiftningen åsidosätts. I övrigt har följande synpunkter framkommit i remissbehandlingen. pekar på att om utredningens förslag godtas måste i en egen förordning upptas den krigsmateriel som skall hänföras till försvarsuppfinningar med den avgränsning och omfattning som gäller. RSV framhåller att regelverket för mervärdesbeskattning torde komma att ändras fr.o.m. årsskiftet 1990/91. RSV anser att man om så inte sker bör överväga att knyta mervärdesskattelagens bestämmelser om undantag från skatteplikt för krigsmateriel närmare till utförsellagens bestämmelser. GTS föreslår att ett införselförbud skall införas för krigsmateriel i den utsträckning som bedöms erforderlig med hänsyn till övrig lagstiftning. Nuvarande förteckning över krigsmateriel Förteckning över krigsmateriel enligt lagen om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m.m. (bilaga till förordningen (1988:561) om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m.m.) 1. Handeldvapen m.m. a) Pistoler, revolvrar, gevär, karbiner, kulsprutor, kulsprutegevär och kulsprutepistoler, dock inte luft- och fjädervapen, slätborrade hagelgevär, sådana start- eller skrämskottsvapen (startvapen) och inte heller signalvapen som är avsedda för patroner eller sådana skjutvapen som inte är underkastade bestämmelserna i vapenlagen (1973:1176). b) Bajonetter. c) Sådana speciella delar till krigsmateriel under a) som är underkastade bestämmelserna i vapenlagen (1973:1176). Artilleripjäser m.m. a) Artilleripjäser, såsom kanoner och haubitsar, granatkastare och pansarvärnsvapen, såsom granatgevär och pansarskott. b) Eldsprutor samt för militärt bruk utformade anordningar för utskjutning av pyrotekniskt materiel och rökmateriel. c) För militärt bruk utformade anordningar och utrustningar för hantering och uppställning av materiel under a) och b). d) Speciella delar till materiel under a) -- c). Ammunition m.m. a) Ammunition till materiel under 1 och 2. b) Magasin och matningsutrustningar för ammunition. c) Speciella delar till materiel under a) och b). Robotar, raketer, torpeder, bomber m.m. a) Robotar, raketer, torpeder, bomber, land- och sjöminor samt handgranater. b) För militärt bruk utformade apparater och andra anordningar för hantering, kontroll, armering, utskjutning, styrning, utläggning, lokalisering, röjning, svepning, desarmering eller sprängning av materiel under a). c) Speciella delar till materiel under a) och b). Materiel för stridsledning m.m. a) Apparater och andra anordningar för stridsledning och för eldledning av vapen eller vapensystem. b) Apparater och andra anordningar för störning av vapen eller vapensystem. c) För militärt bruk utformade avståndsmätare, positions- och riktningsangivare, höjdmätare och målsökare. d) För militärt bruk utformade anordningar för riktning. e) Periskop för vapenbärare eller vapenplattformar. f) Speciella delar till materiel under a)-e). ABC-stridsmedel m.m. a) Radioaktiva, biologiska och kemiska stridsmedel. b) Apparater och andra anordningar för insättande eller spridning av ABC-stridsmedel. c) Speciella delar till materiel under a) och b). Sprängämnen m.m. a) Sprängämnen, krut och tändmedel för materiel under 3, 4 och 6. b) För militärt bruk utformade sprängladdningar och tändmedel till sådan materiel. c) För militärt bruk utformad pyroteknisk materiel och rökmateriel. d) Drivmedel framtagna för robotar, raketer och torpeder. e) Gelatineringsmedel för framställning av brandmedel. Fartyg m.m. a) För militärt bruk utformade fartyg, båtar och andra farkoster. b) Ackumulatorer för ubåtar. c) Ubåts- och torpednät. d) För militärt bruk utformade apparater och andra anordningar för transport av stridsmedel under vatten eller för lokalisering av föremål under vatten. e) Speciella delar och tillbehör till materiel under a)-d). Luftfartyg m.m. a) För militärt bruk utformade luft- och rymdfarkoster. b) Motorer, utom kolvmotorer, för materiel under a). c) För militärt bruk utformade markutrustningar för hantering och betjäning av materiel under a). d) För militärt bruk utformade G-dräkter, tryckdräkter, isolerdräkter, flyghjälmar, syrgasutrustningar, utrustningar för övertrycksandning, fallskärmar samt katapulter och andra utskjutningsanordningar för räddning av personal. e) Specialutrustningar för flygburen trupp. f) Speciella delar och tillbehör till materiel under a)-e). a) Stridsvagnar. b) Bestyckade eller pansrade fordon samt fordon med anordningar för vapen och andra stridsmedel. c) Pansartåg. d) För militärt bruk utformade bandfordon. e) För militärt bruk utformade amfibiefordon. f) Övriga för militärt bruk utformade fordon och transportmedel för förflyttning av materiel upptagen i denna förteckning. g) Speciella delar till materiel under a)-f). Materiel för strålning m.m. a) För militärt bruk utformade apparater och andra anordningar för ljusstrålning (synligt ljus, infrarött ljus, laserstrålning) samt utrustningar för upptäckande av sådan strålning. b) Speciella delar till materiel under a). a) För militärt bruk utformade kameror. b) För militärt bruk utformade apparater för fototydning och utvärdering av flygfotografier. c) Speciella delar till materiel under a) och b). Hjälmar m.m. a) För militärt bruk utformade hjälmar och klädespersedlar för skydd mot stridsmedel. b) Speciella delar till materiel under a). a) För militärt bruk utformad bromateriel som endast är lämpad för användning inom försvarsmakten. b) Speciella delar och tillbehör till materiel under a). a) För militärt bruk utformad materiel för utbildning i handhavande av materiel upptagen i denna förteckning. b) Speciella delar till materiel under a). Maskiner, verktyg m.m. a) Maskiner, verktyg och utrustningar särskilt utformade för tillverkning, underhåll och kontroll av samt försök med annan i denna förteckning upptagen materiel. b) Speciella delar och tillbehör till materiel under a). Lag (1992:000) om krigsmateriel Härigenom föreskrivs följande. 1 § Regeringen meddelar föreskrifter om vad som skall förstås med krigsmateriel enligt denna lag. 2 § Med tillhandahållande skall i denna lag förstås försäljning, utbjudande mot vederlag, lån, gåva eller förmedling. Med tillverkningsrätt skall i denna lag förstås en rätt att tillverka krigsmateriel. 3 § Krigsmateriel får inte tillverkas här i landet utan tillstånd av regeringen, om inte annat följer av föreskrifter som har meddelats med stöd av denna lag. Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från detta tillståndskrav för 1. ändring eller ombyggnad av skjutvapen i de fall som avses i 24 § första stycket vapenlagen (1973:1176), och 2. tillverkning av enstaka skjutvapen och av ammunition för tillverkarens eget bruk. Bestämmelsen i första stycket gäller inte för sådana statliga myndigheter som inte är affärsverk. 4 § Krigsmateriel, uppfinningar avseende krigsmateriel och metoder för framställning av sådan materiel får inte här i landet åt någon inom landet eller i utlandet yrkesmässigt tillhandahållas utan tillstånd av regeringen. Svenska myndigheter, svenska företag samt den som är bosatt eller stadigvarande vistas här får inte heller utom landet utan sådant tillstånd yrkesmässigt tillhandahålla krigsmateriel, uppfinningar avseende krigsmateriel eller metoder för framställning av sådan materiel. Tillstånd enligt första och andra stycket behövs inte för 1. tillhandahållande till svenska statliga myndigheter eller sådana tillverkare som har tillstånd att tillverka krigsmateriel av det slag tillhandahållandet avser, 2. innehavare av tillverkningstillstånd, om tillhandahållandet avser sådan krigsmateriel som tillhör tillståndshavaren och som finns inom landet eller om tillhandahållandet avser uppfinning eller metod för framställning av krigsmateriel till svenska statliga myndigheter eller sådana tillverkare som har tillstånd att tillverka krigsmateriel av det slag tillhandahållandet avser. Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från tillståndskravet enligt första stycket i fråga om sådan handel med skjutvapen som regleras genom föreskrifterna i vapenlagen (1973:1176) eller sådan hantering av ammunition eller annan explosiv vara som regleras genom föreskrifterna i lagen (1988:868) om brandfarliga och explosiva varor. Bestämmelserna i första -- fjärde styckena gäller inte för sådana statliga myndigheter som inte är affärsverk. 5 § Krigsmateriel får inte föras ut ur landet utan tillstånd av regeringen, om inte annat följer av denna lag eller annan författning. I ärenden som inte avser utförsel i större omfattning eller som i övrigt inte är av större vikt, får det statsråd som har till uppgift att föredra ärenden om utförsel av krigsmateriel, pröva frågor om tillstånd enligt första stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om utförsel av 1. skjutvapen och tillhörande ammunition för enskild persons räkning samt av skjutvapen och därtill hörande ammunition för användning vid jakt, tävling eller övning utom riket, 2. skjutvapen för reparation, översyn eller annan liknande åtgärd, 3. skjutvapen som förts in i landet för åtgärd som avses i 2, 4. sådana jakt- och tävlingsskjutvapen och tillhörande ammunition som har förts in i landet i enlighet med bestämmelserna i 16 § 2 vapenlagen (1973:1176). Överföring av programvara i vissa fall 6 § Programvara som omfattas av denna lag får inte heller genom telekommunikation eller på liknande sätt överföras från till mottagare i utlandet utan tillstånd av regeringen. Tillverkningsrätt m.m. 7 § Avtal som innebär upplåtelse eller överlåtelse av tillverkningsrätt till någon i utlandet får inte ingås här i landet utan tillstånd av regeringen. Svenska myndigheter, svenska företag samt den som är bosatt eller stadigvarande vistas här får inte heller utom landet ingå sådant avtal utan tillstånd av regeringen. 8 § Avtal med någon i utlandet om att gemensamt eller för dennes räkning utveckla krigsmateriel eller metod för framställning av sådan materiel eller om att gemensamt tillverka krigsmateriel får inte ingås här i landet utan tillstånd av regeringen. Svenska myndigheter, svenska företag samt den som är bosatt eller stadigvarande vistas här får inte heller i utlandet ingå sådant avtal utan sådant tillstånd. Ändring av avtal m.m. 9 § Avtal om tillägg till eller ändring av avtal enligt 7 eller 8 § får inte ingås utan tillstånd av regeringen, om tillägget eller ändringen avser 1. den materiel som omfattas av avtalet, 2. vidareupplåtelse eller vidareöverlåtelse av rätt enligt avtalet, 3. rätt att tillhandahålla krigsmateriel till mottagare som inte angivits tidigare, 4. förlängning av avtalets giltighetstid, eller 5. bestämmelser om sekretess. 10 § Militärt inriktad utbildning av utländska medborgare får inte bedrivas här i landet utan tillstånd av regeringen. Svenska myndigheter, svenska företag samt den som är bosatt eller stadigvarande vistas här får inte heller i utlandet yrkesmässigt bedriva sådan utbildning utan regeringens tillstånd. Tillstånd behövs inte för utbildning som anordnas av staten eller som anordnas i samband med försäljning av krigsmateriel eller med anställning i företag för tillverkning av sådan materiel. Marknadsföring m.m. 11 § Den som har tillstånd enligt 3 eller 4 § liksom svenska statliga myndigheter som bedriver motsvarande verksamhet skall, i den ordning regeringen föreskriver, lämna redovisning till regeringen 1. om den marknadsföring av krigsmateriel som bedrivs i utlandet, 2. om åtgärder som syftar till avtal som är tillståndspliktigt enligt 7 -- 8 §. Regeringen får meddela närmare föreskrifter om redovisningsskyldighet och om undantag från denna. Regeringen får också i det enskilda fallet medge undantag från sådan redovisningsskyldighet. Anbudsgivning m.m. 12 § Den som har tillstånd enligt 3 eller 4 § liksom svenska statliga myndigheter som bedriver motsvarande verksamhet skall, inom den tid regeringen föreskriver, underrätta regeringen innan anbud lämnas, eller, där anbudsförfarande inte förekommer, innan avtal ingås om 1. tillhandahållande av krigsmateriel till någon i utlandet, 2. upplåtelse eller överlåtelse av tillverkningsrätt, 3. tillverkning eller utveckling av krigsmateriel eller metod för framställning av krigsmateriel som avses i 8 §. Regeringen får meddela närmare föreskrifter om undantag från underrättelseskyldigheten. Regeringen får också i enskilda fall medge undantag från sådan underrättelseskyldighet. I ärenden som inte är av större omfattning eller i övrigt inte är av större vikt, får det statsråd som har till uppgift att föredra ärenden om utförsel av krigsmateriel pröva frågor som avser medgivande till förkortad tidsfrist för lämnande av sådan underrättelse som avses i första stycket. Regeringen får i det enskilda fallet förbjuda att sådant anbud lämnas eller avtal ingås, som avses i första stycket. Villkor m.m. 13 § Tillstånd enligt 3 och 4 §§ för ett svenskt aktiebolag får förenas med villkor om att endast en viss andel av aktierna, direkt eller indirekt, får ägas av utländska rättssubjekt. Ett tillstånd får också förenas med villkor om att en styrelseledamot eller verkställande direktör i bolaget samt suppleanter för dem skall vara svenska medborgare och bosatta i . Tillstånd att tillverka eller tillhandahålla krigsmateriel får även för handelsbolag förenas med villkor avseende ägandet. 14 § Tillstånd enligt 3 -- 8 §§ och 10 § får förenas med andra villkor än som avses i 13 § samt med kontroll- och ordningsbestämmelser. 15 § Tillstånd enligt 3 och 4 §§ får meddelas för eller tills vidare. Återkallelse m.m. 16 § Tillstånd enligt 3 -- 6 §§ och 10 § kan återkallas av regeringen, om tillståndshavaren har åsidosatt en föreskrift i denna lag eller föreskrift, villkor eller bestämmelse som har meddelats med stöd av lagen eller om det finns andra särskilda skäl till återkallelse. Uppgiftsskyldighet om ägande i utländska rättssubjekt 17 § Den som har tillstånd enligt 3 eller 4 § liksom svensk statlig myndighet som bedriver motsvarande verksamhet skall, enligt de närmare föreskrifter som regeringen meddelar, lämna uppgifter till regeringen om ägande i utländska rättssubjekt som bedriver utveckling, tillverkning, marknadsföring eller försäljning av krigsmateriel. 18 § Den som har tillstånd enligt 3 eller 4 § skall stå under tillsyn av den myndighet som regeringen bestämmer. Regeringen får meddela föreskrifter om tillsynen. 19 § Den som har tillstånd enligt 3 eller 4 § skall, enligt de närmare föreskrifter som regeringen meddelar, till tillsynsmyndigheten lämna deklaration på heder och samvete rörande den verksamhet för vilken tillstånd har meddelats. Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från skyldighet att lämna deklaration. Regeringen får meddela föreskrifter om att 1. den som har tillstånd enligt 5 § skall lämna uppgifter om utförd krigsmateriel, 2. den som har tillstånd enligt 7 -- 8 §§ skall lämna uppgifter om ingångna avtal. 20 § Den som har tillstånd enligt 3 eller 4 § skall efter anmodan av tillsynsmyndigheten lämna de upplysningar och handlingar som behövs för kontrollen samt lämna tillsynsmyndigheten tillträde till lokaler där verksamheten bedrivs. har rätt att anlita biträde från andra statliga myndigheter i sin tillsyn. 21 § Den som har tillstånd enligt lagen är skyldig att vid ändring i förhållanden som tagits upp i tillståndsansökan anmäla detta till regeringen i enlighet med de föreskrifter regeringen meddelar. 22 § För att täcka kostnaderna för tillsynsmyndighetens organisation och verksamhet skall den som har fått tillstånd enligt 3 § betala en avgift som regeringen bestämmer. Avgiften beräknas efter ett för samtliga tillverkare lika förhållande till det fakturerade värdet av försåld krigsmateriel. 23 § Om en revisor i sin granskningsverksamhet har anmärkt på ett företags efterlevnad av bestämmelserna enligt denna lag och anmärkningen har framförts i en sådan revisionsberättelse som sägs i 20 kap. 10 § aktiebolagslagen (1975:1385) eller 4 kap. 10 § lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag, skall han genast sända in en kopia av revisionsberättelsen till regeringen. En revisor vid en svensk statlig myndighet har samma skyldighet.