prop · GG03157 · 1992-12-31 00:00:00 — AI uttryckte oro för all dessa peraanerriskerade tortyr och utomrättsliga avrättningar om de återsändes tiU heralandetoch att gängse rättsprinciper åsidosatts i besluten. Efter elt andra brev tillregeringen i samma ärende, erhöll AI ett svar som bl.a.försäkrade att risken för tortyr beaktets. AI:sregionala kontakmät med 22 ideellt arbeUmde flyktingorabud landet rant ansvararför spridningen av AI:s landdokumentetion särat förfrågningar från juridiskaombud, asylsökanden etc. Flyktingorabuden erhåller kontinuerligt utbildningoch stöd från sekretariatet Svenskasektionen har 52 000 medlemmar. Bland sektionens 308 arbetsgrapperhar flera valt att arbete med flyktingfrågor. Centtaltarbetar en flyktingsamordnare samt frivilliga universitetsstuderande bl.a. medatt bearbete och sprida AI:s landinformation till klart definierade målgrapper.Under året utvecklades samarbetet med Rådgivningsbyrån för asylsökande ochflyktingar, elt projekt som inleddes med Rädda baraen och . Frivilliginsatseraa vid Asylbyrå Nord (Carlslundsutredningssluss) samordnades under årel via en projekumstiUld, vilket stöddesav bl.a. Al:s Siockholmsdisttikt. Räddabamen är en folkrörelse som kämpar för baras rättigheter. Det är enpartipolitiskt och religiöst obunden organisation byggd på frivilligt individueUtmedlemskap. Barnsrälligheter finns fastiagda i en av FN antagen konvention, som harratificerat. Den kan sammanfattas som rätten till liv och hälsa, rätten tiUutveckling och utbildning samt rätten till egen telan och respekt. Räddabamens arbete för bams rättigheter bedrivs genom konkret bistånd till defattigaste och mest utsatta bamen i tredje världen och genom opinionsbildningsom syfuir tiU att sprida kunskap och driva på reformarbetet för bams rälligheter. ISverige arbetar Rädda bamen för flyktingbam genom all på olika sätt bildaopinion och sprida kunskap om bamens vilUcor. och rapporter säratvia utbildningsdagar och seminarier som vänder sig till olUca raål- grapperfokuseras och debatteras flyktingbaraens situation i syfte att åsted- Skr.1992/93: 157 komma förbättringar. Vidaredriver Rädda baraen tUlsammans med Amnesty Intemationals svenska sektion ochSvenska flyktingrådet en rådgivningsbyrå för asylsökande och flyktingar. Byrånger råd och vägledning till asylsökande och flyktingar och ger information tilladvokater och juridiska ombud som handlägger asylärenden. Räddabamen har öppnat en mottegning för bam raed krigs- och flykting-bakgrand. Därkan bam och ungdoraar, som upplevt olika typer av svåra trauman, fåpsykoterapeutisk behandling. Även stöd tUl föräldrar och enstaka rådgivande samtelerbjuds. En annan vUctig uppgift på raottegningen är att sarala och spridakunskap. Iraånga av Rädda bamens länsförbund och lokalföreningar arbetar raedleraraamapå frivillig basis med flyktingfrågor. Man arbetar med opinionsbildning ochmed praktiska insatser för flyktingbarn t.ex. att såsom vänfamil-jer/konlaktfamUjerställa upp som god man för ett ensamt flyktingbam. Räddabamen har en orafattende intemationell biståndsverksarahet för flyktingbam. I saraarbeleraed FN (UNHCR) och lokala enskilda organisationer läggs tonvikt i projektenpå arbete raed familjeåterförening och utbildning. Samarbetsprojekt orafattaräven psyko-scx;iala rehabiliterii\gsprogram. (SvFR) har till ändamål bl.a. att verka för en solidarisk och huraanflyktingpolitik samt att verka för goda etniska relationer. SvFR skall ökakunskap om och förståelse för flyktingskapet och de förhållanden som tvingarmänniskor på flykt. Medlemmar är riksorganisationer, lokalavdelningar avsådana samt enskilda. I komraunema sker flyktingarbetet genora lokala flykiingråd.SvFR arrangerar kurser och seminarier bl.a. i flyktingrätt,familjeåterförening, om kulturmöten samt i opinionsbildningsfrågor. Särskildvikt läggs vid flyktingbaraens rätt och situation. SvFR ger också råd åtasylsökande och flyktingar. Samverkan sker med svenska och intemationellaorganisationer. Verksaraheten bedrivs i huvudsak genom frivilliga insatser. kommer genom sina ca 2 500 församlingar i kontakt med de fleste av invandraraaoch flyktingama till . 1 många församlingar bedrivs arbete med atthjälpa till med integreringen av dessa nya invånare i . Iniegreringsarbetetär en del av den ordinarie verksaraheten men åtskiUiga församlingar hardessutom anstäUd personal som kan hjälpa tiU med särskUt stöd i asylprocessenoch iniegreringsarbetet stift har utsett ansvariga för invandrar- och flyktingfrå gan. Dessa stiftsansvariga stödjer församlingarnas arbete med idéer och 2 utbildningsmsatser.De samordnar CKkså information till församlingama och Skr. 1992/93: 157mellan stiften. Stiften medverkar i samordningen av olika frivilligorganisationersgemensararaa arbete t.ex. vid uttedningsslussar och förläggningar. stödjer stiftens flyktingarbete genora utbildningsverksarahetoch genom alt sprida information i invandrar- och flyktingfrågor. Försaralingsnämndenhar också huvudansvaret för utvecklingen av policy i flykting-och invandrararbelet Inora ramen för försaralingsnärandens arbete samarbetarSvenska kyrkan med frikyrkoråd och riksfeckandefrivilligorganisationer och invandrar-samfund. Genomatt delta i opinionsbildningsarbete och som remissinstens vUl arbete för en positiv och human grandsyn på flyktingar och mvandrarei . Blandandra, som inom också arbetar med flykting- och invandrarrelateradefrågor, kan nämnas: biståndsverksarahet Stadsmissionernas verksarahetsom på flera håll också vänder sig till flyktingar. missionsverksamhet bland svensk ungdom och den informationsverksamhet hemvändande raissionärerkan bidra raed. Internationelltsamverkar kyrkan i dessa frågor raed Kyrkoraas världsråd. , "in Europé" och "EuropeanChurches' Working group on Asylum and Refugees". Kyrkan deltar också iNordiska Ekumeniska rådets årliga återkommande konsultationer kring flyktingfrågor. Svenskaröda korset (SRK) är en självständig ideell förening med över 400 000medlemmar. av raedleraraama arbetar på sin fritid medhjälpverksamhet i . SRK har 24 distriktskontor och vid de fleste av demfinns det tjänsieraän som ansvarar för SRK:s flyktingverksamhet i disttikiet (=länet).På centtalstyrelsens sekretariat, som är huvudkontor, finns en särskildflyktingenhet raed elt 15-tal anställda vilka huvudsakligen ägnar sig åt attutveckla och samordna det nationella arbetet Detintemationella flyktingarbetet görs i förste hand genora samarbete med (), Intemationella rödakorsfedera-tionen, IOM cx;h FN:s flyktingkoraraissarie.Stora insatser har gjorts för flyktingar i från Mocarabique,för offer i den liberianska konflikten, för flyktingar och intemflyktingar i Karabodja,intemflyktingar i Sri Länka, viemaraesiska båtflyktingar i ,flyktingar från i samt omfattande hjälp till kurdiska flyktingaroch intemflyktingar i norra . SRKbedriver ett omfattande stöd- och rådgivningsarbete till flyktingar ochasylsökande. Mer än 3 000 enskilda ärenden rörande asyl eUer familjeåterföreninghar handlagts inom organisationen. 1 ett mindre anlal asylärendenintervenerade SRK till beslutsfattande rayndighet raed ett vädjande ora att vederbörande bordefå stanna i . SRK har använt 2,3 miljoner Skr. 1992/93: avinsaralade medel för att genom bidrag till biljetter möjliggöra för flyktingari att få hit sina nära anhöriga. Trycketpå efierforskningsverksamheten har varit stort även . Anteletefterforskningsärenden i Soraalia ökar stedigt bl.a. beroende på att ICRC harkunnat återapprätte efterforskningsverksamheten i huvudstaden. Vidare ökar helatiden antalet utväxlade faraUjemeddelanden. Dessa beräknas uppgåtill över 3 000. Konflikten i f d. har också givit upphov tiU enökad aktivitet både gällande efterforskning av försvunna anhöriga, specieUt i"lägren" och gäUande utväxUng av meddelanden. Lokaltarbete med flyktingar för att underlätte livet i exU fortsätter att öka i inttessehos lokalföreningar och distrikt ttäffpunkter, vänkon-takter ochvänfamiljer, opinionsbildningsinsatser, utflykter, besök på flyktingförläggningarra.ra. är exempel på sådan lokal verksamhet vilken har fått ökad betydelse medde nya förläggningar sora öppnats på raånga håll i . SRKdriver tte rehabiliteringscentta för torterade flyktingar. Dessa finns i Stockholra,och . I Stockholra finns en växande grapp professionellafrivilliga som på olika sätt kan ge stöd åt torterade asylsökande som ännu intefått sin stetus i reglerad. Sverigesfrikyrkoråd (SFR) och De fria krisma samfundens råd (SAMRÅD) beslår av elva,från steten fristående, trossamfund. Dessa kyrkors gemensamma insatser blandinvandrare och flyktingar sker genora invandrar- och flyktingavdelningen, somleds av ett utskott (INFLU). IINFLU finns även de ortodoxa och österländskakyrkomas ekumeniska råd och representerade. Övriga friatrossamfund i representeras i INFLU av . På delte sätt verkar INFLU i nära konuUct med 36 ttossarafundmed en totel kontaktyte av närmare en mUjon personer i . Deintemationella insatsema sker genom , sora är frikyrkosamfundens geraensammaorgan för bistånds- och flyktinginsatser i tredje världen. Omfattande programför flyktingar genomförs i , , och . Isamverkan med Sociala missionen i har sedan mitten av 80-taletgenomförts ett projekt för stöd till friviUig återvandring. 1Europa verkar INFLU främst genom in Europé bl.a.genom dess olika arbetsgrupper. INFLUiSarbete är ett uitryck för de fria ttossamfundens "gemensamma strävan attverka för bäste möjliga villkor för invandrare och flyktingar".Verksamheten sker genom ttossamfunden raed dess lokala församlingar. Prioriteradeverksamhetsoraråden är: Skr. 1992/93: 157 - invandrares integration i det svenska sarahäUet, - mångkulmrell försfeelse, - kamp mot rasism och främlingsfientiighet - information och opinionsbildnmg, - arbete för en human flyktingpolitik. Enomfattende kurs- och konferensverksamhet i raigrationsfrågor är en vUctig delav INFLU:s samlade insats. Lokaltarbetar församlingar och/eller ekumeniska grapper raed stöd tiU asylsökandeunder väntetiden, raed interaationeUa ttäffpunkter, vänkontakter,lägerverksamhet, studieverksamhet ra.m. Ivissa komrauner pågår saraverkansprojekt i flyktingraottegandet mellanekumeniska grapper och korarauneraas flyktingraottegning. Några försam-Imgardriver grapphem för ensamma flyktingbam. INFLUhar tillsamraans med andra frivUligorganisationer, deltagit i riksaktioneraaJa - rum för medmänsklighet samt Mot Främlingsfientlighet. Isamverkan raed och omkring 15 foUchögskolorgenomförs en foUcrörelsebaserad arbetsmodell i kampen mot rasism och främlingsfientiighet.Mångfald och Dialog (MOD). Ett 70-tal s.k. "MOD-pedagoger" harutbildats i de fleste av landets län. Underåret har ett treårigt projekt stertets. Bygg broar till en ny framtid.Projektet syftar tiU att ge ökad kulturell förståelse raellan folkgrapper iSverige och har sora övergripande raålsätming att skapa goda relationer bådemellan majoritetssamhället och de olika minoritetsgrapperaa i landet, raen ävenraellan invandrargrapper raed olika nationeU och kultureU bakgrand. Projektetdrivs raed stöd från Stetens invandrarverk. Jagherastaller att regeringen bereder rUcsdagen tillfälle att te del av vad jag idet föregående har anfört ora utvandrar- och flyktingpoUtiken. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens heraställan. -■i /92. X Bilagor Skr. 1992/93: 157 1.Flyktingar och asylsökande i andra länder och världsdelar Redovisningenbygger på uppgifter som inhäratets genora berörda svenska utiandsmyndigheter.Det raåste understrykas att de stetistiska uppgiftema inte alltid ärjämförbara. Dels skiljer sig lagstiftning och lagtill-lärapnmg åt mellan ländema,dels kan stetistiken avse snarlUca men inte helt identiska begrepp. Äventidsperioderna kan skilja sig åt. Vissa uppgifter saknas avseende några länder.UppgUtema i det följande avsen Antal asylsökande och deras urspnmgsländer. Antal personer sora korarait och som har fått flyktingstetusenUgt Genevekonvention, inkluderande kvotflyktingar. Antal personer som fått tillstånd att stenna påandra grander: a) humanitära eller andra de facto-skäl, b) farailjeåterförenmg, c) arbetskraftsinvandring: - , t.ex. praktikanter, - enUgt specieUa överenskoramelser. Eventuellastörre förändringar i de bestämmelser (motsv.) och den poU tUc som berör flyktingar/immigranter. 1.Under år 1991 kom 4 609 asylsökande fördelade på huvudsakligen följandeländer: Underår uppgick to.m. augusti månad antalet asylsökande tiU ca 5 000 personer.Av dessa var ca 2 250 från f.d. . Per beräknasantalet asylsökande personer från f d. uppgå tiU ca 3 500. /92 fanns 4 450 asylsökande inkvarterade i asylcentta och privati avvaktan på beslut 2.Totalt fick 985 personer konventionsstetus. Dessutom mottogs 860personer som kvotflyktingar genom UNHCR. Sararaanlagt 1 472personer fick uppehållstillstånd sora de facto-flyk- Skr. 1992/93: 157 tingar. 435 personer fick uppehållstillstånd av huraanitära skäl och 188 per soner fick uppehållstUlstånd som flyktingar efter att ha sökt på danska ambas sader i utiandet Underår 1991 hade 8 517 personer, varav 1 665 flyktingar, fått uppehållstUlstånd pågrand av famUjeåterförening. Avolika arbetsmarknadsskäl fick 3 155 personer uppehållstillstånd. Av dessa var742 personer praktikanter och 678 specialister. Enändring har skett i utlänningslagen . Lagen har skärpts vad avser familjeåterföreningsfall gällande invandrare (alltså ej flyk tingar). har nyUgen lagstiftet om tillfälliga uppehållstillstånd för vissa personer från f d. . Syftet är att , sex, månader, kunna ge raedicinsk och annan vård till personer som inte kan få dette i närområdet. Lagen föratsätter att personema tes ut i nära samarbete med UNHCR. 1.År 1991 sökte 4 569 personer asyl fördelade enligt följande: ,f d. erhöll I 237 personer flyktingstetus. Av dessa var 1 114kvotflyktingar. har sammanlagt I 877 personer erhåUit uppehåUstiUståndav humanitära skäl. Beviljadeuppehållstillstånd på grand av familjeåterförening uppgick till 5 766 personer. Arbetstillstendhar beviljats för 5 617 personer , 2 653under och 2 personer genora specialprogram. utiänningslag ttädde i kraft tillsararaans raed föreskrifter för lagens tillämpning. Fr.o.m. sararaa tidpunkt har man lagt om systemen för flyktingmottegande och för finansiering av koraraunemas åtgär der för integration av flyktingar och personer raed uppehållstiUsfend av humanitära skäl. 1992/93: 157 1.Under tiden den tog emot 2 307 asylansökningar.De fleste kom från följande länder: Frånytteriigare 40 länder har enstaka asylsökande koramit. den fick 12 personer konventionsstetus.Dessutom tog emot ca 5(X) kvotflyktingar . I siffroraa nedan ingår enbart de förste tillsfend som beviljats av definska beskickningarna utomlands eller inrikesministeriets utiänningscenttal.De av polisen beviljade fortsättningstillstånden för personer, som redan vistasi landet är aUtså mte medräknade. Undertiden den 1 juU 1991-30 juni 1992 fick 1 516 personer uppehållstillstånd avhumanitära skäl eller på grand av behov av skydd. Undersamma period fick ca 265 personer stanna på grand av farailje-anknyming. Undertiden 30 juni 1992 fick 993 personer ett tidsbegränsatuppehållstillstånd (stetus B) på grand av att deras farailjeraedleraraar redanfått uppehållstillstånd i (icke asylsökande). Undersamma tid beviljades 3 715 utiänningar ett tidsbegränsat arbetstiUstånd och 1991 personer ett arbetstUlstånd av raera permanent varaktighet (stams A). Genomvissa särskilda program anlände ytterUgare 40 personer tUl under denovan nämnda tiden. Finlandsriksdag antog nyUgen en lag ora dUfaUigt uppehåUstiUstånd för personer från f.d. . Lagen innebär att personer från fd. i regel skall ges uppehållstiUstend av humanifera skäl. Eventuella asylansökningar sora lämnats in skall inte behandlas . 1992/93: 157 1991/92 sökte 21 852 personer tillstånd att stanna i landet De kora frärast från följande länder: Under budgetåret fick 245 personer flyktingstetus. Ett nytt förslag om ändringar utiänningslag är förnärvarande föreraål för behandUng i parlamentet Lagförslagetsom innebär stora förändringar, går ut på en fortsatt raoder-nisering av Austtaliensimmigrationslag. Huvudtankama bakom förändringaraa är är göra asylprocessenenklare, klarare, särkare och rättvisare. Förslagetinnebär tekniska förändringar av handläggningen av ansökningar ora asyl. Iframtiden skall ansökan om uppehållstillstånd i och ansökan omflyktingstatus behandlas tillsammans. Enligt lagförslaget bUdas en ny myndighetsora skaU behandla ärenden ora flyktingstetus. 1 lagförslaget fmns ocksåförslag till ändringar av regler om överklagande. Förslaget,om det går igenom, kommer att ttäda i kraft i böijan av . 1.Underår 1992 fram t.o.ra. 30 septeraber var antalet asylsökande i totelt 12461. De vUctigaste länderaa var: ,f d. har 667 personer erhållitflyktingstatus enligt Genevekonvention. Av dessa kom 220 från ,företrädesvis från (32) och (56) raedan 200 personer kom frånAfrUca, i förste hand från (43). Någon officiell siffra finns inte då i princip de asylsökande varsansökningar ej godkänts, skall lämna landet. Enligt uppgift uppehåller signärmare 6 1991/92. 150000 personer i utan någon legal status. De "tolereras" som Skr. 1992/93: 157 rayndighetstermen lyder. Många f d. asylsökande lyckas kommain i reguljär förvärvsverksamhet och blir med liden inskrivna i olika komraunersamt erhåller även arbetstillstånd. 4.I augusti 1992 införde elt systera med tillfälliga uppehållstillståndför medborgare från f d. . 1.Under 1991 kom 30 055 asylsökande vilket är en ökning med nästan 10 000 jämförtmed föregående år. Under förste kom 17 429 asylsökande. Deasylsökande fördelar sig i stort på följande länder: 1992 (halvåret) , f d. fick av 26 941 avgjorda ärenden 19 425 personer flyktingstatus.Inkl. kvotflyktingar och personer med flyktingliknande skäl fick ca 24 000tillstånd att stanna . Under förste var siffroma 15 135resp. tilläts totah 61 226 personer att stanna i avhumanitära skäl. I denna siffra ingår familjeålerföreningar(anhöriga), kon-ventionsflyktingaroch övriga. Underår 1991 utfärdades totalt 199 177 tillstånd att arbete. I denna siffra ingårsåväl flyktingars arbetstillstånd som tUlsfend för tillfälliga besökare samtstudenter. Utiänningslagstifmingenär under omarbetande. 1.Under tiden ingavs 32 741 ansökningar ora asyl i FrankrUce.Den störste grappen asylsökande utgjordes av turkiska raedborgare. månader av har 13 288 personer sökt asyl. 6 477 ansökningar varav de största grappema kom från 1992/93: 157 Av de asylsökande sora kom juni 1992beviljades 16 026 personer flyktingstatus enligt . Ingen statistik förs i över personer sora fått uppehållstUlståndav flyktingliknande skäl. Familjeåterföreningsfallenuppgick till 112 personer . erhöll 141personer permanent arbetstillstånd och 120 personer erhöU temporäraarbetstillstånd. 4.1 oktober 1991 infördesförbud för asylsökande att arbete de väntar på beslut i asylärendetAvsUcten var att utiänningar skulle avhållas från att integreras i det franska sarahälletföre det att arbets- och uppehållstUlstånd erhållits. Detta arbetsförbud har kombineratsraed höga böter (upp till 200 000 FRF) järate fängelse för arbetsgivare somanställer utiänningar sora saknar arbetstillstånd. Vidare har den franska tillsfendsmyndighetenOFPRA erhållit utökade resurser, vilket inneburit att handläggningstidemadärmed har kunnat kortas ned betydligt Normalt ter det högst frånansökan till beslut inklusive överklagande. En grandläggande fråga iden invandrarpolitiska debatten är hur man skall komma till rättemed det stora antelet utiänningar sora uppehåUer sig och arbetar illegalt iFrankrike. LUcsom tidigare verkställs endast ett fåtal utvisningsbeslut. Enligttjänstemän i del franska inrikesministeriet beror delta främst på de högakostnaderna förenade med verkstellighet av dessa beslul. En melod all erhållauppehållstillstånd i har varit att ingå ett skenäktenskap raed enfransk raedborgare. Den högsta förvaltningsdomstolen, Conseil d'Etat,meddelade i etl beslul all en utiänning som på grand avgiftermål med en fransk medborgare blir berättigad tiU uppehåUstiUstånd, skaUkunna nekas dette, om äktenskapet uigåtts på "falska grander". Förnärvarande pågår en polisutredning rörande ett 50-tal turkiska raed- Skr.1992/93: 157 borgare sora ttots att de saknar såväl uppehålls- somarbetstillstånd bedrivit yrkesverksamhet i södra har väckt nytt liv i debatten om den iUegala invandringen och arbetsraarknadsministemhar meddelat all hon i förebyggande syfle avser föreslå införande av ettobligatoriskt registteringssystem för utiänningar. Denna registtering skuUeenligt förslaget bh ett krav för att få arbete i . 1.Sararaanlagt och de förste sex raånaderaa 1992 har 3 388 personeransökt ora asyl. De raest representerade ländema var: 1991 1992(I :a halvåret) Totaltsökte raedborgare från 31 länder politisk asyl och från 17 länderde första sex raånaderaa . Underår 1991 erhöll 123 personer politisk asyl varav 81 turkar och 16 iranier. Underdet erhöll 52 personer politisk asyl varav 31 turkar och 9albaner. Lagen sora berör flyktingar/iraraigranier har inte ändrais i Greklandsedan 1975. den Ijuli 1991-30 juni 1992 uppgick de asylsökande tiU 4 482 personer. De tio raestrepresenterade ländema var: Antalet erkända kvotflyktingar enligt Genékonventionutgjorde Skr. 1992/93: 157 271 som ovan. Antalet icke-EG-raedborgare bosatte i utgjorde 920 930 personer,varav 250 262 anställda, 20 758 egenanställda, 97 905 raedföljande och 638 medandra motiv. Bland dessa torde en stor del utgöra de facto-flyktingar. Inga förändringar i lagstiftnmgen har skett under ovansfeende period. 1.Under perioden den ansökte 19 745 personer om asyl i Nederiänderna.De mest representerade ländema var: , f d. Underår 1991 beviljades 775 personer flyktingstatus. Dessutom mot togs 589 personer inora raraen för flyktingkvoten, fördelade enligt följande: Underår 1991 beviljades uppehållstillstånd för 1 920 personer på huraanitära grander. Uppgiftersaknas om antalet famUjeåterföreningsfaU. Underår 1991 bevUjades 9 356 arbetstillstånd i Nederländema. De störste grappemakora från (I 298). (848), (691) och (650). 4.1septeraber 1992 lade regeringen fram ett förslag ora ändringar i den gällandeflyktinglagstiftningen. Förslaget går i huvudsak ut på att effektivisera ochsnabba upp behandlingen av asylärenden. Ibörjan av har regeringen vidare deklarerat att man skall bli raer restrUctivvad gäller familjeåterföreningsfallen. Man ämnar dock inte ändra lagstifiningenpå området utan bara införa en mer restriktiv toUcning av densamma. 1992/93: 157 1.Antalel asylsökande (december ej raed) uppgick tiU 373 personer,varav 72 är familjemedlemmar. De mest representerade ländema var: , f d. erhöll ca 6 5(X) personeruppehållstillstånd i . De fleste kora från , BrasiUen, GiUnea-Bissauoch . Enligt1991 års siffror finns det totalt 113 978 utiänningar boende på portugisiskt territoriura,av dessa är 29 743 från . Näst störst är brasilianama raed 12 678. Aveuropéerna är brittema den största grappen raed 8 912 personer. Svenskama utgör691 personer. Någonindelning i korte eller långa arbetskontrakt finns inte i . Ingaförändringar i de besfemmelser och den politik som berör flyk tingar/immigranter under den den - . Manuppskattar att det finns 150 000 illegala immigranter i Portugal.Huvuddelen av dessa komraer från de tidigare koloniema , ,, och . Många av dem lever under svåraförhållanden och umyttjas sora billig arbetskraft utan att ges grandläggandesociala förraåner. Överenskoraraelser har ttäffats mellan ochdessa länder om att sådana illegala immigranter som uppfyller vissa kriterier bettäffandet.ex. antal år som tillbringats i skall kunna få uppehållstillstånd. Igengäld har deras afrikanska heraländer utfäst sig att förhindra attimmigrationen späs på ytterligare. Det senare ligger i linje med EG:s riktUnjerinför den inre marknadens Ucraftttädande. 1.Under perioden den I januari-3l ansökte 12 739 personer ora asyl iSchweiz. innebar en rainskning raed i jämförelse med sararaaperiod förra åretUnder perioden dorainerade personer från följande länder: , f d.