prop · GG0318 · 1992-12-31 00:00:00 — Under beaktande av god revisionssed har vi gmnskatförvaUningsberättelsen, räkenskapema, protokoll och andra handlingar som lämnarupplysningar om löntagarfondstyrelsens förvaUning, in venterat de underlöntagarfondstyrelsens förvaltning stående tillgångama och vidtaga de övrigagmnskningsåtgärder vi ansett erforderiiga. Revisionen har inle gett anledning till anmärkningbeträffande förvaUningsberättelsen, resultat-och balansräkningarna, bokföringeneller inventeringen eller i övrigt betriiffande löntagaifondstyrelsensförvaUning. dtn 24 febmari 1992 1992/93:18 Bilaga 5 , , BengtEkeblad, , LysekU Mqj-BrUt , ThomasPolesie, , , , , , , verkställande direktör , viceverkställande direktör , onoterade företag ,redovisning , administration , administration 1992/93-. geringens proposition 91/92:36 1991/9: eringen IföreslarriJpsdaieiWatanta de forslag som tagitsupp i gade utArg ur regeringsprotokollet den 24 oktobeiJ9* sitionen föreslås att löntagarfonderna avskaffas, i-femtelöntagarfondstyrelsema awecklas /92. : som ledamot ochsuppleant i de fem löntagarfondstyrelsema upphöra , förslagetskall de tillgångar som förvaltas av första-femte ndstyrelseraa vid utgångenav överföras till förvaltning M:klingsstyrelse, som framtill dess att tillgångama ats skall förvalta tillgångama. Avvecklingsstyrelsenskall enligt bestå av fem ledamöter, vilka tillsätts av regeringen, styrelsen, som formellt skall inta samma ställning somförsta-Istyrelsema, kan uppdra åt en eller flera extematare att förvalta medlen. I i frågan om hur de tillgångarsom har ~'-tyrelsema skall utskiftfl«= *""' TrefondInvests VD, . , intervjuashär av björn davegärdh, okr. 1992/93: 1<> mångårig börskommentator i bla ochchefredaktör för . (Intervjun gjordes .) Ska VI börjamed . Vad tycker du om fondens utvcckfini; 1991? Portföljen inklusivelikvida medel utvecklades sämre än Generalindex. Inget kanonårdirekt, men inte heller så tokigt. I siffran ingår förlusterna i om 22Mkr och i Polarator Office (Poioff) med , Det kan också påpekas attmotsvarande siffra 1990 var plus . Aret började ju ganska bra, menefterhand fick den svaga konjunkturen och krisen på finansmarknaden ett alltstörre inflytande över börsen. Nägra banker hade faktiskt gått omkull utanstadigt ingripande. Finns det några lärdomar att dra av finanskraschen? Det finns det alldeles säkert, men det ska jag inte görahär. Däremot tycker jag det verkar som om bankerna har dragit fel lärdomar. Omdet är något som finanskrisen verkligen visat är det hur beroende vi är avbankerna - både företag och privatpersoner. säger bankerna upp befintligakrediter till företag som sköter både räntor och amorteringar - och som igrunden är helt friska. Bankerna håller alltså på att förvärra en redan svårsituation för . Ni hade en del problem själva att reda ut. Fonden förlorade på att aktierna iförsäkringsbolaget blev värdelösa. Det ska stallas i relation tillfondens förmögenhet på . Jag ska inte förringa beloppetsstorlek. En förlust är alltid en föriust och alltså ett misslyckande. A andrasidan är det en nästan ofrånkomlig del av en portföljstrategi. Annars är det juinget risktagande. En del placeringar blir mycket bra andra blir usla. Denstora merparten engagemang ska ha en förhållandevis låg risknivå och entillfredsställande lönsamhet. I det avseendet har fonden lyckats bra totaltsett. Medialt blev ändå en stor händelse. Den förstakraschen för ett svenskt försäkringsbolag . Jag tycker ändå att fonden för ovanlighetens skull, ochmed något undantag, blev rättvist behandlad i pressen. Vi hade ingen som helstdelajitighet i företagets skötsel. Vi hade inte ens någonstyrelserepresentation i bolaget och alltså ingen insyn. När vi ändå förstodart något var galet tog vi pä ett tidigt stadium upp det med styrelsen ochföretagsledningen. Vems var felet att det gick snett för ? Självfallet var det företagsledningens. Den överträddesina befogenheter på ett flagrant sätt. Eventuellt kan den ställas till svars ienlighet med . Men jag tycker ocksä revisorerna har ett mycketstort ansvar. De borde uppmärksammat att så stora belopp, , saknadeåterförsäkring. Detsamma gäller föFinansinspektionen som knappast har nägon heder av sin inspektion av . Men borde inte de stora ägarna visat ägaransvar i -skyddat försäkringstagarna och försett bolaget med mer kapital? Det är viktigt att komma ihåg att inte varhuvudägare, bara tredje största ägare. Vi hade ingen insyn i bolaget. Där kundedöljas precis vad som helst. Det hade kostat attrekonstruera . När de övriga ägarna inte ville ställa upp var detnaturligtvis omöjligt för oss. Men rent principiellt tycker jagdet är rätt att stora ägare också har ett ansvar. Aktiebolagslagen är i detavseendet alldeles för tandlös. Rättigheter borde följas av skyldigheter - ochpåföljderna för brott mot lagen skulle vara avsevärt hårdare. Men inte har vällöntagarfonderna utmärkt sig för något direkt ägaransvar i sina engagemang. Nej, det är riktigt och det har varit en brist medfonderna tycker jag. Men det beror i stor utsträckning på det regelverkfonderna har att följa. Men jag tycker nog vi tog ansvar för tex avvecklingenav Poioff. Samtliga dotterbolag har kunnat säljas utan konkurs. Har du någon gäng försökt fä styrelseposter i bolag därTrefond Invest varit stora ägare? 1992/93: 18 Tänk vilket liv det hade blivit. Sådanaaktioner hade knappast varit Bilaga 6 Däremot har jag vid några tillfällentagit upp frågan om en förändring av styrelsen och ocksä anvisat personer somjag tycker haft erforderlig kompetens. har det lyckats, ibland har detvarit kalla handen. Ja, i Hennes&Mauritz, var inte allsinne på en breddad styrelse. Vi hade placerade i företaget med en kurssom lägrejält under anskaffningsvärdet.Jagföreslog rvå mycket kompetentapersoner till styrelsen, men det blev nej och en del härda ord sagda. repadesig ju kursen rejält och vi kunde gä ur med en präktig vinst. Hur är det medfondens egen styrelse? Där har knappast kompetensen varit avgörande för valet. Det håller jag inte med om. Kompetensen i är stor. Men det är klart att olika styrelserepresentanter också iviss mån har bevakat olika intressen och inte alltid haft bästa möjligaavkastning som ledstjärna. Löntagarrepresentanterna har även bevakatinflytandefrågor mm sotti ocksä nämns i lagen. Styrelsen, inklusive löntagarrepresentanterna,har alltid varit lojala och backat upp sin VD. Utöver , vilka andra"affärer" har fonden varit inblandad i? Det skulle väl vara affärenmed Marabou/då. Aktiespararna har anmält vär försäljning till NorskHydro till . Den var sä bra att Aktiespararna tyckte detblev orättvist mot andra aktieägare. Aldrig får man vara glad. Det är nu sedan affärenanmäldes, men ännu har inget svar kommit från etiknämnden. Det är svagt. Jaghar svart att se hur affären skulle kunna fällas som oetisk. Och under ingaförhållanden är det ju Trefond som gjort något fel. Tvärtom kunde vi faktisktha sålt till ett ännu högre pris. Men efter sonderingar med bla personalenvalde vi an indirekt acceptera affären. En stadig pensionsfond kan ju knappastagera som och . Blir du miljonär nu när fondernaavvecklas? Jag fär avgångsvederlag när fonden awecklas - precis somflertalet chefer i det privata näringslivet. Det finns avtal i privata företagsom vida överträffar mina villkor. Mitt avtal har godkänts av en enhälligstyrelse, inklusive löntagarrepresentanter. Jag vill själv inte gå in pädetaljerna utan du fär fräga styrelsens ordförande. Sä här i slutet av din nuvarande karriär kan du välavslöja hur de olika löntagarfonderna har samarbetat. Tyvärr måste jag göra de som tror pä konspirationerbesvikna. Under hela min tid som VD har jag aldrig haft nägon form av samarbetemed nägon av de övriga fondernas VD:ar. Vi har aldrig haft nägra gemensammamöten eller ens telefonsamtal om affärsverksamheten. Nägon gäng har vidiskuterat rent administrativa frägor, bokföring, arkivering etc. Vad tycker Du om avvecklingsplanen för fonderna? Förslaget att använda kapitalet som sparstimulans förallemansfonderna verkar inte särskilt listigt. Motståndarna till fondernatyckte ju an det handlade om en socialisering eller närmast en sorts stöld. Däär det väl rimligast att betala tillbaks pengarna till dem som fån bidra. Någrastora svärigheter kan det inte vara att ta reda pä vem som betalat in vad. Allbokföring ska ju arkiveras i tio är. Förslaget att ombilda fonderna tillinvestmentbolag är ocksä intressant. Akuerna 1 de nya bolagen fördelas sedanbland inbetalarna till löntagarfonderna. Jag tycker dock att man ska kunnaställa krav på an kapitalet används pä en särt som gagnar löntagarna, tex tillinvesteringar. Men finns det en stor summa pengar någonstans sä villpolitikerna helst själva, bestämma över hur den ska användas. Avslutningsvis.Vad har varit det bästa respektive sämsta med att vara VD för ? Det sämsta har varit den oftast mycket fientliga pressen.Jag kunde inte drömma om den hätskhet som fanns - och fortfarande finns. Ochsom ofta tagit sikte på person och inte sak. mäste jagsäga att nästanalla personer i näringslivet uppträn mycket korrekt och hedervärt. Inte minstsj.ilve Fjärde Oktoberrörelsens ledare, , som jag träffat iegenskapav aktieägare i . Jag har lärt mig oerhört mycket. Vi har haft enfantastiskt trevlig arbetsplats. Personalen har arbetat oerhört hårt och oftaunder stor press. hoppas jag det går bra för alla när fonden ska awecklas. värde''' värde''"'' 1/1-31/12 BÖRSNOTERADE AKTIER OCH KVB (AI-,A/l-listan) Skr.1992/93:18 Bilaga 6 förändring 1/I-3I/I2 värde'-''' kSEK Andel t % Röster Kapital 1.691.691') 174.639 76.448 27.833 39.148 15.293 98.226 38.160 40.098 15.662 Investor 409.000 Bfr 234.000 .<;-E-Banken Skr.1992/93: n Bilaga 6 Förändring 1/1-31/12 värde'" kSEK Andel i % Röster Kapital 6.973'»" 306'"» Skr.1992/93:18 Bilaga 6 '' Inkl omsättningsskattoch courta(;c ' Lägsta betalkurs Köpkurs dar betalkurs sjknas. -'■' Aktier utan marknadsnotering. ') Varav24.942 Bfr genom konvertering av konveriibif r. -'Varav 417 800 , 20.350 Afr och210.342 Bfr Incentiv genom delning av Ascalllncentive Jl Varav359 000 Bbu och 31 000 Bfr genom Fl:l. 'lVar3v563.897 Abuoch58.213AfrgcnomNl;2.kr 35.-1 Varav 78.000 Bbu tor omstamplmg frin Bbu till '■) Varav 306.000 Bu genom N3:l,kr20:-'1 Varav nom 49 720.000konvertibler genom nyemission, kr 37.50 KÖPOPTIONERHAR UTSTÄLLTS MED UNDERLIGGANDE AKTIER I: avslutade sitt åttonde och sistaverksamhetsår. Genom beslut stadgades attlonragarfondstyrelserna skulle upphöra vid utgången av 1991 och de förvaltadetillgångarna överföras till förvaltning av en sk avvecklingsstyrelse. Åretsresultat före överföring till 1-3 AP-fondstyrelserna uppgår till ,3(482,2). överföringarna uppgår till MSEK. 140,4 (150,1). Realisationsvinsterna uppgick till netto MSEK78,3 (292,6). Utdelningar har erhållits med ([58,1) medanränremtäkterna uppgick till MSEK'.8i,7 (91,8). utställda köpoptioneruppgick till (0,4). Avsättning till varderegleringsreserv har gjortsmed (i8,6). Av värde-reeringsreserven kvarstod vid årets utgång MSEK2,4 (iS,6). Förvaltningskostnaderna utgjorde ,1(9,3). Kostnader för fondens avveckling beräknas uppgå till ,8. Aretsunderskott i förhållande till realt resultatkrav blev 433,5 (-1.936,2). Fondens totala underskott i förhållande till realtresultatkrav sedan verksamhetens början (1984), uppgick tillMSEK -91713 (-483,8)- PLACERING AV LIKVIDA MEDEL *utgång fanns likvida medel i form av banktillgodohavanden ochpenningmarknadsinstrument för (664,0), vilket innefattar avvarderegleringsreserv. Marknadsvärdetpå hela värdepappersporiföljen uppgick till ,9 (3.253,1).Portföljens anskaffningsvärde per var ,7 (3.909,3). Dendolda reserven uppgick till 896,8 (-656,3). Värdepappersportföljen inklusive likviditet, ökade 1 värdeunder 1991 med 1,. Förändringen av Affärs-väridens Generalindex var undersamma period 5,. Undei" verksamhetsåret haraktier köpts för ,9 ** ör MSEK 1.079,3. Nyemissioner ochnyteckningar utgjorde ,8. Följande större nettoförändringar av aktieportföljen harskett . Skr.1992/93:18 Bilaga 6 908.300 H&M, Bfr 365.600 JM, Bfr 49.720.000 Investor, konv 500.000 Polarator Office, Bbu 243.537 , Bbu 90.000 , Bfr Försäkringsaktiebolaget har under september 1991försatts i konkurs. Trefonds aktieinnehav 1 anskaffades för ochhar med anledning därav nedskrivits till noll. Fondkapitalet uppgick till MSEK4.660,9(4.511,1). Det efter sk reala principer justerade fondkapitalet var vidsamma tidpunkt MSEK j.764,2 (3.854,9). Det förvaltade grundkapitalet uppgicktill MSEK 3.452,0(3.452,0). FONDSTYRELSE, REVISORER OCH PERSONAL avgick ordinarie styrelseledamoten direktörAnders och avgick ordinarie styrelseledamotenpappersbruksarbetare . Några nya ledamöter utsågs ej avregeringen. Till ny revisor efter direktör utsåg regeringenauktoriserade revisorn . Medelantalet anställda har varit 6,5 (6,5) personer, varav4,5 kvinnor och i män. I löner och ersättningar tlU styrelse och verkställandedirektör har utgått sammanlagt (0,9) och till övriga anställda MSEK1,6(1.6). Under årethar beslut fattats om en omfattande omorganisation av föratt möjliggöra en framtida marknadsmässig drift av djurparken. Detu har blamedfört att man beslutat att Trefonds aktieinnehav i skall ersättas med aktier i koncernens nya moderbolag, . Ökade försäljningsansträngningar har positivt påverkatsåväl omsättning som resultat och 1991 redovisade sitt bästaresultat . genomfördeTrefond tillsammans med den andrahuvudägaren en finansiell och operativ rekonstruktion av bolaget. Bl agaranterades en nyemission om ,5. Därefter har Trefond sålt sittaktieinnehav till den andre huvudägaren. Förvaltningskostnader(not 1) Avvecklingskostnader(not 2) Skr.1992/93:1! Överföring till 1-3 AP-fondstyrelserna (not 3) OmsättningstillgdTigarLikvida medel och penningmarknads-instrument (not 4) Fordringar påfondkommissionärer kostnader och upplupna intäkter Ovngakortfristiga fordringar A nläggningstillgångar Aktier i dotterbolag (not 5) Aktier(not 6) Konvertibla skuldebrev (not 6) Andra långfristigafordringar Inventarier (not 7) Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter (not 2) Skuld till 1-3 AP-fondstyrelserna (not 3) Förvaltat grundkapital (not 3) Ackumulerat överskott från föregående år Summaskulder och fondkapital Ställda panter och ansvarsförbindelser Resultat före överföring till 1 -3 AP-fondstyrelserna 290.282 Förändring av ej realiserade föriuster 240.558 Resultat mkl ej realiserade vinster/förluster 49.724 Avsättning för bevarande av griindkapitalets köpkraft 342.790 (not 3) Realt resultat före överföring till 1-3 AP-fondstyrelsema 293.066 Överföring till 1-3 AP-fondstyrelserna (not 3) 140.442 Underskott i förhälLflde till realt resultatkrav 433.508 Skr.1992/93:18 Bilaga 6 31december (kSEK) Likvidamedel och penningmarknadsinslrumem (not 4) Fordringar på fondkommissionärerFömtbetalda kostnader ocfi upplupna intäkter Övriga kortfristiga fordringar Anläggningstillgångar Aktier i dotterbolag [not 5) Aktier (not 6) Konverublaskuldebrev (not 6) Andra långfristiga fordringar Inventarier (not 7) Skulder till dotterbolag 50 Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter (not 2) 17.372 Skuld till 1-3 AP-fondstyrelserna (not 3) 140.442 Övriga kortfristiga skulder 310 Uppindexerat grundkapital (not 3) Ackumulerat underskott/överskott i Periodens underskott i förhållande Summa skulder och fondkapital REDOVISNINGS- OCH VARDERINOSPRINCIPER. Penningmarknadsinstrumentbokförs till Inköpspris och ränta periodiseras. Vid befarad förlust görs avsättningtill varderegleringsreserv. Värdet på aktier och Övriga värdepapper inkluderarcourtage och värdepappersskatt. Beräkning av reali.sationsvinster och -föriu-iter vid försäljning av värdepapper sker enligt genomsnittsmetoden.Premier för utställda köpoptioner redovisas som förutbetald intäkt. Avskrivningar på inventarier görs avanskaffningsvärdet. Av årets resultat överföres av det förvaltadegrundkapitalets nuvärde till 1-3 AP-fondstyrelserna. Det kapital som står till Trefonds förfogande urholkasgenom inflationens verkningar. Denna urholkning måte kompenseras genom ökadavkastning på kapitalet. Inflationsutvecklingen är därför av avgörandebetydelse när det galler att bedöma det faktiska resultatet. För att få enuppfattning om storleken av inflationens påverkan gör man en sk realredovisning. Denna går 1 stort sett till så att man redovisar resultatet medhänsyn taget tiii marknadsvärdet på tillgångarna och drar bort ett belopp sommotsvarar inflationens påverkan. Det som därefter återstår kallas realt resultat.Börskursernas förändringar påverkar direkt det reala resultatet genom aumirknadsvärdet på börsportföljen förändras. Detta innebär att det realaresultatet måste ses i ett långsiktigt perspektiv. Den i förvaltningsberättelsen upptagna procentuellajämförelsen med Generalindex är beräknad enligt följande. Nettoförändringen avvärdepappersportföljen inklusive likviditeten har - efter tilläggför försäljningar och utdelningar samt avdrag för köp - relaterats till underresp vecka genomsnittligt investerat kapital. Denna avkastning kedjas sedan medavkastningen för osv. Den på detta sätt beräknade portföl ju tvecklingen for 1991 uppgår till 1,. Skr.1992/93:18 Bilaga 6 4.282 1.244 551 1.467 1.452 90 har i enlighet med rekommendation lämnad avorganisationskommittén för avvecklingsfondens organisation per 1991-12-31skuldfört beräknade kostnader för avveckling av löntagarfondens verksamhet. ÖVERFÖRINQ TILL 1-3 AP-FONDSTYRELSERNA Löntagarfondstyrelsernaskall överföra en avkastning på}% av rekvirerat kapitals nuvärde.Nuvärdet beräknas enligt konsumentprisindex' förändringar. Hänsyn tages tillden tid kapitalet disponerats. Konsumentprisindex för uppgårtill 230,8. Utöver avkastningskravet skall en avsättning göras i den realaredovisningen motsvarande årets uppindexering av griindkapitalets nuvärde. 'grundbelopp(nuvärde 4.338.626) Skr.1992/93:1! Tredje löntagarfondstyrelsen har skyddat arbetsnamnet'" genom registrering av ett aktiebolag. Aktiekapitalet ärutlånat till . har trätt i likvidation. e.AKTIER OCH KONVERTIBLA SKULDEBREV Aktier ochkonvertibla skuldebrev. Se separat specifikation avseende innehavet per1991-12-3] Undertecknade, som av regeringen förordnats att såsomrevisorer granska Tredje Löntagarfondsiyrelsens, , förvaltning,får härmed avge revisionsberättelse för . Vi har under beaktande av godrevisionssed granskat förvaltningsberättelsen, räkenskaperna, protokoll ochandra handlingar, som lämnar upplysning om löntagarfondstyrelsens förvaltning,inventerat de under löntagarfondstyrelsens förvaltning stående tillgångarnasamt vidtagit de övriga granskningsåtgärder som ansetts erforderliga. Revisionen har inte givit anledningtill anmärkning beträffande förvaltningsberättelse, resultaträkning ochbalansräkningarna, bokföringen eller inventeringen eller i övrigt beträffandelöntagarfondstyrelsens förvaltning. Enligt beslut omavveckling av löntagarfonderna har fondens tillgångar vid utgången av 1991överftirts till förvaUning av en avvecklingsstyrelse. löntagarfonden (Q ärde löntagarfondstyrelsen) 11 1992/93. 1992/93:18 Bilaga 7 chef.Fackföreningsrörelsens institut for ekonomisk forskning. , fränmai 1991 Konsult. 1992/93:18 Bilaga 7 Styrelsen förMellansvenska löntagarfonden har sett som sinuppgift att förvalta långsiktigt pensionskapital inom ramen för riktlinjergenom att vara en aktivmedelstor aktör på marknaderna för riskkapital. Riskkapital ären central ingrediens i det marknadsekonomiska systemet. Inför de organisatoriska och andra förändringar somnu sker kring riskkapitalmarknaderna kan det vara på sin plats att beröra den roll som Mellansvenska löntagarfondenoch löntagarfonderna i allmänhet har spelat. Oavsett att löntagarfonderna nu skall awecklas kommer frågor om ägar-beteende,pensionskapitalets förvaltning och tillgången påriskkapital för olika typer av företag att finnas kvar pä dagordningen under resten av 1990-talet. Efterfrågan på riskkapital frånföretagen styrs även rad faktorer, jämfört med senare delen av kännetecknas utvecklingen nu och framöver av ■ ökat behov av investeringar ochkapitalkrävande strukturförändringar Efterfrågan på riskkapital frånföretagssektorn är stor och sannolikt stigande, inte minst inför en kommande konjunkturuppgång, då även behovet av kapacitetsinvesteringar och rörelsekapital stiger. Vi uppskattaratt enbart börsföretagen långsiktigt behöverca . Till detta kommer dels behovetinom övriga typer av företag, ■ dels statens anspråk på kapitalmarknadernagenom utförsäljning av statliga företag ochfastigheter. Utbudet av riskkapital till såväl börsnoterade som andra svenska företag kommer i huvudsak från två håll, privatpersoner och olika institutionella finansiärer. Det långsiktigtinriktade kapitalet härrör nästan helt från olika typer av pensionssparande. Vi skall här kort ge vårsyn på förutsättningarna för några aktörer. Allemansfonder och försäkringsbolag samlar i princip upp privatpersonerssparande för att kanalisera detta tillaktiemarknaden. Ägandet är relativt passivt och inriktat på aktier i störrebörsnoterade företag. Särskiltförsäkringsbolagen har svårt att upprätthålla ett självständigt ägarperspektiv mot de företag som är deras kunder.Ägarrollen och leverantörsrollen kan ståi konflikt med varandra. Investmentbolagen har historiskt spelat en viktig roll pä aktiemarknaden. Ävenmed gynnsammare skatteregler har denna grupp en begränsad kapacitet att ta pä sig ägaransvar för fler företagän de redan engagerat sig i. En särskild grupp är de utländskafinansiärerna. Utländskt kapital till den svenska börsen respektive till stora onoterade svenska företag kommer i huvudsak från institutionella, finansiella placerare. På grund av sin globala inriktning är de egentligen bara intresserade av de omkring 20största svenska företagen som ärinternationellt kända. Det utländska finansiella kapitalet är ocksåi huvudsak lättflyktigt och utan inslag avaktivt ägande. Löntagarfonderna har sammantagna medfört ett stort tillskott av nytt kapital tillmarknaden. Sannolikt är fonderna den enskildaplacerarkategori som har tillskjutit mest kapital till marknaden . Enligt styrelsens uppfattning tar det att bryta den långsiktiga institutionaliseringstrenden i genom att ersätta löntagarfonderm.fl. med enskilt kapital av tillräckligkvantitet via allemansfonder eller direkt frånstora och små sparare. Vid sidan om riskkapitalfinansiärerna spelar banksystemet en central roll genom sinutlåning till företagssektorn. Efter en snabb expansion under andrahalvan av har bankerna utan undantag gjort stora kreditförluster , I99I och sannolikt fortsätter dessa ävenkommande år. Deras vilja och förmåga attfinansiera näringslivet har därför minskatkraftigt. Bankerna har inte till ändamäl att svara försådan lånefinansiering som har störreinslag av risk, inte heller tillräckligkompetens för detta. Finansbolagens nyutiåning har i praktiken upphört. Allt detta ställerriskkapitalet inför ytterligare nya krav Sammanfattningsvis ser vi och brist på riskkapitalinvesterare med finansiell ochindustriell kreativitet. Löntagarfonderna har arbetat . Däremot har vårt nuvarande ekonomiska system isina huvuddrag funnits i över . Det är då naturligtatt fonderna inte har åstadkommit några revolutionerande förändringar åt det ena eller andra hållet. Inlärningstiden för en ny institution är också ganska lång. Successivt har vi lärt oss. Fonderna hade blivit varma i kläderna nären äldre institution. Investeringsbanken,lades ned varvid ett stort kunnande och 1992/93:18 Bilaga 7 Även de planerade nya regionalariskkapitalbolagen behöver troligen en lång inkörningstid. Mellansvenska löntagarfonden ingår i Allmänna Pensionsfondenoch förvaltar pensionskapital. har anvisat tre mål förlöntagarfonderna: ägarinflytandeför de anställda. Ett sidoordnat mål har varit att direkt eller indirektfrämja produktion och sysselsättning. Avkastningsmålet har i praktiken blivit det överordnade.Ett sådant mål är lättare att styra mot och måluppfyllelsen lättare att mätaän för övriga mål.