prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — Därför bör den bilda stommen i en huvudenhet.Vaccinforskningen bör enligt kommittén inordnas i samma huvudenhet. Delaborativa verksamheteraa, som bör ha ett nära samarbete med varandra, börenligt kommittén föras till en andra huvudenhet, i vilken ävenförsvarsmikrobiologi bör ingå. har lämnat ett förslag till enorganisationsstraktur för SMI i överensstämmelse med nämnda överväganden.Därvid föreslås att två rådgivande nämnder knyts till verkschefen, nämligen enepideminämnd och en centrallaboratorienämnd. Från kommittén har också underhand lämnats uppgiften att den tills vidare utgår från en basorganisation, somomfattar drygt hundratalet helårstjänster. Den förra regeringen uppdrog åtByggnadsstyrelsen att utarbeta en samordnad lokalförsörjningsplan för KI ochSBL. Utgångspunkten för arbetet skulle vara att åstadkomma en samladlokallösning för KLs och SBL:s anslagsfinansierade verksamhet i . Vidareskulle en plan för den framtida användningen av SBL-området upprättas, varvideventuella möjligheter till avyttring av delar av området särskilt bordebeaktas. I propositionen om ett nationellt smittskyddsinstitut m.m.framhölls bl.a. att SMI avsågs, liksom bl.a. de övriga nordiskasmittskyddsinstituten, få sin tyngdpunkt i ett kvalificerat forsknings- ochutvecklingsarbete inom smittskyddsområdet. Jag uttalade då att jag ansåg att debästa betingelsema för detta arbete skulle ges om institutet fick möjlighettill ett nära samarbete med KI. framhöll att det bör ankomma på regeringenatt besluta om den nya myndighetens lokalisering och att inte bordeföregripa organisationskommitténs bedömning om lämplig lokaliseringsort.Utskottet utgick från att kommittén skulle beakta arbetsmarknadsutskottetsuttalanden (yttr. 1990/91 :AU3y) om lokalisering av nya statliga myndigheter.Riksdagen biföll socialutskottets hemställan (prop. 1992/93:46, bet.1992/93:SoU7, rskr. 1992/93:86). har föreslagit att SMI föriäggstill Prop. 1992/93:150 forskningscentram vid . för SMI har redovisat trealteraativ till lokalisering. Altemativen som redovisas är KLs campusområde iSolna, forskningscentram i och SBL:s nuvarande område i Solna.Enligt kommitténs uppfattning är en lokalisering till KLs område i denmest fördelaktiga med avseende på smittskyddsverksamhetens inriktning ochomfattning. Regeringen har i prop. 1992/93:170 Forskning för kunskapoch framsteg bl.a. behandlat KLs lokalfråga. I propositionen föreslås bl.a.ett åtgärdsprogram vad gäller KLs lokaler. Härigenom skulle erforderligalokaler för SMI kunna frigöras. 2.2.5 Överväganden och förslag Jag har i det föregående kortfattat redogjort förförslagen från för . Jag anser attförslagen om organisation och dimensionering stämmer välöverens med den övergripande målsättningen för institutet och att de kan liggatill grand för det fortsatta arbetet. Såsom socialutskottet har framhållit bör det ankomma påregeringen att besluta om den nya myndighetens lokalisering. Jag avser att inomkort återkomma till regeringen i fråga om lokaliseringen i ett annat sammanhang. Som jag tidigare nämnt har beträffande bildandetav ett aktiebolag för nuvarande vaccintillverkning m.m. vid SBL gettregeringen till känna vad socialutskottet anfört om att ett slutligtställningstagande kan ske först sedan de ekonomiska villkoren för bildandet avbolaget har redovisats för . Utskottet har emellertid tillstyrkt attaktiebolaget bildas och om möjligt övertar vaccinproduktionen . Regeringen har bemyndigat mig atttillkalla en organisationskommitté för bildandet av ett aktiebolag förproduktion av vacciner m.m. tillkallades den 10 november1992. I direktiven för kommittén uttalas att aktiebolaget åtminstoneinledningsvis skall vara statligt. har bl.a. haft i uppdrag attnärmare klargöra dels vilket ekonomiskt underlag som aktiebolaget behöver försin verksamhet, såsom aktiekapital, medel till driften och medel till investeringar,dels vilka föratsättningar som krävs för att aktiebolagets framtida verksamhetskall uppvisa lönsamhet. Förslag om på vilket sätt pensionsåtagandena vid SBLborde infrias av aktiebolaget skulle också redovisas av kommittén. Regeringen har beslutat att bilda ettaktiebolag . med ett aktiekapital på . Bolaget fåremellertid inte be- Bilaga 4 driva rörelse förrän regeringens beslutföreligger med anledning av beslut i de ekonomiska frågoraa. Bolagethar registrerats under namnet i aktiebolagsregistret hosPatent-och registreringsverket. har lämnat enrapport med förslag att ombilda SBL:s vaccinverksamhet till aktiebolag. redovisar en bedömning av förväntatutfall /93 för SBL:s vaccinverksamhet. Försäljningen beräknasuppgå till ca och resultatet (överskottet) till ca 18miljoner kronor. Kommittén föreslår att målsättningen skall vara att byggaupp ett internationellt konkurrenskraftigt vaccinbolag. Kommittén menar attdet finns ett framstående, interaationellt konkurrenskraftigt vaccinkunnandebåde hos extema, med SBL hopkopplade forskargmpper och inom SBL, vilket bör tastill vara. Bolaget föreslås få en strikt inriktning på human-vaccinprodukter. Bolagets affärsidé bör enligt kommittén vara att utveckla,tillverka och försälja vacciner för i första hand offentligaskyddsympningsprogram på den nordiska marknaden, samt i samarbete med storavaccinföretag även verka på den interaationella marknaden inom nischområden.Vidare skall bolaget sälja kompletterande importerade vaccinprodukter inomSverige men även inom övriga genom erhållande av agentur- ochdistributionsuppdrag. Speciellt framhålls betydelsen av att vaccinbolaget fårfortsätta att. bedriva den väl etablerade och kostnadseffektivadistributipnsverksam-heten till sjukvården. har inte tagit slutlig ställning ifrågan om den framtida lokaliseringen av vaccinbolaget. Fortsatt utvärdering avvissa huvudaltemativ pågår. En ny anläggning beräknas emellertid kunna tas ibrak . Bolaget föreslås preliminärt få en organisation med ca 90heltidsanställda. Bolagets ledning och styrelse har att besluta om denslutgiltiga organisationen. Kommittén föreslår att full pensionsavsättning inklusivelöneskatt görs i det kommande bokslutet för /93 för SBL. Totaltberäknas pensionsskulden uppgå till ca . Den avser personalvid SBL som sannolikt blir anställda i bolaget. Kommittén framhåller attvaccinverksamheten vid SBL under /93 bedöms, såsom framgår avdet föregående, uppnå ett resultat som överstiger den beräknadepensionsskulden. Bolaget föratsätts överta vaccinverksamhetens tillgångar iform av bl .a. varalager, maskiner och inventarier samt pensionsskuld. I frågaom tillgångama föreslås att dessa i princip övertas till bokförda värden. Kommittén anser dock att det fmns anledning att göra enförsiktigare Prop. 1992/93:150 värdering beträffande varalagret. Bolaget har enligt kommittén ett i förhållande tillverksamhetens omfattning stort kapitalbehov, främst till följd av behovet avinvesteringar i en ny produktionsanläggning, betydande föreståendeförändringsinsatser samt behovet av ett relativt stort rörelsekapital på grandav långa tillverkningstider. föreslår att bolaget tillförs ettaktiekapital på och att behovet av rörelsekredit lösesinitialt genom en etappvis betalning för de tillgångar som övertas från SBL.Med den av kommittén föreslagna kapitalstrakturen uppnås en soliditet på ca 50procent. Det framtida kapitalbehovet bedöms kunna utan ytterligareinsatser från ägaren. Kommittén bedömer att bolaget kommer attuppnå en för branschen normal vinstnivå. ser inte något acceptabeltalteraativ till den föreslagna bolagiseringen. En avveckling av verksamhetenskulle vara en utdragen process, som skulle medföra att interaationellt settkonkurrenskraftig vaccinkunskap inte tillvaratas, som betydandeavvecklingskostnader skulle uppstå. 2.3.3 Överväganden och förslag Jag har redogjort för förslagen frånOrganisationskommittén för bildandet av ett aktiebolag för produktion avvacciner m.m. Jag anser att förslagen om och bolagets affärsidékan ligga till gmnd för det fortsatta arbetet. Jag är också beredd att förorda att fullpensionsavsättning, då även avseende löneskatt, görs i nästa bokslut för SBL ienlighet med kommitténs förslag. Jag tillstyrker vidare förslaget att bolaget tillförs ettaktiekapital på och att behovet av rörelsekredit lösesinitialt genom en etappvis betalning för de tillgångar som övertas från SBL. Regeringen bör föreslå att godkänna riktlinjemaför de ekonomiska villkoren för det slutliga bildandet av bolaget.Aktiebolaget har sedan att självständigt besluta om sin organisation ochinriktningen av sin verksamhet. 2.4 Avvecklingen av SBL Som jag nämnt i det föregående har med anledningav prop. 1992/93:46 om ett nationellt smittskyddsinstitut m.m. bl.a. godkäntatt SBL avvecklas i enlighet med vad som anförts i propositionen. SBL haransvaret för derma avveckling fram till . Regeringen har emellertid beslutat atten särskild kommitté för avveckling av verksamheten vid SBL skall tillkallasför att utföra det arbete som behövs för en avveckling av verksamheten vid SBLutöver det arbete som SBL ombesörjer för att avveckla laboratoriet. Kommitténbör bl.a. se till att bokslut upprättas för SBL och att slutlig Arkivfrågoma bör handläggas i samråd med Riks- Prop. 1992/93:150 arkivet. Jag föratser nu att det blir aktuellt med en särskildavvecklingsorganisation när det gäller SBL för tiden efter den 30 juni 1993.Jag har tills vidare förordnat en särskild utredningsman för att handläggaockså de frågor som föranleds härav. 3 Anslagsfrågor Femte huvudtiteln Ekonomisk trygghet vid sjukdom, handikapp och ålderdom Regeringen har i budgetpropositionen 1993 (prop.1992/93:100 bil. 6) beräknat de totala sjukförsäkringsutgifteraa bmtto till vilket motsvarar ett belopp på somföreslogs anvisas till Bidrag till sjukförsäkringen för /94.Därefter har regeringen genom prop. 1992/93:178 om vissa socialförsäkringsfrågorföreslagit att under anslaget anvisas ett belopp som är 750 miljoner kronorhögre än vad som föreslagits i budgetpropositionen 1993. Statsrådet kommer att senare denna dag lägga framvissa förslag om utbildningsbidrag som påverkar anslaget. Förslagen innebär attkostnadema för utbildningsbidragen ökar, som utgiftema försjukförsäkringen minskar i motsvarande mån. För sjukförsäkringen iimebärförslagen en utgiftsminskning på , vilket motsvarar 46miljoner kronor på anslaget. innebär förslagen en ökning påinkomsttiteln 1221 Sjukförsäkringsavgift netto på . Den sammantagna effekten av vad jag anfört innebär enökning av ifrågavarande anslag med , vilket medför att underanslaget kan anvisas ett belopp som är lägre än vad somtidigare har föreslagits . De beräknade utgiftema /94 försjukförsäkringen uppgår till , varav kommer att belasta detta anslag. Myndigheter under Prop. Bilaga 4 G 5. Nyttanslag (förslag) 80 561 000 Regeringen har i budgetpropositionen 1993 (prop.1992/93:100 bil. 6) föreslagit att under ett nytt anslag tillSmittskyddsinstitutet för /94 beräkna ett ramanslag på i avvaktan på en särskild proposition i ämnet. skall börja sin verksamhet den 1juli 1993. Institutets övergripande mål skall vara att bevaka detepidemiologiska läget i fråga om smittsamma sjukdomar bland människor och attfrämja skyddet mot sådana sjukdomar. Jag föreslår att ett ramanslag begärs för budgetåret1993/94 på till verksamhet.Resursbehovet har beräknats med utgångspunkt i de bedömningar och övervägandensom jag har redovisat i det föregående. Chefen för har i 1993 årsbudgetproposition redovisat ett förslag om en generell räntebeläggning avstatliga medelsflöden samt presenterat den modell som bör tillämpas.Smittskyddsinstitutet kommer att tillämpa denna modell. Institutet kommerdärför att tilldelas ett räntekonto med kredit i . Medlenunder ramanslaget förs till detta konto. Nytt anslag (förslag) 1000 Somjag tidigare nämnt fömtser jag att det blir aktuelltmed en särskild avvecklingsorganisation när det gäller SBL för tiden efter den30 . Kostnaderaa för avvecklingen av SBL bör bestridas från ettnytt förslagsanslag, Avveckling av . Kostnademaför avvecklingsorganisationen låter sig emellertid inte nu beräknas närmare. Jag föreslår därför att anslaget tas upp med ett formelltbelopp på . Awecklingskostnadema finansieras genom omprioriteringarinom verksamhetsområde. Regeringen bör i budgetpropositionen 1994 länma riksdagenen närmare uppgift om vilken anslagsbelastning under detta anslag som kan bliaktuell under /94. G 20.Teckning av aktier i . Nytt anslag (förslag) 55000 000 ' * Jag har i det föregående förordat att fiillpensionsavsättning, även avseende löneskatt, görs i bokslutet för budgetåret1992/93 för SBL i enlighet med kommitténs förslag. Jag har också tillstyrkt attbolaget tillförs ett aktiekapital på och att behovet avrörelsekredit löses initialt genom en etappvis betalning för de tillgångar somövertas från SBL. För teckning av aktier i bolaget behövs ett särskilt anslagi statsbudgeten. Anslaget, som bör vara ett förslagsanslag, bör tas upp meddet nominella teckningsbeloppet, . Belastningen på anslagetkan dock förväntas bli lägre än detta belopp, eftersom emissions-likvidenberäknas kunna till viss del kvittas mot statens överförda tillgångar tillbolaget. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att 1. godkäima riktlinjema för ändringari systemet med ersättningar från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännenfr.o.m. (avsnitt 1), 2. godkänna den övergripandemålsättningen för verksamheten inom ansvarsområdet för ienlighet med vad som förordats (avsnitt 2.2), 3. godkänna riktlinjeraa för deekonomiska villkoren för det slutliga bildandet av aktiebolaget (avsnitt 2.3), 4. med ändring av förslagen i delsprop. 1992/93:100 bil. 6, dels prop. 1992/93:178 till Bidrag tillsjukförsäkringen för /94 anvisa ett förslagsanslag på , 5. till /94 anvisa ett ramanslag på , 6. till Aweckling av Statensbakteriologiska laboratorium för /94 anvisa ett förslagsanslagpå , 7. till Teckning av aktier i för /94 anvisa ett förslagsanslag på . gotab 43604, 1993 1 samL Nr 150 BiL 5 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Föredragande: statsrådet Prop.1992/93:150 Bilaga 5 Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /94, m.m. såvitt avserKommunikationsdepartementets verksamhetsområde Förlängningav Statens järnvägars bemyndiganden Sammanfattningav föredragandens förslag: - De befogenheter som affärsverket SJ har haft underperioden tm får gälla fi-am till den 1 juh1994. - SJ:s upplåning i regleras med enram på . - SJ-koncemens verksamhet inriktas påkämverksamheten. Genom1988 års trafikpoUtiska beslut (prop. 1987/88:50 bil. 1, bet. 1987/88:TU19,rskr. 1987/88:260) lades gmnden för en ny ansvarsfördelning inom jämvägssektom.Avsikten var att genom den s.k. vägtrafikmodellen, där staten genom Banverketövertog ansvaret för infrastmkturen, stärka jämvägens konkurrenskraft och gejämvägen möjhgheter att förstärka sin ställning som ett konkurrenskraftigt,miljövänligt och energisnålt transportmedel. Riksdagensbeslut inne&ttade bl.a. ett resultatkrav för SJ under den . erhöll SJ också vissautvidgade befogenheter och verksamhetsfömtsättningar. Genom1991 års budgetproposition (prop. 1990/91:100 bil. 8, bet. 1990/91 :TU25, rskr.1990/91:325) modifierades strategin för SJ-koncemen som SJ:s vidgadebefogenheter förlängdes att gälla t.o.m. . 1* 1992/93. Nr 150 BiL 5 I årets budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 7) redovisas en Prop. 1992/93:150 preliminärbedömning av SJ-koncemens verksamhetsutveckling under Bilaga 5 perioden1988-1992. En fortsatt analys av SJ:s ekonomiska fömtsättningar på längre siktUksom av frågan om SJ:s framtida associationsform framstod då som nödvändig.Avsikten var att återkomma till dessa frågor . Ifebruari 1993 avlämnades betänkandet Ökad konkurrens på jämvägen (SOU 1993:13).Betänkandet är föremål för överväganden inom regeringskansUet. E>evidgade befogenheter som SJ gavs i samband med det trafikpoUtiska beslutet år1988 syftade till att öka handlingsfriheten och möjUgheten att agera meraffärsmässigt. bemyndiganden var i korthet följande. -Regeringen bemyndigades av riksdagenatt t.o.m. godkänna avtal om försäljningav &st egendom från SJ inom den beloppsgräns som utskottet angett. -Regeringen bemyndigades av riksdagenatt t.o.m. fastställa beloppsgräns förförsäljning av fåst egendom frän SJ som verket självt får besluta om. -godkände att SJ underrekonstmktionsperioden t.o.m. tillfördes utdelning från AB Swedcarrierpå det sätt som föreslagits i propositionen. Riksdagengodkände att SJ:s överskottsmedel inte skulle inlevereras tiU statsbudgetenunder rekonstmktionsperioden t.o.m . -vidgade underrekonstmktionsperioden t.o.m. regeringens och SJ:s bemyndigande attbesluta i organisationsfrågor till att omfatta avyttring av verksamhetsgrenar. -Regeringen bemyndigades av riksdagenatt t.o.m. godkänna aktieöverföringarmeUan SJ och AB Swedcarrier i enUghet med vad som förordats i propositionen. -godkände att de regler somgällde för SJ vid det trafikpoUtiska beslutet , skuUe gäUa för SJ vidköp och försäljning av aktier, lån till dotterbolag och borgen för dotterbolag. -Regeringen bemyndigades av riksdagenatt för &stställa mål för SJ. -godkände att SJ fick lånaoch placera medel utanför . SJ gavs därigenom möjUghet att taupp lån i eUer på marknaden om det var mer förmånUgt. -bemyndigade regeringen attfestställa ram för SJ:s upplåning. -bemyndigade regeringen att besluta om vilka regler som skaU gäUa förSJ:s lån och placering av medel utanför . SJ har vidare bemyndigatsatt inom en av beslutad ram Prop. 1992/93:150 avyttra dotterbolag iSwedcarrier-koncemen samt att försälja eUer upplåta Bilaga 5 tomträtt tiU festegendom. feststäUde i det trafikpoUtiska beslutet (se bet.1987/88 :s. 70 och 82) ramen till . I samband medbehandlingen av budgetproposition beslutade att ramen skuUeutökas med ytterUgare . Detstår numera klart att vissa ytterligare frågor kring formema för avreglering avjämvägstrafiken och efiFekten av avreglering på organisationen av gemensammafunktioner inom jämvägssektom kvarstår att utreda. Jag tänker då närmast påtrafikledning och tiUgången till festigheter såsom rangerbangårdar ochstationsbyggnader. Det har även visat sig att behov föreUgger av en fördjupadanalys av den framtida stmkturen för SJ mot bakgmnd av den ökade konkurrensenfirån flyget och den fr.o.m. avreglerade långvägabusstrafiken. Jag finner det av stor betydelse att SJ i sin tågverksamhet gesen sådan stmktur att framtida investeringar med egengenererade medel.Kapitalstmktur och kapitalförsörjning inom det framtida SJ kräver därförytterUgare analys. Jaghar tidigare meddelat min avsikt att föreslå att SJ ombildas tiU aktiebolag den1 juU 1993. Av de skäl jag anfört ovan är det inte möjUgt för regeringen attåterkomma tiU med förslag tiU riktlinjer förrän tidigast under höstenår 1993. Jag föreslår därför att SJ får behålla de vidgade befogenheter som SJhar haft firam tiU den I juU 1994. Ramfor avyttring av fast egendom Avden totala ram på som tilldelats SJ för avyttring avaktier och festigheter m.m., har ca utnyttjats. Jag görbedömningen att denna redan godkända ram är av tiUräckhg omfettning även underförlängningsperioden och föreslår därför regeringen att föreslå attgodkänna att SJ:s möjUghet att avyttra tiUgångar i afiFårsverket ochSwedcarrier-koncemen för högst , inkl. de 2,3 miljarderkronor som redan utnyttjats, förlängs att gäUa även under /94. Ramför SJ:s upplåning i SJär det enda affärsverk vars upplåning i inte reglerats med enram för högsta tiUåtna upplåning. SJ:s upplåning har i stäUet reglerats genomde krav på soliditet i affärsverk och koncem som beslutats av . Vidutgången av hade SJ lån i på ca 4,9 Prop.1992/och andra lån på ca . Attreglera Bilaga 5 SJ:s upplåning i genom krav på soUditethar visat sig medföra vissa svårigheter. E>et är därför angeläget att SJ:supplåning i regleras genom att en ram för upplåningenfeststäUs. Jagföreslår mot bakgmnd härav att en ram på införs för SJ:supplåning i . Ersättning till Statens jämvägar i samband med utdelningfrån AB Swedcarrier Föratt möjUggöra utdehung tiU SJ av medel som frigörs vid försäljning av tiUgångarinom Swedcarrierkoncemen, infördes i samband med det trafikpoUtiska beslutet år1988 ett förslagsanslag. SJ har fått belasta anslaget med det belopp somutdelningen från AB Swedcarrier reduceras med på gmnd av skatt tiU följd av attAB Swedcarrier inte står i ett skattemässigt koncemförhållande tiU SJ. Jaganser att denna möjUghet skaU finnas även under /94. Mot bakgmndhärav föreslår jag att anslaget Ersättning tiU Statens jämvägar i samband medutdelning från AB Swedcarrier kvarstår under /94. Underden hittiUsvarande rekonstmktionsperioden har SJ inte haft någotförräntningskrav från ägaren på investerat kapital. Staten har varken stäUtkrav på marknadsmässig förräntning av det egna kapitalet eUer begärt utdelningutan i stäUet angivit ett resultatförbättringsmål. Jag bedömer att tidpunktenännu inte är lämpUg att införa krav på SJ på marknadsmässig förräntning ochutdelning. Jag avser att återkomma tiU regeringen med förslag tiU omavkastning och utdehung i samband med att jag lämnar förslag om en nyinriktning för SJ. Vidutgången av var soUditeten i affärsverket jämförd med kravet på40 % och i koncemen var soUditeten jämförd med kravet på . SJ:ssoUditet kommer att sjunka ytterUgare ominget görs till följd av att investeringar delvis måste finansieras med lån.Den försämrade soUditeten i förhållande till de krav som feststäUt ärotiUfredsstäUande. SJ står inför stora investeringar i järnvägsmateriel undersenare delen av . Inför dessa utgifter bör en tiUfredsstäUandesoUditet ha uppnåtts i SJ. bedömer mot bakgmnd häravatt en fortsatt försämring av soUditeten inte Prop. Vid detarbete som bedrivs för en ny inriktning för SJ Bilaga 5 avser jag att återkommamed förslag tiU rekonstruktion för att åter uppnå Jag viU dock fiamhålla att det måste vara en prioriterad uppgift förSJ:s ledning att arbeta för att de uppstäUda Iårets budgeroposition konstaterades att SJ-koncemen uppnått det resultatmål somålagts den . EnUgt SJ:s senaste affärsplan pågåraUtjämt en omställning av verksamheten i fiåga om rationaUseringar ocheffektiviseringar av kapitalanvändningen inom SJ. En intensifiering av dettaarbete är nödvändig för att kunna möta den konkurrens som väntas komma på en,som planeras fr.o.m. den , avreglerad marknad. MöjUghetenatt driva SJ med ett positivt resultat, efter omställning av verksamheten,bedöms som god. Konkurrenseffekter tiU följd av en avreglering avjämvägstrafiken kan dock komma att påverka resultatet negativt. Det starktförbättrade resultatet räcker inte för att självfinansieraplanerade nyinvesteringar. Utvecklingen på bl.a. festighetsmarknaden under desenaste åren har dämtöver inneburit svårigheter för SJ att finansiera sinverksamhet genom avyttring av tiUgångar. försvårar SJ:s storafestighetsinnehav en marknadsmässig avkastning i koncemen. Jaganser det därför nödvändigt att SJ koncentrerar sin fortsatta inriktning tiUkämverksamheten, främst då jämvägstrafiken, och att SJ genom fortsattarationaUseringar och kapitalfrigörelse uppnår en så god lönsamhet attnyinvesteringar möjUggörs inom ramen för det överskott som erhåUs från denlöpande driften. Den frigörelse av kapital som härigenom kan åstadkommas utgören väsentiig del av det förslag till kapitaUsering av SJ:s verksamhet somkommer att Ugga tiU gmnd för ett ställningstagande om en ny inriktning för SJsom regeringen bör återkomma tiU om tidigast . JaghemstäUer att regeringen föreslår att 1. godkännavad jag anfört om förlängning av SJ:s nuvarande be fogenheter tUI den I juh 1994, 2. godkännavad jag anfört om SJ-koncemens inriktning, 3. godkännavad jag anfört om ram för SJ-koncemens upplåning i , 4. tiUErsättning till Statens jämvägar i samband med utdelning från AB Swedcarrier för /94 anvisa ett förslags anslag på . Regionalpoliliskt betingad flygtrafik mellan ochUmeå Prop.1992/93:150 Bilaga 5 Minabedömningar och mitt förslag: - Ett gmndläggande flygtrafikutbud bör tryggas mellanÖstersund och .