prop · GG03180 · 1992-12-31 00:00:00 — Idetto sammanhang är det vUctigt att understryka att en väl fungerandemarknadsekonomi mom ekologiska och sociala ramar är av stor betydelse då detgäUer att främja en god resurshushållning. Prissättningsmekanismen innebär atten bristsituation automatiskt leder tiU ökade priser, viUcet stimulerarutveckling av substitut. Naturenhar en avsevärd självläkande förmåga, men föroreningar tiU följd av mänskUgverksamhet hai" i många fåU överskridit gränsema för vad naturen tål, Idetto sammanhang kan fre slag av föroreningar särskUjas. Svåmedbrytbaranaturfrämmande ämnen riskerar att spridas över stora områden och finnas kvar inuljön över . Ingen kan fömtsäga exakt vilka efiFekter som kan uppsfe,endast att negativa effekter är mycket sannolika. Exempel på kända sådana ämnenär PCB, DDT och CFC. Jag anser att den enda acceptobla halten av långUvadenaturfrämmande ämnen i mUjön är noU. Detto mål bör gäUa mte endast för utsläppi konventioneU mening, dvs. utsläpp av föroreningar med avloppsvatten ochrökgaser från febrUcer o.d. Mälet umebär även att användningen av sådana ämnenmåste upphöra, eftersom aU materialhantering oundvUcUgen medför att dethanterade materialet förr eUer senare hamnar i avfåUet eUer sprids dUekt tiUnuljön. Här förestår en sanering av samhäUets kemikaUeanvändning som kommer attberöra aUa tiUverkare, importörer och användare av svåmedbrytbaranaturfrämmande ämnen i . Jag är medveten om att denna sanering kommeratt kräva lösningar av såväl teknisk, ekonomisk som handelspohtisk art. IntemationeUtsamarbete är en av fömtsättningama för detto arbete. Ett fortsatt utspridandeav sådana ämnen i den nuljö där vi och våra efterkommande skaU leva äroförsvarUgt. TtingmetaUer t.ex. kadmiumoch kvicksUver samt vissa andra grundämnen kan, i olika koncentrationer, vara mer eUer mindre fårU ga för rruljön. Det faktum att de är beständiga innebär dessutom att 16 mUjöstömingar från dem kan bestå under mycket långa tider. samtidigtvUctigt att inse att dessa ämnen är naturUga; de har aUtid Prop. 1992/93:180funnits i biosfären och det levande har därför anpassat sig tiU den naturUgaförekomsten av dem. Jag viU ändå betona att risken för långvariga efiFektermanar tiU särskUd försiktighet när det gäUer tungmetaUer och vissa särskUtsäUsynto gmndämnen. ÖvrigamUjöskadUga ämnen förekommer naturUgt i nuljön och ingår i nattirens kretslopp.De kan vara mer eUer niindre giftiga i hög koncenttation, men mgår i denaturUga biologiska processema och bryts relativt snabbt ned eUer assmuleras inuljön om inte haltema blir aUtför höga. TiUförsehi från mänskUga aktivitetermåste minska så att det finns fömtsättningar för mUjön att sanera sig själv.Hit hör koldioxid och andra naturUga växthusgaser, svavel- och kväveföreningaroch andra ämnen som bidrar tiU försurning och övergödning. Jaghar i budgetpropositionen (prop. 1992/93:100 bU.15) givU en samlad redovisningav de nuljömål, relaterade tiU de områden jag nu har nämnt, som rUcsdagentidigare har beslufet om och läget när det gäUer att uppfyUa målen. Föratt lösa de uppgifter som Ugger framför oss behöver vi utveckla ett nyttförhåUningssätt. Tekniska problem återstår fortfarande att lösa ochomställningen kan på kort sikt uppfettos som kostsam men är på Ute längre sikten ekonoinisk nödvändighet. KretsloppssamhäUetmåste baseras på vetenskap och teknUc. Det blir ett i ordets bästo meninghögteknologiskt samhäUe där man i mycket större utsfräckning än använderfömybara råvaror och energUcäUor och där man har lärt sig att med lämpUg teknikminska förbmkningen av ändUga råvaror tiU en bråkdel av vad den är . Idagens samhäUe fettas många beslut utifrån ett relativt kortsUctigt perspektiv.Detto måste ändras så att ett mer långsUctigt tänkande blir vägledande förnäringsUv, individer och myndigheter. För detto krävs att stoten undvikerdetaljreglering och ger individer och företog långsUctiga spehegler. Sverigehar särskUt goda fömtsättningar för en kretsloppsanpassad UtveckUng. En sådanmåste bygga på en utbredd insikt om behovet av en ändrad samhäUsutvecklingliksom en gmndläggande förmåga att genomföra nödvändiga förändringar. Sverigehar en framsfeende industri och kompetento forskare. UtbUdningsnivån är hög. ISverige finns också stora arealer skogs- och jordbmksmark som kan umyttjas förproduktion av biologiska råvaror och biobränslen. Dessa fektorer är gynnsammaför en kretsloppsanpassad samhäUsutveckling. Dettar tid att få genomslag för kretsloppsprincipen; det kräver kunskap ochengagemang mom aUa sektorer och på aUa nivåer i samhäUet. Genomforskning, teknisk utveckling och effektiva styrmedel skaU fömybara resursergradvis ersätto de icke fömybara. Jagkommer i det följande att redovisa riktlinjer för den fortsätto utvecklingenmot ett kretsIoppssamhäUe och även lägga fram förslag som syftar tiH att främjadenna utveckling. 2 1992/93. 1 samL Nr 180 2.2 En ny industriellutveckling Mittförslag: MUjöpoUtiken skaU underfetto industrins anpassning tillkretsloppssamhäUet, bl.a. genom att skapa goda fömtsättningar för användning avfömybara resurser, energisnåfe processer, återanvändning och återvinning. Skälenför mitt förslag: Det finns en ökande medvetenhet om de problem som följer avresursflödet i länder med en stor industriprcxluktion. Omsättningen leder tiUsynUga problem genom de varor som hamnar som skräp i naturen eUer på soptipp sedande har tjänat ut. Varoma har också mindre tydUga men långsiktiga mUjöstörandeeffekter genom att de, eUer ämnen som de har innehålUt, hamnar som difihisakäUor tiU föroreningar i mUjön. Om de mnehåUer mUjöfarUga metaUer eUerlångUvade naturfrämmande ämnen kommer dette att ge upphov tiU en ökadföroreningshalt vars varaktighet står i direkt proportion tiU de ingåendeämnenas Uvslängd i mUjön. Mångaframtida stömingar kan aUtså komma att härröra från tiUverkningsindustrin, meninte längre i så stor utsttäckning från utsläpp genom skorstenar och avloppsrörutan i högre grad från produktema. Dessa utsläpp har mte minskat -vamproduktionen i de industriaUserade ländema är tvärt om större nu än någonsintidigare och den fortsätter att växa som dess sammansättning ändras,bl.a. genom att många nya ämnen tos i bmk. Detfinns därför ett behov av att dels begränsa och i vissa fåU helt avvecklaanvändningen av hälso- och mUjöfarUga kemikaUer, dels åstodkomma en bätttehushåUning med knappa och ändUga råvaror. De poUtiska besluten skaU varainrUctade mot ett resurssnålt kretsIoppssamhäUe. Besluten bör skapafömtsättningar för en mer effektiv resurshushållning. Detto måste ske genomatt en övergång snabbt sker tiU fömybara resurser och användning av energisnålaprocesser samt återanvändning och återvinning. Återanvändningoch återvinning av en vara kan vara motiverad av flera skäl. i sig kanexempelvis utgöra en mUjöfara. Den kan innehåUa mUjöfarUga ämnen som riskeraratt läcka ut i nuljön när varan blir avfåU. För sådana varor gäUer i förstohand att försöka begränsa eUer helt avveckla användningen av det mUjöfarUgaämnet, bl.a. genom att hävda producentens skyldighet att byto ut skadUga ämnenmot mindre skadUga (substitutionsprincipen - utijytesregeln). I andra handmåste man eftersttäva återanvändning och återvinning, så att nya mängder av detskadUga ämnet som senare tiUförs nuljön inte behöver användas. Ett annatexempel är när varan i sig är ofårUg men har mneburit uttog av knappa resursereUer förorsakat mUjöskadUga utsfepp då den tiUverkades. Här är återanvändningoch återvmning motiverat om resultotet blir lägre utsläpp och/eUer lägreresursförbmkning än vid framställning ur jungfmUga råvaror Återvuming kan också varaframdriven av att materialen i sig har ett Prop. 1992/93:180 kommersieUt värdeoch det återvunna materialet därmed efterfrågas på marknaden. Detto ärdrivkraften i skrotbranschens återvinning av stål-, jäm- och metaUskrot.Materialets värde motiverar också industrins intema återvinning i produktionenav material. Skrotbranschens återvinning är etoblerad ochbetydande mängder återvinns årUgen. Denkasserade varan kan också utgöra ett volymproblem. Exempel på detto ärrivningsmassor, schaktmassor, skrotsten m.m. som förekommer i sådana mängderatt det uppstår problem att finna pfets for dem på deponier eUer motsvarandeomhändertagande. Pfets för deponering av avfåU är en knapp resurs och denkommer att bU knappare. Återanvändningoch återvmning, dvs. kretsloppshantering, syftar aUtså tiU att skydda vår nuljöoch hushåUa med knappa resurser. Iprincip bör återanvändning prioriteras före materialåtervmning, energiutvmningoch i sisto hand deponering. I valet meUan återanvändning, återvinning,energiutvinning och deponering bör den metcxl som bäst hushåUar med resurserprioriteras. Med materialåtervinning avser jag också kompostering, fömtsatt attmaterialet sedan går att använda för exempelvis jordförbättring. Detto torde ide allra flesto fåU mnebära att återanvändning väljs fÖre materialåtervinning,energiutvinning och deponering. Möjlighetemaatt sluto kretsloppen är starkt beroende av varomas utformning. Flöden kanminskas genom att varor utformas så att de håUer längre och är resurssnåla.HåUbarare material i byggnader och inredning skuUe innebära längre Uvstid ochminska mängderna bygg-nads-och rivningsavfåU. Val av material bör ocksåutformas så att de passar m i de naturUga kretsloppen även i sådana fåU då debehöver bytos ut. Materialflöden kan slutos om varor utformas så att de äroskadUga och går att återvmna, Ukaså om varor utformas så att de lätt kan tosisär i delar som kan återvinnas. Vissavaror passerar genom samhäUet utan att var och en för sig ge mUjöproblem förräni avfåUsledet, det gäUer t.ex. många kapitalvaror. Hälso- och mUjöskadUga ämnenskaU visserUgen begränsas eUer avvecklas, men vissa varor kan möjUgen tiUåtesinnehåUa fårUgare och knappare ämnen under fömtsättning att avfåUet tos om handpå ett mUjöriktigt sätt. Andravaror sprids i nuljön när de används vilket gör att återanvändning ochåtervinning inte är möjUgt. Spridningen är dessutom dUekt proportioneU mot hurstor mängd av produkter som används. Självklara exempel är bekämpnmgsmedel ochtvätt- och rengöringsmedel. Det är således inte bara produktema som behövermUjöanpassas utan även våra vanor. För att lösa de mUjö- och resursproblem somär förbundna med bmket av varor som helt eUer delvis sprids tiU mUjön medan deanvänds måste de göras mindre mUjöskadUga och mer resurssnåfe. 2.3Åtgärder inom olika sektorer Mitt förslag:Åtgärder inom jord- och skogsbmket, i transportsektom, mom energiförsörjningenoch i mdustrin skaU inriktas mot ett resurssnålt kretsIoppssamhäUe. Skälenför mitt förslag: På basis av ökade kunskaper, resultot av forskning ochutveckling samt ny teknik kommer utvecklingen mot ett kretsIoppssamhäUe attberöra aUa delar av samhäUet. Inom några sektorer blir kraven på enkretsloppsanpassning särskUt stora. Basenför produktionen mom jord- och skogsbmket är den biologiska process -fotosyntesen i de gröna växtema - som med soUjuset som energUcäUa omvandlarkoldioxid och vatten tiU enkfe sockerarter. De enkla sockerartema ärutgångsmaterial för den vidare uppbyggnaden av biomassa i växtema ochnäringskedjorna. Biomassan levereras tiU olika delar av samhäUet i form avUvsmedel, bränsle eUer råvara för industriprodukter (papj)ersmassa,konstmktionsmaterial, oljor m.m.). Dagensjordbmk kan endast delvis anses vara kretsloppsanpassat. OdUngen sker ofta medbetydande insatser av drivmedel, bekämpningsmedel och konstgödsel. Riksdagenbeslutode om en ny UvsmedelspoUtik. Ett av syftena med reformen äratt få en bätfre nuljö. Det är angeläget att slå vakt om mUjömålet i den nyaUvsmedelspoUtiken är att sfe vakt om ett rikt och varierat jordbmkslandskap ochatt bevara den biologiska mångfelden. VärdefuUa nattir- och kulturmUjövärdenskaU bevaras. Befestningen på miljön av bl.a. närsalter skaU begränsas.Användningen av bekämpningsmedel skaU halveras. Förskogsbmkets del är problemen främst av en annan art. Bmknings-metodema påverkarfömtsättiungama att bevara den biologiska mångfalden negativt. EnUgtSkogsstyrelsen har hittiUs naturvårdshänsynen i skogsbmket inte varittillräckUg. I den proposition om ny skogspoUtik som regeringen avser lägga framunder våren skärps kraven på hänsyn tiU mUjövårdens inttessen. SamhäUetbehöver energi, som produktionsmedel i industrieU eUer annan produktion (t.ex.lantbmk) men också fÖr uppvärmning, transporter osv. Biobränslen från jord-och skogsbmket kan ersätto fossUa bränslen. Det är tekniskt möjUgt att ivissa tiUämpningar ersätto även drivmedel med biologiskt baserade produkter,t.ex. rapsolja eUer etanol. YtterUgare utvecklingsarbete återstår dock innanbiologiskt baserade drivmedel kan användas i stor skafe. Överskottet påjordbmksmark kan i själva verket vara en värdefuU tiUgång. På denna areal kansådana produkter odlas som kan ersatte fossU energi och ändUga råvaror. Dettafömtsätter dock att odUng och produktförädUng sker med långsUctigt håUbarametoder och rcsursmsatser. Hänsyn måste också tas tUl landskapsbUds- ochnattirvårdsaspekter. Biogas från avfåU och väx- terkan bU en viktig energUcäUa där restprodukter kan återföras tiU Prop.1992/93:180 marken. Förnärvarande pågår en övergäng tiU främst träbränslen från kol och olja ivärmeverk och kraftvärmeverk. En huvudsakUg drivkraft för detto är mUjöavgifteroch beskattningen av fossUa bränslen. VegetobiUskaoljor har fått ny aktuaUtet som ersättning för fossUa smörj- och drivmedel.Utvecklandet av vegetobiUska hydrauloljor och oljor för motorsågar har firämstskett för att minimera utsläppen av mineraloljor i skogen men även avarbetsmUjöskäl. Det senare gäUer även vegetobiUsk tryckfärg ochrengöringsvätskor i den grafiska mdustrin. På fibersidan finns t.ex. lin, somnaturUgtvis mest används inom textilindustrin, men också som armering avplaster och finpapper. Många nya tiUämpningar är under utveckUng, t.ex. sommaterial i fordonsbromsar. Äveni andra delar av och i görs insatser för att utveckla mdustriråvarormed biologiskt urspmng. På vissa håU är icke-nedbryt-bara produkter förbjudnaom mUjövänUga altemativ finns. Stärkelseoch socker från pototis, sockerbetor och spannmål bedöms ha mångaanvändningsområden. Som exempel kan nämnas ytUmning och bestrykning inom massa-och pappersindustrin samt tiUverkning av förpackningar och som ersättning förplastmaterial. Växmäringsfrågomai jordbmket har uppmärksammats i aUt högre grad. Det pågående åtgärdsprogrammetför att minska växmäringsför-lustema är ett gott exempel på kretsloppstanken.Ambitionen är att så Ute växtnäring som möjUgt skaU lämna cirkeln jordbmk -Uvsmedel samt att i möjUgaste mån näringsämnen skaU återföras från fetorter tiUjordbmk. StaUgödsel används i stor utsfräckning som gödningsmedel i jordbmketoch härigenom återförs en stor del av näringsämnena tiU åkermarken. I detåtgärdsprogram som genomförs betonas bl.a. en effektivare användning avnäringsämnena i staUgödseln. Medett kretsloppsanpassat ttansportsystem avser jag ett system som möjUggör en godfransportförsörjning för personer och varor som dess mUjöpåverkan,från produktion och användning tiU skrotning, håUs inom ramen för god mänskUghälsa och vad naturen tål. Transportemasvarar för en mycket stor del av den totala mUjöbefestningen ochfransportsektoms refetiva bidrag tiU mUjöstömingama kan förväntos öka. Näråtgärder skaU övervägas är det vUctigt att beakto alfe de nämnda ledenproduktion, drift och skrotning. Det är först som dette synsätthar fått genomslag. Även om den dominerande delen av mUjöstömingama härrörfrån driftsledet kan, särskUt när det gäUer val av bränslen, mUjöstömingama iproduktionsledet ha stor betydelse. Enav de effektivaste åtgärdema för att nunska ttansportemas mUjöstömingar är att minska de enskUda fordonens utsläpp av avgaser och buUer. För att påskynda mttoduktionen av fordon som uppfyUer 21 merlångtgående mUjökrav än de obUgatoriska, har ett system med mUjöklassnUig ochekonomiska styrmedel mfroducerats i från Prop. 1992/93:180 och med1993 års modeUer. TiUåtervmning av fordon återkommer jag i det följande i samband med frågor omåtervinningssystem för bUar. Närdet gäUer fransportsektoms bidrag tiU växthuseffekten avser jag att återkommatiU regeringen med försfeg tiU åtgärder att föreläggas i en planeradproposition om klimatfrågor . Jag kan dock redan nu konstotera attdet kommer att krävas mycket långtgående åtgärder inom denna sektor omutsfeppen av klimatförändrade gaser skaU kunna minska framöver. Bl.a. kommerdet att krävas ett stort inslag av biobränslen i trafiksystemet. Förenergisystemets del innebär en kretsloppsanpassning att bl.a. netto-tUlskotteti attnosfären måste minska. Detto kräver att användningen av fossUa bränslenbegränsas genom effektiv energianvändning och genom ökad mttoduktion avenergiproduktion baserat på fömybara energikäUor. EnaUtmer effektiv energianvändning och en ökad energihushållning är enfömtsättning för att viktiga energi- och mUjöpoUtiska mål skaU kunna nås. Eneffektiv energianvändning bör prägla samtUga verksamhetsområden i samhäUet.Det är väsentUgt att fömtsättningama på ener-gunarknaden är sådana att destimulerar tiU energUiushållning. Detto sker bl.a. genom väl fungerandemarknader med effektiv prisbUdning på energi. Stotsmaktema beslutar bl.a. omenergi, beskattning och mUjöpoUtiska styrmedel, t.ex. mUjöavgifter ochutsläppsnormer. Viktigainslag i energipoUtiken är att stimulera utvecklingen av mUjöanpassad energifrån biobränslen, solenergi och vindkraft. Mot denna bakgmnd beslutoderiksdagen som ett led i energiuppgörelsen att under enfemårspericxl satsa nära 2,5 mUjarder Icronor på fömybara energUcäUor (prop.1990/91:88, bet. 1990/91 :NU40, bet. 1990/91 :SkU26, rskr. 1990/91:373,374). Riksdagenbeslutode i enUghet med förslag från att satsaytterUgare 625 mUjoner kronor på främjande av ökad användning av biobränslen(prop. 1991/92:97, bet. 1991/92:NU25, rskr. 1991/92:271). Våren1992 beslutode även om vissa ändringar i energibeskattnmgen (prop.1991/92:150 del 1, bet. 1991/92:FiU30, rskr. 1991/92:350). Genom förändringamatogs ett fÖrsto steg mot en anpassning av industrins energiskatter tiU denivåer som tiUämpas inom EG. Anpassningen genomfördes utan att äventyra demUjöpoUtiska målen genom att bl.a. koldioxidskatten höjdes för övrigaanvändare. I samband med denna energiskatteomläggning aviserades en avsättningav 500 mUjoner kronor för ytterUgare satsningar på fömybar energi ochhushållning m.m. Regeringen avser som jagnyss nämnde att mom kort förelägga riks dagen en proposition i klimatfrågan med bl.a. förslag om ratifikation av 22 den konvention som antogs vid om mUjö och utveckling och om riktimjerför det fortsatta kUmatarbetet nationeUt. 1992/93:180 tet börbedrivas utan att avvakto konventionens formeUa ikraftttädande. har redovisat en fördjupad analys av åtgärder motkUmatförändringar. Verket har bl.a. redovisat vilka åtgärder som behövs för attstobiUsera de svenska koldioxidutsläppen nivå.Namrvärdsverkets förslag avses behandlas i den kommande propositionen. Biobränslekommissionenlämnade i sitt slutijetänkande (SOU 1992:90) Biobränslen för framtiden, försfegsom har nära anknytning tiiU angelägna gmndläggande frågor som rör klimatförändringaroch hur de påverkas. Även dessa förslag avses behandlas i den kommandepropositionen. Industrinsinttesseorganisationer har antogit principer för hur näringsUvet bör agera fÖratt bidra tiU en god mUjö. Isamband med förberedelsearbetet för om mUjö och utveckling år1992 utarbetode förettädare för näringsUvet genom Busmess CouncU forSustainable Development samt IntemationeUa Handelskammaren (ICC) riktlinjer fÖrindustrins mUjöåteganden. ISverige har fört vidare de intemationeUa principer som ICChar antogit. Dessa slår fest att företogen bör upphöja nuljöskydd tiU ensttategisk fråga och att arbetet skaU präglas av framförhållning ochförebyggande nuljöskydd. Principen"ansvar och omsorg", som Kemiska Industrikontor har antogitinnebär ett sätt att tänka och arbeto som omfattar frågor om hälsa, säkerhetoch mUjö. Hit hör bl.a. att maxUnera nyttiggörandet av råvaror och energi somdehnål i produktionen och att eUminera sådana mslag och företeelser som kanUmebära risker for människa, mUjö eUer egendom. Ettsteg i rUctning mot en kretsloppsanpassad produktutveckling är antogandet av enpraktiskt orienterad mUjöpoUcy och ett förebyggande synsätt där hänsyn tos tiUhela Uvscykeln hos en prcxlukt. Det finns flera företog som på ett systematisktsätt arbetar med en kretsloppsanpassning i val av råvaror, genom ett effektivtresursutnyttjande samt återanvändning och återvinning. Viktenav att materialflöden slutes och att råvamumyttjandet kretsloppsanpassas kanbelysas med exempel från gmvindustrin. Ett exempel på detto är de gmvupplag somfinns i och . Dessa har föranlett specieUa msatser firånregeringens sida. Dåvaranderegeringen tUlkaUade en delegation för att utarbeto ettåtgärdsprogram för att rena mom . Av direktiven (Dir 1987:57)framgår bl.a. att den huvudsakUga anledningen är att läckaget av metaUer frånäldre gmvupplag måste minskas. Riksdagenanvisade för genomförande av delegationens förslag tiU åtgärder /89, 100 nuljoner kronor under Qortonde huvudtitehis anslag B 21, Åtgärder för att rena (prop. 1987/88:85, bet. 1987/88:JoU23, rskr. 1987/88:373). tiUsynsmyndighetemaoch berörda företog/fastighetsägare har regering- ens förhandlare arbetotför att träffa överenskommelser om genomföran- Prop. 1992/93:180 de averforderUga åtgärder för att sanera gmvavfeU mom avrinningsområde. Den24 ingicks avtal mellan ochberörda tiUsynsmyndigheter, dvs. iKopparbergs län och mUjönämnden i Falu kommun, om åtgärder för att minskametaUäckaget från visst gmvavfeU i . Kostnademaför åtgärdema har enUgt avtalet bedömts uppgå tiU ca 100 nuljoner kronor. Iavtalet tos bl.a. upp frågan om regeringens garanti av de ekonomiska åtogandensom åvilar stoten. Stora har påtogit sig ett kostnadsansvar som mte fåröverstiga 60 nuljoner kronor, mdexerat på ett i avtalet angivet sätt.Regeringen har fettet beslut nr 39a med anledning avavtalet. Regeringenbedömer att de av anvisade medlen bör vara tillräckUga förerforderUga åtgärder för rening av . Regeringen avser återkomma tiUriksdagen om behov av ytterUgare medel skuUe uppsfe. Flerastörre företog, myndigheter och organisationer har också antogiten mUjöpoUcy som innebär att den enskUda organisationen formulerar mål för detmtema mUjöarbetet och konkret beskriver hur den skaU arbeto praktiskt för attförverkUga dem. Imånga företog och i offentUga verksamheter sker numera mUjörevision mtemt föratt utvärdera den egna verksamheten ur mUjösynpunkt och korrigera den för attuppnå satto mUjömål. MUjörevision tiUämpas i aUt större utsfräckningåttninstone i de större företogen. Jag anser att mUjörevision kan vara ettkraftfuUt medel för att underlätto en anpassning av företoget urkretsloppssynpunkt t.ex. genom att minska processutsläppen och genom attprcxluktema medvetet utformas för återanvändning eUer återvinning. Företogsintemamaterialbalanser och mUjövamdeklarationer för produktema kan också bidra tiUkretsloppsanpassningen. Jag har erfarit att ett arbete att utformamUjövamdeklarationer har startats på uppdrag av de nordiska industriförbunden. Metcxlerför att analysera varors totafe mUjöpåverkan, s.k. Uvscykelanalyser, är underutveckUng. Både mom näringsUvet och på oUka forskningsinstitutioner pågårprojekt för att utveckfe denna analysmetod praktiskt. Livscykelanalyser kanomfette den nuljöpåverkan som produkten ger upphov tiU, aUt ifrån utvuming avråvaror tiU hantering efter det att konsumenten kasserat varan. Jag anser attUvscykelanalyser har fömtsättningar att utvecklas tUl användbara uistmment för mdustrinsom kan underlätte både en kretsloppsanpassning och ett kretsloppstänkande inomsamhäUets olika sektorer. Trotsdet positiva arbete som pågår är min slutsats att det återstår mycket mnan kretsloppstänkandet tiU fuUo genomsyrat näringsUvets handlande. Det förebyggande och sörategiska mUjöarbetet mom svensk industri är koncentterat tiU några få företeg.