prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Jag tänker då i första hand på sådana insatser sora initierasav frärast FN:s flykting-koramissarie eUer av de raeUanstalUga organisationersora är verksamma inom flyktingområdet För att åstadkomraa åsyftad flexibilitet, bör demedel som finns budgeterade på anslaget för överföring avflyktingar läggas samraan med den del av ersätmingama till komraunema soraavser kvotflyktingar. Genom den ökade flexibiUteten i medelsanvändningen bördet vara möjUgt alt hjälpa samma antal flyktingar tUl en lägre kosmad än i dag.Jag beräknar därför ett lägre anslagsbehov för det nya sammanslagna anslagetän vad jag annars totalt skulle ha beräknat för överföring av kvotflyktingaroch koramuner-sätmingskosmadema för dessa. Överföringskostaaden beräknas till medanersäimingskosmadema till komraunema kan koraraa att uppgä tUl 248 rakr. Vadgäller beräkningen av överföringskostnadema, ingår kostnadsrainskningar tillföljd av art lOM utayrtjas. Genom det förslag jag här lämnat, koraraer Sverigesåledes inte pä samraa sätt som att ange en preciserad storlek påflyktingkvoten, utan en avvägning skaU göras mot andra angelägna insatser sorakan komma att initieras av bl.a. FN:s flyktingkoraraissarie. Jag bedöraer dockatt överföring lUl även fortsätmingsvis koramer att utgöra enbetydelsefull flyktingpolitisk insats. bör som ett rainimumplanera för överföring av 1 250personer under /94. För s.k. ätervändanderesor beräknar jag i likhetraed elt oförändrat raedelsbehov, dvs. Med den föreslagna förändringen vad gäller synen påflyktingkvoten räknar jag också raed ett ramskal behov av bidrag tUl anhörigasresor tiU . Anslaget för detta ändamål bör kunna reduceras med 240 000kr till Jag delar, raot bakgrund av den omfattandeasyltillströmningen till , SIV:s bedömning att heraresorna för vissaasylsökande torde korama alt öka i omfattning och art anslaget för ändamåletdärför bör räknas upp med 2 rakr tUl 6 rnkr. Jaghemställer art regeringen föreslår art till Överföring av och andra åtgärder förflyktingar m.m. för /94 anvisa ett förslagsanslag pä 269 960 000kr. 1992/93. Ersättning till kommunerna för åtgärder för Prop.1992/93:100 1991/92 Utgift 3 484 625 000 1992/93 Amslag 4 426 000 000 1993/94 Förslag 4 295 000 000 Från anslaget betalas ersättaing tUl komrauner ochlandstingskorarauner enligt förordningen (1990:927) ora statiig ersättaing förflyktingmottagande m.ra. SrV:sambitionsnivå är att kunna teckna avtal raed korarauneraa i ett intervall soraraedger att 32 000 flyktingar m.fl. skall kunna tas eraot under budgetårel1992/93. Efter det att verket lämnat sin anslagsframställning har regeringenefter förhandlingar raed beslutat ora justerade ersättningsnivåer,varför det inte är relevant att referera SIV:s beräkningar för gmndersättningarsaml schablonersätmingar och sekundärflyttningsbidrag. Vad bettäffar ersättningar till komraunema förkostaader för äldre och handikappade, räknar med ett minskatersätmingsbehov pä . Ersätmingama för sjukvårdskosmader bedöms däremotöka med 20 rakr. Jagkoraraer vid mina beräkningar att utgå ifrån samma planeringsnivå som , dvsatt 32 000 personer kan komma att tas eraot i korarauneraa under budgetåret1993/94. Jag beräknar vidare att ca 1 800 av dessa är kvotflyktingar och förviUca ersätmingama ttU komraunema, enUgt vad jag har föreslagit, börbelasta anslaget D 4. Överföring av och andra åtgärder för flyktingar m.m.. Efter nyUgen genomförda överläggningar raed har regeringen beslutat om vissa justeringar aversättningsnivåema fr.o.ra. När jag i det följanderedovisar raina anslagsberäkningar, koramer jag ocksä att ange viUcajusteringar sora har gjorts. Denändrade ersättningsnivån medför att gmndersärtningama beräknas till 119miljoner kr. Schablonersätmingenför är 1993 har höjts frän 135 500 till för vuxnaoch från 83 100 lill för bam under . budgetåretåret1993/94 beräknas tUl . Efterjusteringar av bidragsnivån beräknar jag anslagsbehovet tiU 193 rakr. Ersättningarför äldre och handikappade Jagdelar SrV:s bedöraning att anslagsbehovet minskar från till 60 rakr. Tillsjukvårdshuvudmännen utgår för nävarande ersättaing för akut- och förlossningsvårdsaml vård vid abort som har lämnats tiU utiänningar som har söktuppehåUstUlstånd för bosättaing i och som inte är kyrkobokförda iriket. Vidare lämnas ersättaing för hälsoundersökningar och vård av vissaflyktingar som måste beredas varaktig vård på sjukhus eUer annan instilution.Ersätming för sjukvård betalas i enlighet med det riksavtal som finns oraersättaing mellan oUka landsting vid vård av utomlänspatienter. Kostaadema vad bettäffar ersättning försjukvårdskostaader har ökat och inom pågåren analys av orsakema till kosmadsökningen. Liksom i fråga omsjukvårdskostnader för asylsökande som vistas på föriäggning anser jag att enkostaadsminskning är möjlig. I viss utsttäckning bör kostaaderaa kunna rainskasgenora förbättrade administtativa ratiner inom ramen för gällande regelsystem.Vissa regeländringar är också angelägna. Sora jag udigare frarahålUt har jagför avsikt att återkomraa till regeringen med förslag ora an någon förra avegenavgift införs. Vidare bör reglema för ersättning av sjukvårdskostaaderändras så att mvandrarver-ket mte är tvingade att följa det s.k. riksavtaletGenom att invandrarverket på vissa håll i landet är en raycket stor"kund" hos sjukvårdshuvudraannen torde det i vissa fall vara raöjligtatt ttäffa avtal med enskUda landsting om en lägre ersätttiingsnivå än vad soraanges i rUcsavtalet. Mot bakgmnd av vad jag här anfört bedöraer jag attanslagsbehovet uppgår tUl 70 rnkr, vilket är raer än anslaget förinnevarande år raen saratidigt är 5 rakr raindre än bedömningoch utfallet under föregående budgetär. Deövergångsvisa ersättningar som utgått enligt förordningen (1990:928) om statiigersättaing för ekonomisk hjälp till flyktingar som beviljats uppehåUstiUståndunder upphör vid utgången av innevarande budgetår. Särskildabidrag till landstingen och uppföljningskostnader Jagberäknar inga medel för dessa ändaraål tUl /94. Minasammanfattande beräkningar uppgår i enlighet med nedanstående speci- ""- fikation till ett totalt anslagsbehov på 4 543 miljoner Icronorför budgetårel 1993/94 Anvisat 1992/93 -4 000 000 3 466 000 000 -I-6I3 000 000 -30 000 000 Bam utan egna vårdnadshavare SärskUda bidrag tUl landstingen -3 000 000 -2 000 000 4 426 000 000 Avde beräknade kosmadema - - avser raottagning av s.k.kvotflyktingar. Denna kostnadsandel bör föras upp på anslaget D 4. Överföringav och andra åtgärder för flyktingar ra.ra., raedan resterande kostaadsandel om4 bör tas upp under förevarande anslag. JaghemstäUer art regeringen föreslår art 1.godkänna vad jag anfört omregeländringar för sjukvårdsersätlningar samt 2.till Ersätmingar till kommunemaför åtgärder for flyktingar mm. för /94 anvisa ettförslagsanslag på 4 . 1991/92 Utgift 14 989 000 1992/93 /\nslag 15 589 000 1993/94 Förslag 15 589 000 Frånanslaget bekostas statbidrag tiU Stiftelsen Invandrartidnmgen. Isin anslagsframstälhiing har anraält att statsbi-""- ■ draget under denärraaste tre budgetåren måste höjas etappvis från nuvarande nivå. Denerforderliga höjningen tUl /94 anges vara . Utan höjdastatsbidrag måste utgivningen, enligt Stiftelsen, begränsas genom att antaletspråkutgåvor minskas. Stiftelsen fömtsätter att statsbidraget, lUcsom tidigarebudgetår, utbetalas i sin helhet den så att ränteintäkter kan utgöra ettkomplement dU själva statsbidraget Stiftelsens egna kapital, som tiU övervägande delbyggts upp raed räntem-täkter, uppgick tUl drygt 8,5 rakr ochutgjorde därraed av balansomslutningen. Jagföreslår ett gentemot innevarande budgetår oförändrat statsbidrag på 15 589 000kr sora, med hänsyn tUl kraven på statens kassahållning, bör tiUförasStiftelsen kvartalsvis under /94. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Statsbidrag till för /94 anvisa ett reservationsanslag på . Ombudsmannen mot etnisk diskriminering m.m. 1991/92 Utgift 3 256 000 1992/93 Anslag 3 520 000 1993/94 Förslag 3 829 000 Ombudsmannenmot etnisk diskriminering m.m. Frånanslaget betalas kostnader för Ombudsraannen raot emisk diskrirainering raedkansU samt Nämnden raot etaisk diskrirainering. Etaiskdiskriminering i arbetslivet och på andra områden av sarahällslivet skallraotverkas. Ombudsraannenbegär förstärkning av kansliet med en handläggartjänst tiU en årskosmad av samt anger ökade hyreskosmader. mot etnisk diskriminering begärs ytterligare . Jagföreslår att Ombudsraannen anvisas ett ramanslag på . "-l' Anslaget innehåller en pris- och löneomräknad del på tillOmbudsmannen raed kansli. Jag har härvid inte beräknat något anslagstillskottför personalförstärkningar. Erforderliga lokalraedel ingår i det prisom-räknadeanslaget I ramanslaget ingår ett oförändrat belopp på 38 (XX) kr avsett för utgifter för diskriminering. /slaget för rayndigheten Ombudsmannen raot etaiskdiskrirainering har budgeterats utan hänsyn till de tekniska justeringar soramåste göras till följd av ändringen av nivån på lönekostaadspälägget, denändrade finansieringsformen för Statshälsan, övergången till lån iRiksgäldskontoret samt de nya principema för budgeteringen av anslagen.Riktiinjeraa för dessa förändringar har tidigare denna dag redovisats avchefen för (bUaga 1, Statsbudgeten och särskilda frågor,avsnitt 2.2). Det belopp som kommer att stäUas tiU myndighetens dispositionkoraraer slutUgt att faststäUas enligt de redovisade riktiinjema och kan därföravvika från det nu budgeterade belopjjet. Chefen för har tidigare i dagredovisat ett förslag om genereU räntebeläggning av statUga medelsflöden samtpresenterat den raodeU som bör tillämpas. Orabudsraannen mot etniskdiskriminering kommer fr.o.m. /94 att tillämpa denna modell. Ombudsmannenkoraraer därför att tilldelas ett räntekonto med kredit i Riksgäldskontoretoch medlen undei anslaget D 7. Ombudsmannen mot etaisk diskriminering m.m. förstUl detta konto. JagherastäUer art regeringen föreslår att till Ombudsmannen mot emisk diskriminering m.m.för /94 anvisa ert ramanslag på . Lån till hemutrustning för flyktingar m.fl. 1991/92 Utgift 34 106 000 1992/93 /uislag 84 030000 1993/94 Förslag 92 264 000 Från anslaget finansieras () kostaader för lån tiU hemutmstning för flyktingar ochvissa andra utiänningar. 1992/93" 100 CSNhar utifrån ett koraraunmottagande av 28 000 flyktingar ra.fi. bedörai att "-l utiåningen under /94 kommer att öka med ca , vilketinnebär att lånestocken vid budgetårets utgång komraer att uppgå till närmare600 mkr. Kostaadema för räntesubventioner och avskrivningar av lån beräknasmed utgångspunkt i nuvarande regler till (+7,). De administrativa kostaadema för beviljning ochåterbetalning av län beräknas minska med 0,6 tiU . Statenkomraer att ha kosmader för räntesubventioner samt för avskrivning av lån tiUpersoner med långvarig betalningsoförmåga. Med det antagande jag tidigare gjort om att SIVskall kunna teckna avtal ora upperaot 32 000 komraunplaceringar för budgetåret1993/94, behöver CSN:s beräkningar revideras. Jag bedömer att antalet beviljadelån koraraer att uppgå till 15 000 och beräknar på grandval av dettamedelsbehovet för räntesubventioner och avskrivnmgar tiU . komraer CSN att börja ta ut deförsta aviseringsavgif-tema av låntagama. För /94 beräknas 653(X)i sådana aviseringsavgifter tillföras statsbudgetens inkorastsida. CSNhar eraellertid i sina anslagsberäkningar utgått ifrån att avgiftema skalltillföras anslaget för herautrastaingslån och har därraed beräknat detta förlågt Jag föreslår därför att en justering görs för delta, vilket innebär attCSN:s administtationskostaa-der uppgår till . För att minska administrationskostaadema förläneverksamheten föreslår jag, som tidigare redovisats, att enuppläggningsavgift införs med . Denna skall utgå i saraband raed attutiänningen beviljas ett län till heraut-msming. Även vid uppläggning avkompletlerande lån bör en avgift tas ut dock lägre än för priraärlånet Avgiftenbör avräknas lånesuraraan vid låneul-betalningen, vilket innebär att allalåntagare bidrar till administtationen. Vid ett antagande ora ca 15 000beviljade län skulle inkorastema från en sådan uppläggningavgifi uppgå till 4,5mkr. Avgiftema bör föras tiU statsbudgetens inkomstsida. Jaghemställer art regeringen föreslär an till Lån till hemutrustning för flyktingar nufl.för budgetårel 1993/94 anvisa ett förslagsanslag pä . D 9.Utlänningsnämnden Prop. 1991/92 Utgift 21222 000 Bil. 1992/93 Anslag 34 000 000 1993/94 Förslag 51550 000 Utlänningsnärandenskall svara för att överprövningen av ärenden enligt utlänningslagen och lagenom svenskt raedborgarskap sker på ett rättssäkert sätt Föratt näranden under hela /94 skall kunna bibehålla nuvarandeextraordinära ärendeavverkningskapacitet erfordras ett anslag på 70 680 000 kr.Med hänvisning till vad jag har anfört ora osäkerheten iplaneringsföratsättamgaraa, föreslårjag emeUertid tv. ett pris- ochlöneomräknat raraanslag på . Anslaget för rayndigheten harbudgeterats utan hänsyn tiU de tekniska justeringar sora måste göras tillföljd av ändringen av nivån på lönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformenför Statshälsan, övergången till lån i RUcsgäldskontoret samt de nyaprincipema för budgeteringen av anslagen. Riktiinjema för dessa förändringarhar tidigare denna dag redovisats av chefen för (bilaga 1,Statsbudgeten och särskilda frägor, avsnitt 2.2). Det belopp sora kommer attställas tiU myndighetens disposition kommer slutiigt att faststäUas enUgi deredovisade riktUnjema och kan därför avvika från det nu budgeterade beloppet Chefen för har tidigare i dagredovisat elt förslag om generell räntebeläggning av statUga medelsflöden samtpresenterat den modeU sora bör tillärapas. kommer /94 att tiUärapa denna modell. Näranden kommer därför atttUldelas ett räntekonto med kredit i Riksgäidskontoret och medlen undetanslaget D 9. förs tiU detta konto. Jaghemställer art regeringen föreslär art till för /94anvisa ett ramanslag på . D 10.Intemationell samverkan inom ramen för flykting- Prop. 1992/93:100 och migrationspolitiken m.m. Bil. 1991/92 Utgift 674 000 Reservation 4 228 000 1992/93 /»uislag 3 000 000 1993/94 Förslag 2 000 000 Från anslaget betalas kostaader för särskildamigrationspolitiska projekt och för deltagande i intemationeUtsamarbete med syfte att utveckla och tUlämpa nya flykting- ochmigrationspolitiska sttategier, bl.a. inom ramen för de informeUakonsultationema mellan 16 länder i , och Austt-aUen iasyl-, flykting- och migrationspolitiska frågor. Detfinns behov av vissa raedel inora raraen för intemationell samverkan för altkunna göra särskUda insatser, vilka inte kan tiUgodoses på annat sätt, t.ex.med anlitande av biståndsraedel. Anslagsmedlen bör också kunna användas försådant intemationeUt samarbete som kan bidra tUl att utveckla och tiUärapa nyaflykting- och raigrationspolitiska sttategier och för andra aktiva insatser inorahela raraen för raigrations- och flyktingpolitiken. Jag beräknar, raot bakgmndav nuvarande anslagsbehållning, ett anslagsbehov på /94. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Intemationell samverkan inom ramen prflykting- och migrationspolitiken m.m. för /94 anvisa ettreservationsanslag på . Åtgärder mot främlingsfientlighet och rasism 1992/93 />uislag 10 000 000 1993/94 Förslag 10 000 000 Från anslaget som inrättades innevarande budgetår,bekostas insatser sora skaU raotverka och förhindra främlingsfientUghet rasismoch antiseraitisra. Demycket oroande utslag av allmän främlingsfientiighet våld raot asylsökande ochinvandrare särat den ökande antiseraitisra som förekomraer rant omi och tyvärt också i måste raotverkas. SarahäUetkan och skaU ingripa mot vidrigheteraa genom lagstifming och Prop1992/93-100 genom brottsbekämpning via polisen, raen detta raåste kompletterasraed and- gjj j2 ra insatser. Jag föreslår att regeringen även budgetåret1993/94 skall kunna disponera 10 mUjoner kr i detta syfte. Medlen bör liksom under innevarande budgetår iförsta hand användas för att långsiktigt påverka norraer, attityder ochförhållningssätt hos ungdoraar. Vidare bör medel disponeras för att slutföraden attitydundersökning kring invandrare och invandring som påbörjats underinnevarande budgetår. JaghemstäUer an regeringen föreslår att tUl Åtgärder mot främlingsfientlighet ochrasism för /94 anvisa ett reservationsanslag på . Deövergripande målen för jämstäUdhetspoUtiken bör sta fasl. Det innebär altkvinnor och män skall ha samma rättigheter, skyldigheter och raöjligheter inoraaUa väsentiiga oraråden i Uvet Jämställdhetsarbetet bedrivs i huvudsak enligt denfemåriga handUngsplan för jämställdhet som aniogs av (prop. 1987/88:105, AU 17, rskr. 364) särat de förslag om vissa åtgärder föratt förstärka och bredda handlingsplanen som antog i saraband raedpropositionen ora en ny järaställdhetslag m.m. (prop. 1990/91:113, AU 17, rskr.288). De föreslagna åtgärdema har vidtagits. Medel har också ställts tillförfogande för projekt- och utveckUngsarbete. En samlad bedömning av resultaten av arbetet föratt förverkliga målen i handlingsplanen komraer att genoraföras underbudgetårel 1993/94. Jag komraer därefter att ta stälhiing tUl den fortsattainrikmingen av jämställdhetspoUtiken. har komrait långt på jämstäUdhetsorarådetjämfört raed andra länder. Det är bl.a. en styrka för ekonorain inte rainst nunär går in i ett närraare saraarbete raed EG. Kvinnors högaförvärvsfrekvens innebär att vi bättre än raånga andra länder tar tiUvarakvinnors utbildning och erfarenheter på arbetsmarknaden. en välfungerande baraomsorg, baserad pä föräldramas egna önskeraål, Uksoraraöjligheter för både kvinnor och raän an vara herama när bamen är smä ärväsentiiga fömtsättningar för människors möjUgheter att förvärvsarbeta. Detökar också valfriheten. Kvinnors kunskaper och erfarenheter tas ocksåtillvara på ett bättte sätt i samhället . Detla visar sig inteminsl genora att det mäl som salts upp för kvinnorepresentationen i statligarayndigheters styrelser - - nu är uppnått. Även om vi kan påvisa betydelsefuUa förändringarsom främjar järasiälld-het består olikhetema raellan kvinnors och raäns villkorpå väsentiiga områden i samhället. utför kvinnor huvuddelen avarbetet med bam och hem. SkUlnadema mellan kvinnors och mäns löner består ochtenderar att öka. Arbetsmarknaden är i stort sett lUca könsuppdelad som tidigaremed kvinnor och raän inora olUca yrkesoraråden och på skilda nivåer. Sä länge olUchetema finns kvar måste de görassynliga och beaktas inora alla politikområden. En allmänt könsuppdeladstatistik är här av stor betydelse. Det är vUctigt att analyser görs av hurolUca förändringar i samhället päverkar kvinnor respektive män. Järaställdhetsarbetet kräver politiska insatser påalla oraråden för att påverka och förändra de strukturer i samhället sommedverkar till den ojämna fördelningen av raakt och inflytande sora fortfaranderåder. gäller inte minst pä det lokala planet. En viktig fömtsättning ochbörjan till förändring i detta avseende är att synUggöra verkligheten. En ekonomi i balans är enviktig fömtsätming för välfärd. ochvidareutveckla välfärden är oraistiigt ocksä för järaställdheten raellankvinnor och män. Som jag nämnde inledningsvis har tillgång till förvärvsarbete,föräldraförsäkring och bamomsorg som ger båda föräldrama möjlighet attkombinera förvärvsarbete och föräldraskap betytt raycket för interaationeUtsett långt komna jämställdhetsarbete. Det ger också fördelar för svenskekonomi, inte minst ur konkurtenssynpunkt har redan gjort deinvesteringar i social infrasttuktur som andra länder framöver koraraer attbehöva göra, i takt med framväxten av det två-försörjarsamhälle sora nu kanskönjas i de flesta industtiländer. Hur de ekonomiska resursema fördelas i samhället ärockså betydelsefullt för jämställdheten raellan kvinnor och män. Det är därförvUctigt att ekonomisk-politiska och andra reformer analyseras ur ettjämställdhetsperspektiv. Inom Finansdeparteraentet analyseras fortiöpandefördelningspolitiska effekter av oUka förslag. Effektema för kvinnor respektiveraän är en naturlig del i dessa analyser. Det arbete som bedrivs inom ramen förlångtidsutredningen (LU) är också betydelsefuUt i detla samraanhang. TiU 1992års långtidsutredning finns en särskild bilaga om hur kvinnors situationpåverkas av den europeiska integrationen. Jag vill också peka på den studie som Statistiskacenttalbyrån (SCB), som ett led i den femåriga handlingsplanen, nyligenpresenterat ora kvinnors och raäns tidsanvändning (rapport nr 79). Studien,sora är den första i sitt slag i , beskriver bl.a. innehållet i ochomfånget av det obetalda arbete i samhäUet, som tiU en stor del utförs avkvinnor. Den komraer att bU ett viktigt instrament i det fortsattajäraställdhetsarbetet, inte minst sett i ett ekonomiskt perspektiv. Det fmnsenligt min raening nu etl bra underlag för att vidga de pä senare år viktigadiskussionema ora välfärdens roU i de övergripande raålen för den ekonomiskapolitiken. Dessa frågor har bl.a. belysts i bilaga 11 tiU LU 1992 omden s.k. nationalförraögenheien. Jag koraraer alt ägna hitaörande frågor ökaduppraärksarahet Liksora lidigare år redovisar jag vissa uppgifterom fördelrungen av ekonomiska resurser raeUan könen i bilaga 12.12. Årets redovisning visar bl.a. på en fortsattlångsUctig utveckUng raol ökad ekonoraisk järastäUdhet mellan könen. Avredovisningen framgår eraellertid också art löneskillnaderaa raeUan kvinnor ochmän består. En svag tendens till rainskning kan dock noteras. Det är ännu förtidigt att dra några slutsatser av siffrorna. Jag ser dock positivt på dendebatt ora löneskillnaderaa sora tagit fart i samhället . Debattenbidrar till ökad synHghet kring frägoma, viUcet är en viktig fömtsättning föratt ett aktivt arbete skall bedrivas för att rätta till löneskUlnadema. Gemensarat för de studier sora hittiUs presenteratspå orarådet är att kvinnor i de flesta faU generellt sett har lägre lön änraän. Även när hänsyn tas tUl utbildning, arbetslivserfarenhet arbetstid ochandra faktorer finns betydande skUlnader. Det fmns således fog för artkonstatera att lönediskriminering raot kvinnor förekoramer,medvetet eller omedvetet, i det svenska sarahäUet Detta Prop. 1992/93:100 är självfallet inte acceptabelt gil. Inte ens under de bästa ekonoraiska fömtsättaingarär del raöjligt att fullständigt rätta till löneskillnaderaa raellan kvinnoroch raän med några enkla, kortsiktiga åtgärder. För att skillnadema på sUctskall elimineras behövs ett planraässigt och raälinriktat arbete. Jag utgårifrån att arbetsmarknadens parter redan påbörjat ett sådant arbete.LöneskiUnadsuttedningens (C 1991:05) betänkande sora presenteras inom kortkomraer att utgöra ett viktigt underlag i de fortsatta diskussionema i samhäUetom raetoder för att komma tillrätta med löneskUlnader som beror på kön.Betänkandet komraer att reraissbehandlas. Förvärvsfrekvensenvar /92 nästan lika stor för kvinnor sora för raän, 81 resp. 85procent. Detta är positivt för jämställdheten och unUct i ett intemationelltperspektiv. Kvinnors ekonomiska oberoende ökar och traditionellafamiljemönster som handlar om fördelningen av det obetalda hemarbetet ochorasorgen ora bamen påverkas. Bl.a. kan en viss ökning av mäns uttag avföräldraledigheten konstateras. Kvinnors fastare knyming till arbetsraarknadeninnebär att de blir raer beroende av politiska och fackliga beslut vUketraedför att deras engagemang i dessa frågor ökar. Saratidigt återstår raycket att göra för att uppnäjärastäUdhet på arbetsmarknaden och i arbetsUvet Det största hindret utgörs avden könsuppdelade arbetsmarknaden. Kvinnor och män arbetar inora olUcayrkesoraråden och branscher. De finns pä olUca befattningsnivåer. De har olikalön och olika arbetstid. Kännetecknande för dessa olUcheter är att kvinnorsarbetsinsatser ofta värderas lägre än mäns.