prop · GG03152 · 1992-12-21 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93:152 om ombildning av AMU-gruppen till aktiebolag Regeringen föreslår att anta det förslag som tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet för de åtgärder och de ändamål som framgår av föredragandens hemställan. I propositionen föreslås att AMU-gruppen ombildas till aktiebolag. Bolagiseringen bör genomföras i form av en koncern med ett moderbolag och ett antal dotterbolag. Staten föreslås bli den ende ägaren i aktiebolagen, direkt genom ägarskap i moderbolaget och indirekt genom moderbolagets innehav av samtliga aktier i dotterbolagen. Styrelsen i moderbolaget utses av regeringen. Koncernens uppgift skall främst vara att erbjuda arbetsmarknadsutbildning av hög kvalitet i hela landet. Bolagen bildas genom att till AMU-gruppens verksamhet hörande tillgångar tillförs bolagen och genom att bolagen övertar de skulder och övriga förpliktelser som åvilar myndigheten. I propositionen redovisas översiktligt regeringens överväganden beträffande koncernens kapitalstruktur. Propositionens lagförslag Förslag till Lag om ändring i lagen (1987:519) om Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1987:519) om granskning av statliga aktiebolag och stiftelser skall ha följande lydelse. 1 §[1] får granska den verksamhet som bedrivs i följande aktiebolag och stiftelser. _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ , och de dotterbolag som ingår i AMU-gruppen. Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES** [1] Senaste lydelse 1992:611. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , , , , , P. , Proposition om ombildning av AMU-gruppen till aktiebolag uttalade att AMU-gruppen bör ombildas till aktiebolag (bet. 1991/92:AU11, rskr. 1991/92:252), och att regeringen bör återkomma med förslag till i frågan. Genom regeringsbeslut bemyndigades chefen för att tillkalla en kommitté med uppgift att lämna förslag till organisation i bolagsform samt förbereda och, sedan fattat beslut i frågan, vidta de åtgärder som behövs för ombildning av AMU-gruppen till aktiebolag. En kommitté med tre ledamöter tillkallades . Kommittén har avlämnat betänkandet Ett hav av möjligheter (SOU 1992:123) som bl.a. innehåller förslag till AMU-gruppens organisation i aktiebolagsform. För att inhämta synpunkter på betänkandet har anordnat en s.k. hearing. Ett antal inbjudna myndigheter och organisationer har i samband med hearingen erbjudits tillfälle att framföra sina synpunkter på betänkandet i de delar och de förslag som berör ombildningen av AMU-gruppen till aktiebo- lag. Av inbjudna myndigheter och organisationer deltog följande vid hearingen: Statens arbets- givarverk, (), AMU-styrelsen, i (LO), () och Akademikers (). Dessutom deltog och samt en personalföreträdare i . 2 Bakgrund 2.1 Nuvarande organisation utgörs av en central myndighet, AMU-styrelsen, och 23 länsmyndigheter. För Kristi- anstads och finns en gemensam myn- dighet. AMU-gruppens främsta uppgift är att anordna ar- betsmarknadsutbildning på uppdrag av Arbetsmark- nadsverket. Därutöver får gruppen anordna utbild- ning för andra uppdragsgivare, t.ex. företag och kommuner. Myndigheterna inom gruppen får också sälja andra tjänster och produkter som följer av utbildningsverksamheten. AMU-gruppens verksamhet skall finansieras genom intäkter och varje har ansvar för det ekonomiska resultatet av sin verksamhet. Full kostnadstäckning skall uppnås, inkl. statens avkastningskrav. För AMU-gruppens verksamhet gäller förordningen (1988:1076) med instruktion för AMU-gruppen. anordnades arbetsmarknadsutbildningen under dubbelt huvudmannaskap från AMS och . bildades AMU-gruppen som en fristående organisation. Detta innebar också att roll förändrades. Verkets ansvar är nu att upphandla arbetsmarknadsutbildning från den utbildningsanordnare som, i varje enskilt fall, bäst motsvarar kraven. 2.2 Nuvarande verksamhet AMU-styrelsen har lämnat en årsredovisning för /92. Årsredovisningen omfattar ett årsbokslut och en resultatredovisning. Enligt Riks- revisionsverkets bedömning är årsredovisningen rättvisande. Jag återkommer i mina överväganden och förslag till frågan om AMU-gruppens överskott. AMU-gruppens balans- och resultaträkningar för /92 bifogas som bilaga 1. AMU-gruppens försäljning av arbetsmark- nadsutbildning uppgick under /92 till 1 , vilket är en ökning jämfört med föregående budgetår. AMU-gruppens andel av köp har minskat från . AMU-gruppens försäljning av utbildning i företag ökade under /92 , beräknat på intäkterna. Detta förklaras främst av försäljningen till försäkringskassorna av ut- bildning i rehabiliterande syfte. AMU-gruppens rörelseintäkter för /92 uppgick till , varav arbetsmarknadsutbildningen svarade för 3 753 miljo- ner kronor eller . Utbildning i företag svarade för , eller av rörelseintäk- terna. För /91 redovisades totala rörelseintäkter på . Motsvarande intäkter för budgetåren 1986/87 - 1989/90 uppgick till mellan ca 2 100 och ca . har således skett en väsentlig ökning av AMU-gruppens verksamhet. Detta har till stor del genomförts med tidsbegränsade anställningar av ytterligare personal. Antalet anställda, omräknat till heltidsanställda, uppgick till ca 6 700, varav 2 000 personer med tidsbegränsad anställning. AMU-gruppen redovisar samlade tillgångar per till ett värde av . Inför perioden /92 - 1993/94 lades bl.a. följande mål fast av . AMU-gruppen skall genomföra utvecklingsarbete för att ytterligare höja kvaliteten i arbetsmarknadsutbildningen. Myndigheten skall vidareutveckla uppföljningen, liksom vidta åtgärder för utvärdering, av kvaliteten. Vidare skall AMU-gruppen vidta åtgärder för att ytterligare förbättra effektiviteten och flexibiliteten i verksamheten vad avser anpassning av insatser och resurser till en förändrad utbild- ningsvolym. AMU-styrelsen har i sin resultatredovisning för /92 berört målsättningarna avseende kvaliteten. Mätningar av kvaliteten i arbetsmarknadsutbild- ningen har genomförts med hjälp av enkäter där kursdeltagarna fått ange sin bedömning av kvaliteten på en poängskala från 1 till 100. Det genomsnittliga resultatet uppgick till 75 poäng. Av dem som under budgetåret avslutade arbets- marknadsutbildning anordnad av AMU-gruppen fullföljde utbildningen, medan avbröt utbildningen av annan orsak än att de erhållit arbete. Härvid redovisas väsentliga skillnader mellan länen. 3 Överväganden och förslag 3.1 En ny organisation Mitt förslag: AMU-gruppen upphör som myndighet och verksamheten överförs till aktiebolagsform . En koncern skall därvid bildas. Koncernen skall bestå av ett moderbolag, , och ett antal dotterbolag. Samtliga aktier i moderbolaget skall ägas av svenska staten. Moderbolaget skall äga samtliga aktier i dotterbo- lagen. I moderbolaget skall styrelseledamöterna, inkl. styrelseordföranden, utses av regeringen. I dotterbolagen skall samtliga styrelseledamöter utses av moderbolaget. Koncernens främsta uppgift skall vara att erbjuda arbetsmarknadsutbildning av hög kvalitet i hela landet. Kommitténs förslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt. Yttranden över betänkandet: AMU-styrelsen och LO tillstyrker, och TCO accepterar, förslaget. AMU-styrelsen, LO och TCO betonar att koncernen även på bör ägas av staten. Vidare bör koncernen ha en arbetsmarknadspolitisk uppgift. LO anser att bolagiseringen ställer ökade och tydligare krav på aktörerna. och måste bli mer kompetenta i sin roll som upphandlare resp. leverantör av utbildning. anser att ett beslut om ombildning till bolag innebär ett vägval, om inte marknadsstyrning av verksamheten eftersträvas bör inte heller en bolagisering genomföras. AMS uttrycker oro över vilka konsekvenser bolagiseringen kommer att ha för förutsättningarna för en fungerande arbetsmark- nadsutbildning. AMS anser att konkurrenssituationen inte är tillfredsställande och att det därför på kort sikt vore olyckligt om principen om lägsta möjliga pris överges. Kommittén har inte tillräckligt analyserat marknaden vad avser utbildningsanordnarna. Vidare har kommittén enligt AMS mening överskattat möjligheterna till en snabb volymökning av försäljningen till företag. Under förutsättning av att bolagiseringen genomförs tillstyrker AMS dock den föreslagna kon- cernstrukturen. Personalföreträdaren i AMU-styrelsens styrelsen påpekar att det finns en oro bland personalen för vilka effekter bolagiseringen, och en ökad marknadsinriktning till följd av detta, kan komma att ha för arbetsmark- nadsutbildningen. Skälen för mitt förslag: AMU-styrelsen föreslog i anslagsframställningen för /93 att AMU-gruppen ombildas till aktiebolag. Erfarenheterna av de gångna åren som uppdrags- myndighet visar enligt AMU-styrelsen att myndig- hetsformen inte är lämplig. Argument för en över- gång till bolagsformen är bl.a. att AMU-gruppens verksamhet är affärsmässig och konkurrensutsatt. AMU-styrelsen har i skrivelse lämnat förslag till organisation i bolagsform och till bolagsordning. Som jag inledningsvis har nämnt uttalade att AMU-gruppen bör ombildas till aktiebolag (bet. 1991/92:AU11, rskr. 1991/92:252), och att regeringen bör återkomma med förslag i frågan. Enligt min mening innebär en bolagisering av verksamheten vid möjligheter och stimulans till ökad effektivitet och produktivitet. Aktiebolagsformen är den effektivaste organisationen för konkurrensutsatt verksamhet. En överföring av verksamheten till aktiebolag innebär att affärsmässigheten i relationen mellan och förstärks. Vidare läggs grunden för konkurrensneutralitet mellan AMU-gruppen och andra utbildningsanordnare. () har på regeringens uppdrag gjort en översyn av konkurrensutsatt affärsverksamhet hos förvaltningsmyndigheterna och bl.a. föreslagit vilka principer som bör gälla för bedömningar av när en affärsverksamhet bör bedrivas i bolagsform. Enligt förslaget bör bolagisering prövas för uppdragsverksamhet av tillräcklig omfattning som med framgång verkar i en fungerande konkurrens. En förutsättning är att affärsmöjligheterna är goda och att det inte finns lämplighetsskäl som talar emot bolagisering. RRV bedömer att AMU-gruppen uppfyller de angivna kriterierna för bolagisering. Jag anser att en sammanhållen organisation, som kan erbjuda arbetsmarknadsutbildning i hela landet, tills vidare är nödvändig för att klara kraven på bredd och flexibilitet i arbetsmarknadsutbildningen. Jag föreslår därför att en koncern bildas. Koncernen utgörs av ett moderbolag, , och ett antal dotterbolag. Samtliga aktier i moderbolaget bör ägas av svenska staten. Moderbolaget bör äga samtliga aktier i dotterbolagen. Vid bolagsbildningen bör en utgångspunkt vara nuvarande länsorganisation. Om behov föreligger bör dock förändringar kunna göras redan vid bildandet av bolagen. Styrelsen för moderbolaget bör utses av regeringen. Att utse styrelser för dotterbolagen blir moderbolagets uppgift. Att de anställda får styrelserepresentation i bolagen följer av lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda. I likhet med kommittén anser jag att bolagens främsta uppgift skall vara att erbjuda arbetsmarknadsutbildning av hög kvalitet i hela landet. Koncernen bör dessutom kunna erbjuda konkurrenskraftig företagsutbildning. Jag vill i detta sammanhang ta upp frågan om bolagens roll på marknaden. Koncernens ansvar att tillhandahålla arbetsmarknadsutbildning i hela landet är som jag tidigare nämnt en förutsättning för att klara kraven på arbetsmarknadsutbildningen. I övrigt bör koncernen så långt möjligt verka under samma villkor som andra icke-statligt ägda utbildningsföretag. Att ytterligare reglera verksamheten i bolagen, t.ex. vad avser prissättningen inom arbetsmarknadsutbildningen, skulle enligt min mening strida mot syftet med en övergång från myndighetsformen till aktiebolagsformen. anser jag att en förutsättning för bolagisering är att bolagen verkar på marknadens villkor. Statens inflytande utövas i rollen som ägare och i rollen som beställare av arbetsmarknadsutbildning. Staten bör som ägare av bolagen utöva en aktiv ägarroll och ansvara för att företaget fortsätter att utvecklas. En bolagisering ställer självfallet stora krav på roll som upphandlare av arbetsmarknadsutbildning. Verket måste enligt min mening i sin upphandling agera professionellt och affärsmässigt och därigenom aktivt bidra till att en väl fungerande marknad, med fler aktörer än , utvecklas. Detta förutsätter att AMS förstärker sin upphandlingskompetens. Jag har erfarit att ett sådant utvecklingsarbete pågår. På detta sätt kan också bättre än säkerställas att en väl fungerande arbetsmarknadsutbildning kan erhållas till priser satta på marknaden. Jag vill här nämna RRV:s granskning av den särskilt anordnade utbildningen, "Effektivitetsproblem i arbetsmarknadsutbildningen", F 1992:15. Granskningen visar på att åtgärder kan och måste vidtas för att förstärka upphandlingskompetensen inom i syfte att uppnå en bättre hushållning av de resurser som satsas på ut- bildning. Enligt RRV:s iakttagelser föreligger brister bl.a. vad avser affärsmässigheten vid länsarbetsnämnderna då man ofta underlåtit att ta in anbud från fler än en utbildningsanordnare. Jag bedömer mot bakgrund av det nämnda att koncernen under kommer att vara ett helägt statligt bolag. På bör prövas om bolaget skall privatiseras. En eventuell förändring i detta avseende bör emellertid underställas prövning. 3.2 Genomförande av bolagsbildningen Mitt förslag: Bolagen bildas genom att till AMU-gruppens verksamhet hörande tillgångar och skulder övertas av de nybildade bolagen. I fråga om tillgångarna övertas dessa till bokfört värde per och tillförs de nybildade bolagen genom kvittning. Bolagen övertar AMU-gruppens pensionsskuld. Regeringen bör inhämta bemyndigande att besluta om de åtgärder som är nödvändiga för att genomföra bolagsbildningen. Kommitténs förslag: Överensstämmer inte med mitt. Kommittén diskuterar två modeller för överförande av tillgångar och skulder från staten till de nybildade bolagen, dels kontantemission, dels apportemission. Den förstnämnda metoden rekommenderas. Dessutom föreslår kommittén att koncernen erhåller ett villkorat aktieägartillskott. Vidare föreslås att pensionsskulden avseende enbart pensionsrätt som har intjänats i AMU-gruppen överförs till bolagen. Yttranden över betänkandet: AMU-styrelsen anser att föreslaget eget kapital om är för litet. Vidare avstyrker AMU-styrelsen förslaget om ett villkorat aktieägartillskott. anser att pensionsskulden som överförs till bolagen skall avse statens samtliga pensionsförpliktelser för de anställda. Skälen för mitt förslag: Koncernen bildas genom att till AMU-gruppens verksamhet hörande tillgångar och skulder övertas av de nybildade bolagen. I fråga om tillgångarna övertas dessa till bokfört värde per och tillförs de nybildade bolagen genom kvittning. Det är en uppgift för regeringen att fastställa aktiekapitalets storlek och kapitalstrukturen i övrigt när verksamheten övergår i aktiebolagsform. Jag anser att en utgångspunkt vid bolagsbildningen bör vara att koncernen får en finansiell ställning som innebär att verksamheten kan bedrivas utan ytterligare kapitaltillskott från statens sida. I likhet med kommittén anser jag att koncernen måste kunna bära den omstrukturering som kan bli nödvändig till följd av en eventuellt vikande efterfrågan, sin konsolidering och affärsmässiga utveckling. Kostnaderna för avvecklingen av AMU-gruppen som myndighet kommer att belasta koncernen. Under de förutsättningar som jag nämner i det följande beräknar jag att det sammanlagda aktiekapitalet och koncernens rörelsekapital kommer att täckas av nettotillgångarna i AMU-gruppens balansräkning per . Ett mål avseende soliditeten i koncernen bör vara att den genomsnittligt inte skall understiga . Aktiekapitalet i koncernen bör vid bolagsstarten uppgå till ca . Koncernens verksamhet skall ge marknadsmässig avkastning på insatt kapital. AMU-gruppen redovisar för /92, efter statens avkastningskrav, ett överskott på . Överskottet motsvarar av omsättningen. Jag avser att återkomma till regeringen med förslag till disposition av AMU-gruppens överskott i samband med att regeringen tar ställning till frågan om koncernens kapital- struktur. I det statliga pensionssystemet har arbetgivaren staten betalningsansvaret för pensioner till aktiva pensionstagare. Detta innebär att pensionsut- fästelser inte skuldförs eller periodiseras i myndigheternas balansräkningar och att pensionskostnader belastar statens budget först i samband med pensionsutbetalningen. I den privata sektorn däremot görs normalt, i takt med att pensionsskulden uppstår, löpande avsättningar av de medel som krävs för framtida pensionsutbetalningar. AMU-gruppens pensionsskuld för anställda per bör överföras på koncernen. Pensionskulden skall redovisas som en långfristig skuld i koncernens balansräkning. Pensionsskulden har beräknats till ca för anställda per . En överföring av pensionsskulden medför att löneskatt skall betalas för överförd pensionsskuld i stället för att utfalla i takt med att pension- sutbetalningarna görs. Denna skatt beräknas till ca och skall i enlighet med beslutade riktlinjer kompletteringspro- position (prop. 1991/92:150 bil. 1, bet. 1991/92:FiU30, rskr. 1991/92:252) erläggas av bolaget. Bildandet av bolaget föranleder stämpelskatt. Denna skall erläggas av bolaget. Överlåtelsen kommer att regleras i ett avtal mellan staten och moderbolaget inom koncernen. I avtalet anges vilka tillgångar, skulder och andra förpliktelser samt rättigheter som överförs till koncernen. Avtalet avses att tecknas . RRV bör granska den verksamhet som bedrivs i bolagen. Detta föranleder en ändring i lagen (1987:519) om granskning av statliga aktiebolag och stiftelser. Min bedömning: Tjänsterna inom bör i första hand tillsättas med personal från myndigheten. Målsättningen bör vara att flertalet av de anställda i myndigheten skall erbjudas an- ställning i koncernen. Kommitténs bedömning: Överensstämmer med min. Yttrande över betänkandet: Personalföreträdaren i anser att det finns en osäkerhet om situationen hos personalen, bl.a. mot bakgrund av planerade neddragningar inom myn- digheten under innevarande budgetår och antaget behov av omstrukteringar under koncernens första verksamhetsår. Skälen för min bedömning: Tjänsterna inom koncernen bör i första hand tillsättas med personal från myndigheten och målsättningen bör därvid vara att flertalet av de anställda i AMU-gruppen skall erbjudas fast eller tillfällig anställning i koncernen, beroende av nuvarande anställningsform. Jag utgår från att bolaget kommer att agera utifrån denna målsättning. vill jag understryka att det är koncernen som har att avgöra dimensioneringen av bolagen med utgångspunkt från efterfrågan. De anställda vid omfattas av de kollektivavtal som gäller på den statliga arbetsmarknaden. Den som eventuellt inte erbjuds anställning i det nya bolaget kommer således att omfattas av det statliga trygghetssystemet. Trygghetssystemet gör det möjligt att lösa trygghetsfrågorna i samband med omställningar inom statsförvaltningen. Vilka kollektivavtal som skall gälla inom bolagskoncernen beror på vilken arbetsgivarorganisation man väljer att ansluta sig till. Det ankommer på parterna på arbetsmarknaden att avgöra vilka arbetsgivar- resp. arbetstagarorganisationer som koncernen och personalen bör tillhöra och därmed vilket avtal som kommer att gälla för arbetstagarna. Min bedömning: Ombildningen av AMU-gruppen till aktiebolag föranleder inte behov av någon ytterligare lagreglerad tystnadsplikt i fråga om skyddet för enskilds personliga förhållanden. Kommitténs bedömning: Överensstämmer med min. Yttrande över betänkandet: AMU-styrelsen anser att behov inte finns av någon särskild lagreglerad tystnadsplikt i berört hänseende. Skälen för min bedömning: Sekretesslagen gäller hos myndigheter men inte hos enskilda. När AMU-gruppens verksamhet övergår i bolagsform uppkommer därför frågan om det behövs någon ny tystnadspliktslagstiftning som skall gälla hos bolagen och som syftar till att erbjuda ett skydd motsvarande det som finns främst i 14 kap. 9 och 10 §§ sekretesslagen. Mot bakgrund av att varken kommittén eller någon av dem som beretts tillfälle att lämna synpunkter på betänkandet har förespråkat en sådan lösning avser jag inte att förslå någon ny lagstiftning i detta ämne. Jag vill emellertid erinra om att den tystnadsplikt som finns enligt lagen (1980:11) om tillsyn över hälso- och sjuk- vårdspersonal m.fl., och som innebär att den som tillhör eller har tillhört hälso- och sjukvårdspersonalen bl.a. inte obehörigen får röja vad han i sin verksamhet har erfarit om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, kommer att gälla när AMU-gruppen övergår i bolags- form. Enligt 14 kap. 9 § sekretesslagen gäller vidare att en myndighet - i förevarande sammanhang t.ex. länsarbetsnämnden - kan uppställa förbehåll som inskränker enskilds rätt att lämna uppgifter vidare eller utnyttja den, om myndigheten finner att sådan risk för skada, men eller annan olägenhet som enligt bestämmelserna om sekretess utgör hinder att lämna uppgift till enskild kan undanröjas genom ett sådant förbehåll. 3.5 Roll i totalförsvaret Mitt förslag: Koncernen skall inom totalförsvaret ha uppgifter som motsvarar AMU-gruppens. Detta bör tas in i avtalet mellan staten och . Kommitténs förslag: Överensstämmer med mitt. Skälen för mitt förslag: AMU-gruppen ingår som en del av totalförsvarets civila del inom funktionen Arbetskraft, för vilken AMS är ansvarig myndighet. AMU-gruppen har en viktig roll inom funktio- nen, och bör därför som aktiebolag ha motsvarande roll. Koncernen bör således ha ansvaret för egen beredskapsplanläggning, beredskapsuppgifter och kunna delta i funktionens övningar. Detta bör regleras i avtalet mellan staten och koncernen. Min bedömning: De föreskrifter m.m. som gäller i fråga om förarutbildning som bedrivs yrkesmässigt bör gälla även för de nybildade bolagen. Kommittén: Kommittén har inte tagit ställning i denna fråga. Yttrande över betänkandet: AMU-styrelsen har yttrat sig i enlighet med min bedömning. Skälen för min bedömning: Enligt förskrifter (TSVFS 1987:2) gäller för yrkesförarutbildning vid - under vissa angivna förutsättningar - de bestämmelser om förarprov m.m. som enligt körkortsförordningen (1977:722) gäller för förarut- bildning m.m. i gymnasieskola. Innebörden härav är främst att förarprov inte behöver avläggas inför särskilt förordnad tjänsteman hos , utan i stället kan avläggas inför lärare i förarutbildning hos . När verksamheten hos nu övergår till aktiebolag är det enligt min uppfattning följdriktigt att de bestämmelser om förarprov m.m. som gäller för andra enskilda som yrkesmässigt bedriver förarutbildning också bör gälla för de nybildade bolagen. 3.7 Arkivfrågor AMU-myndigheternas handlingar omfattas av offentlighetsprincipen. De handlingar som inkommer eller upprättas när verksamhet bedrivs i bolagsform omfattas däremot inte av denna princip. Enligt arkivlagen (1990:782) skall en myndighets arkiv, sedan myndigheten upphört och dess verksamhet inte har förts över till annan statlig myndighet, överlämnas till arkivmyndighet. När verksamhet som tidigare bedrivits i en statlig myndighet överförts till ett aktiebolag kan arkivmyndigheten, enligt vad jag har erfarit, låna ut de delar av arkivet som det nya bolaget behöver ha tillgång till. Det ankommer på att utforma föreskrifter och villkor för lån och deposition av arkivhandlingar hos bolagen. Enligt vad jag har erfarit pågår ett samråd mellan AMU-styrelsen och avseende arkivfrågor i samband med bolagiseringen. Jag har i denna fråga samrått med chefen för . 4 Överläggning enligt MBA-R Överläggning enligt 2 § om medbestämmande vid beredningen av regeringsärenden har ägt rum . Till protokollet i detta ärende bör som bilaga fogas protokollet över överläggning- en. 5 Upprättat lagförslag I enlighet med vad jag har har anfört har inom upprättats förslag till lag om ändring i lagen (1987: 519) om granskning av statliga aktiebolag och stiftelser.