prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — De långsiktigalandprogrammen har ökat engagemang i utveckEngsfrå-gor som t.ex.strukturanpassning, utbildning, familjeplaneringsåtgärder, vattenförsörjning,kvinnors situation och AIDS-epidemins sociala och ekonomiska effekter på barn. UNICEFfortsätter att förstärka sin kapacitet i och att öka insatserna för demest utsatta barnen i t.ex. slumområden och i . Fondensamarbetar med andra FN-organ samt frivilligorganisationer, med värdshälsoorganisationenWHO, för att bygga ut primärhälsovården, med särskilt för att ökafUckors och kvinnors läskurmig-het, med UNFPA inom famUjeplanering etc. UNICEFser det som en av sina huvudfunktioner att genom sin verksamhet lägga grundenför storskaliga program i regi av mottagarländema själva med eventueUfinansiering av större givare, t.ex. . En viktig uppgift förUNICEF är att finna nya vägar för att tUlgängUga resurser skall kommanödlidande barn runt om i världen till godo. Ett arbetssätt är att föra framenkla och bUliga metoder för att radikalt minska dödUgheten i barnsjukdomaroch diarréer. En annan metod är att komplettera de långsiktiga insatsema medolika kampanjer. Ett exempel på detta är kampanjen för bamvänliga sjukhus (BabyFriendly Hospitals) som bl.a. skaU stimulera till bättre amrungsvanor i främstfredje världen. UNICEFgör insatser för barn i särskilt svåra omständigheter - bam i väpnadekonflikter, bam som utsätts för övergrepp och gatubarn är en växandeverksamhet. inkomster och utgifter i miljoner USD 1992 830 (beräknad) 896 (beräknad) Här vaccineras ett barrn i en hälsoklinik i stödd av . Det kreol-ska ordet för vaccination är "marklate" som framgår av affiscfien på väggen. i kata-sfrofsammanhang har ökat markant och tar nu aUtstörre resurser i anspråk. Inom ramen för FN:s samordnade kata-sfrofinsatseransvarar tillsammans med andra organisationer ofta för hälsovård ochvattenförsörjning. I andra situationer kan det bli aktueUt med disttibution avnäringstillskott som exempelvis i , där använder SWEDRELIEFför att effektuera sina insatser. bestårav representanter för 41 stater med en majoritet för . är frånhösten 1992 åter styrelsemedlem. Sammanträde med hela styrelsen och övriga medlemmarsker en gång . Styrelsen skaU då granska och dra upp riktlinjer för verksamhetenoch fördela medel tUl fondens program. rapporterar tiU ECOSOC.Exekutivdurektören, , utsågs av FN:s generalsekreterare.Hans tredje ämbetspe-riod löper ut . DärtiU finns sex regionkontor och över ett hundra länderkontor.UNICEF kännetecknas av en starkt decentraUserad organisation där avpersonalen arbetar i fält, fördelad på drygt 200 platser. verksamhetfinansieras genom frivilUga bidrag, huvudsakligen från regeringar. För hadeorganisationen beräknat en ökning av iiU<;omstema till 858 miljoner.Regeiingsbidragen utgjorde av fondens resurser, varav elva länderbetalade av dessa bidrag. Na-tionalkonamittéer och andra enskilda bidragsgivaresvarar för en fjärdedel av intäkterna, varav försäljningen av UNICEF-kortutgör av de totala intäktema. Den reguljära landprogramverksamheteninklusive administrativa kostnader finansieras av ordinarie bidrag, vilkautgör av de totala intäkterna. SärskUda insatser som katasfrofhjälpoch vissa långsiktiga projekt finansieras genom tU-läggsbidrag. get för /93uppgår tUl 395 mUjoner kronor. Via SIDA lämnas därutöver under samma periodbidrag för särskUda insatser och katasfrofhjälp på ca ,vilket gör att det totala svenska bidraget 1992/93 beräknas tiU ca 765miljoner kronor. Under förra budgetåret uppgick det sammanlagda svenskabidraget till tiU . tiUämpar kalenderår försin budget. Organisationens redovisning visar att stod för17,av UNlCEF:s inkomster från regeringar och meUanstatiiga organisationer.Andra stora bidragsgivare är i nämnd ordning , , , ochKanada. Tilläggsstöd för m programverksamhet M Inkomster ..,,.. ...,.. (läkemedel, böcker etc.) Världsbanksgruppenoch de regionala utvecklingsbankerna i , och Denäldsta och största är (), som även utgjortmodell för övriga utvecklingsbanker. har numera i stort sett allaländer utom och som medlemmar och är verksam i alla världsdelar.Afrikanska (AfDB) arbetar i . Asiatiska (AsDB) har och som verksamhetsområde, och nyUgen har även femcentralasiatiska, f.d. sovjetiska republiker, ansökt om medlemskap i banken.Interamerikanska utveckUngsban-ken (IDB) arbetar i och . Deintemationella utvecklingsbankerna och -fonderna ger förmånUga lån tUl låg- och medelinkomstländer (avVärldsbanken definierade som länder med högst 7 620 US doUar i percapitainkomst penningvärde). Totalt uppgår utlåningen frånutvecklingsbankerna och deras fonder till ca -varav nästan 10 miljarder utlånas räntefritt. Lånenär antingen avsedda för rena projekt eUer som stöd för policyreformer ochanpassningsåtgärder (s.k. strukturanpassningsprogram). Såväl projekt som programgenomförs i ett nära samarbete mellan landets myndigheter och utvecklingsbankensstab. Till lånen kopplas normalt experthjälp för att underlätta eller möjliggöragenomförandet av projekt eller strukturanpassning (s.k. tekniskt bistånd). Bankernahar dämtöver en viktig funktion som katalysatorer för ytterligare stöd. Sålundadrar drygt hälften av alla världsbanksprojekt till sig samfinansieringsbidragfrån andra källor. 160 medlemsländer (över 170 ) 142 medlemsländer (caieoföre 1993) Antal anställda ca 6 000 tillkom1959 52 medlemsländer Huvudkontor i tillkom1963 76 medlemsl. tillkom1972 26 medlemsl. Huvudkontori Antal anställda ca 1 800 Huvudkontori Antal anställda ca 1 300 Huvudkontori Antal anställda ca 1 700 Det högsta beslutandeorganet i respektive institution kaUas guvernörsstyrelsen ().Denna är sammansatt av regeringsrepresentanter för samtUga medlemsländer ochmöts en gång . guvernör i är finansminister , med biståndsminister som bifrädande guvernör. 1 deregionala utvecklingsbankema representeras av statssekreteraren i UD,och departementsrådet . Bankemaslöpande verksamhet styrs av en direktörsstyrelse () som mötsen eUer (i AfDB ). Eftersom antaletmedlemsländer överstiger antalet platser i direktörsstyrelsen samlas flertaletländer i ett antal röstgrupper. En direktör representerar således i regelflera länder. Se figuren på högra sidan. Denordiska ländema ingår i samtliga banker i samma röstgrupp (är dock intemedlem i de regionala utvecklingsbankema). De bUdar i Världsbanksgruppen,tiUsammans med de baltiska ländema, en gemensam röstgrupp. 1AfDB/AfDF består röstgruppen förutom av de nordiska länderna av ochIndien. I AsDB/AsDF agerar tiUsammans med och Nederländema och iIDB/FSO med , , , och . Under /93 före-fräds iVärldsbanksgruppen av en norsk exekutivdirektör och en isländsk Vid kontoret tjänstgör en svensk som rådgivare. I AfDB/AfDFföreträds röstgruppen av en schweizare, med en svensk som bifrädande direktör.Röstgruppen i AsDB/AsDF förefräds av en kanadensisk direktör och en finskbifrädande direktör. 1 IDB/FSO är en italienare och en hoUändska röstgruppensrepresentanter i styrelsen. innehar f.n. en tjänst som assistent vidröstgruppens kontor. Medlemsländernasröststyrka i utvecklingsbankemas guvernörs- och direktörsstyrelser är iprincip vägd i förhåUande tiU andelen tecknat kapital respektive lämnadebidrag. För att ge de många små och fattiga ländema ett större inflytande tiUdelasvarje medlemsland också ett visst antal röster, oberoende av landets kapital-och bidragsandelar. Det senare gäller dock inte IDB/FSO. U-ländemahar störst röststyrka i Afrikabanken och -fonden respektive avrösterna. 1 IDB/FSO är siffran . I /är andelama respektive och i AsDB/AsDF Ugger motsvarande siffra inom intervaUet beroendepå tUl vUken kategori man räknar länder som , och . Desvenska andelama framgår av tabellerna på följande sidor. I styrelsearbetetsträvar man mot samförståndslösningar, (utan att tillämparöstrung), varför möjUgheten till inflytande inte kan sägas avspeglas i deförhåUandevis små andelama. V V V U f f GUVERNÖRS STYRELSE BOARD OF GOVERNORS DIREKTORSSTYRELSE BOARD OF DIRECTORS Underdirektörsstyrelsema ledsbankernas/fondernas verksamhet av respektive institutions president. är chef för ,Babacar Ndiaye från är AfDB:s president och Kimimasa Tarumizu från innehar chefsposten i AsDB. UruguayarenEnrique är president i IDB Med medlemsländemaskapital som finansieU bas finansieras UtveckUngsbankemas utlåningsverksamhettill helt övervägande del genom att medel lånas upp på den intemationeUakapitalmarknaden. Av medlemsländemas kapitalinsatser (tecknat kapital)inbetalas endast en mindre del (inbetalt kapital) medan resterande andelutställs som garantiåtaganden. Utvecklingsbankernafungerar sålunda som ett meUanled meUan den intemationeUa kapitalmarknaden ochu-ländema. Bankema lånar upp och vidareförmedlar lån på vUlkor som ärförmånligare än vad de aUra flesta på andra sätt skuUe kunna få. 21 615 2 626 Tecknat kapital (miljoner US dollar) andel av tecknade kapitalet (procent) röstandel (procent) 152 248 10 060 41 063 2 838 Skillnaden i löptid förenskilda lån beror på oUkheter beträffande låntagarländernas utvecklingsnivåoch/eUer projektets karaktär medan utlåningsräntan huvudsakUgen bestäms iförhållande till de upplånings-viUkor bankerna kan uppnå. Många av de fattigareu-ländema saknar emellertid den nödvändiga återbetalningsförmågan även när detgäller utvecklingsbankemas relativt förmånliga lån. För att kurma bistå ocksådessa länder har, som ett komplement tiU banklånen, krediter frånutvecklingsfonderna tiUkommit. Fonderna lämnar lån på mycket förmånligavUlkor. Gåvoelementet i fondemas långivning är . Till skillnad från bankemafinansieras fondernas verksamhet genom gåvobidrag från i första handi-ländernas regeringar -främst i form av biståndsmedel. Sedan mitten av1970-talet har också vissa OPEC-länder och andra rikare tiUkommit sombidragsgivare. Bidragens storlek fastställs för en period av tre tUl itaget i samband med s.k. påfyllnadsförhandlingar, där även ingående diskussio- ner kring fondernaspoUcyinriktning och användning av medel äger rum. Utlåningensfattigdomsinriktning dominerar bland användningskriteriema. Men utvecklingen avde mänskliga resurserna och omsorgen om miljön har fått allt större betydelse.Stora krav ställs dessutom numera på att utvecklingslånen används på etteffektivt sätt av mottagarlandet. Inbetalda bidrag till utvecklings fonderna per Ackumulerade totala bidrag (miljoner US dollar) Ackumulerade svenska bidrag (miljoner US dollar) 72 747 2 017 7 960 391' bidragsandel under innevarande påfyll-nadsperiod (procent) iinripr innpuaranHi» näfvll- nadsperiod(procent) 2,03 2,51 0,50 0,17 Några av bankerna bidrardessutom till sin fonds verksamhet. har under en rad år tUlförts en del avIBRD:s nettoinkomst och AfDB lämnar bidrag tiU AfDF i samband medresurspåfyllnader. AsDB bidrar tUl en somfinansierar tekniskt projektbistånd i fattiga låntagarländer. Storleken på det tecknadekapitalet i respektive utvecklingsbank och på bidragen tUl respektiveutvecklingsfond bestämmer också deras utlåningskapacitet. /är isärklass störst med . De regionalautvecklingsbankerna kommer upp i en utlåningsvolym på mellan 3 och 5 miljarderUS doUar vardera. Total utlåning sedan starten skiljer sig betydligtmer - mest p.g.a. utvecklingsbankernas och -fondemas olika ålder. Utvecklingsbankernas och -fondernas utlåningsvolym (miljoner USD) (miljoner USD) Avser 1 juli 1991-30 juni 1992 Utvecklingsbankernaoch -fonderna riktar sig tUl mottagarländer på olika ut-vecklingsiuvåer och harvarierande kreditvärdighet. Det finns dock en strävan, vUken särskUt utmärkerutveckUngsfondema, att bistå de fattigare ländema med begränsad eUer ingenkreditvärdighet på den ordinarie kapitalmarknaden. Sålunda går avIDA:s utlåning tUI länder med en per capita-irUcomst (1990års peimingvärde). Antalet länder som tUlhör denna grupp har ökat på senare årvilket förstärkt behovet av lån på IDA-vUUcor. Soniframgår av tabeUen skUjer sig insatser i oUka delar av världen åtsåväl vad gäUer antal lån, total utlåning, som andelen lån på IDA-viUkor. MedanLatinamerika och är den region som absolut sett lånat mest underföregående budgetår är det exklusive som fått de flestalånen och de största totala ID A-lånen. Föratt förstärka resursbasen för Världsbanksgruppens utlåning tiU de fattigasteländema i söder om upprättades -1987 VärldsbankenssärskUda AfrikafacUitet. Denna fond adminisfrerades av . Ett antalgivarländer, däribland , bidrog med totalt 1,5 mUjarder US doUar. Som enuppföljning härpå tog Världsbaiiken 1987 initiativ tiU ett särskUthandlingsprogram det s.k. Special Program for . Inom ramen för dettasamordnas och mobUiseras givarstödet tiU de strukturanpassnings-program som nupågår i ett drygt tjugotal skuldtjmgda länder i söder om arbetar aktivt inom och lämnar bidrag tiU detta program. Världsbankenhar vidare spelat en cenfral roU för att, i samråd med enskilda u- lån fördelade på geografiska regioner Antal län (i miljarder USD) länder,upprätta grupper för biståndssamverkan, s.k. konsultativa grupper. Det finnsför närvarande ett tjugotal sådana grupper under ordförandeskap av representanterför . är medlem i de grupper som berör länder som mottarsvenskt bUateralt bistånd. (Jfr ovan UNDP:s rundabordsmöten). Världs-baiUcenleder också den konsultativa gruppen för intemationeU jordbruksforskning(CGIAR). IAfDB har huvuddelen () av banklånen lämnatstiU de relativt sett mer kreditvärdiga ländema i Nord- och , medanden räntefria AfDF-utlåiungen tiU gått tUl de fattigaste medlemsländerna.I AsDB har länder, som t.ex. , nått en sådan kreditvärdighet ochutvecklingsnivå att man har upphört att låna i Banken. Stor del av banklånengår tiU de folkrika ländema i sydöstra , medan de räntefria lånen frånAsDF framförallt har kommit de fattigaste länderna tiUgodo. Fördelningav utlåningen på sektorer UtvecklingsbaiUsernas och-fondernas totala utlåning fördelad på olika sektorer framgår av diagrammetnedan. Även här kan konstateras att utveckUngsfondema har en klararefattigdomsinriktad profil i sin utlårung. De har strävat efter att låtautlåning- en i första hand gå tUlsådana samhäUssektorer där resursema mera direkt kommer de fattigastebefolkningsgrupperna tUl godo. Detta har skett genom satsningar på jordbruks-och landsbygdsutveckUng samt socialt inriktade projekt inom utbUdning,hälsovård, befoUcning, stadsutveckUng och vattenförsörjning. % □lBRD(1) 40 30 20 10 O Afrikanskautvecklingsbanken () Afrikanska utvecklingsfonden (AFDF) 40 30 20 10 O ')Def.som vatten, avlopp, energi, telekommunikationer 40 30 20 10 O Asiatiska () Asiatiska utvecklingsfonden(ASDF) och Infrastrukur ocfi fiske gruvdrift Satsningenpå jordbruks- och landsbygdsutveckUng och på socialt inriktade projekt grundaspå insikten om dessa sektorers betydelse för utveckUngen och att det inteföreUgger en motsättning meUan satsningen på basbehov, som i hög gradtUlfred-stäUs genom sociala projekt, och ekonomisk tiUväxt. För en aUsidig utveckling krävs emeUertid även ensatsning på ekonomisk och samhäUelig infrastruktur såsom energi, fransport,kommunikation och industri. UtveckUngsbarUcemas utlåning har kon-cenfrerats tiUdessa sektorer. långivrung är här särskUt inriktadmot de utveckUngspoUtiska mål som överenskommits för banken för 1990-taletnämUgen bärkraftig tiUväxt, fattigdomsreduktion (inklusive utveckling av demänskliga resursema) samt åtgärder för att skydda miljön. IIDB har fastslagits att av bankens resurser skaU inriktas på projektsom särskUt gynnar fattiga befolkningsgrupper. LUfliande förslag diskuteras iden pågående förhandlingen om kapitalpåfyU-nad i AsDB. Traditionellthar den helt övervägande delen av utveckUngbankernas och -fondernas utlårungiruiktats på enskUda projekt. För att bistå vid genomförandet avnödvändiga ekonomisk-poUtiska reformprogram har såväl som under desenaste åren dock starkt ökat långivningen tUl s.k. struktur- och sektoranpassning.Sådana lån är inte knutna tiU specifika projekt utan utformas för att ge stödtiU genomförandet av ekonomisk-poUtiska åtgärder som, inom ramen för ettavtalat ekonomiskt program, syftar tUl att åstadkomma ekononusk återhämtningoch tiUväxt. Anpassiungslånensvarade under /93 för av / lDA:s totalalångivnmg. I AfDB/AfDF uppgick denna typ av utlårung under tiU medan den i AsDB/ AsDF uppgick tiU . ävenIDB börjat ge sektoranpassningslån. Derma utlåning får högst uppgå tUl avden årUga utlåningen. Utvecklingsbankernahar ägnat mUjöfrågor en aUt störreuppmärksamhet. Bankerna försöker i sitt forskningsarbete utarbeta analyser ochförslag på mUjöområdet paraUeUt med att ansfrängningama att integrerarruljöfrå-goma i det löpande arbetet fortsätter. Avsikten är att samtUga lånsom förväntas ha effekter på mUjön - även strukturanpassningslån - skaUbehandlas av bankemas miljöavdelningar innan förslagen föreläggs respektivestyrelse. Nästan en tredjedel av aUa världsbanksprojekt som beslutades /92 var antingen fristående miljöprojekt eUer innehöllmUjörelaterade komponenter. Världsbankenhar tUldelats en cenfral roU vad gäUer uppföljningen av Rio-konferensensAgenda 21. skaU utgöra finansieringsmekanismen för miljöprogram och-åtgärder på nationell nivå. Detta skall ske genom att förstärka de i IDA-lånen integrerade nuljöinsatsema. När ett land förbättrar den egna miljön kandetta även medföra positiva effekter utanför landets gränser. Somfinansieringsmekanism för denna typ av åtgärder skaU den globala miljöfonden(GEF) fungera, som är ett ttepartssamarbete meUan och respektive mUjöprogram (jfr avsnittet om mUjöåtgärder). Utvecklingsbankernas stöd till den privata sektorn UtvecklingsbarUcernasverksamhet är huvudsakligen inriktad på finansiering av offentUgautveckUngsprojekt i utvecklingsländerna. har man dock aUtmerkommit att betrakta utvecklingen av den privata sektom som en cenfral komponenti utvecklingsprocessen. Mot den bakgrunden har i utvecklingsbankernautvecklats institutioneUa arrangemang även för denna, icke ttaditioneUa, verksamhet. Internationella finansieringsbolaget (IFC) Inomvärldsbanksgruppen finns, , ett särkskUt organ, Intemationellafinansieringsbolaget (IFC), vars syfte är att främja ekonomisk utveckUng iu-länder. IFC medverkar tUl upprättande av privata företag och främjande avproduktiva privata investeringar i . IFC har härigenom kommit att fåen aUt större betydelse. IFChar f.n. 148 medlemsländer. För medlemskap i krävs att man först är medlemi (). Rösttätten är, på samma sätt som i , vägd iförhåUande till andelen tecknat kapital. Guvernörs- och direktörsstyrelsema ärlikaledes organiserade som i . chef fungerar somordförande också i . Verksamheten leds av enverkställande vice-president, engelsmannen anställda uppgår tiU nära 650. IFC:skapital nära fördubblades vid kapitalpåfyllnaden tiU 2,3 mUjarder USdollar. Dessutom beslutades en särskild kapitalökning 1992 för de nya medlemsländernapå 150 mUjoner US doUar. andel av det tecknade kapitalet motsvararefter dessa påfyllnader 26,9 mUjoner US dollar. IFC:s verksamhet finansierasdels via kapitalet, dels via vinster från tidigare investeringar och genom lånfrån . IFC skall enUgt stadgan endast investera i privataföretag. StatUgt delägande utesluts inte men för att få stöd från IFC krävsatt företaget drivs affärsmässigt och inte är regeringskonttoUerat.IFC:s investeringar sker i allmänhet genom en kombination av aktieteckning ochlångfristiga lån. Varje investering måste uppfyUa två grundläggande kravnämUgen att bidra tUl utveckUngen av ekonomin i mottagarlandet samt med högsannoUkhet vara vinstgivande. /92 godkände IFC sammarUagt 167 investeringar i 56 länder,tiU ett värde av 1,8 mUjarder US dollar. De totala kostnadema för de investeringari vUka IFC deltog var dock betydUgt större och uppgick tUl 12 mUjarder USdollar. De resterande medlen kom från andra finansieringskäUor, i första handprivata banker. /92 har framttätt som ett område av aUt störrebetydelse i lFC:s aktiviteter,-men tyngdpunkten i investeringsvolymen liggerfortfarande i och . Av den totala volymen utgör investeringar ilåginkomstiänder . Investeringsobjekten återfinns inom snart sagt aUa produktivasektorer. IFC arbetar för övrigt aktivt med att söka uppnå en hög grad avdiversUiering såväl vad gäUer land- som sektorfördelning. Regionalbankernas stöd till privatsektorutveckling Någonmotsvarighet tUl IFC finns inte i Afrikanska respektive Asiatiska utvecklingsbankema.AsDB kan emeUertid i begränsad omfattning medverka i investeringar medriskvUUgt kapital inom ramen för den ordinarie utlåningen. Förutom denna verksamhetför att stödja den privata sektom inom bankens ram ingår AsDB som störreaktieägare i and () som upprättades iseptember 1989. ägs i övrigt av ett konsortium av privata affärsbankerfrån , , , , FrankrUce, Nederländema m.fl. I AfDB har nyUgenen specieU erUiet för privatsektorstöd upprättats, men verksamheten är ännu avbegränsad omfattning. Inom IDB skapades 1988 Interamerican InvestmentCorporation (IIC) efter mönster av IFC. TiUsammans med privat kapital ska IICmedverka tUl etablering, expansion och modemisering av privata företag, bl.a.genom att tiUskjuta aktiekapital. Man ska också bistå företag med teknisk ochadministrativ rådgivning. IIC ingår i IDB:s struktur men är ett självständigtorgan med separat kapitaltäckning och administration. De nordiska ländema ärinte medlemmar i . Ivärldsbanksgruppen ingår också det multUaterala investeringsgarantlorganet(MIGA) som inledde sin verksamhet 1988. MIGA:s uppgift är att utfärda garantiermot icke-kommersiella risker för investering i och därigenomstimulera flödet av resurser för produktiva ändamål tiU dessa länder. MlGA:sverksamhet är i ökande. Under utfärdade MIGA garantierför dubbelt så många projekt som året innan. Guvernörs-och direktörsstyrelsema är organiserade på samma sätt som för , ochIFC. chef fungerar som ordförande också i . Förnärvarande är den svenska röstandelen . MIGAhar f.n. 98 medlemmar av totalt 115 länder som skrivit under den konventionsom styr verksamheten. MIGA:s totala aktiekapital skaU uppgå tiU 1,082 mUjarderUS doUar. har en kapitalandel på dvs. 11,35 mUjoner US doUar. Avdetta belopp har, i enUghet med stadgama, mbetalats och lagts i ettskuldbe- vis utfärdat avriksgäldskontoret på MIGA. Återstoden av kapitalandelen är en garantidel somendast utbetalas om så behövs för att MIGA skall kunna uppfyUa sinaförpliktelser. NDFär ett nordiskt organ för finansiering av angelägna utveckUngsprojekt i u-länder.Fonden ger krediter i samfinansiering med andra intemationeUa finansieringsorgantUl projekt som bidrar tUl social och ekonomisk utveckling i mottagarlandet.Projekten skaU vara av nordiskt infresse. SärskUd vikt läggs vid projekt medpositiva mUjöeffekter. NDFfinansieras helt genom bidrag från de fem nordiska ländema. Fonden har ettgrundkapital på SDR. Utlåningen sker på mycket förmånligavillkor. Kreditema är räntefria och har en löptid med enadminisfrationsavgift på . UtlåningsvUlkoren motsvarar dem som erbjuds avIDA. NDFprioriterar långivning tUl fattigare länder och ger endast undantagsvis låntill andra än låg- och lägre medeUnkomstlän-der. Vid utgången av hadeNDF undertecknat kreditavtal tiU ett sammanlagt belopp om 35,7 mUjoner SDR. NDFär lokaUserat tiU och har en stab på sex personer under ledning avsvensken . Efterandra världskriget använde vissa länder, främst , sina stora spannmålsöverskottför bUateral Uvsmedelshjälp i vida större omfattning än . Efterhand växte krav fram på ett intemationeUt komplement tUl den bUateralahjälpen. inrättades WFP som en multilateral kanal för livsmedelshjälp,imderstäUd FN och FAO, med högkvarter i . I fält är UNDP-representanten ävenWFPs representant. Den multUaterala andelenav det globala Uvsmedelsbiståndet ökade relativt sett tiU . Avdetta förmedlades huvuddelen genom WFP. av det totala bUateralaUvsmedelsbiståndet kanaUserades via WFP . WFP förmedlade totalt 4,8miljoner ton livsmedel . Den ständigt ökande verksamhetsvolymen hargjort WFP tUl det största av aUa FN-organ. 1 takt därmed har behovet av endiskussion om livsmedelsbiståndets framtid och om organisationens roU ochsamarbete med andra utvecklingsorgan, t.ex. UNDP, ökat betydligt. Sverigedeltar aktivt i denna dialog.