prop · GG03241 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93:241 om övergång till konventionell beskattning av allmännyttigabostadsföretag Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . 1propositionen föreslås att. de allmännyttiga bostadsföretagen skall beskattaskonventionellt. Detta innebär att bostadsföretagen skall beskattas på samma sättsom privata fastighetsägare. Förslaget innebär också en reglering av vissaövergångsfrågor. 1 1992/93. 1 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs att 2 § 7 mom. och 16 mom.lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt' skall ha följande lydelse. och bostadsaktiebolag förstås ekonomisk förening ochaktiebolag, vars verksamhet uteslutande eller huvudsakligen består i att åtföreningens medlemmar eller bolagets delägare bereda bostäder i hus, som ägs avföreningen eller bolaget. Som bostadsförening eller bostadsaktiebolag ansesäven ekonomisk förening eller aktiebolag, vars verksamhet uteslutande eller sågott som uteslutande består i att tillhandahålla föreningens medlemmar ellerbolagets delägare garage eller annan för deras personliga räkning avseddgemensam anordning i byggnad som ägs av föreningen eller bolaget. Harfastighet tillhört bostadsförening eller bostadsaktiebolag skall såsom intäktav fastigheten tas upp följande poster. Ettbelopp motsvarande räknat av fastighetens taxeringsvärde året näst före taxeringsåret. Är taxeringsvärde inte åsätt för året näst före taxeringsåret, beräknas intäkten på gmndval av fastighetens värde, uppskattat enligt de gmnder, som gällt för åsättande av taxeringsvärde för året näst före taxeringsåret. Ettbelopp motsvarande under beskattningsåret erhållet statligt räntebidrag för bostadsändamål. 1fråga om fastighet, för vilken intäkten skall beräknas enligt andra stycket,får avdrag inte göras för andra omkostnader än för ränta på lånat, ifastigheten nedlagt kapital, återbetalning av statligt räntebidrag förbostadsändamål samt tomträttsavgäld eller liknande avgäld. Vad som sägs i detta motnent skall även gälla i fråga om fastighet,vilken tillhön bolag, förening eller stiftelse, som av bostads-styrelsen() eller länsbostadsnämnden erkänts såsomallmännyttigt bostadsföretag. Vidare får regeringen efter ansökan medge attvad som sägs i detta moment skall gälla i fråga om fastighet som tillhön annatföretag under förutsättning att Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1992/93:241 1.företagets verksamhetuteslutande eller så gott som uteslutande består i att äga och förvalta bostadsfastighetersamt 2.företaget bedriver sinverksamhet enligt principer liknande dem som gäller för allmännyttigabostadsföretag. Regeringensmedgivande får återkallas om omständigheterna ger anledning till det. Ägerfastigheten del i sådan samfällighet som avse i 41 a § kommunalskattelagen(1928:370) skall fastighetens andel av samfällighetens taxeringsvärde inräknasi underlaget för intäktsberäkningen enligt andra stycket 1 i de fall där samfällighetenutgör en särskild taxeringsenhet. Vidare skall som intäkt tas upp dels sådaninkomst som avses i punkt 2 av anvisningarna till nyssnämnda paragraf i den månden utgörs av avkastning av kapital och överstiger , dels sådanutdelning som avses i punkt 4 av anvisningarna till samma paragraf. Förvärvar en juridisk person - direkt eller genom förmedling avdotterföretag - aktier i sådan omfattning att förvärvaren får ett bestämmandeinflytande i ett aktiebolag, som inte är fåmansföretag enligt punkt 14 avanvisningarna till 32 § kommunalskattelagen (1928:370), går aktiebolaget vidtaxeringen för det beskattningsår då förvärvet sker miste om rätten till avdragför underskott som avses i 26 § kommunalskattelagen om det inte är uppenbartatt förvärvaren genom förvärvet får en tillgång av verkligt och särskilt värdemed hänsyn till dennes rörelse eller kapitalförvaltning. Den som äger eller pådärmed jämförligt sätt innehar aktier med mer än ibolaget anses ha ett bestämmande inflytande i detta. Vad som sägs om aktiebolagoch aktier i sådana bolag gäller också beträffande ekonomiska föreningar ochandelar i sådana föreningar. Föranleder en överlåtelse av aktier eller andelar i ett allmännyttigtbostadsföretag eller annan ändring i fråga om företagel att godkännandet som allmämtyttigtbostadsföretag skall återkallas har företaget vid taxeringen för det beskattningsårdå ändringen inträffade inte rätt till avdrag för underskott som avses i 26 § kom-munalskaltelagen.\td nu har sagts om allmännyttigt bostadsföretag gäller också företag som eftermedgivande av regeringen har Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. tillämpatsamma metod vid inkomstbeskattningen som de allmännyttiga bostadsföretagen. 1.Denna lag träder i kraft den 1januari 1994 och tillämpas första gången vid taxering. Äldrebestämmelser tillämpas dock för beskattningsår som har påbörjats föreikraftträdandet. 2.Bestämmelserna i punkterna 3 -8 gäller sådant bostadsföretag som avses i 2 § 7 mom. fjärde stycket i desslydelse intill . Ettbostadsföretag som taxeras enligt de nya bestämmelserna medges inte avdrag för underskott enligt 26 § kommunalskattelagen (1928:370) i den mån underskottet avser förvaltning av fastighet som avses i 2 § 7 mom. fjärde stycket i dess äldre lydelse. 4.Vid tillämpningen avbestämmelserna om värdeminskningsavdrag i punkterna 6 och 12 av anvisningarna till23 § kommunalskattelagen (1928:370) skall bokfört värde för byggnader ochinventarier anses utgöra vad som återstår oavskrivet av anskaffningsvärdet (detskattemässiga restvärdet) vid ingången av det beskattningsår för vilkettaxering första gången sker enligt de nya bestämmelserna. Med bokfört värdeavses värdet i balansräkningen för det sista beskattningsår för vilket taxeringskall ske enligt de äldre bestämmelserna. Har nämnda tillgångar skrivits uppunder detta eller något av de två närmast föregående räkenskapsåren skall dettidigare värdet, efter avdrag för skälig värdeminskning, i stället utgöra det skattemässigarestvärdet. 5.Omfattar det bokförda värdetför byggnad enligt punkt 4 inte sådan markanläggning som anskaffats föreikraftträdandet eller markanläggning som anskaffats efter ikraftträdandet menunder ett beskattningsår för vilket taxering sker enligt de äldrebestämmelserna skall, vid tillämpning av bestämmelserna omvärdeminskningsavdrag, byggnadens anskaffningsvärde och skattemässigarestvärde ökas med markanläggningens anskaffningsvärde respektive bokfördavärde. Bestämmelserna i punkt 4 om uppskrivning skall därvid tillämpas påmotsvarande sätt. 6.Vad som i punkt 5 sagts ommarkanläggning skall tillämpas på motsvarande sätt i fråga om anslutningsavgiftoch anläggningsbidrag som avses i punkt 17 av anvisningarna till 23 §kommunalskattelagen (1928:370). 7.Föreskrifterna i punkterna 4-6skall tillämpas på motsvarande sätt i fråga om tillgångar i sådan samfällighetsom avses i 41 a § kommunalskattelagen (1928:370). 8.Har ett bostadsföretag ibalansräkningen för det sista beskattningsår för vilket taxering skall skeenligt de äldre bestänmielserna redovisat särskild tillgångspost enligt lagen(1972:175) med vissa bestämmelserom bokföring av bostadslån m.m., skall avdragmedges av tillgångspostens belopp enligt särskild plan. 2 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter Härigenomföreskrivs att 8 § lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheterskall ha följande lydelse. Stämpelskattenär för varje fullt tusental kronor av egendomens värde. Förvärvasegendomen av en juridisk person är dock skatten för varje fullttusental kronor av egendomens värde utom då förvärvaren 1)skulle ha varit befriad frångåvoskatt om egendomen hade erhållits som gåva, 2)är enbostadsrättsförening el- 2) är en bostadsrättsförening, ler avbostadsstyrelsen eller länsbostadsnämnd erkänd som ett allmännyttigtbostadsföretag enligt de bestämmelser om lån av statsmedel till främjande av bostadsbyggandet somgällde vid tiden för förvärvet, 3)är en kreditinrättning somenligt lag, reglemente eller bolagsordning är skyldig att åter avyttraegendomen, 4)är dödsbo. Skattenär dock i fall som avses i första och andra styckena alltid lägst femtiokronor. Dennalag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande ifråga om förvärv som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , ,, , , P. , Proposition om övergång till konventionell beskattning avallmännyttiga bostadsföretag Vidinkomstbeskattningen av flerbostadshus gäller olika regler beroende på vem somäger fastigheten. För flerbostadshus som ägs av allmännyttiga bostadsföretagsker beskattningen enligt en starkt schabloniserad metod till skillnad från denkonventionella metod enligt vilken privatägda flerbostadshus beskattas. Undersenare år har alltmer ifrågasatts om denna olikhet är lämplig. En övergång tillkonventionell metod för allmännyttiga bostadsföretag förordades avUtredningen om reformerad företagsbeskattning (URF). 1 Bostadsrättsvärderingskom-mitténs(BVK) betänkande (SOU 1992:8) lämnades vad som kan betecknas som ettprincipförslag härom. Sedermera har frågan även översiktligt berörts avUtredningen om statens stöd för bostadsfinansieringen i dess slutbetänkande (SOU1992:47) där en övergång till konventionell beskattning också förordas. Denämnda betänkandena har remissbehandiats. Sammanställningar av remissyttrandenahar upprättats inom och finns tillgängliga ilagstiftningsärendet. En förteckning över de remissinstanser som yttrat sigöver BVK:s betänkande bör fogas som bilaga 1 till protokollet. Jagavser nu att lägga fram förslag om en övergång till beskattning enligtkonventionell metod för de allmännyttiga bostadsföretagen. De senast nämndautredningsförslagen utgör tillsammans med remissynpunkterna samtunderhandskontakter med och samt medföreträdare för , Allmännyttiga Bostadsföretag ochSveriges underlag för de ställningstaganden som gjorts. Något godkännande av bostadsföretagens allmännyttiga karaktär görs intelängre och något sådant behov föreligger inte heller vidbeskattningen. Bostadsföretagen kännetecknas emellertid av att de nästan uteslutandeägs av en kommun eller av att kommunen har ett bestämmande inflytande överföretaget. Jag kommer därför i det följande att genomgående vid mina förslaganvända beteckningen kommiinägda bostadsföretag när jagavser de företag som betecknats som Prop. 1992/93:241allmännyttiga. Därvid inkluderar jag även de andra bostadsföretag varsfastigheter fått schablonbeskattas efter regeringens medgivande. Regeringenbeslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslagen. Detill Lagrådet remitterade lagförslagen bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 2. Lagrådet har i yttrande lämnat förslagen utan erinran.Lagrådets yttrande bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 3. Vissaändringar av närmast redaktionell karaktär har företagits i förhållande tillde till Lagrådet remitterade förslagen. Sominledningsvis framgått kan ägare till hyreshus inkomstbeskattas förfastighetsverksamheten antingen enligt en konventionell metod eller enligt enschablonmetod. Inkomstbeskattning enligt den konventionella metoden innebär attintäktema från fastighetsförvaltningen behandlas på samma sätt som övrignäringsverksamhet, dvs. redovisning sker av de verkliga intäkterna ochkostnaderna i verksamheten enligt bokförings-mässiga gmnder. Privatägdahyreshus beskattas enligt denna metod. års skattereform skeddebeskattningen i inkomstslaget annan fastighet men sker numera i inkomstslagetnäringsverksamhet. Vissabostadsföretags fastigheter beskattas däremot enligt schablonmetoden.Bestämmelserna finns i 2 § 7 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, SIL.Inkomstberäkningen innebär att dels ett belopp motsvarande av fastighetenstaxeringsvärde, dels ett belopp motsvarande under beskattningsåret erhålletstatligt räntebidrag för bostadsändamål, skall tas upp som intäkt. Avdrag fårinte göras för andra omkostnader än för ränta på lånat i fastigheten nedlagtkapital, återbetalning av statligt räntebidrag för bostadsändamål samt tomträttsavgäldeller liknande avgäld. Liksom för privata fastighetsförvaltare beskattasverksamheten numera i inkomstslaget näringsverksamhet mot tidigare iinkomstslaget annan fastighet. Inkomsten av verksamheten beräknas enligt bokförings-mässigagmnder. Skattesatsen är som för andra juridiska personer . Detär enbart bostadsföretagets inkomst av fastighetförvaltning som skall redovisaspå detta schablonmässiga sätt. Inkomst av verksamhet som företaget kan ha vidsidan av sin fastighetsförvaltning, t.ex. reavinst vid fastighetsavyttringar,beskattas enligt det regelsystem som gäller för inkomst av näringsverksamhet. Blandde verksamhetsformer som kommer i fråga för denna schablonmetod kan nämnasbostadsföreningar (numera är det främst bostadsrättsföreningar som kommer ifråga) och bostadsaktiebolag. Bostadsföretagen måste emellertid uppfylla vissavillkor i fråga om sin verksam- hetsinriktningför att schablonmetoden skall kunna tillämpas - bostads- Prop. 1992/93:241företagen kallas då "äkta". Schablonmetodentillämpas även i fråga om fastighet som tillhört bolag, förening ellerstiftelse som av eller av erkänts somallmännyttigt bostadsföretag. Regeringen kan enligt 2 § 7 mom. SIL efteransökan medge att även annat företag schablonbeskattas om verksamhetenuteslutande eller så gott som uteslutande består i att äga och förvaltabostadsfastigheter samt företaget bedriver verksamheten enligt principerliknande dem som gäller för allmännyttiga bostadsföretag. Schablonbeskattningenav s.k. äkta bostadsföretag och allmännyttiga bostadsföretag har i sinahuvuddrag tillämpats sedan 1955 års taxering. Från början skilde sigutformningen av schablonmetoden något åt mellan dessa verksamhetsformer.Principen var emellertid att beskattningen skulle ske av en beräknad avkastningav det egna i fastigheten nedlagda kapitalet. skerintäktsberäkningen på likartat sätt i de båda fallen, dvs, som intäkt skall tasupp av taxeringsvärdet, varefter avdrag får göras för räntekostnader och tomträttsavgälder. härrör från vissa författningar om statliga lånoch bidrag som utges till kommunala företag som drivs i bostadsfrämjande syfte.Några nya godkännanden som allmännyttigt bostadsföretag kan inte lämnas efterutgången av . För bostadsföretag som godkänts som allmännyttigt hargodkännandet dock fortfarande betydelse såväl i bostadsfinansieringssammanhangsom för beskattningen. Ett godkännande kan alltjämt återkallas under vissa fömtsättningar,t.ex. om aktier i bolaget överlåts till någon annan än kommunen. Motiventill att utsträcka schablonmetoden till nämnda företag var främst att de bedrevsin verksamhet utan enskilt vinstsyfte samt att de stod under ellerstatlig kontroll. Frånvaron av enskilt vinstsyfte ansågs dock inte utesluta attskälig avkastning erhölls på det i företaget insatta kapitalet. Vidareframhölls att hyrorna var så bestämda att någon vinst inte uppkom, i varje fallinte på sedan hänsyn tagits till bl.a. kommandeunderhållskostnader. Det anfördes att de dittills gällande beskattningsreglernamedfört speciella besvärligheter för de allmännyttiga bostadsföretagen särskiltunder med små reparationsbehov men stora amorteringar. Isamband med utformningen av den urspmngliga lydelsen av schablonbestämmelsenframhölls att lagstiftningen i viss mån fick betraktas som ett provisorium.Anledningen angavs vara att kommunerna fått tillskapa särskilda bolag,föreningar eller stiftelser av samma typ och ställning i beskattningshänseendesom enskilda vinstsyftande företag för att komma i åtnjutande av de statligalånen. Denna belägenhet hade de allmännyttiga bostadsföretagen försatts i utanatt konsekvenserna härav blivit beaktade. Därför ansågs att den rättsliga konstmktionenav dessa företag borde ses över. Om en ny ordning skulle framkomma borde även beskattningsfrågankunna få en annan tillfredsställande lösning. Även vid den ändring avbestämmelsen som företogs - då intäktsberäkningen enligtschablonmetoden gjordes identisk för såväl de äkta som de allmännyttigabostadsföretagen - framhölls på nytt att schablonmetoden inte innebar någonrationell lösning på men att den kunde kvarstå såsom ett förlängtprovisorium. Mittförslag: skall beskattas enligt konventionell metod fr.o.m.1995 års taxering. För sådana företag vars räkenskapsår löper över årsskiftet1993/94 (bmtet räkenskapsår) tillämpas dock de äldre bestämmelserna. Särskildaövergångsregler införs för att underlätta övergången. BVK:sförslag: Överensstämmer med mitt förslag även om ett alternativt tidigareikraftträdande också föreslogs. Remissinstanserna:Så gott som samtliga remissinstanser har tillstyrkt eller lämnat förslaget utanerinran. uttrycker dock viss tveksamhet tillförslaget. Förbundet framhåller att schablonbeskattningen har gett fömtsättningarför företagens ekonomiska dispositioner som väsentligt skiljer sig från de somgäller vid konventionell beskattning. Dessa skillnader innebäromställningsproblem vid byte av beskattningsprincip som kräver speciellaövergångslösningar om de allmännyttiga bostadsföretagen inte skall missgynnas.LO anser att det finns starka skäl för att slopa dagens schablonbeskattning förallmännyttiga bostadsföretag. Vissa frågor som t.ex. avdrag för avsättning tillunderhålls- och reparationsfonder och val av övergångstid måste dock ytterligareanalyseras. framhåller att de allmännyttiga bostadsföretagen i framtidenbör ges möjlighet att konkurrera på bostadsmarknaden med övrigafastighetsägare på lika villkor. ställer sig därför positivt till enövergång till konventionell beskattning. Skälenför mitt förslag: Det kan konstateras att schablonmetoden kommit att tillämpasi över tre decennier på de kommunägda bostadsföretagens fastighetsförvaltning.Den har således fått en permanent karaktär trots att den vid tillkomsten angavsvara ett provisorium. Schablonmetoden ansågs inte utgöra någon skattemässigförmånsbehandling av de kommunägda bostadsföretagen eftersom deras vinstmotivinte var uttalade. De betänkligheter som framfördes vid schablonmetodenstillkomst synes främst ha rört dess stabilitet. Bostadsföretagen kunde förreller senare finna metoden oförmånlig. Denna farhåga har intebesannats även om schablonmetoden diskuterats flitigt . Däremothar en ombildning mellan olika företagsformer fortgått, innebärande främst attaktiebolagsformen har blivit vanligare. ]* 1992/93. En omprövning avschablonbeskattningen framstår som motiverad med tanke på bl.a. de ändradeförhållanden som skattereform inneburit. Ledmotivet för skattereformenär att olika slag av verksamheter och organisationsformer skall ges såenhetliga, likformiga och neutrala skatteregler som möjligt. Dessa gmndprincipertalar således för att skillnaderna i inkomstskattereglerna mellan det kommunägdaoch det privata fastighetsbeståndet avskaffas. Jag föreslår därför attschablonbeskattningen för de kommunägda bostadsföretagen avskaffas. Bytet av beskattningsmetodföranleder ställningstaganden och särskilda lösningar i ett antalövergångsfrågor. Det gäller främst underskott som härrör från tiden föreövergången, utrymmet för värdeminskningsavdrag samt vissa särskildabokföringsposter. 1det följande avser jag att lägga fram förslag också i dessa delar. Förslagen beräknas inte hanågra statsfinansiella effekter på kort eller medellång sikt. 4 Frågori samband med byte av beskattningsmetod Mittförslag: Avdrag för värdeminskning av byggnader och inventarier beräknasenligt vanliga regler. Vid övergången till konventionell beskattning skallbyggnaders bokförda värde utgöra skatte-mässigt restvärde. Befintligamarkanläggningar hänförs till byggnad. Även för inventarier skall bokfört värdeutgöra skattemässigt restvärde. Underskotti fastighetsförvaltningen som uppkommit löre övergången till konventionellbeskattning får inte utnyttjas när bostadsföretaget beskattas konventionellt. Förbostadsföretag som schablonbeskattats skall sådana kostnader som fått bokförassom tillgångspost i bostadsföretagets balansräkning enligt lagen (1972:175) medvissa bestämmelser om bokföring av bostadslån m.m. skrivas av skattemässigt med3 % enligt en särskild avskrivningsplan baserad på vad som kvarstår av tillgångspostenvid övergången till konventionell beskattning. BVK:sförslag: Utgångspunkten för beräkning av värdeminskningsavdragen skall vara enavskrivningsplan som anses ha löpt från byggnadens förvärvstidpunkt. Bostadsföretagenskall få beakta underskott från de två beskattningsår som föregått övergångenom dessa underskott hade uppstått vid en konventionell beskattning. Densärskilda bokföringslagen behandlades inte av BVK. Remissinstanserna: 5/4BOharinvänt mot kommittéförslaget beträffan- Prop. 1992/93:241 devärdeminskningsavdragen och föreslagit att det bokförda värdet vid övergångenskall anses utgöra skattemässigt restvärde. BVK:sförslag om underskottsavdragen är inte tillräckligt belyst enligt . Enutredning bör därför göras om hur många företag som skulle få över- resp.underskott med detta förslag. Enligt borde det övervägas att gebostadsföretagen underskottsavdrag beräknat enligt schablonmetoden . anser att den tid somunderskotten får utnyttjas bakåt i liden bör utsträckas till förjuridiska personer och för stiftelser. SABOhar berört den särskilda bokföringslagen såväl i remissyttrandet som i ensärskild skrivelse till (dnr 4409/92). Enligt börbalansposterna i sin helhet få skrivas av skattemässigt genom att läggas tillbyggnadernas anskaffningsvärde. Vidkonventionell beskattning av näringsverksamhet utgår man från företagetsverkliga intäkter och kostnader. Bland kostnaderna behandlas utgifter föranläggningstillgångar på visst sätt. Utgifter för anskaffning avanläggningstillgångar såsom byggnader och inventarier fördelas genom ett avskrivningsförfanmdeoch varje enskilt beskattningsår belastas därigenom med en viss del avanskaffningsutgiften. 1 vissa fall får i stället omkostnadsföring ske direkt, t.ex.i fråga om inventarier av mindre värde eller med en kortare ekonomisklivslängd än . Byggnaderskrivs av enligt planenlig avskrivning med en viss procent av byggnadensanskaffningsvärde (punkt 6 av anvisningarna till 23 § kommunalskattelagen[1928:370], KL). Procentsatsen bestäms med hänsyn till den tid byggnaden anseskunna utnyttjas. Enligt rekommendationer (RSV Dt 1991:14)bör avdrag normalt medges för hyreshus. Till anskaffningsvärdet hänförsäven utgifter för ny-, till- eller ombyggnad. Före1991 års skattereform förelåg en möjlighet för fastighets-förvaltande företagtill snabbare avskrivning av värmepannor, hissmaskineri och jämförligmaskinell utmstning som ingick i byggnadsvärdet (punkt 2 b av anvisningarnatill 25 § KL i dess lydelse före ). Anskaffningsvärdet för sådanutmstning fick brytas ut ur anskaffningsvärdet för byggnaden och skrevs av med5 - medan procentsatsen för värdeminskningsavdrag för byggnadervar för byggnader av trä och för byggnader av sten, tegel ellerbetong (Meddelanden från , Serie 1 nr 1 1970 p. Vid utbyteav sådan utmstning förelåg inte - till skillnad från vad som gäller enligtnuvarande regler - rätt till reparationsavdrag. Utrangeringsavdrag fick istället göras för oavskriven del av anskaffningsvärdet. Försådan maskinell utmstning som anskaffats före skattereformen kvarstårmöjligheten till snabbare avskrivning (punkt 14 av övergångsbestämmelsernatill SFS 1990:650). Anslutningsavgiftereller anläggningsbidrag som fastighetsägaren erlagt Prop. 1992/93:241 förnyttighet (t.ex. anslutning till elnätet, VA- eller fjärrvärmeanläggning samtbidrag för uppförande av sådan anläggning) som är knuten till fastigheten ärnumera generellt avdragsgilla enligt de regler som gäller för inventarier(punkt 17 av anvisningarna till 23 § KL).