prop · GG03159 · 1992-12-31 00:00:00 — Assistansersättningutges inte för tid varander den funktionshindrade 1.vårdas på en institution somtillhör staten, en kommun eller ett landsting 2.vårdas på en institution somdrivs med bidrag från staten, en kommun eller ett landsting, eller 3.bor i en grappbostäd. Ansökanom assistansersättning skall göras skriftligen hos den allmännaförsäkringskassa som anges i 2 § andra stycket. får uppdra åten annan försäkringskassa att handlägga ärendet. Omnågon som avses i 3 § första stycket hos en koramun har ansökt om biträde avpersonlig assistent eller ekonoraiskt stöd till sådan assistans enligt 9 §första stycket 2 lagen (1993:000) om stöd och service till vissa funktionshindrade,skall kommunen, om den enskilde inte har Prop. 1992/93:159 gjort någonansökan om assistansersättning men kan antas ha rätt till Bilaga 1.9 sådanersättning, anraäla detta till behörig försäkringskassa. 1 sådant fall skallförsäkringskassan även utan ansökan pröva frågan om assistansersättning. Assistansersättningfår inte utges tillbaka än före den månad varanderansökan eller anmälan gjorts. Assistansersättningskall beviljas för visst antal timrhar , varunder den enskilde harbehov av personlig assistans för sin dagliga livsföring (beviljade assistansfimmar). Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar ytterligare föreskrifterom beräkning av assistansersättningen. Rätttill assistansersättning för den som erhåller sådan ersättning skall omprövassedan två år förflutit från det att frågan om rätt till ersättning senastprövades och vid väsentligt ändrade förhållanden. Ändringav assistansersättning vid väsentligt ändrade förhållanden skall gälla från ochmed den månad varander anledning till ändringen uppkom. Omdet inte utan betydande dröjsmål kan avgöras om någon har rätt till assistansersättningmen det finns sannolika skäl för att sådan rätt föreligger, skallförsäkringskassan besluta att ersättning skall betalas ut med ett skäligtbelopp om detta är av väsentlig betydelse för den funktionshindrade. Detsammagäller om det står klart att rätt till assistansersättning föreligger menersättningens belopp inte kan bestämmas utan betydande dröjsmål. För sådanersättning får föreskrivas särskilda villkor. Omdet senare bestäms att assistansersättning inte skall utges eller skall utgesmed lägre belopp är den ersättningsberättigade inte skyldig att betala tUlbakautbetald ersättning i andra fall än som anges i 16 §. Densom erhåller assistansersättning skall, om förhållandena ändras så att rättentill ersättningen påverkas, genast anmäla detta hos . Oraden som erhåller assistansersättning har legal ställföreträdare enligt föräldrabalkengäller upplysningsskyldigheten i stället derme. Assistansersättningutbetalas raed belopp som raotsvarar kostnaden för assistansen underdet antal beviljade assistanstimmar som assistans lämnats. Assistansersättningutges dock högst med det belopp per timrae som regeringen faställer för varjeår. 11 § Prop. 1992/93:159 Om den ersättningsberättigade genom kommunen fått biträde av person- Bilaga1.9 ligassistent får besluta att assistansersättningen skall betalasut till kommunen i den utsträckning den motsvarar kommunens avgift förassistansen. Omen ersättningsberättigad till följd av ålderdomssvaghet, sjuklighet, långvarigtmissbrak av beroendeframkallande medel eller någon annan liknande orsak är utstånd att själv ta hand om assistansersättningen, får beslutaatt ersättningen skall betalas ut till en myndighet eller till någonannan person för att användas till kostnader för personlig assistans till den ersättningsberättigade. Frågorsom avses i 6-8 §§ skall inom avgöras av socialförsäkringsnämnden. Denkoramun i vilken den som ansöker om eller erhåller assistansersättning ärbosatt skall, om det inte är obehövligt, höras i ärenden enligt denna lag. Beslutom assistansersättning och beslut enligt 11 och 12 §§ skall sändas till denkommun inom vilken den enskilde är bosatt. Försäkringskassanskall besluta om återbetalning av assistansersättning, om den som erhållitersättning eller hans ställföreträdare genom att lämna oriktiga uppgifter ellergenom att underlåta att fullgöra en uppgifts- eller anmälningsskyldighet ellerpå annat sätt har förorsakat att ersättning har länmats felaktigt eller med förhögt belopp. Detsamma gäller ora ersättning i annat fall har lämnats felaktigteller med för högt belopp och den sora erhållit ersättning eller hansställföreträdare skäligen borde ha insett detta. Om det finns särskilda skälfår efterge kravet på återbetalning helt eller delvis. Vid en senareutbetalning till någon som skall betala tillbaka ersättning enligt förstastycket får kassan hålla inne ett skäligt belopp i avräkning på vad sora har läranatsför mycket. 24 1992/93 1 samL Nr 159 Bilaga 1.9 18 § I frågaom ersättning enligt denna lag tillämpas följande föreskrifter i lagen(1962:381) ora allmän försäkring, nämligen 18 kap. 2 § om tillsyn, 20 kap. 5 § ora preskription, 20 kap. 6 § ora förbud mot utmätning och om överlåtelse, 20 kap. 8 och 9 §§ om uppgiftsskyldighet. Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring En förälder som inte har baraet i sin vård har rätt tillföräldrapenning endast om särskilda skäl föreligger. Kravet på särskilda skälgäller dock inte 1. modera till och med den tjugonionde dagen efterförlossningsdagen, 2. förälder som deltar i föräldrautbildning. En förälder till ett sjukt eller funktionshindrat bara sominte har fyllt har rätt till tillfällig föräldraperming även när föräldembehöver avstå från förvärvsarbete i samband med 1, besök på en i behandling av bameteller för att lära sig vårda bamet, 2, deltagande i en kurs som anordnasav sjukvårdshuvudman i samma syfte som anges i punkt I, 3, läkarbesök på grand av att bametlider av allvarlig sjukdom, 4, läkarbesök som är en del ibehandlingen av bamet, 5. deltagande i någon behandling som är ordinerad avläkare i samma syfte som anges i punkt 4. Tillfällig föräldrapenning enligt första stycket utges om förälderabehöver avstå från förvärvsarbete av skäl som anges i 10 § första stycketeller 10 a §. För tid under vilken aimars föräldrapenning skulle ha uppburitsutges dock inte tillfällig föräldrapenning annat än om baraet vårdas påsjukhus. För vård- eller tillsynsbehov som grandat rätt till vårdbidragenligt 9 kap. 4 § utges inte heller tillfällig föräldrapenning. Prop.1992/93:159 Tillfällig föräldrapenning enligt andra stycket utges om föräldembe- Bilaga 1.9 höver avstå från förvärvsarbete i samband med sjukdom hos baraet. Tillfällig föräldrapenning enligt 10 § första stycket, 10a § och 11 § utges under för varje bara och år. Om förälderabehöver avstå från förvärvsarbete av skäl som anges i 10 § första stycket I, 3och 4 eller 10 a § utges tillfällig föräldrapenning under ytterligare högst 60dagar för varje bara och år. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde den 11 febraari 1993 Prop.1992/93:159 BUaga 2 Anmälan till proposition om stöd och service till vissa funktionshindrade 1,1 Teckenspråksutbildning för föräldrar till döva ochgravt hörselskadade bam Mittförslag: För att skapa föratsättningar för en god kommunikation mellanföräldrar och deras gravt hörselskadade eller döva bam lämnas statligt stöd medytterligare till kostnader för en försöksverksamhet med enkoncentrerad utbildning i teckenspråk. Skälenför mitt förslag: Ett grandläggande villkor för en god utveckling hos bam är enfungerande kommunikation mellan bamet och dess föräldrar/vårdnadshav are. Föratsättningenför en god kommunikation är ett gemensamt språk. Avsaknad av sådant ellerhinder i en sådan färdighet försenar bamets utveckling och kan bidra fill enotrygg relation. Jag anser det viktigt att skapa föratsättningar för en godkommunikation mellan bam och föräldrar till döva eller gravt hörselskadade bam. Studiesocialtstöd till deltagare i vissa kurser i teckenspråk infördes på försök budgetåret1989/90 och har bedrivits som en försöksverksamhet. Bestämmelserfinns i förordningen (1992:925) om försöksverksamhet med studiesocialt stödvid teckenspråksutbildning. Stödet lämnas i form av korttidsstudiestöd och interaatbidragtill föräldrar med döva eller gravt hörselskadade bara som deltar i kurser iteckenspråk. Under åttonde huvudtitelns anslag F 5. Timersättning vid vissavuxenutbildningar beräknas under innevarande budgetår fördenna verksamhet. Enförsöksverksamhet med koncentrerad utbildning i teckenspråk för föräldrar tilldöva och gravt hörselskadade bara anordnas med start innevarande budgetårdelvis finansierad med nämnda raedel under anslaget F 5. Den består av trekurs veckor dvs. De tre kursveckoraadelas upp itaget och mellanperioderaa används för hemstudier med hjälp av bl.a. Prop.1992/93:159 videoband. Medelsbehovet för denna försöksverksamhet beräknas till6 Bilaga . 1 avvaktan på att erfarenheter vunnits avden nu påbörjade försöksverksamheten raed koncentrerad teckenspråksutbildninganser jag att den form för stöd till föräldrar vid deltagande i teckenspråksutbildning,sora infördes med /90, bör behållas. Jag anser dock att en delav de anvisade medlen bör kunna användas för den nya uppläggningen medkoncentrerad utbildning och beräknar därför en utökning med . Chefenför har föreslagit en utökning av antaletkontaktdagar i den tillfälliga föräldrapenningen för föräldrar till bara under16 år som omfattas av lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade.Kontaktdagar kan utges vid bl.a. föräldrautbildning. Ersättning skall dockinte kunna utges enligt båda dessa system vid deltagande i denkursverksamhet jag här har föreslagit. 1.2 Teckenspråksutbildning och tolkutbildning m.m. Teckenspråkslinjenvid folkhögskola är en förberedelse till teckenspråk/dövblindtolkning ochutgör den allt övervägande rekryteringsbasen för sådan utbildning. Förkunskaper i teckenspråk krävs inte.Utbildningen är kostnadsfri för deltagaraa, medan viss del av kostnaden förinackordering betalas av den studerande. Ett antal studerande harutbildningsbidrag från , men även särskiltvuxenstudiestöd och studiemedel förekoramer. Utöver de långa folkhögskoleutbildningamafinns även andra utbildningar sora ger grandläggande utbildning i teckenspråk. Utbildningav tolkar för döva, dövblinda och hörselskadade bedrivs vid fyra folkhögskolor.Tolkutbildningen är en yrkesutbildning sora /90 är tvåårig. Utbildningenär uppdelad i två delar som båda ger specifik yrkeskompetens sora tolk. Den enatolkutbildningen leder fram till korapetens att tolka åt döva och dövblinda.Den andra ger kompetens att tolka åt vuxendöva och vuxendöva med synskadavilka har svenska språket som basspråk. Rekryteringtill tolkutbildningaraa med teckenspråk sora bas sker i huvudsak bland dem somhar genomgått 34 veckors teckenspråkslinje vid folkhögskola. Tolkutbildningaraagenomförs som reguljära folkhögskolekurser. Utformning, innehåll ochgenomförande åvilar de folkhögskolor som anordnar utbildningen. En vägledandeplan för de nuvarande utbildningaraa har uppställts. Enligt denna plan skallstudieplaner upprättas för respektive inriktning av utbildningen. Främst för attunderlätta rekryteringen till dessa utbildningar har de sedan starten, ,varit kostnadsfria för deltagaraa. /91 utvärderade tolkutbildningarna, SÖ:srapportserie R 91:23 Utvärdering - Utbildning för tolkarför döva och dövblinda respektive hörelskadade och vuxendöva vid folkhögskolor.Av utvärderingen framgår att det är brist på teckenspråkslärare som kanundervisa i och ora teckenspråk, brist på teckenspråksmaterial samtsvårigheter att rekrytera elever till utbildningaraa. Sedan den I juli 1991disponerar vid ()statsbidrag för vissa merkostnader för teckenspråks- och tolkutbildningar vidfolkhögskola. Utbildningaraa skall planeras i samverkan med berördahandikapporganisationer. /93 uppgår det särskilda statsbidragetför dessa verksamheter till . 1992/93:159 BUaga 2 1.2.2UtbUdningsinsatser inom folkhögskolan m.m. Mittförslag: För förbättringar och utökningar av den folkhögskoleförlagdateckenspråksutbildningen och tolkutbildningen samt för utveckling ochproduktion av studiematerial, utarbetande av studieplaner ra.m. för dessautbildningar, bör ytterligare anvisas per budgetår fr.o.m.den . Från samma tidpunkt bör per budgetår utgåför korta aktiveringskurser/anpassningskurser för dövblinda vid folkhögskolor. Handikapputredningensförslag: understryker att det råder stor brist på tillgångtUl tolkservice. Framför allt är bristen på välutbildade tolkar påtaglig.Utredningen anser att flera olika utbildningsinsatser, som har nära sambandmed varandra, behöver prioriteras dels för att rekrytera och behålla elever i utbildningaraa,dels för alt bristen på tolkar skall kunna undanröjas. Det föreslås en utbyggnadav teckenspråkslinjen från 34 samt att utbildningsplatseraa ökasfrån 60 till 90 per läsår. Utredningen föreslår vidare att TÖI skall initieraen studieplan för utbildningen. En sådan studieplan bör enligt utredningensmening utarbetas i samverkan med de folkhögskolor sora anordnar sådanutbildning och berörda bra-karorganisationer. Däratöver föreslårHandikapputredningen en påbyggnadsutbildning till teckenspråksutbildningen.Denna föreslås omfatta och 45 elevplatser . Utredningen förordar attden folkhögskoleförlagda teckenspråkslärarlinjen bibehålls intakt tillsvidare. Utredningen föreslår dock att TÖI, inom ramen för sitt ansvarsområde,bör ges uppdraget att utvärdera teckenspråkslärarlinjen och pröva om behovet avden kvarstår när andra utbildningsvägar genom grandskolläraratbildning, ämnesläraratbildningrespektive folkhögskolläraratbildning etableras. 1 fråga omtolkutbildningen föreslår att gymnasiekompetens skallfordras för tillträde till båda inriktningama. Utredningen föreslår även att TÖIskall ta initiativ till att studieplaner för likvärdig och kvalificeradutbildning över landet utarbetas. Iförslagen ingår även en utbyggnad av antalet deltagarplatser från Prop.1992/93:159 nuvarande 45 till 75 samt särskilda insatser för att utbilda15 . Bilaga 2 döva sora kan tjänstgöra som dövblindtolkar i vissa sammanhang.För fortbildning av tolkar föreslås att resurser avsätts motsvarande 10 utbildningsplatserper år och för fortbildning av dövblindtolkar 15 utbildningsplatser per år.Utredningen föreslår även en tvåveckors utbildning av dövblinda resurspersonertill tolkutbildningaraa. Densammanlagda kostnaden för nämnda förstärkningar av teckenspråks- och tolkutbildningaraaberäknar till . Föratt möjliggöra samverkan och kunskapsöverföring raellan de olika skolomaföreslår utredningen att ett resurscenter tillskapas för utveckling ochproduktion av studieraaterial samt för utarbetande av studieplaner förteckenspråkslinjen och tolkutbildningaraa. Kostnaden för detta center beräknastill I miljon kronor . aktiveringskurser/anpassningskurser vid folkhögskola för dövblindaföreslås ökade resurser med , varav 1,5 miljoner kronorbör tillföras för att täcka tolkkostnaderaa vidoförändrat antal kurser och resterande utgör kostnader föratt utöka antalet kurser. Handikapputredningenföreslår vidare att UHÄ får i uppdrag att närmare utreda föratsättningaraa föratt göra tolkutbildningaraa till hög-skoleanknutna utbildningar. Utredningenföreslår att UHÄ bör ges i uppdrag att utforraa en utbildning för lärare itolkämnet samt att ansvarig myndighet, TÖI, upprättar en plan för fortbildningför det flertal lärare i tolkämnet vilka saknar teoretisk grandutbildning. Sararaantagetuppgår kostnaderaa för de förslag sora rör utbildningsinsatser inom högskolantill . Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser välkomnar och tillstyrker utredningens olika förslagtill förbättringar av teckenspråks- och tolkutbildningaraa. Någraremissinstanser, däribland , ,hörselskadade och språkstörda bara, , ,vid , () och är tveksamma till om enförlängning av teckenspråksutbildningen från 34 är tillräck- anser att utredningen har lagt fram en rad förslag somförefaller välmotiverade, men som ändå inte kommer åt grandproblemet, nämligensvårigheten att rekrytera och behålla elever till utbildningen. Kommunförbundetanser att det krävs fördjupade analyser för att klarlägga varför tolkyrket inteter sig attraktivt för ungdora. Statskontoretpåpekar att uppskattningen av behovet av tolkar är mycket osäker och att detdärför är viktigt att löpande följa utvecklingen och efter t.ex. återpröva beslutet om antalet platser i de olika Statskontoretanser att det är ett ineffektivt utnyttjande Prop. 1992/93:159 av resurseraaatt erbjuda både vardagsanvändare och framtida tolkar Bilaga 2 sammautbildning. Enligt Statskontoret torde fler framtida tolkar kunna rekryteras omutbildningen delades upp i två delar - en grandkurs för alla på förslagsvis 20veckor samt en påbyggnadskurs motsvarande den föreslagna . Skälenför mitt förslag: Genom den reform av folkbildningen som antogs av riksdagenmed anledning av propositionen om folkbildning (prop. 1990/91:82, bet. 1990/91:UbU18, rskr. 1990/91:358) infördes nya regler för statsbidraget till studieförbundoch folkhögskolor. Fr.o.m. den fördelas statsbidraget tillfolkbildningen av . Statsbidrag för vissa särskildautbildningsåtgärder för handikappade på i första hand folkhögskolor disponerasoch fördelas av () medan statsbidrag för teckenspråks-och tolkutbildning disponeras av vid StockholmsUniversitet (TÖI). Medden nuvarande konstraktionen av statsbidrag till verksamheter inomfolkbildningsområdet har näranda organ i uppgift att bedöraa hur statsbidragetskall fördelas på olika verksarahetsområden. Mot denna bakgrand anser jag attregering och riksdag inte skall detaljstyra t.ex. längden på olika utbildningareller antalet elevplatser. Denna fråga bör berörd myndighet, dvs. NV eller TÖI,avgöra i samverkan med berörda organisationer. Deförslag fill reformer av folkhögskolans teckenspråks- och tolkutbildningar somHandikapputredningen har presenterat, bedöraer jag vara angelägna. Dennauppfattning delas även av remissinstanseraa, varav flertalet i allt väsentligttillstyrker utredningens förslag. Enligt min mening bör ökade resurser förreformer till en kostnad av anslås inom detta område. Minaförslag irmebär såväl en förlängning av studietiden vid teckenspråkslinjen somen utökning av antalet studieplatser samt en påbyggnadsutbildning iteckenspråk. Vad gäller utbildningen för teckenspråks- och dövblindtolkarinnebär förslagen en utökning av antalet utbildningsplatser. Jag anser detäven viktigt att ställa medel till förfogande såväl för utbildning av döva,vilka kan tjänstgöra som dövblindtolkar i vissa sammanhang som för fortbildningav dövblindtolkar och tolkar. I likhet raed bedömer jagatt den folkhögskoleförlagda teckenspråksläraratbildningen bör behållas intakt. Jaganser även att TÖI bör få särskilda resurser för att arbeta med frågor sora t.ex.rör samverkan och kunskapsöverföring mellan berörda skolor samt med utvecklingoch produktion av studiematerial. TÖI bör likaså kunna medverka vidutarbetandet av studieplaner för teckenspråkslinjen och för tolkutbildningaraasamt göra analyser av behovet av forsknings- och utvecklingsarbete. Handikapputredningenunderstryker behovet av en resursförstärkning vad gäller s.k.aktiveringskurser/anpassningskurser för dövblinda på folkhögskolor. Dessakurser, som omfattar , tillgodoser en del av dövblindasutbildningsbehov och är ofta en viktig förberedelse fördeltagande i längre utbildningar t.ex. vid folkhögskola. Jag anser detangeläget att tillgodose det ökade behovet av nänmda kurser för dövblindavarför jag beräknar särskilda medel för detta ändamål. Nämnda raedel börtillföras NV. Saratliga deresursförstärkningar som jag har redovisat under detta avsnitt bör betalas ut fr.o.m.den 1 januari 1994. 1992/93:159 Bilaga 2 1.2.3UtbUdningsinsatser inom imiversitet och högskolor Minbedömning: Den särskilda påbyggnadsutbildningen för tolkning i universitet ochhögskolor vid bör tillföras . Tillförsöksverksamhet med teckenspråksläraratbildning inom grandskolläraratbildningenbör tillföras. Handikapputredningensförslag: återkommer till förslag tillUniversitets- och högskoleämbetet (UHÄ) om att teckenspråksutbildning bordeanordnas inom ramen för grandskolläraratbildningen, ämnesläraratbildningen ochfolkhögskollärarat-bildningen. UHÄ bedömde att 12 platser inom ramen föroförändrad dimensionering borde avsättas för utbildning av teckenspråkslärareinom grandskolläraratbildningens årskurser 4-9. Ifråga om tolkutbildningen föreslår att utbildningen inomhögskolan skulle förbättras genom att ytterligare resurser tillförs densärskilda påbyggnadsutbildningen för tolkning vid . Skälen för min bedömning:Frågor som rör utbildningen av lärare för bl.a. döva och hörselskadadebehandlades i propositionen om läraratbildning (prop. 1991/92:75, bet. 199l/92:UbU20,rskr. 1991/92:282). Regeringen har därefter uppdragit åt Högskolan för läraratbildningi att i samråd med och koraraamed förslag om läraratbildning för döva och hörselskadade. Utbildningen bör kunnastarta på försök och förläggas till lämplig ort med grandskolläraratbildning.För att få tillräcklig kvalitet på utbildningen förordar jag en ökning om /94 (halvårseffekt). beslut medanledning av propositionen Universitet och högskolor - Frihet för kvalitet (prop.1992/93:1, bet. 1992/92:UbU3, rskr. 1992/93:103) innebar att universitet ochhögskolor fr.o.m. /94 ges ökad frihet bl.a. i fråga orastudieorganisation, utbildningsutbud och antagning av studenter. Det irmebärockså att regeringen fortsättningsvis inte i detalj kommer att ange antaletutbildningsplatser inom vissa områden utan i stället kommer utbildningsuppdragatt ges till universitet och högskolor. Handikapputredningenpåpekar att många döva och högselskadade, Prop. 1992/93:159 som är i behovav tolkservice, på grand av tolkbrist inte kan påbörja sin Bilaga 2 högreutbildning. Jag biträder utredningens förslag om behovet av utökadpåbyggnadsutbildning av tolkar vid universitet och högskolor. Medel för denna utökning beräknas /94 till (halvårseffekt). Sammantagetuppgår kostnaderaa för de åtgärder jag nu har redogjort för till 1,2 miljonerkronor per budgetår. De föreslagna medlen bör betalas ut fr.o.m. den 1 januari1994. Frågan om medelsanvisning koramer att tas upp av chefen förUtbildningsdepartementet i samband med förslagen ora medelstilldelning för dengrandläggande högskoleutbildningen. Bidrag till vissa handikappåtgärder inomfolkbildningen Frånanslaget utbetalas statsbidrag till () för vissahandikappåtgärder inom folkbildningen, forsknings- och utvecklingsarbete samtförvaltningskostnader. Däratöver ansvarar ()vid för fördelning av statsbidrag till tolkutbildningför döva, dövblinda och vuxendöva samt teckenspråksläraratbildningen. Regeringenhar i budgetpropositionen (prop. 1992/93:100 bil. 9) föreslagit att 45 117 000kronor anvisas för /94 såsom bidrag till vissa handikappåtgärderinom folkbildningen. Jaghar i det föregående redovisat mina bedömningar när det gäller kostnaden föratt genomföra reforraer som syftar till att tillförsäkra döva, dövblinda, vuxendövaoch hörselskadade en väl fungerande tolktjänst. Förde redovisade reformeraa inom teckenspråks- och tolkutbildningaraa samt förett resurscenter beräknar jag en sammanlagd kostnad om perbudgetår. 1 likhet med vad jag har anfört, bör TÖI disponeraifrågavarande statsbidrag och fördela resurser sora är avsedda förutbildningsinsatser till folkhögskolor som anordnar sådan undervisning. Jaghar även förordat att tillförs NV för att täcka tolkkostnadervid korta aktiveringskurser/anpassningskurser för dövblinda inorafolkhögskolan samt för en utökning av antalet sådana kurser. Sanunantaget uppgår kostnaderaaför de åtgärder jag nu har redogjort Prop. 1992/93:159 för till 17,5 railjonerkronor per budgetår. Samtliga föreslagna medel Bilaga 2 bör utgå fr.o.m. denI . Medhänvisning till vad jag nu har sagt bör under förevarande anslag 8 750 000kronor (halvårseffekt) anvisas utöver vad sora föreslagits ibudgetpropositionen. Timersättning vid vissa vuxenutbildningar