prop · GG0337 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93:37 om ny organisation för förvaltning av statens fastigheteroch lokaler, m.m. Regeringenförelägger vad som har togits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet för de åtgärder och de ändamål somframgår av föredragandenas hemställan. Riksdagenbeslutode om nya riktiinjer för den stotiigafastighetsförvaltningen och ombildningen av , m.m. (prop.1991/92:44, bet. 1991/92:FiU8, rskr. 1991/92:107). har också lagtfast nya riktlinjer för den stotiiga lokalförsörjningen. Vid behandlingen av prop.1991/92:44 tillkännagav att regeringen borde återkomma till riksdageni vissa frågor angående förvaltning av universitetens och högskolomasfastigheter, stotens ansvar för slottsanläggningar med omgivande mark och kronomarkeraasamt förvaltningen av nationella kulturinstitutioner. Regeringenredovisar i denna proposition överväganden och förslag i anledning avriksdagens tillkännagivanden. Vidare redovisar regeringen överväganden ochförslag i fråga om förvaltningen av försvarsfastigheter. huvuddelen av universitets- ochhögskolefastighetema, till skillnad från vad som föreslogs i prop. 1991/92:44,överförs till en särskild fastighetskoncem för högskolefastigheter, övriga bolagiseringsbarafastigheter inom fastighetsbestånd samtplaceringsfastigheter som används av försvarsmakten överförs till den tidigarebeslutode fastighetskonceraen, 1 1992/93. nuvarandeprojekteringsverksamhet och regionala byggadministration Prop. 1992/93:37inom i huvudsak skall bedrivas iaktiebolagsform och knytos till fastighetskoncemen, nationella kulturinstitutioner,slottsanläggningar med omgivande mark och donationer kvarstår i stotlig ägo ochförvaltos av den tidigare beslutode nya myndigheten för fastighetsförvaltning, byggnadsminnenuton eller med ringa militär användning överförs till och förvaltos avfastighetsförvaltningsmyndigheten, en ny avgiftsfinansierad förvaltningsmyndighet under Försvarsdepartementet bildas den 1 juli 1994med uppgift att ansvara för juridisk, ekonomisk och teknisk förvaltning avförsvarsfastigheter, läggs ner , deav redan beslutode nya organisationema, stobs- och servicemyndigheten,fastighetsförvaltningsmyndigheten samt de båda fastighetskoncemeraa kan inledasina verksamheter fr.o.m. . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Prop.1992/93:37 Närvarande:stotsministem Bildt, ordförande, och stolsraden B. , ,, , , , , , , ,, , , , , , , P. , Föredragande;stotsråden och Proposition om ny organisation för förvaltning av statensfastigheter och lokaler, m.m. Statsrådenanmäler sina förslag. Anförandena och förslagen redovisas i underprotokollenför Finans- och Försvarsdepartementen. Medhänvisning till vad jag och stotsrådet har anfört hemställer J3g attregeringen i en proposition föreläggerriksdagen vad vi har anfört för de åtgärder och de ändamål som vi har hemställtom. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutor att genomproposition förelägga vad som har anförts för de åtgärder och deändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringenbeslutor vidare att de anföranden och förslag som redovisas i underprotokollen skall bifogas propositionen enligt följande: Bilaga 1 Prop- 1992/93:37 Bilaga1 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till proposition om ny organisation förförvaltning av statens fastigheter och lokaler, m.m. 1.1 Effektivisering av statens förmögenhetsförvaltning och har, som ett led i effektiviseringen av den stotiigaförmögenhetsförvaltningen, ombildats till aktiebolag. har därvid beslutotvilka delar av det fastighetsbestånd som förvaltots av dessa myndigheter somskall föras över för förvaltning i bolagen resp. kvarstanna i stotlig ägo. Somett andra led är nu och föremålför ombildning och bolagisering. Ytterligareett tjugotol myndigheter förvaltor festigheter för stotens räkning.Fastighetsbeståndet är av blandad karaktär. Även dessa myndighetersfastighetsförvaltning bör omprövas. Jag avser att återkomma till den fråganvid ett senare tillfälle. 1.2 Nya riktlinjer för statlig fastighetsförvaltning Iproposition 1991/92:44 om riktlinjer för den stotiiga fastighetsförvaltningenoch ombildningen av , m.m. som lades fram för den 31oktober 1991 föreslog regeringen bl.a. följande riktlinjer för den statligafastighetsförvaltningen. 1.Den stotiigafastighetsförvaltningen bör skiljas från brakandet av lokaler och mark. 2.En mer rättvisande bild bör gesav mark- och lokalkostnaderna i stotsbudgeten, både vad avser fastighetsförvaltomasresultot- och balansräkningar och de nyttjande myndighetemas eller uppdragsgiva-rens/stotensutgifter. 3.Fastighetsförvaltningen börbedrivas med ett så långt möjligt marknadsmässigt avkastningskrav. av ändamåls-festigheter bör som ett minimum ställas sådana krav påavkastning som inkluderar täckning av kapitalkostnader, dvs. huvudsakligen anskaffningskostnad,samt på att det skapas utrymme för uppbyggnad av eget kapitol motsvarande reinvesteringarm.m. så att förmögenhetens värde bevaras under fastighetens ekonomiskalivslängd. 1.Fastighetsförvaltningen börbedrivas i separato resultotenheter, som Prop. 1992/93:37 så långt möjligtformas efter olika fastigheters särart. 2.Stotens ägarroll bör renodlas.Graden av kapitolbindning och avkastningen på kapitolet bör fortlöpande bliföremål för prövning. Marknadsmässiga redovisningsprinciper bör därförtillämpas. 3.Styrelsens och denverkställande ledningens ansvar för fastighetsförvaltningen bör ut påett bättre sätt än vad som är möjligt inom myndighetsformen. Förvaltningen bördärför företrädesvis bedrivas i aktiebolagsform. Regeringen skall företräda stotensom ägare i denna typ av bolag. 4.De fastigheter som avhistoriska och/eller andra skäl inte kan överföras till bolag bör oavsettnuvarande förvaltore läggas under samordnad förvaltning i myndighetsform. Regeringenföreslog att riktlinjema skulle tillämpas inom hela stotsför-valtningen. Riksdagengodkände (bet. 1991/92:FiU8, rskr. 1991/92:107) de föreslagna riktlinjema.Vidare beslutode att en ny efterfrågestyrd stobs-och servicemyndighet skall inrättos som stöd för regeringen och myndighetema ilokalförsörjningsfrågor m.m., att en fastighetskoncem iaktiebolagsform skall bildas för förvaltning av huvuddelen av detfastighetsbestånd som förvaltos av samt, att en ny myndighet skallbildas för förvaltning av de fastigheter, (utrikesfastigheter, slott, museer m.m.)som inte lämpar sig för bolagisering. Riksdagenhar således i stort godkänt en ny organisation för stotens festighetsförvaltningsamt ombildningen av m.m. gjorde emellertid ianslutning till sitt beslut ett antol tillkälma-givanden i viktiga frågorangående förvaltningen av universitetens och högskolomas festigheter, stotensansvar för slottsanläggningar med omgivande mark och kronomarkeraa samtförvaltningen av nationella kulturinstitutioner. uttolade vidare attregeringen bör återkomma med ett nytt förslag, baserat på övervägandena av deorganisationskommittéer som regeringen hade aviserat i propositionen. Den5 bemyndigade regeringen chefen för atttillkalla en kommitté med uppgift att, utifrån de riktlinjer som beslutotom för den stotiiga festighetsförvaltningen och lokalförsörjningen, vidtoåtgärder för att ombildadelar av nuvarande till en stobs- och servicemyndighet. bilda den festighetskoncem tillvilken huvuddelen av festighetsinnehav skall föras, och bilda en nyfastighetsförvaltningsmyndighet för sådana fastigheter som bedöms olämpliga attförvalto i bolagsform (dir. 1992:26). Kommitténskulle i sitt arbete särskilt beakto de tillkännagivanden som gjordevid behandlingen av prop. 1991/92:44 angående främst festighetsförvaltningsfrågorinom universitet och högskolor samt inom kultu rsektom. förByggnadsstyrelsens ombildning överlämnade sittbetänkande, Stotens festigheter och lokaler ny organisation (SOU 1992:79),till regeringen. Kommittén hemställde i samband med överlämnandet om utsträckttid för att bedriva fortsatt arbete med frågor som kvarstår olösto. Regeringen medgav den 10september 1992 att kommittén får utsträckt tid för återståendeutredningsarbete, dock längst t.o.m. . I beslutetföreskrevs att arbetet skall ske utifrån de tidigare direktiven och det avkommittén lämnade betänkandet. 1992/93:37 Bilaga 1 Finansdepartementetanordnade för tids vinnande en hearing i anledning avorganisationskommitténs betänkande. Till protokollet i detto ärende bör fogasen förteckning över myndigheter och organisationer som var representerade vid hearingensom bilaga 1.1. Skriftliga synpunkter har vidare inkommit från SvenskaAkademiska rektorskonferensen, , förenadestudentkårer, , kommun och och . Jag återkommer i det följande till de synpunkter som framförts. 2 Restriktioner vid tecknande av hyresavtal Riksdagenstidigare tillkännagivande: , vars uppfettning delades av fmansutskottet,uttolade (1991/92:UbU2y) vid behandlingen av prop. 1991/92:44 att universitetoch högskolor, för att verkligen kunna to sitt lokalförsörjningsansvar, bordeges större möjligheter än andra myndigheter att själva förhyra sina lokaler.Finansutskottet framhöll (bet. 1991/92:FiU8) att universiteten och högskolorna,till skillnad från stotiiga myndigheter i övrigt, med stor sannolikhet intekommer att vara utsatto för förändringar i någon större utsträckning. Mot den bakgmndenborde de förslag till restriktioner som gäller hyresavtolens längd kunnaomprövas. Mittförslag: Nya hyresavtol inom högskolesektom av ekonomisk betydelse och medlängre löptid än skall prövas av regeringen. Kommitténsförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Synpunktervid hearing: Inga synpunkter på förslaget framfördes. Skälenför mitt förslag: I prop. 1991/92:44 föreslog jag att stotiiga myndigheter,inklusive universitet och högskolor, borde ges möjlighet att träffa hyresavtolmed upp till löptid. I de fall hyresavtolen avser längre löptid än treår föreslog jag att beslut alltid skulle fettos i samråd med den stobs- ochservicemyndighet som kommer att bildas. Jag vill där göra det förtydligandetatt samrådet bör avse avtal av ekonomisk betydelse och att beslut skall fattosefter samråd med stobs- och servicemyndigheten. Med den sistnämnda justeringenslås det tydligare fast att det är den lokalbrokande myndigheten som ansvararför avtolet, inte stobs- och servicemyndigheten. Vid längre löptider än sex åransåg jag att alla hyresavtol av ekonomisk betydelse borde prövas avregeringen. Avtelstidemapå lokalhyresmarknaden varierar mellan tre och . En skiljelinje gårmellan mer generella lokaler och speciallokaler. För generellaförvaltningslokaler är hyrestiderna kortore än för speciallokaler. Kontraktstiderpå tre till är vanligast. För speciallokaler är hyrestidema längre, . Undantogsvis förekommer ännu längre hyrestider, upp till 15 och ibland20 år. Universitetenoch högskoloma uppvisar sinsemellan betydande olikheter, såväl i fråga omstorlek, inriktning, ålder och traditioner som i fråga om festighets- ochlokalanvändning. Det kan dock konstoteras att en stor del av universitetens ochhögskolornas verksamhet bedrivs i mer eller mindre ändamålsanpassade lokaler.Redan på gmnd därav finns det anledning anto att förhållandevis långahyrestider blir vanligt förekommande inom denna sektor. För attlokalförsörjningen skall kunna genomföras integrerat med den långsiktigaplaneringen av utbildning och forskning finns det därför anledning att ökauniversitetens och högskolornas ansvar i denna del. Ävenom de stotiiga myndighetema genom det nya budget- och styrsystemet får ökadfrihet och ökat eget ansvar är det regeringen och ytterst som har detövergripande ansvaret för hur verksamheten organiseras och bedrivs och vilkalångsiktiga resursbindningar som görs för stotens räkning. Det är därförnödvändigt med en huvudregel som innebär att avtol av viss längd underställsregeringen för godkännande. Jag har funnit det lämpligt att sätto gränsen förnär regeringens godkännande krävs vid avtol överstigande . På gmnd avden långsiktighet som präglar högskolomas och universitetens verksamhet ochmed hänvisning till vad jag anfört ovan är det emellertid rimligt att för derasdel sätto gränsen något högre. Eftersom hyrestidema för speciallokaler ofta kan det vara lämpligt att universitet och högskolor ges möjlighet att utonregeringens godkännande teckna hyresavtol med löptider upp till . Vidlängre löptider bör dock även universitet och högskolor inhämto regeringensgodkännande. 3 för universitet och högskolor Riksdagenstidigare tillkännagivande; underströk vid behandlingen av prop.1991/92:44 att det är viktigt att fastighetsförvaltningen på högskolans områdeorganiseras på ett sätt som tor hänsyn till verksamhetens särart och gerutrymme för självständigt agerande från högskoleenheteraas sida. Utskottetansåg att det finns anledning att pröva om det är nödvändigt att för högskolefastighetemasdel skilja fastighetsförvaltningen från brukandet av lokaleraa. Frågan hur en,enligt förslaget i prop. 1991/92:44, förändrad fastighetsförvaltning skullepåverka verksamheten, dvs. forskning och utbildning, samt förslagenskonsekvenser för de framtida behoven av anslag till utbildning och forskningbehövde ytterligare belysas. var avsamma uppfattning som utbildningsutskottet, och erinrade om attavsikten med förslaget i propositionen var att i betydande utsträckning ökauniversitetens och högskoloraas bestämmanderätt i lokalförsörjningsfrågor. 1992/93:37 Bilaga 1 Mittförslag: Huvuddelen av universitets- och högskolefastighetema överförs till ensärskild fastighetskoncem för högskolefastigheter. Kommitténsförslag: Kommittén har presenterat och analyserat tre olika altemativ till fastighetsförvaltningför högskolan. Två alteraativ innebär fastighetsförvaltning i bolagsform,antingen förvaltning i en sammanhållen fastighetskoncera i enlighet medtidigare redovisat förslag eller förvaltning i en särskild "högskolekoncera".Det tredje alteraativet innebär att universitets- och högskolefestigheteraaförvaltas i särskilda resultotenheter inom resp. universitet eller högskola.Kommitténs majoritet förordar att universitets- och högskolefastigheteraatillförs den sammanhållna fastighetskoncemen. En ledamot förordar i enreservation att fastighetema tillförs antingen en separat koncem eller resp.universitet eller högskola för att där förvaltos i särskilda resultotenheter. Synpunktervid hearing: anslöt sig till reservantens förslag ochförordade därvid i försto hand det tredje altemativet, förvaltning i egen regi.Universitetet framhöll att det är viktigt att ha ett långsiktigt perspektiv närman diskuterar universitetens och högskolomas lokaler och att det därför ärolämpligt att lokalema förvaltos i ett bolag, som är underkastotkonjunkturväxlingar på ett sätt som inte stämmer med universitetens ochhögskolomas verksamhet. framhöll vidare att hanteringen avlokalfrågorna kompliceras av att en stor del av universitetens fastigheterutgörs av donationer, som skall vara kvar i stotlig ägo. Detto skulle medföraatt universiteten skulle få möto flera olika fastighetsägare, såväl stotiigasom privato. , , Tekniska högskolan iStockholm, och instämde i vadUppsala universitet anfört. anfördeatt det inte går att på ett rimligt sätt skilja Prop. 1992/93:37 brakandetfrån fastighetsförvaltningen. Tekniska högskolan i 1framhöll att det inte går att särbehandla lokalfrågoma i förhållande tillutbildningen och forskningen eftersom lokaleraa är en mycket integrerad del idenna. betonade vikten av att behålla campusmiljöeraaintakto. Skälenför mitt förslag: Ett utmärkande drag för högskolesektorn är . attverksamheten kännetecknas av ständig förändring och förayelse. Ny forskning,nya undervisningsformer och förändrad dimensionering av såväl forskar- somgrundutbildningen ställer höga krav på en fortlöpande anpassning av lokalema.Ett annat utmärkande drag är att högskoloraas verksamhet fmansieras från fleraolika finansieringskällor, nämligen gmndutbildnings- och fekultetsanslag,rådsanslag, sektorforskningsmedel, andra uppdragsmedel, donationer m.m. Högskoloraasfestigheter och lokaler är av skiftande karaktär. Det finns stotiigt ägda ochinhyrda . Det finns både placeringsfestigheter och storktspecialiserade ändamålsfastigheter. Vissa universitetsfastigheter är utprägladekulturfastigheter, såsom de centrala områdena i och Lunds universitetsmiljöer.Vissa universitet och högskolor har eller strävar efter att åstodkommasammanhållna områden, där alla eller i vart fall flertalet lokaler återfinns, s.k.campus. Cirka en tredjedel av högskolefastighetema disponeras med särskildavillkor. De är antingen direkt donerade, helt eller delvis finansierade meddonerade medel eller innehåller markdelar som är upplåtna av t.ex. kommunen meddet särskilda villkoret att marken skall användas för högskoleändamål. Dethar från universitetens sida framhållits som mycket angeläget att universitetoch högskolor även kan to emot och förfoga över donationer. Det harvidare framhållits att det är av stor forsknings- och utbildningspolitiskbetydelse att utbyggnaden av högskolans campusmiljö-er prioriteras. Jaginstämmer till fiillo i detto. Denstörsto delen av högskolans lokalbestånd utgörs av fastigheter som stoten byggtsärskilt för högskolan. Fastighetema är en viktig resurs i forskningen ochutbildningen. Högskolan har därför ett berättigat intresse av att ha inflytandeöver sitt lokalinnehav. Detto uppnås i försto hand genom att högskolan får fiilltkostnadsansvar och långtgående beslutsbefogenheter i dessa frågor. Frågan omlångsiktighet i lokalförsörjningen kan dock vara svårare att åstodkomma om högskolefastigheteraaingår i en gemensam fastighetskoncera. Det finns därför enligt min mening skälatt välja en annan organisatorisk lösning för högskolesektora än vad som föreslogsi prop. 1991/92:44. Utgångspunkten att effektivisera fastighets-ochförmögenhetsförvaltningen måste dock vara överordnad vid valet av lösning. Tidigareerfarenheter visar att en fastighetsförvaltning som inordnas som en stödjandesidoverksamhet i en organisation som har en helt annan huvudverksamhet riskeraratt komma på mellanhand. Fastighetsunderhållet riskerar därmed att eftersättosför att man kortfristigt skall kunna frigöra pengar för andra ändamål. Pålängre sikt kan skadeverkningama härav bli stora. Det är bl.a. mot bakgrand avdessa erferenheter som stotsmaktema tidigare omorganiserat fastighetsförvaltningen inom Prop.1992/93:37 tullväsendet och kriminalvården. Även stotens övertogande av vissa Bilaga 1 kulttirfastigheter harmotiverats av samma skäl. och lokalförsörjningen bördärför enligt min mening hållas åtskilda även när det galleruniversiteten och högskolorna, vilket tolar mot att välja altemativet förvaltning i separatoresultotenheter inom resp. universitet Dethar visserligen gjorts gällande att man kan åstodkomma ett system med tillräckligakorrektiv för att undvika sådana skadeverkningar som jag nu redogjort för. Enhögskola som missköter förvaltningen skulle t.ex. kunna förlora rätten att förvaltofastighetema, varvid förvaltningen skulle övertos avfastighetsförvaltningsmyndigheten. En förvaltning i separato resultotenheterinom resp. universitet och högskola har emellertid fler nackdelar. Bl.a. skulledet krävas att varje universitet och högskola bygger upp en kompetens i frågaom festighetsförvaltning som man inte besitter . Det skulle också innebärahårda ekonomiska bindningar för högskoloma att ta över förvaltningsansvaret förfastighetema och sarhtidigt överto motsvarande skulder. Jag anser därför attmålet att effektivisera stotens fastighetsförvaltning tillsammans med tidigare erfarenheterav bristonde samordning mellan sektorintressen tolar för en samordnadförvaltning i bolagsform och mot att välja altemativet med förvaltning i separatoresultotenheter inom resp. universitet och högskola. Attdäremot föra över högskolefastigheteraa till en separat "högskolekoncera"skulle ha flera fördelar. Man kan åstodkomma det inflytonde över lokalbehovetsom universitet och högskolor efterlyst som man hår de fördelar somvalet av förvaltning i aktiebolagsform iimebär, nämligen ett klarläggande av ans\'arsförhållandenaoch en separation av ägandet och brakandet av fastighetema. Mankan vidare åstodkomma koncembidragslösningar inom högskolesystemet, vilket ären fördel med hänsyn till den oklarhet som fortferande rådet' i fråga om bl.a.värdering och beräkningsgrander för avkastning. Jagföreslår därför att huvuddelen av universitets- och högskolefastighetema försöver till en särskild fastighetskoncera för högskolefestig-heter. För att skiljade olika föreslagna koncemema åt benämns de i det följande "Högskolekonceraen"(den särskilda fastighetskoncemen för högskolefastigheter), "Fastighetskonceraen"(den koncem som inte omfattor högskolefastigheter) resp. "den sammanhållnakoncemen" (den tidigare föreslagna gemensamma fastighetskoncemen för högskole-och övriga festigheter). Defestigheter som helt eller till övervägande delen är donationsfastig-hetef börbli kvar i direkt stotlig ägo. Donationsfestigheter som f.n. förvaltos av resp.lärosäte bör kvarstonna i denna förvaltningsform. Detto gäller i försto hand des.k. gustovianska arvegodsen vid i och ett antoldonationsfastigheter vid i . Övriga donationsfastigheter bör förvaltosav den nya fastighetsförvaltnings-myhdigheten. Detsamma gäller vissa kulturfestigheter.Jag återkommer till detto. Högskolekonceraenskall ha till uppgift att äga och förvalto aktiema i lokala högskolebolag samtäga och förvalto de fastigheter som inte ingär Prop. 1992/93:37 i lokala bolag.Jag fömtsätter att lokala bolag som äger fastighetema och Bilaga 1 därutbildningsintressena har majoritet bildas på universitetsorterna. Också övrigahögskolor ges möjlighet till lokala bolag för sina fastigheter. Koncemen skallgarantera långsiktigheten och upprätthålla värdet i stotens innehav av högskolefestigheteroch skall vidare garantera att fastighets- och förmögenhetsförvaltningengenomförs på ett kompetent och effektivt sätt. tillgodoser donatoremas önskemål att även kunna doneraegendom till universitet och högskolor. Eftersomnågra marknadsföratsättningar i vanlig mening inte föreligger för huvuddelen avde stotiigt ägda högskolefastighetema bör lokalhyromä fastställas påaffärsmässiga gmnder, vilket innebär att hyran beräknas på återanskaffningsvärdetav lokalema med beäktande av ålder och förslitning samt drift- ochunderhållskostnader. I fråga om principer för fastighets-värden och avkastningbör gälla det som jag anförde i prop. 1991/92:44 s. 16. Somkonstaterades redan i prop. 1991/92:44 är underhållet för vissa delar avfastighetsbeståndet inom högskolesektora eftersatt. För att inte initialt belastoHögskolekonceraen med extraordinära underhållskostnader bör koncemen vidbildandet erhålla en reserv som möjliggör att fastighetsbeståndet kanåterställas i fullgott skick. De kostnader som är förenade med dettoåterställande bör inte vara hyreshöjande. De anslagsmässiga konsekvenseraa avbehovet att kunna bibehålla festighetema i fullgott skick avser jag attåterkomma till . Deekonomiska och organisatoriska principer som jag i det föregående har angivitför fastighetskoncemen för högskolefestigheter bör godkännas av . Jaghar i dessa frågor samrått med chefen för . Riksdagenstidigare tillkännagivande: Vid riksdagsbehandlingen av prop. 1991/92:44 togutbildningsutskottet upp frågor rörande ägande-bilden när det gäller mark och festighetersom brakas av , . Det finns jordbraksfastighetersom är uppförda både på fond och hos samtidigtsom SLU självt har andel i den fasto egendomen i form av egna investeringar ibyggnader, markanläggningar, skogsplanteringar m.m. ansågdet angeläget att dessa förhållanden klarläggs, innan en överföring av deberörda festigheteraa sker till de bolag som bildas enligt förslagen i prop.1991/92:44 och den då aviserade propositionen om riktlinjer för överföringen avverksamheten vid till aktiebolagsform (prop. 1991/92:134). Även i SLU:sfall ansågs det viktigt att fastighetsförvaltningen organiseras på ett sätt sorastår i