prop · GG03111 · 1992-12-31 00:00:00 — -att högstatillåtna yttertemperatur på beröringsbara ytor pä elektriska leksaker ävenfortsättningsvis skall vara , -att radioaktivaämnen över huvud taget inte får tillåtas i leksaker, samt 76 att det ärpositivt att även en lag mot farliga livsmedelsimitationer stiftas. Prop.1992/93:111 Bilaga 4 Valet av legal form Promemorian: Regler om leksakers säkerhet föreslås bliinförda i en särskild lag mot farliga leksaker. Produktsäkerhetslagen skall tillämpas vid sidan av lagen(promemorian s. 37). Förslaget att införa regler om leksakers säkerhet i ensärskild lag tillstyrks, liksom den aviserade möjligheten för Konsumentverketatt meddela tvingande, straffsanktionerade föreskrifter. Dessa föreskrifterkommer att, i viss utsträckning, ersätta tidigare utfärdade riktlinjer. SWEDAC tillstyrker promemorians förslag att den i EES-avtaletingående rättsakten om leksakers säkerhet bör införlivas i svensk rätt genom ensärskild lag mot farliga leksaker. Den legala form som föresläs, med en lag kompletterad medföreskrifter för preciserade säkerhetskrav, tillstyrks. Praktiskaskäl talar otvivelaktigt för att ge regeringen eller myndighet som dennabestämmer fullmakt att utfärda de mera detaljerade bestämmelserna. Frågan ärdock om lagförslagens långtgående fullmakt eller avsaknad av materiellabestämmelser stär i överensstämmelse med 8 kap 2 § regeringsformen. En tänkbarlösning är att på sätt som angetts i föregående avsnitt i lagtexten hänvisastill de materiella reglerna i respektive EG-direktiv. Därigenom ges de bäggelagarna ett mera materiellt innehåll och förlorar delvis sin karaktär av heltgenerell fullmakt. LO instämmer i att dessa områden bör täckas av särskildalagar, där detalj-föreskrifter inte ingär men respektive myndigheter åläggs attutfärda särskilda föreskrifter i enlighet med avtalet och med syfte attåstadkomma ett tillräckligt konsument- och brukarskydd. Regeringens förslag atti en särskild lag införa regler om leksakers säker- hetkompletterat med särskilda föreskrifter torde vara en lämplig metod attinförliva EGs bestämmelser i svensk rätt. Detta tillvägagångssätt medger flexibilitetvid anpassningen av direktivet till svenska förhållanden. Dessutom torde detvara lättare att göra eventuella kommande anpassningar/förändringar i enförordning än i en lagtext. En särskild lag tillstyrks därför avKöpmannaförbundet och . I lagen bör det emellertidklart uttryckas att reglerna baseras pä bestämmelserna i och EGsdirektiv om leksakers säkerhet, så att den rättsliga grunden för lagen klart framgär. Prop.1992/93:111 Bilaga 4 Promemorian: Lagen mot farliga leksaker bör gälla allaleksaker som tillhandahälls i näringsverksamhet, även om detta sker genom grati-serbjudanden.Med leksaker avses med vissa undantag varor som är utformade för eller klartavsedda att användas i lek av barn under 14 är (promemorian s. 38). Med "leksaker" avses alla produkter ellermaterial som utformats eller är klart avsedda att användas vid lek av barnunder 14 är. Att åldersgränsen sätts vid 14 är anser vi felaktigt. Vissa"leksaker" exempelvis rullbräden/rull-skridskor används även efter 14år och är mycket farliga leksaker. Kraven på leksakers säkerhet Promemorian:Det är inte möjligt att i lag precisera de säkerhetskrav som skall gälla enligtdirektivet. Dessa bör i stället slås fast i föreskrifter som utfärdas med stödav lagen (promemorian s. 40). Som framförs i promemorian råder ingen motsättning mellan nuvarandesvensk praxis och lagförslaget/direktivet angående innehåll av radioaktivaämnen i leksaker. Leksaker tillhör den kategori konsumentartiklar där entillsats av radioaktivt ämne anses klart oberättigad enligt internationella rekommendationer.Bedömning av oberättigad/berättigad användning av joniserande strålning är avgrundläggande betydelse inom strålskyddet. 1 leksaksdirektivet anges attleksaker inte får innehålla radioaktiva delar eller ämnen att de är skadligaför barns hälsa. I övrigt hänvisas till gällande direktiv /836 Euratom. Därsägs att för leksaker innehållande radioaktivt ämne skall inte de i direktivetgivna undantagsgränserna för aktivitet tillämpas. utan individuell prövning med godkännande måste görasoavsett nationella Prop. 1992/93:111 lagar och grad av farlighet. Enligt promemorian torde det i praktiken bli möjligt attäven i fortsättningen upprätthålla nuvarande krav på leksaker. Det framgåremellertid att dessa krav - som i huvudsak preciserats med stöd avproduktsäkerhetslagen - på vissa punkter är högre än direktivets och attdirektivet inte är heltäckande. Som exempel kan nämnas att risken förhörselskada till följd av buller från leksaker inte beaktas i direktivet.Konsumentverket kommer i sin marknadsbevakning att verka för att det inte bliren försämring av de nuvarande säkerhetskraven. Utredningen (M 1992:02) Handlingsplan mot buller: Eftersom EG-direktivets väsentliga säkerhetskrav inte ärheltäckande är det positivt att lagförslaget innehåller en hänvisning tillproduktsäkerhetslagen, som ger möjlighet att ingripa mot sädana risker som inteomfattas av leksaksdirektivet. Som exempel på sädana risker nämns bl.a. bullerfrån leksaker. Jag vill i detta sammanhang ta upp frågan om det angelägna i enfortsatt bullerbekämpning såvitt avser leksaker, bl.a. från knallpulver. Det finns knallpulver på marknaden som kan orsaka en icke reparabelhörselskada hos barn. Det finns enligt min mening inte några acceptabla skälvarför ljud från leksaker skall tillåtas alstra hörselskadligt buller. Leksakersom inte är påvisbart oskadliga för barns hörsel, borde därför inte fä saluföras. I de mera detaljerade föresknfter som senare kommer attutarbetas, t ex i form av förordning till lagen mot farliga leksaker, krävs ennärmare precisering av begreppet "barns normala beteende". Detförekommer individuella skillnader i barnens utvecklingsprocess som gör att detbland jämnåriga barn kan vara intervall pä i fysisk och psykiskmognad. Vi vill också peka på att barn mycket ofta använder leksaker på ettannorlunda sätt än vad vuxna förväntar sig. Promemorian: bör ingripa med stöd avproduktsäkerhetslagen när leksaker, trots att de uppfyller direktivets krav,sannolikt kan utgöra risk för säkerhet och hälsa. Härvid måste hänvisning kunnaske till direktivets s.k. säkerhetsklausul och EFTA-organet skall underrättas(promemorian s. 43). Säkerhetsklausulen ger /KO rätt att medstöd av produktsäkerhetslagen ingripa mot risker som inte täcks av direktivet.Det är tillfredsställande att regelsystemet på sä sätt ger utrymme föråtgärder mot framtida, ännu okända, brister. Av promemorian framgär inteklart vilken typ av "ingripanden" som skall följas av underrättelseoch godkännande av EFTA-organet. utgär ifrån attunderrättelseskyldigheten avseende sk "shortcomings in the standards"endast omfattar beslut av . Prop.1992/93:111 Bilaga 4 Även om artikel 7 inte förutser ingripande mot leksakersom fyller de väsentliga säkerhetskraven i direktivet, torde den i praktikenkunna användas i de fall då det kan styrkas att en leksak innebärsäkerhetsrisker. En viktigare faktor är då de skillnader som kan finnasmellan länderna i uppfattningen om vad som skall betraktas som "farligprodukt". Detsamma gäller konsumenternas vana respektive ovana vidmyndigheternas kontroll. - Som en följd av dessa nationella skillnader kaneffekterna av det harmoniserade regelverk som åstadkommits genom EES-avtaletdelvis komma att gå förlorade. Det finns därför risk att de möjligheter somges de nationella myndigheterna att ingripa mot produkter kan bli handels- ochkonkurrenssnedvridande. - Skyddsklausulen måste därför användas restriktivtoch användningen, i anda, utvecklas i harmoni med övriga länderpå den gemensamma marknaden. Promemorian ger inte uttryck för ett sådant synsätt. I pågår arbete med att utarbeta en handbokom direktiv enligt nya metoden, där bl.a. olika begrepp förklaras ochutvecklas. Ett ännu inte slutligt fastställt avsnitt behandlarsäkerhetsklausuler (Doc.Certif. 91/5 Rev.l). Av detta synes framgå attsäkerhetsklausuler endast kan tillämpas från medlemsstaternas sida när detföreligger konkret risk att liv eller hälsa skall komma till skada av enprodukt. Det torde därmed inte vara förenligt med EG-rätten att utlösa ensäkerhetsklausul när en medlemsstat anser mer allmänt att ett direktiv på någonpunkt har ett otillräckligt säkerhetskrav. Promemorian: Direktivets tämligen omfattande regler ommärkning och information bör införas genom föreskrifter som utfärdas med stödav lagen (promemorian s. 44). Emellertid synes man i promemorian helt ha bortsett frånde föreslagna la- t>iiaga 4 garnas förhållande till bl.a.marknadsföringslagen samt verkets roll enligt denna och annan marknadsrättsliglagstiftning. Det kan alltså konstateras att en marknadsförare somförfar i strid med av utfärdade föreskrifter angående märkningoch annan produktinformation rörande leksaker (respektivelivsmedelsimitationer) av KO kan dras inför med antingenyrkande om förbud enligt 2§ marknadsföringslagen att fortsätta med denaktuella marknadsföringen eller yrkande om säkerhetsinformation enligt 5 §produktsäkerhetslagen. kommer därvid att ha att döma ienlighet med av KO i hans egenskap av chef för utfärdadeföreskrifter. /KOs dubbla roll som både lagstiftare ochåklagare gör i praktiken processen i domstolen till en chimär ochIndustriförbundet ifrägasätter om inte en sådan ordning står i strid medregeringsformen. Under alla omständigheter utgör den en oacceptabelsammanblandning av den lagstiftande och den åklagande funktionen. mening är det en grundläggande förutsättning att dessa bäggefunktioner hålls isär i en rättsstat. Lagförslagen måste därför justeras såatt den aktuella sammanblandningen av normgivningsmakt och rättstillämpninginte uppstår. Det aktuella problemet kan undvikas pä flera olika sätt. Säledeskan de marknadsföringsåtgärder som kommer att regleras genom de aktuella lagarnauttryckligen undantas frän marknadsföringslagens respektive produktsäkerhetslagenstillämpningsområde. Ett alternativ är att regeringen själv utfärdar de aktuellamateriella reglerna eller ger bemyndigandet till annan myndighet änkonsumentverket. En ytterligare alternativ lösning är att skilja KO-funktionenfrän . I promemorian anges (sid 45-46) att "EG-märket inteanger att det är fråga om en helt säker produkt utan enbart att denöverensstämmer med direktivets säkerhetskrav". Uttalandet torde kunnamisstolkas eftersom direktivet syftar till att endast tillåta helt säkraprodukter på marknaden. Dänned bör man kunna utgä från att produkter som ärförsedda med EG-märket också är säkra. Däremot kan det anmärkas att EG-märketvänder sig närmast till myndigheter som har att svara för marknadskontroll ochskall däremot inte uppfattas som ett särskilt kvalitetsmärke. LO anser att anslutningen till EG-märkningen, som blirresultat av , kan accepteras. Den måste dock kompletteras medsärskilda åtgärder. Det finns risk för att konsumenten förleds att tro att EG-märkningen(CE) garanterar viss kvalitet eller säkerhet. I EG-direktivensaknas krav på varningstext om t ex allergiska reaktioner. Bilaga 4 bullerskadoroch om riskerna med att andas in lösningsmedel i t ex lim. De svenskaerfarenheterna visar att varningsinformationen är utomordentligt viktig iarbetet med att förebygga olycksfall. Enfräga av särskild betydelse för att förhindra skadefall är kravet på märkningoch annan produktinformation. - Direktivet saknar särskilda krav vad gällervarningsmärkning av leksaker som vid användning kan ge allergiska reaktioneroch därmed utgöra risk för kvävning. har i ett beslut(1986:1) ålagt ett företag att genom märkning och skyltning tydligt informeraom när en docka är stoppad med nötskalskross. Varningsinformation om allergiframkallandeämnen är mycket viktig och kommer med all sannolikhet att få än störrebetydelse . Vianser det oroväckande att EG-direktivets säkerhetskrav inte är heltäckande. Bla omfattas inte buller från leksaker (typ knallpulverskott), leksaker som kanframkalla allergi eller produkter som kan innebära kvävningsrisk. Påverkan att ändradetta måste göras. Kontrollorganfor utförande av EG-typgodkännande Promemorian:Systemet för provning och kontroll anknyter till allmänna regler i lagen omkontroll genom teknisk provning och om mätning (promemorian s. 47). IEES-propositionen 1991/92:170 bil. 11 sid 55 anförs att generella krav på de organsom skall svara för teknisk kontroll under EES, s.k. anmälda organ förutseskomma att utfärdas med stöd av lagen om teknisk kontroll medan det skallankomma på sektorsansvariga organ att i författning ange de sektorsspecifikakrav som kan tillkomma i enlighet med olika direktiv. - Detta kan tvärt emotvad som sägs i promemorian (sid 48) att eventuella krav på anmälda organ, somär specifika för leksaksområdet, kan behöva införas i svensk rätt med stöd avleksakslagen. Den föreslagna utformningen av lagen (jmf nedan) torde innehållatillräckliga bemyndiganden för att meddela författningsbestämmelser om sådanakrav. SWEDAC utgår från att det kommer att uppdras åt attutarbeta de verkställighetsföreskrifter som kan behövas och att detta arbetesåvitt avser kontrollförfaranden kommer att ske i nära samråd med SWEDAC. Promemorianhänvisar i denna del till Ds 1991:86, Införande av EES-rätt inom området förprovning och kontroll. - vill här framhålla vissa synpunktersom redovisats i SPKs remissyttrande över ovan nämnda promemoria. Det är frånkonkurrenssynpunkt av stor vikt att provnings- och certifieringsverksamhetsker i konkurrens på lika villkor mellan kompetenta organ, oavsett om dessa ärprivata eller offentliga. Myndighetsutövande funktioner och konkurrensutsattverksamhet bör därför i princip bedrivas fristående från varandra. Provnings-och certifieringsorgan som är knutna till statliga myndigheter kan nämligen fåen särställning i förhållande till övriga provningsorgan. Detta gäller särskiltom myndigheten i fråga är säkerhetsansvarig och utövar tillsyn överde anmälda organen inom sitt ansvarsområde. 1992/93:111 Bilaga 4 Idetta sammanhang mäste det också framhållas att de välutrustade och välrenommeradeprivata prövningsinstitut, som i bedriver sin verksamhetparallellt med statliga laboratorier, ges möjlighet att medverka i ett vidgateuropeiskt prövningssystem. Promemorian:Förslaget innebär att tillsynen utformas efter nuvarande svensk modell. Dettainnebär att produktsäkerhetslagens regler görs tillämpliga(promemorian s. 48). SEMKOinstämmer i allt väsentligt med promemorian men föreslår att uppgifter vadgäller tillsyn delegeras till opartiskt tredjepartsorgan. LO vill understrykapromemorians påpekande att konsumentombudsmannen bör ha som uppgift attingripa om risk för människors hälsa och säkerhet föreligger med tanke pä att EGsleksaksdirektiv är utformat enligt den s k nya metoden och således intetillåter att ett land utan vidare kan kräva högre säkerhetskrav. Ettökat internationellt utbyte av varor och tjänster kommer att innebära ökatbehov av övervakning. En intensifierad marknadsbevakning kommer att tabetydande resurser i anspråk. Även CE-märkta leksaker mäste granskas. SWEDAC: Prop. I bör denna uppgift ankomma pä Konsumentverketsåvitt gäller lek- oHaga 4 saker. Med hänsyn till att bedriveren relativt omfattande laboratorieverksamhet i egen regi är det viktigt attföljande principer därvid iakttas.- Övervakningen skall även innefatta enkontroll av de anmälda organens sätt att utföra de uppgifter som anförtrottsdem. Därför betonas i de EG-dokument som behandlar frågan (bl.a. Dc. Certif.91/7rev.3) att det inte kan komma i fråga att överlåta på ett anmält organ attsvara för marknadsövervakningen. Om det anmälda organet och den instans somsvarar för marknadsövervakningen lyder under samma myndighet i ett land måstede två funktionerna separeras väl för att tillförsäkra oberoende. vill i sammanhanget peka på värdet avförebyggande verksamhet i form av information. Denna möjlighet nämns inte ipromemorian. Genom att avsätta delar av resurserna för tillsynsverksamhet tillinformationsspridande åtgärder torde behovet av rena övervaknings- och kontrollåtgärderkunna minskas.- vill i detta sammanhang framhålla attdirektivet ålägger medlemsstaterna att utföra stickprover. Med stickprov tordeavses någon form av slumpmässigt urval. Det framstår därför som tveksamt om KoVsgranskning efter anmälan från t ex konsumenter kan anses utgöra sädanmarknadsövervakning som avses i artikel 12. anser det varaviktigt att samtliga regler i direktivet efterlevs så att principen om friavaruflöden säkerställs. Det är dock viktigt att det svenska kontroll- ochövervakningssystemet inte utformas och tillämpas på ett sådant sätt att det kanutgöra att handelshinder och därmed stå i strid med . Pä samma sätt är en eventuell avgiftsfinansiering avmarknadskontrollen inte endast en nationell angelägenhet. Marknaden är intelängre svensk utan europeisk. Mot den bakgrund som skisserats ovan bör enligtkollegiets uppfattning även en eventuell avgiftsfinansiering utvecklas isamklang med andra länder inom den gemensamma marknaden. har i och för sig ingen invändning motatt kostnaderna för provtagning och undersökning i vissa fall skall kunna läggas pä näringsid kare. Förbundet kan emellertid inte finna nägra skäl att i fråga om de nu aktuella bägge lagförslagen awika från den ordning som generellt gäller inom det marknadsrättsliga området, dvs att skyldighet att betala aktuella kostnader endast kan drabba näringsidkare som handlat i strid med gällande regler. Detta gäller allra helst som EG-direktivet inte innehåller några regler i aktuellt avseende. Skyldigheten för näringsidkare att stå för kostnader för provtagning och undersökning bör därför endast gälla den som ej följt de 84 aktuellalagarna eller föreskrifter utfärdade med stöd av dessa. Denna begränsning börvidare framgå redan av lagtexten. Prop.1992/93:111 Bilaga 4 Det är vår uppfattning att endast sädana prover somresulterar i "fällande dom" bör ersättas av näringsidkaren.Paragrafen bör ändras till att i första hand överensstämma med vad som gällerenligt produktsäkerhetslagen. Självklart skall en första provning betalas av tillverkaren/importörenav varan. Om däremot tillsynsmyndigheten ingriper mot en vara pä marknaden somav myndigheten misstänks inte uppfylla bestämmelserna i direktivet och detefter en provning visar sig att produkten trots allt är förenlig med direktivet,skall kostnaderna för provningen betalas av myndigheten och skälig ersättningges till näringsidkaren/detaljisten för åsamkad förlust t ex genom minskadförsäljning , dålig publicitet och utebliven handelsvinst. Promemorian: I likhet med vad som gäller iproduktsäkerhetslagen bör frägor om tillträde till utrymmen m.m. överprövas avkammarrätt och Regeringsrätten (promemorian s. 51). Förbundet vill dock framhålla att utdömande av böter ellerfängelse torde bli mycket ovanligt. Detta gäller inte minst i fråga om felaktigmärkning eller produktinformation. I sådana fall måste det ligga närmare tillhands att tilllämpa 2§ marknadsföringslagen eller 5§ produktsäkerhetslagen,särskilt som ansvaret enligt dessa bestämmelser är rent objektivt. KO behöversåledes inte styrka att näringsidkaren förfarit uppsåtligen eller oaktsamt.Skall möjligheten att tillämpa marknadsföringslagen ellerproduktsäkerhetslagen stå kvar förutsätts dock att /KOs dubblaroll som lagstiftare och åklagare avskaffas. Rapporteringskyldigheten beträffande direktivet m.m. Promemorian: bör svara förrapporteringsskyldigheten enligt direktivet (promemorian s. 54). 7 1992/93. Vad slutligen beträffar kravet pä notifiering av förslagenär läget följande. Bilaga 4 Om lagförslagen avser en strikt implementeringav motsvarande EG-direktiv behövs inte, enligt överenskommelse i EFTA, attdessa notifieras enligt EFTA- och EFTA/EG-procedurerna. som statlig kontrollmyndighet anser vivara naturligt. mäste fä ökade ekonomiska villkor. Promemorian: De föreslagna förändringarna föreslås bligenomförda genom omfördelning av tillgängliga resurser (promemorian s. 54). har i skrivelse tillCivildepartementet framhållit de förändringar i /KOsmarknadsbevakning som blir nödvändiga med anledning av . Vi hänvisartill vad som anförts om resurser i skrivelsen. Promemorian:Bestämmelsen i 1 § lagförslaget anger tillsammans med 2 § lagenstillämpningsområde. Innebörden av 1 § är att lagen endast är tillämplig påsådana leksaker som tillhandahålls i näringsverksamhet. Detta uttryck användsockså (med visst tillägg, som det bortses från här) i 1 § andra stycketproduktsäkerhetslagen. Ordet tillhandahålla är avsett att ha samma innebördsom uttrycket "släppa ut på marknaden" i leksaksdirektivet(promemorian s. 58). 1 samband med den hänvisning som görs till den svenskaproduktsäkerhetslagstiftningen förs ett resonemang om uttrycket "placing onthe märket". Den officiella svenska översättningen av detta är "släppasut på marknaden". Uttrycket ges i EG-rätten en juridisk innebörd som göratt det inte utan vidare kan likställas med det i svensk rättsordningtillämpade "tillhandahållas på marknaden". Med termentillhandahällas kan det komma att ges en annan innebörd än den avsedda. Dettapåpekas ocksä i promemorian där det framhålls att termen möjligen inte hällervid en domstolsprövning. hänsyntill den tyngd uttrycket ges kan Kollegiet inte stödja det resonemang Prop.1992/93:111 som förs i promemorian. De bägge lagarna föresläs bli tillämpliga endast påförsäljning och annan överlåtelse av de aktuella produkterna - ej på upplåtelseav olika former av nyttjanderätt. Motivet härför sägs vara att uttrycket"släppa ut på marknaden" som används i direktivet inte skulleomfatta erbjudanden om upplåtelse av nyttjanderätt. Förbundet ifrågasätterdenna tolkning, särskilt som samma uttryck i direktivet om personligskyddsutrustning tolkats som omfattande upplåtelseformer. Bl.a. genom attanvända uttrycket "tillhandahålla" har man förtjänstfullt avsett attge lagförslagen en terminologisk överensstämmelse med produktsäkerhetslagen.Förbundet anser att såväl principiella skäl som intresset av en långtgåendeöverensstämmelse med produktsäkerhetslagen talar för att de bägge föreslagnalagarna bör gälla även erbjudanden om upplåtelse. Tolkningen av begreppet släppa ut pä marknaden ärbestämmande för leksaksdirektivets tillämpningsområde. Under EES-avtaletankommer det i sista hand på EFTA- och EG-domstolarna att tolka sådana begrepp.Det är däremot en uppgift för svenska rättsliga instanser att tolka begreppettillhandahälla i produktsäkerhetslagen. Om man använder samma begrepp ilagstiftning som följer av EES och i rent nationell lagstiftning kan densituation uppkomma att begreppet fär olika betydelse i olika lagar. SWEDACvill därför förorda att direktivets begrepp "släppa ut pä marknaden"används genomgående i den svenska lagen mot farliga leksaker (1 och 3 §§).-1ett ännu inte fastställt utkast till avsnitt om begreppet "släppa ut påmarknaden" har uttalats att en produkt skall anses utsläppt pä marknadenförst när den distribueras till detaljistledet. Om denna tolkning av begreppetskulle stå sig vid en prövning i skulle den svenska leksakslagen ienlighet med ovan nämnda svenska motivuttalande ha ett vidaretillämpningsområde än direktivet. När EGs lagar och förordningar överförs till svensk rättanser förbunden i enlighet med att man så långt det ärmöjligt bör behålla gällande svensk rättsterminologi med känd innebörd istället för att överta EGs språkbruk. I det fall EGs termer avviker från kändasvenska kan lämpliga förklaringar tas in i tillhörande förordningar. Att prövaräckvidden i olika uttryck fär vid behov ske vid EFTA- respektive EG-domstolen.Det är således att föredra att i lagförslaget använda det vedertagna svenskabegreppet "tillhandahälla" leksaker än att införa EGs term attprodukterna "släpps ut pä marknaden". Promemorian; Med stöd av punkt 2 kan sådana föreskriftermeddelas som behövs för att säkerställa att de leksaker som tillhandahälls tillverkaspå ett sätt som krävs för att erforderliga säkerhetskrav skall vara uppfyllda.