prop · GG03179 · 1992-12-31 00:00:00 — Ändringarna i protokoUet, där bl.a. nya ämnentillkommer, träder dock i kraft först efter ratificering. Innan ratificeringsker bör ändringama underställas godkännande. Frågan om årUga bidrag tiU den 1992permanentode finansielfe mekanismen med dess multifeterafe fond tiU stöd förutvecklingsländers deltogande har behandlats budgetproposition(prop. 1992/93:100 bU. 4, huvudtitehi Multiifeteralt utvecklingssamarbete,avsnittet om mUjöuisatser under ansfeget Cl. 8.2.1Montrealprotokollets huvudsakliga innehåll efter revisionen1992 MonttealprotokoUetom ämnen som bryter ned ozonskiktet är ett protokoU under fÖrskydd av ozonskiktet, vilken trädde 1988. ProtokoUet, som ttädde ikraft , består av en rnledning och 20 artiklar. I inledningen slås festatt det slutUga målet för protokoUets bestämmelser är att eliminera utsfeppenav ämnen som bryter ned ozonskiktet. MonttealprotokoUet finns i sin urspmngUga version ibifega 6.6 tiU regeringens proposition 1987/88:85, medan de revideringar somgjordes i ftamgår av bUaga 13.16 tifl prop. 1990/91:90. Motsvarandebenämndes i prop. 1990/91:90 "ändringar", for överensstämmelse medövriga konventionsöversättningar har benämningen anpassats. Motsvarandebenämndes i prop. 1990/91:90 "tUlägg", för överensstämmelse 51 medövriga konventionsöversättningar har benämningen anpassats. Deämnen som, beslut i om ytterUgare Prop. 1992/93:179justeringar och ändringar, regleras genom protokoUet, framgår av dess Bilaga 1bilagor A, B, C och E. Dessa s.k. konttoUerade ämnen utgörs av samfligaCFC-föremngar, HCFC- och HBFC-föreningar, haloner, koltetraklorid,1,1,1-trikloretan och metylbromid. I artikel 1, punkt 5 klargörs attkonttoUerade ämnen som används vid tiUverkning av andra kemikaUer mte skaUomfettas av protokoUet. I bilaga C fenns tidigare endast HCFC-föreningar,under beteckningen övergångsämnen. Den reviderade bilaga C innehåUer nu dekonttol-lerade ämnena HCFC- och HBFC-föreningar, med värden på resp. ämnesozonnedbrytande potential. En helt ny bifega, bilaga E, innehåfler detkonttoflerade ämnet metylbromid. YtterUgare skärpningar av gäUande åtogandenavseende CFC och halon framgår av artikel 2A och 2B. För klorfluorkarbonema(CFC) skafl förbrukning och prcxluktion ha minskat tifl (jämfört med ) och helt ha upphört senast den 1 januari 1996.Avvecklingsbeslutet för haloner innebär att förbrukning och produktion skaU haupphört heh . Den i Londonrevideringen inttoducerade artikel 2C,som innehåUer ej konttoUerade CFC-fÖreningar, har ändrats på sammasätt som artUcel 2A, dvs. artUcehi föreskriver nu reduktion tiJl år 1994och ett upphörande av aU förbrukning och produktion tiU . Artikel 2D innehåUer awecklingsbesluten förkoltetraklorid. Förbrukning och produktion skaU vara nere i av1989 års nivå och en total aweckling skaU vara genomförd tiU den 1 januari1996. Avvecklingsplanen för 1,1,1-trikloretan är även denpåskyndad och uppdelad i endast tte steg som framgår av artikel 2E.Förbrukning och produktion skaU uppgå tiU högst nivå. Under år1994 skaU en 50-procentig reduktion kunna uppvisas och en lOO-procentigreduktion skaU vara genomförd tiU . De oftiUständigt halogenerade klorfluorkarbonemas(HCFC) aweckling regleras nu i artikel 2F. Från skaUparterna sttäva efter att HCFC inte används där mUjövänUgare alternativ finnsoch att användningen begränsa:} tiU de områden där HCFC ersätter dekonttoUerade ämnena CFC, halon, koltetraklorid, 1,1,1-trikloretan och HBFC.HCFC förbrukmngen fiån och med får uppgå tiU högst den kalkyleradenivån för (vilken beräknas som summan av 3,av den ODP vUctode' CFCförbrukmngen och hefe den ODP vUctode HCFC förbrukningen detto år). TiU år 2004skaU förbrukningen ha reducerats och tiU , för att år2015 vara nere i av kalkylerade förbrukning. Den slutUgautfasningen skaU i princip vara genomförd tUl , då endast 0,avtidigare förbrukning tillåts. AU förbrukning skafl ha upphört tifl . 'Den ozonnedbrytande potentialen (ODP) for resp. konttollerat ämne 52 multiplicerasmed faktisk volym fcir ämnet. OftiUständigt halogenerade bromfluorkarboner (HBFC)behandlas i Prop. 1992/93:179 artikel 20 och aweckUngsplanen mnehåUer ett enda steg. AU Bilaga 1 förbrakning och produktion skaUha upphört senast tiU . Avvecklingen av metylbromid kan i och medtillkomsten av artikel 2H sägas vara inledd. , TiUsvidare finns dock ingentidsplan för slutoweckling. Tifl skafl förbrukning och produktion högstmotsvara nivå. Mängder som används tifl karantänsbehandling eUer vidförberedelser for utförsel skaU inte inräknas. Fömtom artikel 2H, antogs iKöpenhamn en resolution där parterna åtar sig att efter bästo förmågaåtervinna, återanväncfe och ininska utsfeppen av metyl-bronud i avvaktan påytterUgare vetenskapUgt beslutsunderfeg. Senast vid partemas sjunde möte år1995, skaU beslut fettas om en avvecklingsplan där reduktion tiU år 2000indikerats. Vissa undantog medges inom protokoUets ram. FörCFC, halon, koltettaklorid, 1,1,1-öikloretan och HBFC gäUer att partema, om detvisar sig nödvändigt, kan komina överens om en mycket begränsad förbmkning ochproduktion för definierade oumbärUga ändamål, ttots det genereUa stoppet. I MonttealprotokoUet anges inte på vilket sätt enminskning av förbrakning och produktion av ozonnedbrytande ämnen skaU uppnås,utan det ankommer på varje part att utforma erforderUga stynnedel. Av artikel2, punkt 11 framgår att det står varje part fritt att genomföra en snabbareavveckling än vad som krävs enUgt protokoUet. Vad som stipuleras i protokoUetskafl afltså ses som minimikrav. Utvecklingsländemas sitaation beaktas liksomtidigare i artikel 5. Respittiden på upp tiU gäUer de ämnen somreglerades före Köpenhamnsrevideringen av MonttealprotokoUet. Åfegandenavseende de nytillkomna konttoUerade ämnena i artiklama 2E, 2G och 2H (HCFC,HBFC och metylbromid) gäUer for utvecklingsländer först efter det att besluttogits på ett särskUt partsmöte, vUket skaU hållas . Rapporteringsskyldigheten enUgt artikel 7,innefettar nu även krav på inrapportering av årUg import och export avåtervunnen HCFC och halon, eftersom återanvändning förväntas få ökad betydelse. Artikel 8 behandlar införande av mtiner för attsäkerstäUa parternas efterlevnad av bestämmelsema i protokoUet. Regler förkonttoU av efterlevnaden antogs vid partemas ärde möte i . I enUghetmed antogna förfaranden kan partema vid ett särskUt möte besluto om nödvändigaåtgärder, t.ex. erbjudande av assistans, utfärdande av vaming och i sisto handuteslutiiing i enhghet med intemationeU rätt. Den finansieUa mekanismen med dess multifeterafefond, vilken skaU svara för utvecklingsländemas behov av feckning avtiUäggskostaader för genomförande av åtoganden enUgt protokoUet, behandlas i artikel10. Fonden förändrades genom partemas beslut i från att vara enmterimistisk mstans tUl att ges en permanent stotas från den I januari 1993.Dess sekretariat skaU även i fortsättningen vara lokaUserat tiU Montteal,. Finansieringav fonden sker enligt den antogna artikel 10, 53 Fördehiingen meUan givarländema baseras på FN:s Sverigesandel utgör för (avmncfet) av det totala tiUskottet tiU fonden.BUateralt och i vissa feU regionalt samarbete kan få medräknas som bidrag tiUfonden. Detto får dock högst uppgå tiU av det nationelfe bidraget. Antaletgivarländer inom MonttealprotokoUet, samt utvecklingen vad gäUer bidragen fränf.d. öst-länder med ekonomier i omvandling, kan påverkaSveriges bidragsandel. Partemaenades i om att icke-utvecklingsländer skaU bidra med 113,34mUjoner dollar (USD) tiU den multifeterafe fonden, med ytterUgare tiUskott år1994 med minst sanuna belopp. För perioden tiU bedöms fondensstorlek att sannolikt kunna komma att Ugga inom intervaUet 340 tifl 500 mUjonerUSD. Det högre beloppet är baserat på anteganden om att ytterUgareutvecklingsländer ansluter sig som parter. Vidmötet i beslutodes att uppmana parterna att samfe upp, återanväncfeoch, när så är möjUgt, destmera de konttoUerade ämnena. Vidare enades partemaom vilka destmktionstekniker som skaU anses uppfylla kraven på en mUjömässigtacceptebel destruktion. 1992/93:179 Bilaga 1 8.2.2Godkännande av de senaste ändringarnaav Montreal-protokollet Mitt förslag: Jagföreslår att regeringen överlämnar ändringarna av MonttealprotokoUet om ämnensom bryter ned ozonskiktet tiiU för godkännande. Skälen för nutt förslag: Åtgärdema som i flera stegvidtegits världen över i enUghet med hittiUsvarande mtemationeUa avtal harvisat sig vara OtiUräckUga för att bromsa nedbrytningen av det skyddandestratosfäriska ozonskiktet. Uttanningen börjar nu bU betydande även på norrahalvklotet. En aUt större grad av samstämmighet hos de aUt fler parterna iMonttealprotokoUet ger dock hopp om och möjUghet tiU förbättring av läget. Underpartemas ärde möte lyckades man, som jag beskrivit, enas ombetydelsefuUa skärpningar i och utvidgningar av protokoUet för att snabbare nåden punkt då den negativa utvecklingen bryts. Det är angeläget att ochövriga parter ratificerar ändringama av MonttealprotokoUet. Partemahar under förhandlingama om skärpningar i protokoUet i hög grad eftersttävatundvUcande av aUvarUga omställningssvårigheter för mdustii och samhäUe. SverigeUgger dessutom väl framme i awecklingen. Ett uppfyUande av skärpningama bedömsdärför inte medföra några problem av betydelse. Efter de begränsade ändringar iden svenska förordningen (1988:716) om CFC och halon m.m, som jag aviserat i avsnitt 8.1.3, medför detnyUgen reviderade MonttealprotokoUet inte några problem i förhållandet tiUsvensk rätt. Jagkonsteterar med tiUfredsstäUelse att de stora användarna av ozonnedbrytandeämnen, EG och , nyUgen aviserat att i sin lagstiftning gå längre än vad de iKöpenhamn beslutode ändringarna i protokoUet kräver. De viktigasteindustriländerna har i det närmaste anslutit sig tiU den svenskaawecklingsplanens tidtobeU. 1992/93:179 Bilaga 1 9 Östersjöfrågor inkl. strålskyddsfrågor 9.1 Kunskapsuppbyggnad och förvaltningsstöd i Central- ochÖsteuropa Mittförslag: 5 mUjoner kronor anvisas för det bifeterafe samarbetet omkunskapsuppbyggnad och förvaltningsstöd i /94. Skälen för mitt förslag: I propositionen 1992/93:99(bet. 1992/93:JoUll, rskr. 1992/93:138) behandlades bUateralasamarbete för kunskapsuppbyggnad och förvaltningsstöd. Det är angefeget att det bifeterafe samarbetetkring mUjöfrågor med ländema i kan upprätthållas. Jaganser att det bUaterafe samarbetet direkt mellan myndigheter i ochdessa länder bör fortsätto och utvecklas vidare. Det är vUctigt att på dettosätt kunna främja överföring av praktiska kunskaper på nuljöområdet tiUrelevanto myndigheter och institationer. Jag föreslår att 5 mUjoner kronor begärs avrikscfegen för detto ancfemål under /94. Medlen bör föras uppunder ett nytt reservationsansfeg under §ortonde huvudtiteln som benämnsMUjöinsatser i . Mitt förslag: 1,5mUjoner kronor anvisas för att utarbeto en vision för /94. Skälenför mitt förslag: möttes mUjö- och planerings-ansvariga ministtarfrån samtUga länder mnt , inkl. , , ochEuropeiska i . Vid mötet enades man om attgemensamt utarbeto dokumentet . AvsUctenmed det svenska initiativet är att åstodkomma ett för Prop. 1992/93:179Östersjöområdet gemensamt planeringsunderfeg som kan ge vägledning BUaga 1för hur energisystem, natarresurser, infrastruktar, kommunikationer ete. börutayttjas på ett rationeUt och mUjöhushållande sätt . bevUjade i enUghet med prop. 1992/93:991,5 mUjoner kronor för de svenska åtogandena rörande en Östersjövision under år1993. totafe åtogande har hittiUs beräknats tUl 3 mUjoner kronor fÖrkosttiader i samband med att man firån svensk sida åtogit sig att inledningsvisupprätthåUa sekretariatsfiintionen. Det svenska initfetivet tiU en Östersjövision harrönt ett positivt inttesse. Det fektam att , ochEG-kommissionen for-klarat sig stödja initfetivet ger arbetet en EG-dimension. I de baltiska ländema. , ochVitryssland har Östersjövisionen välkomnats som ett viktigt komplement tiUandra initiativ. Flera länder och organisationer har mlett eUer står i begreppatt inleda biståndsinsatser på samhäflspfeneringens område i de baltiskaländema och övriga . En intemationefl kontaktgmpp har etoblerats forarbetet med Östersjövisionen. Gmppens försto uppgift blir att infor nästokonferens, som äger ram i , identifiera viktiga samarbetsområdenoch redovisa underfeg om regionens föratsättningar vad gäUer demografi ochekonomisk utveckling, mUjö, specieUa regioner inkl. gränsområden, infrastmktamtbyggnadinkl. transporter och telekommunikationer. TidtobeUen för arbetet bör samordnas medEG-kommissionens motsvarande planeringsarbete 2000. harnyUgen inlett arbetet med 2000-H, som innebär en utvidgning av planeringentifl , inkl. och . Vid konferensen i , erbjöd sig Sverigeatt tUlhandahåUa nödvändiga sekretariatsresurser genom Östersjöinstitatet iKarlskrona, som skaU stälfe samman de nationeUa bidragen och samordna arbetetmed andra initiativ son berör . Regeringen har givit i iuppdrag att sammanstäUa kunskapsunderlag för den :.venska delen av det samfededokumentet. Verket skaU fortiöpande informera om sitt arbete så att det kansamordnas med arbetet med Östersjövisionen. Jag föreslår att 1,5 mUjoner kronor begärs avriksdagen för detto ändamål under /94. Medlen bör anvisas över ortonde huvudtitelns ansfegBidrag tiU interaationeUt samarbete kring den byggda mUjön m.m. Prop.1992/93:179 BUaga I Mittförslag: 12 mUjoner kronor anvisas under /94 för fortsattstrålskyddssamarbete med de baltiska sfetema och . Skälen för mitt förslag: har intogit enpådrivande roU i kämsäkerhets- och strålskyddssamarbetet i Östersjöregionen.HittiUs har sammanfegt 83,1 mUjoner kronor avsatts för dessa ändamål. Dämtöverhar åtoganden gjorts om ett extraordinärt bidrag om 35 mUjoner kronor förteknisk utmstning avsedd att öka säkerheten vid kärnkraftverket iLitouen. I årets budgetproposition (prop. 1992/93:100) har under ttedjehuvudtitehis anslag G 1. Samarbete med ländema i Central- och Östeuropaföresfegits ytterUgare 25 mUjoner kronor för kämsäkerhets- ochsttålskyddssamarbete under /94. De svenska insatsema koncentteras främst påförbätttad säkerhet vid kämkraftverken i vårt närområde samt på stöd tiU denationeUa tiUsyns-och konttoUorganen i de baltiska stotema samt ,och Kaszakstan. De bifeterafe kämsäkerhetsprogrammen koordmeras genomsamarbete inom G-24 där medverkar. Denna koordinering avser i huvudsakprojekt med anknytning tiU säkerhetshöjande insatser i kämkraftverk ochbehandlar således inte sttålskyddssamarbete i ett mUjö-och hälsoperspektiv sominte är direkt koppfet tiU säkerhetsförhåUande-na i de östeuropeiskakärnkraftverken och de därmed sammanhängande riskbedömningaraa av enkämkraftsolycka. De svenska projekten inom kämsäkerhets- ochstrålskyddssamarbetet administteras och samordnas av Sfetens kämkraftinspektion(SKI) och Stetens sttilskyddstastitat (SSI). Fömtom medverkan i direkt kämsäkerhetsrefeteradeprojekt har SSI även inlett samarbete med de baltiska stoteraa och Rysslandkring bl. a. omhändertagande och deponering av förbrukade strålkäUor ochradioaktivt avfaU från mdustrier och sjukhus. I samarbete med finska, norskaoch estniska myndigheter och företog har ett projekt inletts för att bedömariskema med och foreslå ätgärder för sanering och återställning av ensedunenteringsdamm för produktionsavfeU från uranutvuining i SiUamäe i Estiand.SSI har också inlett samarbete med de baltiska stotema för att bygga upp dennationelfe mäticompetensen i resp. land för att bl a kunna genomföra egnaradonundersökningar i bosfeder. Inom ramen för arbete med bl. a.kämsäkerhets- och sttålskyddsfrågor har behovet av samarbete kringSillamäedammen och omhändertagande och slutförvaring av vissa strålkäUorunderstrukits. Jag föreslår sålunda att 12 nuljoner kronor begärsav rikscfegen for att under /94 kunna fortsätto samarbetet inomde angefegna sttålskyddsprojekt som inletts med de baltiska stetema ochRyssland och som mte är dfrekt koppfede tifl reaktorsäkerhetsfrågor. anvisasunder ett nytt reservationsansfeg över Qortonde huvudtiteln som benämnsMUjöuisatser i . Förfortsätto insatser som hör samman med reaktorsäkerhetsfrågor har, som jagnämnde, försfeg fegts firam om att anvisa ytterUgare medel under ttedjehuvudtiteln för /94. Jag räknar dock med att bUateralt och ävenmultUateralt samarbete av detto sfeg konuner att behöva fortgå under flera åroch att medel för svenska insatser kommer att behöva ställas tUl förfogande iviss omfettning firån sfetsbudgeten även . Utrymme härforbör därför skapas inom ramen för de medel som jag ftireslår senare, i den månframtida anvisningar tiU Öststotssamarbete under ttedje huvudtiteln inte ärtiUräck-lig. 1992/93:179 Bilaga 1 9.4 Övriga insatser i Mitt förslag:105,5 mUjoner kronor begärs av rikscfegen för msatser i utöverde som tidigare föresfegits i denna proposition. Skälenför mitt förslag: De medel jag nu föreslår är i försto hand avsedda förmultifeterala insatsei" fÖr mUjö och kämsäkerhet. I propositionen tiUriksdagen om vissa åtgärder inom klimatområdet och i (prop.1992/93:99) beskrivs Ätgärdsprogrammet för och denfinansieringskonferens som kommer att anordnas i i mars 1993.Konferensen kommer huvudsakUgen att ägnas åt Åtgärdsprogrammets finansiering.Avsikten är att vid konferensen redovisa dels bankeraas arbete med att finnafinansieUt stöd tiU åtgärdsobjekten dels nationeUa bidrag som stöd förätgärdsprogrammet. För försfeg om multUaterfe insatser som kan komma attpresenteras vid konferensen måste det från svensk sida finnas beredskap attbistå med resurser. roU som initfetivtogare tiU Ronneby-konferensenoch därmed tiU Ätgärdsprogrammet ger oss ett särskUt ansvar för att multifeterafeinsatser kommer tiU stånd. Genom att kraftfuUt stödja insatser i denna form kanSverige bidra tiU ett ökat totalt engagemang i Östersjöprogrammet från andragivarländer. I foregående avsnitt behandlades strålskydd- ochkärasäkerhetsfrågor. I prop 1992/93:99 redovisas det mtemationeUa arbete sompågår för att bUda en multilateral fond i syfte att åtgärda omedelbara behov avinsatser för förbätttad säkerhet vid kämkraftverken i Central- och Östeuropa.Fonden fömtses administteras av . Förhandlingsprocessen är ännu inteslutförd. Min bedömning är dock att fonden snart kommer att upprättes. Därvid kommer det att krävas medel för insatser påkämsäkerhetsområdet. Dessa medel kompletterar de satsmngar på bifeteraltkämsäker-hetsarbete som väntas ske med stöd av medel under ttedje huvudtiteln. Detär omöjUgt att precisera exakte belopp för ovansfeende ända- Prop.1992/93:179 mål för /94. Med hänsyn tUl de försfeg som hittiUsförts Bilaga 1 fram samt med tanke på särskUda roU iÖstersjösamarbetet bedömer jag att vi bör ha en betydande beredskap forinsatser på detto område. Mot denna bakgmnd föreslår jag att 105,5 mUj kravsätts för för deltogande i, i försto hand, multifeterafe program i sambandmed implementeringen av Östersjöprogrammet samt den planerade fonden för ökadsäkerhet vid kämkraftverken i . Om det visar sig att de samfede svenska åtogandenatifl multifeterafe mfljö- och kärasäkerhetsprogram under /94skufle understiga 105,5 mUjoner kronor bör bemyndiga regeringen attanvända resterande medel för mUjömsatser i , , Litouen, Rysslandoch . Dessa msatser bör när sä är lämpUgt koordmeras tned UitemationeUainsatser. Mot denna bakgmnd föreslår jag att 105,5 nuljonerkronor begärs av för multifeterafe insatser i Östersjöonu4det utöverde som tidigare föreslagits i denna proposition. Medlen bör föras upp under ettnytt reservationsanslag över Qortonde huvudtiteln som benämns MUjöinsatser iÖstersjöregionen. JaghemstäUer att regeringen dels föreslår rikscfegen att; 1. godkänna Förente Nationemas ramkonvention om klimatfrågor, 2. godkänna ändringar avMonttealprotokoUet om ämnen som bryter ned ozonskiktet, 3. gcxlkänna de strategier för minskad klimatpåverkansomjag förordat i avsnitt 5 4. under ett nytt reservationsanslag över §ortondehuvudtiteln i anvisa för /94 122500 000 Icronor 5. under Qortonde huvudtitelns ansfeg Utredningar m.m.anvisa ett belopp som är högre än vad som har föreslagitsi prop. 1992/93:100. bU. 6. under Qortonde huvudtitehis ansfeg Bidrag tillintemationellt samarbete kring den byggda rruljön m.m. anvisa ett belopp som är högre än vad som har föresfegits i prop. 1992/93:100.bU. 15, dels bereder tUlfäUe att te del av vad jag har anfört om; 7. det fortsatte intemationeUa samarbetet påklimatområdet i avsnitt 6, 8. forsknmg och utveckUng i avsmtt 7.1, Prop. 9. trafikfrågor i avsnitt 7.3, Bilaga 1 10. åtgärder mot metan, dUcväveoxid och andra växthusgaser i avsnitt 7.4, 11. vissa avfeUsfrågor i avsnitt 7.5, 12. åtgärder tiU skydd mot ozonskiktet i avsmtt 8.1, Sammanfattning av Statens naturvårdsverks rapport . Åtgärder mot klimatförändringar, 4120 Klimatproblemet och behovet av åtgärder globalt IPCC(Intergovemmental Panel on Climate Change) uppdaterade sintidigare utvärdering av klimatproblemet. Utvärderingen utfördes och granskadesav ett mycket stort antal vetenskapsmän världen över IPCC konstoterar att de tidigare slutsatsema stårsig. Den samfede bedömningen innebär att fortsatte utsfepp av koldioxid ochandra växthusgaser kommer att höja temperataren globalt. Ett ttoUgt scenarioutifrån nuvarande ttender, dvs utan kraftfuUare mofetgärder, leder tiU entemperatarhöjning på ca per decennium (mellan 0,2 och perdecennium) under nästo århundrade. Detto innebär över dagens nivå - eUer ca2° över förindustrieU nivå - tiU ungefär . IPCC har också summerat de nya rön som gjorts. De idetto sammanhang vUctigaste är: - Nedbrytningen av ozon i den fegre stratosfären påhöga breddgrader och på meUanbreddgradema har resulterat i en minskadväxthuseffekt som är av samma storleksordning som den direkte växthuseffekt somorsakats av CFC-föreningama. - Utsläpp av svavelföreningar har en nedkylandeeffekt. På norra halvklotet har svavelutsläppen hittiUs dolt en avsevärd delav växthuseffekten. - Faktorer som uttrycker varje gas växtiiuseffektjäinfört med koldioxid s k GWP-faktorer (Global ) ärfortfarande användbara. Uppskattningen av den indirekte komponenten, dvs denkomponent som anger växthuseffekten tiU följd av gasens effekt på andra gaseri atmosfären, är osäker. GWP kvantifieras nu bara avseende den dfrekteväxthuseffekten. Bedömningenav de kommande globafe temperatarhöjningama är refetivt samstämmig. Även omföratsägelserna har stora osäkerheter har relativt preciserade bedömningar avosäkerhetsintervaUet kunnat göras. Det är mer osäkert hur olika regioner kommeratt påverkas av en global temperatarhöjrung. gäUer både hur temperatar,nederbörd och vindförhåUanden kommer att utvecklas i olika regioner och vilkaeffekter dessa klimatförändringar för med sig. Det finns emeUertid en tydUghotijUd vad gäUer följande effekter. - En global uppvärmning innebär att vattenståndet ihaven höjs. 1992/93:179 sammantogna effekten bUr enhgt IPCC en ökmng fram BUaga 1.1 SärskUt utsatta bUr befoUcning och jordbruksområden i lågt Uggandekusttrakter och deltoområden, specieUt i fettiga länder med otillräckUgafördämningssystem. - De aUvarUgaste effektema på havsekosystemenförväntas uppkomma genom ändringar i oceancfrlculationen vilket påverkarnäringstifl-gången. - En global uppvärmning med över nutida nivåinnebär att jorden når en temperatamivå som mte förekommit på över 120 000 år.Förvänfede klimatförändringar väntas t ex leda tUl att den ttopiska skogen iAfrika minskar snabbare och att torkan i Sahelområdet sprider sig tiUsavannerna. - Vissa regioners jordbmk kan gynnas, andrasmissgynnas. Torka är det störsto hotet. IPCC fömtser minskad vattentUlgång ibetydande delar av det varmtempererade området, bl a över centrafe Nordamerikashögavkastande områden. Länder, med små resurser för att anpassa sig tiUantingen ökad torka eUer översvämningar, drabbas hårdast. StockhohnEnvUonment Institate (SEI) har i en stadie föresfegU mUjömål som både tarhänsyn tUl hastigheten och storleken av kUmat-förändringen. Den övre gränsenför vad nataren tål bedöms vara följande. - En maxunal förändringshastighet på ,perårtionde - En maximal total temperatarökning på (lågriskgräns) tiU (högriskgräns) över förindustrieU nivå