prop · GG0332 · 1992-12-31 00:00:00 — Dengrundläggande uppgiften, att verka för en levande samisk kultur, ger tinget frihet att ta upp skilda frågor som har samband med samiska intressen. Någonsärskild bestämmelse om skyldighet för att avgeverksamhetsberättelse eller motsvarande redovisning har inte förts in i lagen.Då blir en anslagsfinansierad myndighet följer härav att tinget ilikhet med andra statliga myndigheter kommer att omfattas av de regler somgäller arbetet med anslagsframställningar och resultatredovisningar. 2§ skall bestå av 31 ledamöter, utsedda genom val. För ledamöternaskall det utses ersättare. I fråga om antalet ersättare och hur de skall utsesgäller bestämmelserna i 14 kap. 18 § vallagen (1972:620) rörandelandstingsvalen. Ledamöterna skall vara svenska medborgare. Efter förslag avSametinget förordnar regeringen ordförande i . Ordföranden skallutses bland tingets ledamöter. väljer vice ordförande bland ledamöterna. Bakgrunden tillbestämmelserna i denna paragraf har utvecklats dels i avsnitt 4, dels i avsnitt7. blir somstatlig förvaltningsmyndighet en unik företeelse, främst därigenom attmyndighetens beslutande organ, själva tinget, i sin helhet utses av enskildaoch inte av regeringen. Valet av ledamöter blir en myndighetsutövning genomenskUda. Med hänsyn till att blir en statlig myndighet som lyderomedelbart under regeringen måste ett krav på att ledamöterna är svenskamedborgare finnas. Tingets ordförande, som kommer att inta samma ställning somordföranden i råds-eller nämndmyndigheter, utses dock av regeringen. därvidta någon av de valda ledamöterna, men är inte formellt bunden Prop.1992/93: 32 Vice ordförande har det däremot lämnats till tinget Bilaga1 Det skall ske genom val. Dethar inte ansetts nödvändigt att i lagtexten bestämma för vilken period somordförande och vice ordförande skall utses. Det naturliga är att de utses förhela mandatperioden. 3 § bestämmer när ordinarie sammanträden skall hållas. Sammanträde skall hållas också om styrelsen eller minst en tredjedel avtingets ledamöter begär det eller om ordföranden anser att det behövs. Denallmänna motiveringen till stadgandet finns i avsnitt 7. Den föreslagnalagtexten stämmer överens med vad som enligt 5 kap. 7 § kommunallagen gällerför fullmäktige i kommun. 4 §Sametinget skall bland tingets ledamöter utse en styrelse om högst sju ledamöter och lika många ersättare som skall sköte den löpande verksamheten för . En av ledamöterna skall därvid utses att vara ordförande. 1.bereda och yttra sig iärenden som skall handläggas av , 2.handha den ekonomiskaförvaltningen, 3.verkställa Sametingetsbeslut om verkställigheten inte uppdragits åt någon annan, 4.fullgöra de uppdrag somSametinget överlämnat tiU styrelsen. Såsomframhållits i den allmänna motiveringen kan en församling som intevara samlad i den omfattning som krävs för att den skulle kunna handlägga delöpande ärendena. Till sitt förfogande ges därför tinget en styrelse, som skallsköte den löpande verksamheten. Styrelsens ledamöter skall utses bland tingetsledamöter. Deuppdrag som avses under punkt 4 kan avse såväl enskilda frågor som en vissgrupp av ärenden. Medhänsyn till att blir en statlig myndighet bör antaletstyrelseledamöter reglerjis i lagen. Däremot har det inte reglerats hurstyrelsen skall utses. Detta, liksom hur ordförande skall utses, har lämnatstill tinget att besluta. Tinget kan sålunda välja mellan att placera tingetsordförande också som styrelsens ordförande eller att utse en särskUdordförande. 5 §Sametinget skall tillsätta en valnämnd som skall svara för valet till . kan därutöver tillsätta de nämnder som i övrigt behövs förberedning, förvaltning och verkställighet. Enligt första stycketskall en valnämnd obligatoriskt tillsättas av . Behovet av en sådannämnd följer av förslaget att får huvudansvaret för valet tilltinget. bör, liksom valnämnder för allmänna val, kunnasamråda med t.ex. samt skattemyndigheten och idet län där tinget har sitt säte och få viss hjälp t.ex. med utfärdande avanvisningar om brevröstning och röstning i vallokal liksom med den praktiskahanteringen av röstkort och valsedlar samt när det gäller ADB-stöd. Enligt andra stycket kanSametinget tillsätta andra nämnder. Det ankommer på att bestämmavilka dessa skall vara. Sådana nämnder kan t.ex. behövas inom kulturområdet,det samiska språkområdet eller inom de samiska näringarna. Detkan anmärkas att även om enligt 2 kap. 1 § 2 utser Sameskolstyrelsenär den styrelsen inte att betrakta som en nämnd under Sametinget.Sameskolstyrelsen förblir en egen myndighet reglerad i skollagen. 1992/93: 32 Bilaga 1Utbildningsdep. 6§ får handlägga ärenden endast om mer än hälften av ledamöterna ärnärvarande. Varje ledamot har en röst. En ledamot i inte delta i handläggningen av ärenden som rör ledamoten personligen ellerledamotens make, föräldrar, barn eller syskon eller annan närstående. Inteheller får en ledamot delta i handläggningen av ärenden som särskilt rör ensameby i vilkens styrelse han ingår. Vidsammanträde i skall protokoU föras. Vad som i första, andraoch tredje styckena sägs om gäller även dess styrelse och nämnder. Ävenom är en statlig förvaltningsmyndighet är det med hänsyn till syftetmed denna myndighet lämpligt att den länmas betydande frihet att finna sinaegna arbetsformer. Vissa grundläggande regler bör emeUertid ges. De har tagitsupp i förevarande paragraf. 1 förste stycket stadgasom beslutförhet. Vidare fastslås att varje ledamot har en röst. Andra stycket innehållerjävsbestämmelser. De har utformats med kommunallagens bestämmelser somförebild. Därutöver har särskilt stadgats om jäv för ledamot vid handläggningav ärende som särskilt rör en sameby i vilkens styrelse han ingår. För attbestämmelsen skall vara tillämplig fordras att ärendet speciellt avser densameby i vilkens styrelse ledamoten för handläggningen ingår.Jävsbestämmelsen blir alltså inte tillämplig när tinget t.ex. bestämmer normerför fördelning av medel mellan samebyar. Den som är ersättare i en samebysstyrelse får anses ingå i styrelsen och därmed omfattas av jävsbestämmelsen. Självfalletkan det ibland bli aktuellt för en ledamot av att Prop. 1992/93:32 avstå från att delta i handläggningen av ett ärende när han av andra skäl Bilaga 1 än de i paragrafen angivna anser sig jävig, s.k. delikatessjäv. Itredje stycket sägs att det vid sammanträde i skall protokoU föras.Vad protokollet skall innehåUa bör anges i en arbetsordning för tinget. Ävenhär kan kommunallagens bestämmelser vara till ledning. Enligt 5 kap. 59 § kommunallagen(1991:900) skall av protokollet bl.a. framgå vilka ledamöter och ersättare somvarit närvarande. ProtokoUet skall vidare, för varje ärende redovisa vilkaförslag och yrkanden som har lagts fram och inte tagits tillbaka, genomfördaomröstningar och hur de har utfallit samt beslutet i ärendet. Har omröstningägt rum skall protokollet innehålla en uppgift om hur omröstningen harutfallit. När omröstning har skett öppet, skall i protokollet anges hur var ochen röstat. Om reservation har anförts, skall detta redovisas i protokollet. Bestämmelsernai paragrafen gäller enligt Qärde stycket även ochnämnder. Vidhandläggning och avgörande av konkreta förvaltningsärenden hos , dessstyrelse eller nämnder gäller givetvis förvaltningslagen (1986:223). I dettahänseende skiljer sig inte tinget från andra myndigheter. Likaledes gällernaturligen förekommande föreskrifter om hur myndigheters beslut och skrivelserskall vara avfattade samt regler om myndigheters arkiv. 7§ samt dess styrelses och nämnders beslut får överklagas endastom det finns särskilda föreskrifter om det. Bestämmelserom överklagande av Sameskolstyrelsens beslut meddelas med stöd av skollagen(1985:1100). Inomförvaltningsrätten är huvudregeln den att beslut av statliga eller kommunalamyndigheter får överklagas. I fråga om statliga myndigheter gäUer denna regeläven om det saknas författningsföreskrifter om besluten och möjligheten attöverklaga. Medhänsyn till uppgifter är det inte rimligt att ha en sådan generellmöjlighet att överklaga beslut som fattas av tinget eller dess organ.Överklaganderätt bör föreligga endast när särskilda bestämmelser finns om det.Sådana bestämmelser kan finnas i olika författningar, vilkas tillämpning harlagts på tinget. Enligt2 kap. 1 § 2 skall utse styrelse för sameskolan. Som förut påpekatsförblir sameskolstyrelsen en egen statlig myndighet vid sidan om Sametinget.Verksamheten regleras i skollagen och i sameskolförordningen (1967:216).Bestämmelser om överklagande av Sameskolstyrelsens beslut finns i dessaförfattningar. 1§ till skall hållas (valåret). Valdag är tredjesöndagen . 5 1992/93. De allmänna motiveringarnatill valperiodens längd och valdag har lämnats i avsnitt 8. 1992/93:32 Bilaga 1Utbildningsdep. 2§ För valet till utgör landet en valkrets. utservalförrättare och förbereder valet samt har i övrigt de uppgifter som framgårav detta kapitel. Deallmänna motiven för att landet utgör en valkrets har redovisats i avsnitt 8. Enviktig utgångspunkt är att valet till i stort sett skall skötas avtinget. För att genomföra sametingsvalet skall enligt 2 kap. 5 §tillsätta en valnämnd. Det ankommer på denna nämnd att förbereda valet och utsevalförrättare. 3§ Rösträtt till har den som är upptagen i sameröstlängd. Isameröstlängden tas den same upp som anmäler sig till valnämnden och som ärsvensk medborgare och på den samiska valdagen fyllt eller fyller . Underde förutsättningar som i andra stycket anges för svenska medborgare skall iröstlängden tas upp även de utiänningar som enligt folkbokföringsregistret harvarit folkbokförda i landet de tre åren närmast före valåret ochsom anmäler sig till valnämnden. Iparagrafen anges vem som har rösträtt till . Föratt ha rösträtt till kommunfullmäktige erfordras enligt 2 kap. 3 §kommunallagen (1991:900) att vederbörande är kyrkobokförd i kommunen och påvaldagen fyUt eller fyller . Något krav för en svensk medborgare att varafolkbokförd i en kommun bör inte gälla för att få delta i sametingsvalet.Däremot har den som inte är svensk medborgare rösträtt endast om han varitfolkbokförd i landet de tre åren närmast före valåret. 4§ Anmälan till tas upp i sameröstlängden skall ha inkommitsenast valåret. Densom har förts upp i sameröstlängden skall strykas från längden om han begär deteller avlider. Anmälningstidenför att tas upp i röstlängden måste förläggas till en så tidig tidpunkt så attdet valtekniska förberedelsearbetet kan hinnas med. Reglernaför att anmäla sig som röstande till sametingsvalet bör göras så enkla sommöjligt. 1 normalfallet bör det vara tillräckligt att den som vill anmäla sigfyller i ett formulär och där anger vilka omständigheter som åberopas för atthan skall anses vara same. Vem som skall anses va- ra same i detta sammanhangframgår av 1 kap. 2 § denna lag. På formuläret kan också den som anmäler siguppge om han är svensk medborgare eller om han är utländsk medborgare somvarit folkbokförd i landet de tre åren närmast före valåret. 1 sameröstlängden skallendast tas upp de som är röstberättigade. När en person avlider skall hansåledes strykas från längden. Eftersom det är frivilligt att anmäla sig för attbli upptegen i längden finns det även en möjlighet att efter anmälan blistruken ur röstlängden. 1992/93:32 Bilaga 1Utbildningsdep. 5 § beslutarom den person som anmält sig enligt 4 § skall tas upp i samerösUängd. skall ha upprättet en preliminär sameröstlängd valåret. Den som anmält sig men inte upptagits i den preliminära sameröstlängden skall genast underrät tas om beslutet. Han har rätt att överklaga beslutet hos i det län där har sitt säte valåret. Anmärkningmot röstiängden prövas vid offentiigt sammanträde hos den 10 marseller om denna dag är eller söndag, närmast födande måndag. Länsstyrelsensbeslut över anmärkning mot röstiängd får inte överklagas. Valnämndenskall enligt första stycket fatta beslut om den som anmält sig till valnämndenskall anses vara en röstberättigad same. Detta beslut knyts tUl upprättandet avröstlängden. De närmare anvisningarna om hur anmälan skall göras, vilkaundersökningar och kontroUer som erfordras etc. utfärdas av . Enligt1 kap. 2 § erfordras endast att den som anser sig vara same gör sannoUkt atthan uppfyUer något av de objektiva rekvisiten. I normalfaUet bör uppgifternapå det ingivna anmälningsformuläret vara till fyllest för bedömningen. skulle finna att ytterligare undersökning är nödvändig bör deninfordra korapletterande uppgifter från den som gjort anmälan och eventuelltfrån annan som kan lämna upplysning i ärendet eller kontrollera medfolkbokföringsmyndigheten. Det senare kan särskilt bli aktuellt när det gällermedborgarskapet. Valnämndensbeslut kan på begäran av den som inte blivit upptegen i den preliminäraröstlängden överprövas av i det län där har sitt säte.Klagorätt tillkommer alltså inte den som anser att någon annan felaktigt blivitupptagen i röstlängden. beslut över anmärkning mot röstlängd fårinte överklagas. Anmärkningarmot röstlängden skall i likhet med anmärkningar mot röstlängden till allmännaval prövas vid ett offentligt sammanträde. Den som har framfört anmärkning motlängden kan framföra sina synpunkter muntligen vid detta sammanträde. 6 §Efter det att förekommande överklaganden har avgjorts av länssty relsen skaU valnämnden valåret upprätta en slutlig sameröstlängd som skall uppta 1.samer som på grund avvalnämndens eller beslut Prop. 1992/93: 32 skall tas upp iröstlängd och Bilaga 1 2.samer som varitupptegna i sameröstlängd, om de fortfa- Utbildningsdep. rande fyllervillkoren för rösträtt enligt 3 § och om de inte begärt att bli Detbör inledningsvis noteras att valnämndens beslut att en person skall anses varaen röstberättigad same är slutligt på det sättet att strykning inte kan görasdärför att det senare visade sig brista i de objektiva kriterierna. Däremot kanden som tagits upp själv begära att bli struken. Som framgår av 5 § är detendast beslut att någon inte har upptagits i den preliminära sameröstlängdensom kan överklagas till i det län där har sitt säte. Infördet första valet till måste alla de samer som vill rösta anmäla sigtill valnämnden. 1 efterföljande val behövs ingen ny anmälan. De som har förtsupp i röstlängden står alltså kvar till dess de avlider eller begär att blistrukna. 7 §Den som är upptegen i sameröstlängd skall genom valnämndens försorg erhålla ett röstkort i form av ett ytterkuvert samt ett innerkuvert och ett omslagskuvert. Röstkorten och kuverten skall sändas till de röst berättigade senast före valdagen. Omen röstberättigad har förlorat sitt röstkort/ytterkuvert eller omröstkortefytterkuvertet inte har kommit honom tillhanda, är han berättigad attefter framställning till valnämnden få ett duplettröstkort/duplett-ytterkuvert.Sådant kort skall vara tydligt märkt som duplettröstkort. Varjeröstberättigad person skall erhålla ett röstkort, ett innerkuvert och ettomslagskuvert av valnämnden. Röstkortet skall användas vid röstning både ivallokal och vid brevröstning men utgör ytterkuvert förbrevröstningsförsändelse. Motiven för detta har redovisats under avsnitt 8. 8 §Den som har rösträtt till och är svensk medborgare är valbar till om inte annat följer av av 9 §. Iparagrafen anges vem som är valbar till . Indirekt framgår alltsåatt endast den som enligt denna lag är att anse som röstberättigad same ärvalbar till . Dessutom krävs att den som vill komma ifråga somledamot i skall vara svensk medborgare. Skälet härför har redovisatsi den allmänna motiveringen, avsnitt 7. YtterUgare krav finns i följandeparagraf, 9 §. 9§ Kandidater till skall anmälas till valnämnden senast den 25 marsvalåret. Av anmälan skall framgå vilken grupp, vilket parti eller liknandesammanslutning som kandidaterna tillhör. också innehålla uppgiftpå namn på minst tre kandidater i bestämd ordningsföljd. Till anmälan skallfogas skriftlig förklaring från varje kandidat att han givit sitt tillståndatt anmäla honom. besluter omregistrering av grupper, partier eller liknande sammanslutningar ochkandidater. Nämndens beslut får inte överklagas. Andra än kandidater förregistrerade grupper, partier eller liknande sammanslutningar är inte valbara. 1992/93: 32 Bilaga 1Utbildningsdep. Anmälanav kandidater skall ske valåret. är detenligt lagen slutligt avgjort om vederbörande är att anse som röstberättigadsame. har fattat sitt beslut över anmälningarna till röstlängdenden . Om kandidaten inte ansetts vara röstberättigad same avvalnämnden måste han ha överklagat det beslutet. Länsstyrelsensbeslut i den frågan skall ske och den slutligasameröstlängden skall vara färdigstäUd . Näranmälningstiden gått ut bör valnämnden inte godkänna att kandidater drartillbaka sin kandidatur, om inte särskilda skäl föreligger. För att undvikaonödiga missförstånd och liknande problem bör till anmälan fogas skriftligförklaring från varje kandidat att han givit sitt tillstånd till att hananmäls som kandidat tUl tinget. Enligtandra stycket skall valnämnden besluta om registrering av grupper, partiereller liknande sammanslutningar och kandidater samt om valsedlar. Dessa beslutinnebär i realiteten inget annat än ett godkännande av de valsedlar som fårförekomma i sametingsvalet. 10 §Valnämnden utfärdar valsedlar. På valsedel skaU anges grupp, par ti eller liknande sammanslutning samt minst tre kandidater för gruppen, partiet eller sammanslutningen. För en registrerad grupp, ett parti eller en sammanslutning får finnas valsedlar med olika kombinationer av kandidater. Envalsedel skall uppta namn på minst tre kandidater i bestämd ordningsföljd. Ettmindre antal namn på en valsedel skulle kunna förorsaka problem om valsedelnsamlar röster för mer än ett mandat eUer en kandidat måste avsäga siguppdraget. 11 §Valsedlarna skall vara lika till storlek och material. 12 § Varje registreradgrupp, parti eller sammanslutning tiUdelas valsedlar till det antal valnämndenbesluter, lika för alla. Finns det olika valsedlar för samma grupp, parti ellersammanslutning, gäller dette varje sådan variant av valsedeln. Valsedlartill större antel tiUhandahålles av valnämnden om beställaren betelarvalsedlarna i förskott. Av bestämmelsema i 11 §framgår att valsedlarna, i likhet med valsed- Prop. 1992/93: 32 lar till exempelvis riksdagsvalet, skall ha lika utseende. Avvikande val- Bilaga 1 sedlar godkänns inte vid valet. Av12 § framgår att valnämnden tilldelar alla registrerade grupper, partier ochliknande sammanslutningar valsedlar. skall bestemma hur mångavalsedlar som skall delas ut till varje gruppering. Alla grupper, partier ellersammanslutningar skall oavsett storlek tilldelas lika många valsedlar. Om engrupp, parti eller motsvarande har anmält flera olika varianter avkandidatgrupper skall varje gruppvariant tilldelas så många valsedlar som engrupp tilldelas. Förden gruppering sora anser att det fritt erhållna antalet valsedlar är för litetges möjlighet att mot betalning få fler valsedlar. 13 §Den som har rösträtt till får rösta antingen i vallokal el ler genom att sända sin valsedel till valnämnden med posten (brevröst ning). Detfinns två möjligheter att som röstberättigad delta i sametingsvalet antingen pådet sätt som är mest vanligt vid de allmänna valen, dvs. i vaUokal, eller genomatt den röstberättigade sänder sin valsedel med posten, s.k. brevröstning.Skälen härför har behandlats i den allmänna motiveringen under avsnitt 8. Dethar förutsatts att en befydande andel av rösterna kommer att avges genombrevröstning. 14 §Valnämnden beslutar på vilka orter röstning kan ske i vallokal. Vallokaler skall hållas öppna mellan och . Bestämmelsernaom röstning anknyter i största möjliga utsträckning till vallagen. Även om brevröstningsannolikt kommer att bli det vanligaste sättet för röstning till ärdet angeläget att, på de orter där det finns en någorlunda stor samebefolkning,möjlighet finns att roste i vallokal. Det bör ankomma på valnämnden att införvarje val besluta på vilka orter röstning kan ske i vaUokal och att utsevalförrättare på dessa orter och i övrigt arrangera valet. att ge de närmare anvisningarna om.hur valet skallorganiseras. Vallokalenskall vara öppen mellan kl. 8 och 20 på valdagen. Något undanteg från detteöppethållande får - i motsats till vad som gäUer enligt vallagen - inte ske.Eftersom de röstberättigade inte är hänvisade till en bestemd vallokal skall dealltid kunna lita på att vallokalen är öppen tUI . 15 §Vid röstning i vallokal lägger väljaren själv in sin valsedel i ett in nerkuvert och tillsluter det. Väljaren lämnar innerkuvert och det ytter- kuvert som också ärröstkort till valförrätteren. Denne kontrollerar att väljaren ställt i ordningbara ett innerkuvert och att kuvertet inte är försett med obehörig märkning.Därefter lägger valförrätteren i väljarens närvaro in innerkuvertet iytterkuvertet och tillsluter det. Valförrätteren ter slutligen hand omytterkuvertet samt antecknar på en särskild förteckning väljarens namn. Densom saknar det ytterkuvert som också är röstkort får inte roste. Väljare sominte är känd för röstmottegaren skall legitimera sig. Gör han inte det får haninte roste. 1992/93:32 Bilaga1 Utbildningsdep. Idenna paragraf regleras hur röstning i vallokal går till väga. Bestämmelsernaansluter till vad som enligt 8 kap. 5 § och 10 kap. 4 § vaUagen gäller förröstning på postkontor. Skälen för att välja detta tiUvägagångssätt framgår avavsnitt 8. Det bör här framhållas attväljaren vid röstning i vaUokal, till skiUnad från vad som gäller vidbrevröstning, inte själv skall lägga ned innerkuvertet i ytterkuvertet. Den förteckning somföreskrivs i förste stycket sista meningen har sin motsvarighet vidpoströstoing. Behövliga noteringar torde kunna föras med hjälp av röstkortet. 16 §Ar innerkuvertet försett med obehörig märkning får det inte tes emot. Har väljaren lämnat mer än ett innerkuvert får endast ett av dem tas emot. Om väljaren begär det, skall samtliga innerkuvert återlämnas till honom. Bestämmelsernaöverensstemmer i huvudsak med 10 kap. 5 § vallagen. Av bestämmelsen framgåratt ett märkt innerkuvert inte får tas emot. Det åligger valförrättaren attkontrollera att innerkuvertet inte är märkt på något sätt och att vägra att taemot det om så är fallet. 17 §Beträffande röstning i vallokal gäller också 8 kap. 10 §, 11 § förste stycket och 14 § vallagen (1972:620). Avbryts röstningenskall mottegna ytterkuvert förvaras på betryggande sätt. Förstastycket i denna paragraf reglerar genom sin hänvisning till 8 kap. 10 §vallagen bl.a. att vallokalen skall vara anordnad med ett antel enskildaplatser, så att väljaren utan insyn kan lägga in sin valsedel i innerkuvertetoch att väljare, sora på grund av kroppsligt fel icke kan avge sin röst iföreskriven ordning, vid röstningen får anlita biträde sora han utsett (8 kap.14 § vallagen). Bestämmelsen i andrastycket motsvarar 8 kap. 11 § andra stycket vallagen. 18 §Valförrätteren skall omgående sända de mottegna förslutna ytter- Prop.1992/93: 32 kuverten till valnämnden tillsammans med förteckningen över de väljare Bilaga 1 som rostet i vallokalen.Försändelsen skall sändas som värdepost. Bestämmelsernaär utformade med 10 kap. 6 § vallagen som förebild. Då försändelsen skallsändas som värdepost innebär detta att ytterkuverten skall sändas tillvalnämnden första vardagen efter valdagen. 19 §Vid brevröstning lägger väljaren själv in sin valsedel i ett innerku vert och tillsluter det. I närvaro av två vittnen lägger väljaren sedan in nerkuvertet i det ytterkuvert som också är röstkort och tillsluter det. Därefter skriver väljaren på ytterkuvertet en försäkran på heder och samvete att han gjort på dette sätt. Vittnena intygar skriftligen att välja ren egenhändigt undertecknat försäkran och att de inte känner till något förhållande som strider mot de uppgifter väljaren lämnat på ytterkuver tet. Vittnenas adresser anges på ytterkuvertet. Vittnena skall ha fyllt . Väljarens make eller barn får inte vara vittne. Sedan brevröstningsförsändelsen har gjorts i ordning enligt förstestycket lägger väljaren in försändelsen i ett omslagskuvert och tillsluterdette.