prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — är cenfral förvaltningsmyndighet meduppgift aft handlägga frägor om handelspolitik och utrikeshandel samt vissafrägor i samband med näringsrätfsliga regleringar och inrikeshandel.Kollegiets generaldirektör är chef för myndigheten och ordförande i dess styrelse.Kommerskollegium har ca 120 anställda. Det övergripande målet förKommerskollegiets handelspolitiska verksamhet är att med frihandel somgrundprincip bidra fill aft intressen i handeln med omvärlden tas fillvara. På det handelspolitiska området är det kollegiets uppgift dels atttillhandahålla utredningar och underlag för regeringens ställningsfaganden,dels att utföra vissa myndighetsfunktioner. På def näringsrättsliga området ärdet kollegiets uppgift att inom sitt ansvarsområde medverka till aft utbyte avvaror och tjänster sker i enlighet med allmänna intressen. Inkomster vid , somredovisas på statsbudgetens inkomstsida under inkomsttitel, beräknas tillsammanlagt ca för /94 (1991/92 ca 5 miljonerkronor). har i sinårsredovisning givit en samlad bild av verksamhetens resultat. Redovisningenutgår ifrån verksamhetens funkfionsin-delning och anslagsförbrukningen förresp. Resulfatredovisningen indikerar aff uppställda mäl och delmålhar uppnåtts. För den näringsrätfsliga verksamheten redovisas olikaprestationer, vilket kan möjliggöra utvecklandet av mätt för produktivitet. Av den ekonomiska översikten kanutläsas aft de från regleringsfunkfio-nen frigjorda resurserna under budgetåret1991/92 har förts till prioriterade omräden samt att tidigare anslagssparande(ca ) har använts för ADB-safsningar. RRV:s revisionsberättelse, i vilkengranskningen av resultatredovisningen har begränsats till en bedömning avfullsfändighet och dokumentation, innehåller inga invändningar. har /94 lämnat en förenklad anslagsframställning. Inga förändringarföreslås i förhållande till den treårsram som har beslufats för kollegietsverksamhet /92-1993/94. De övergripande mål som gäller för treårsperioden1991/92-1993/94 bör ligga fast. Regeiingen hai beslutat att deriktlinjer och övergripande mål som gäller för perioden skall utsträckas tillaft omfatta även /95. Resurser: Ramanslag 1993/94 48 471 000kr 1993/94 1994/95 Föreslaget ramanslag för /94 har beräknatsmed utgångspunkten att anslaget bör reduceras med som en delav beslutade besparingar under tredje huvudtiteln. Anslaget har ocksä reducerats medsammanlagt , vilket motsvarar lönekostnaden för två tjänster som harflyttats från kollegiet till . Anslaget har pris- ochlöneomräknats med . Dessutom har förts frän anslaget E2. Exportfrämjande verksamhet för de uppgifter som läggs pä kollegiet i sambandmed nedläggning av . Jag redovisar denna fråga närmare idet följande. Chefen för hartidigare redovisat ett förslag om generell räntebeläggning av stafligamedelsflöden samt presenterat den modell som bör tillämpas. Kommerskollegiumkommer fr.o.m. /94 att tillämpa denna modell. Kollegiet kommerdärför aff tilldelas ett räntekonto med kredit i . Medlenunder anslaget kommer atf föras till detta konto. Prop.1992/93:100 Bilaga 4 Kollegiets årsredovisning visar enligt min mening atfverksamheten bedrivs i enlighet med de mål och prioriteringar som har fastlagtsav statsmakterna. Verksamhetens ekonomiska resultat visar att kollegiet harbedrivit verksamheten i enlighet med de förutsättningar som gavs /92. Ramanslaget och dess konstruktion förefaller ha en gynnsameffekt och eff medvetet anslagssparande har möjliggjort planerade ADB-sats-ningår. Jag kan oekså konstatera att RRVinte har haft några invändningar i revisionsberättelsen avseendeKommerskollegium. Sammanfaget innebär min bedömning att de riktlinjer somlades fast i 1991 Bilaga 4 ärs budgetproposition bör gälla även för budgetåret1993/94. Jag anser sålunda att vad jag anförde om prioriteringar ikollegiets verksamhet alltjämt äger giltighet - tillämpningen av ,utvecklingen av den inre marknaden, stöd i medlemskapsförhandlingarna,utvecklingen av EG:s handelspolitik, samarbetet och utvecklingen inom EFTA,EFTA:s relationer till tredje land samt frägor rörande och detmultilaterala handelssystemets utveckling och framtid. Pä alla dessa områdenspelar kollegiet en central roll vad gäller kontinuitet och expertis. Dettagäller också de mer traditionella myndighetsuppgifterna pä dethandelspolitiska området, såsom marknadssförningsärenden och vissa tullfrågor. 1 budgetproposition gjordejag bedömningen att kollegiet borde renodlas som handelspolitisk myndighet. Jagframhöll vidare att arbetsformerna och arbetsfördelningen mellan kollegiet ochUtrikesdepartementets handelsavdelning borde ses över. Jag konstaterade ocksåaff kollegiets roll och ställning i hög grad skulle komma atf förändras vid effmedlemskap i och aft jag avsåg återkomma fill denna fräga inför kommandebudgetpropositioner. Möjligheterna aff överföra deuppgifter som nu har på det näringsrättsliga området tillandra instanser har övervägts . De uppgifter som avses ärbl.a. auktorisation av revisorer, tolkar och översättare, administration avresegarantilagen samt olika tillstånds- och dispensfrågor enligtakfiebolagslagen. Härvid konstaterades aft översynsar-bete pågår pä flera av deberörda områdena. Av särskild befydelse i sammanhanget är den översyn avrevisorsreglerna, som avses vara slutförd . Min slutsats i denna situation varatt def var olämpligt aft dä genomföra någon förändring vad gäller kollegietsnäringsrätfsliga verksamhet. anser jag fortfarande aff def ärönskvärt att kollegiet renodlas som handelspolitisk myndighet. Jag avsertillsätta en intern utredare, som får i uppdrag atf i samråd med berördadepartement och myndigheter presentera förslag med den innebörden. 1 överensstämmelse med bedömningensom gjordes i förra årets budgetproposition har Kommerskollegiets roll när detgäller att förbereda bilaterala handels- och samarbefsförhandlingar reduceratsoch förändrats. Kollegiet bedriver sedan flera åren omfattande informationsverksamhet på europaomrädet. När def gällerregelverket i EES och EG har kollegiet en funktion som cenfralinformafionspunkt och kunskapsbank för myndigheter, organisationer, företag ochenskilda. Denna verksamhet kommer att ha stor betydelse närsvensk statsförvaltning skall anpassas fill def vidgade europasamarbetef. Defär viktigt att kollegiets aktiviteter på detta område samordnas med andramyndigheter sä att onödigt dubbelarbete inte uppkommer. När det gäller europainformationenfill en bredare allmänhet inför folkomröstningen är 1994 kommer kollegiet attnära samarbeta med den informationsverksamhet som byggts upp inomregeringskansliets Sekretariat för Informationsverksamheten fär beteckningen "Euro- Prop. 1992/93:100painformafion" och innefattar uppbyggandet av databaser, telefonslussoch Bilaga 4 ett informationsnätverk med folkbibliotek och länsstyrelser.Verksamheten finansieras av Sekretariatet. handelsavdelningoch har ett mycket nära samarbete. Befydelsen av informellakontakter har ökat i och med den ökade intensiteten i def handelspolitiskaarbetet både vad gäller europafrågorna och multilateralt. Ett EG-medlemskap, och därmed enanslutning till en gemensam handelspolitik, kommer atf få vikfiga konsekvenserför den svenska förvaltningens uppgifter pä def handelspolitiska området.Förändringar i ansvarsfördelningen jämte organisatoriska förändringar kankomma aft bli aktuella. 1 medlemskapet ingår dels att medverka i och aktivtpåverka utformningen av den gemensamma handelspolitiken, dels aff svara förverkställigheten av den gemensamma handelspolitiken på det nationella planet. Enligt min mening är det önskvärtaff arbetet med atf analysera dessa frågor inleds , så aff enändamålsenlig organisation kan finnas . Analysen bör omfattabl.a. en granskning av Kommerskollegiets roll och uppgifter och av relationenmellan och kollegiet. Utredningen börgenomföras internt inom handelsavdelningen i samråd med . Den besparing som föreslås underanslaget kommer givetvis aft innebära en sänkning av ambitionsnivån pä vissaområden. Det bör ankomma pä kollegiets ledning att göra erforderligaomprioriteringar. bör utrymme finnas för ytterligarerationaliseringar. Verksamheten bör därmed kunna bedrivas på eff ändamålsenligtsätt med de resurser jag har beräknat för /94. Anslaget för harberäknats ufan hänsyn till de tekniska justeringar som mäste göras fill följdav ändringen av nivån på lönekostnadspälägget, den ändrade finansieringsformenför Statshälsan, övergängen fill lån i samt de nyaprinciperna för budgeteringen av anslagen. Riktlinjerna för dessa förändringarhar tidigare denna dag redovisats av chefen för (bilaga 1,statsbudgeten och särskilda frägor, avsnitt 2.2). Def belopp som kommer aftställas fill kollegiets disposition kommer slutligt att fastsfällas enligt deredovisade riktlinjerna och kan därför avvika frän def nu beräknade beloppet. har sedan det inrättades den 1 juli1975 (prop.1975:41, bet. 1975:NU17, rskr. 1975:116) drivits gemensamt avsvenska staten och näringslivet, fram till representerat av . Överläggningar ledde fram till ett nytttreårigt avtal, vilket godkändes av (prop. 1989/90:150, bet.1989/90:NU26, rskr, 1989/90:354). Pä grundval av detta avtal har verksamhetensedan den 1 juli 1990 drivits med tolv huvudmän representerande stat 204 och näringsliv. har till uppgift aft utarbeta ochfrämja utarbetande Prop. 1992/93:100 av lösningar som innebär förenkling avhandelsprocedurer. Rådet skall ägna Bilaga 4 särskild uppmärksamhet åt frågorsom rör elektroniskt datautbyte. Rådet skall vidare särskilt verka för ökadanvändning av (Electronic Dafa In-terchange) i syfte att främjaeffektiviseringar i företag och myndigheter och i syfte att främja svensktnäringslivs internationella konkurrensförmåga. Vidare skall rädet följa ochpåverka def internationella utvecklingsarbetet pä omrädet, främst inom ECE (FN:sekonomiska kommission för ) och EG/EFTA. Rådet finansieras via ärligabidrag frän de tolv huvudmännen och via intäkter från utförda /92 uppgick bidraget över tredje huvudtiteln till . Gällande avtal om löper ut den 30juni 1993. Regeringen uppdrog i februari 1992åt Statskontoret att utreda frägan om Handelsprocedurrådefs framtida roll,verksamhet, finansiering och huvudmannaskap. I uppdraget ingick ocksä afflämna förslag angående ansvarsfördelningen för medverkan i definternationella arbetet om förenklade handelsprocedurer och användning av . Statskontorets utredning presenterades . 1 utredningen konstateras att detfinns en bred uppslutning bakom tanken atf staten och näringslivet bör samverkaom och handelsprocedurer men aft formerna bör moderniseras. Mot dennabakgrund föresläs aff upphör och ersätts med en lösningdär ansvaret delas upp mellan frågor om harmonisering av handelsregler iinternationella handelspolitiska fora och frägor om EDI-användning i Sverige.För def förstnämnda området föreslås aft en arbetsgrupp som far över namnetHandelsprocedurrådet inrättas vid . Fördet senare omrädet föreslås att det bildas en svensk . Föreningenskulle utgöra en plattform och eff med säväl företag, myndighetersom näringslivets organisationer som medlemmar. Föreningens uppgift föreslåsvara bl.a. att samordna EDl-utvecklingen i , aff stödja och främjautvecklingen av hos medlemmarna, att initiera och stödja nyaanvändargrupper samt att informera om utvecklingen internafionellt och iSverige. Statskontorets utredning har remissbehandlats. Jag konstaterar att det räder bred enighet bland närmastberörda myndigheter och näringslivsorganisationer om huvuddragen iStatskontorets förslag. Jag anser ocksä att dessa är väl avvägda även om def pänågra punkter finns anledning att göra justeringar. Enligt min mening bör därför det nugällande avtalet om inte förnyas. Det kommer därmed attlöpa uf . I stället anser jag att ettkontaktorgan, som tar över namnet Handelspro cedurrådet, bör upprättas pä . I rädet bör ingå bl.a. re presentanter för närmast berörda myndigheter. han delsavdelning, näringslivets organisationer och för den föreslagna EDI-för- eningen. Rädets uppgift skall vara att fungera som forum för diskussioner och informationsutbyte om det iiUcrnationella arbetet pä handelsprocedur- 205 området.Kommerskollegium fär ansvaret för rådefs arbete. Kollegiets re- Prop.1992/93:100 surser börförstärkas för detta ändamäl på sätt som jag fidigare har redovi- Bilaga 4 Jag ställer mig positiv fillbildandet av en svensk . En sädan sammanslutning skulle spela enviktig roll i arbetet med atf främja EDI-användning i . Utveckhngen pådetta område går mycket snabbt, investeringarna är betydande och det är envikfig uppgift bäde atf förse företag med information, idéer ochbeslutsunderlag samt att främja rationella lösningar vad gällerdatakommunikation mellan företag och myndigheter. Jag har medtillfredsställelse erfarit atf viktiga sfeg pä vägen mot bildandet av enEDI-förening redan har fagits av eft antal myndigheter och näringsUvsorganisationer. Jag anser att börmedverka i i syfte aff tillgodose behovet av informationsflödeoch samordning vad gäller det internationella EDI-arbefef. Efter samråd medchefen för vill jag också konstatera att en utökadEDI-anvädning inom svenskt näringsliv äi av stor betydelse föi de svenskaföietagens konkunensförmåga och effektivitet. Det åligger dock, i linje medregeringens generellt inriktade näringspolifik, företagen och derasorganisationer atf själva göra en prioritering mellan insatser för ökadEDI-användning och andra konkurrens- och effektivitetsfrämjande åtgärder. I denmän EDI-främjande projekt faller inom ramen för de uppgifter som givits ,de regionala utvecklingsfonderna, riskkapitalbolagen samt Industri- ochsmåförefagarfonden finns def anledning för dessa organ aff överväga eventuellaengagemang. Jag hemställer atf regeringen 1. bereder riksdagentillfälle aff fa del av vad jag har anfört om in rättande av ett kontaktorgan benämnt vid , 2. föreslär atf fillKommerskollegium för /94 anvisa ett ramanslag pä . 274 843 190 Reservation 15 209 267 Underdetfa anslag beräknas medel för exportfrämjande verksamhet, framför allt genomSveriges exportråd. Vissa medel står också till regeringens disposition försärskilda insatser på det exportfrämjande området. exportråd, som bildades är 1972 genom ett avtalmellan sfaten och , är det cenfralaserviceorganet för exportfrämjande åtgärder. Rådets uppgift är att initiera,planera, samordna, marknadsföra och genomföra åtgärder för att främja svenskexport. anslaget beräknas medel för den exportfrämjande verksamhetsom Prop. 1992/93:100 exportråd anfingen utför själv ellerplanerar och leder inom handelssekrefe- Bilaga 4 rarorganisafionen m.m. ochinom utrikesrepresentationen. Näringslivet delfar i verksamhetens finansieringdels genom abonnemangsavgifter, dels genom medverkan i olika exporfaktioner,och dels genom betalning för gjorda uppdrag för enskildaföretag/uppdragsgivare. utlandsorganisationbesfår säledes bl.a. av handelssekreterare, framför allt pä marknader iEuropa, men också på andra marknader. Rådet har vidare slutit samarbetsavtalmed vissa handelskammare i uflandet. Utrikesrepresentationen är också envikfig del av utlandsorganisation. Ett anfal ambassader i ländersom är speciellt intressanta ur exportsynvinkel har särskilda resurser för exportfrämjandeinsatser. har lagt fastrikflinjer för statens roll i den exportfrämjande verksamheten vid Sverigesexportråd (prop. 1991/92:108, bef. 1991/92:NU23, rskr. 1991/92:227). Staten ochSveriges har undertecknat eff nytt avtal. Bedömningenär aft def finns samhällsekonomiska motiv för fortsatt sfatiigt stöd fill denexportfrämjande verksamhet som bedrivs genom exportråd. De sfatiigamedlen skall i försfa hand inriktas på upplysnings-, informations- ochrådgivningsverksamhet. Övriga aktiviteter bör i princip finansieras genomavgifter från företagen, men statligt stöd kan vara befogat i vissa fall. Detgäller främst insatser för aft utveckla exportoerfama, framför allt mindre ochmedelstora företags export, insatser för att främja export fill svårbearbetadeeller avlägsna men lovande marknader, samt större manifestationer medinriktning på svenskt näringsliv eller svensk industri efter samråd medUtrikesdepartementet. Mot bakgrund av bl.a. det merpreciserade stafliga uppdraget till har förufskickafs atf anslagetfill exportfrämj andet i fast penningvärde bör halveras under en treårsperiodmed början /93. exportråd har mot bakgrund av Riksdagensställningstagande vären 1992 lämnat en kortfattad anslagsframställning /94. Budgetförslaget är baserat pä sedvanlig prisomräkning avinnevarande ärs anslag samt på en neddragning i enlighet med def nämndaställningstagandet. Dessutom begär ett engångsanslag på 32,6miljoner kronor för att täcka vissa omsfruktureringskostnader. Def gällerkostnader för bl.a. avveckling av statliga uppdrag, aweckling i samband medändring av utlands-organisationen, och utbildning av personal fill säljare avexportfrämjande konsulttjänster. Budgetförslaget för /94 uppgårdärmed till . Genom beslut har grunden lagts för ettfortsatt engage mang frän statens sida i exportråd. har statsmakternas syn pä inriktningen av verksamhet preciserats och en avsevärd 207 neddragning förufskickafs av def statliga anslaget. 14 1992/93. Inom har ett målmedvetetarbete inletts med atf anpassa Prop. 1992/93:100 verksamheten ochorganisationen till de nya förutsättningarna. Eff omfat- Bilaga 4 landebesparingsarbete har givit viktiga resultat och antalet anställda har reducerats.Utlandsorganisationen har bantats bl.a. i och i . I Storbritannienoch också på andra håll planeras ett utökat och värdefullt samarbete medhandelskammare. I har ett utökat samarbete etablerats med vissahandelskammare och med regionala utvecklingsfonder. Jag är medveten om aftnedskärningen av statsanslaget som har påbörjats under innevarande budgetärinnebär stora påfrestningar på och aft anpassningen till en nyanslagsnivå innebär att vissa avvecklingskostnader uppstår. Mot bakgrund av detstatsfinansieUa läget saknas emellertid möjlighet aff medge ett exfra anslagför omsfruktureringskostnader på def sätt som har begärt. Nedskärningen av anslaget förväntasfortsätta även /95 i enlighet med ställningstagandet . Enligt min mening gör de kommandeanslagsnedskärningarna att Exportrådefs tvä huvudmän bör fördjupa sindiskussion om uppgifter, verksamhet och prioriteringar på längresikt. Jag noterar atf en sådan diskussion har inletts i det särskilda forumför diskussioner mellan huvudmännen i övergripande exportrådsfrågor som harinrättats på inifiativ. Jag beräknar behovet avanslagsmedel till exportfrämjande åtgärder inom exportråd till totalt162 /94. Hänsyn har därvid fagits till dels vissprisomräkning, dels neddragning i enlighet med vad som förutskickades vären1992. Jag har också beräknat vissa medelfill regeringens disposition för särskilda exportfrämjande insatser av olikaslag, exempelvis medverkan i internationella utställningar. Vidare har medelhär beräknats föi att täcka kostnaderna för aft infria tidigare gjordaåtaganden om stöd fill svensk projekfex-port och konsultstöd. Dessagarantiverksamheter upphörde men åtaganden ligger kvai underflera år. Jag beräknat ett medelsbehov om totalt för dessaåtgärder. Hänsyn har fagits till viss prisomräkning samt fill en neddragningav anslaget i enlighet med vad som beslutades vären 1992. Därutöver kantillgängliga reservationsmedel under anslaget också användas för konkretainsatser efter särskild prövning av regeringen. För /94 beräknar jageft medelsbehov om tofalt . ändring 1993/94 -28 000 000 -30 000 000 - 3 617 000 -31 617 000 Prop.1992/93:100 Bilaga 4 Jag hemställer atf regeringen föreslår aff till Exportfrämjande verksamhetför /94 anvisa ett reservafionsanslag på . , täckande av vissa utgifter för skadeersättningar 1991/92 1992/93 1993/94 881 073 714' 1000 1000 ' Hela beloppet hänför sig till utgifter under budgetåret1991/92. Av detta avser ersättning till EKN förskuldnedskrivning på . Av tidigare ianspråktagna medel återbetalade EKN195 under /92. () har till uppgift att genomutfärdande av garantier främja svensk export. EKN:s garanti utgör enförsäkring som skyddar svenska företag mot vissa förluster vid exportaffäreroch i samband med investeringar i udandet. För garantin betalas en premie somär relaterad till risken. Garantigivningen sker efter beslut av våren1990 inom tvä system: ett n-system (normalgarantisystem) och ett LT-system(Long Term) i vilket särskild vikt skall läggas vid det svenskasamhällsintresset av garantigivningen. EKN:s skrivelse om verksamheten m.m. EKNhar med skrivelse inkommit med underiag för en bedömning avverksamhetens omfattning och inriktning. Den av fastställda totala ramen förexportkredifgarantier uppgår till , varav 25 0(X)har reserverats för n-garantier och förLT-garantier. Regeringen har beslutat aff EKN:s garantiåtaganden kan uppgåfill för n-garanticr och för LT-garantier.Utöver ram för ex- Prop. 1992/93:100 portkreditgarantier finns en särskildram för invesferingsgaranfier på 2 000 Bilaga 4 miljoner kronor.Ramutnyttjandet uppgick till ca förn-garantier och ca för LT-garantier. EKN föresläroförändrade ramar frän riksdag och regering för export-kreditgarantier ochinvesferingsgaranfier. EKN:s premiesättning och OECD.s regler Nämnden pekar på aff EKN vid en internationellpremiejämförelse vad gäller länder med relativt gynnsam riskbild hör till debilligaste instituten. Beträffande högriskländer är EKN däremot eff av deinstitut som tar ut höga . EKN är öppen för garantigivning på flermarknader än de flesfa andra garanfiinstifuf. För de sjutton garanfiinsfitutsom undersökts inom ligger EKN:s strax undergenomsnittet. Arbetet i exportkredifgruppen fortsätter i syfte aft bl.a. uppnåökad konkurrensneutralitet i vad avser exportkredifgarantier. delfaraktivt i detta arbete. EKN och det europeiska integralionsarbetet I skrivelsen till regeringen förs liksom fidigare år endiskussion om de krav på förändringar i EKN:s verksamhet som kan ställas vid ensvensk anslutning till EES respektive EG/EU. Sfatiig verksamhet påexporfkredifförsäkrings-området kommer inte aft tillåtas konkurrera med privatakreditförsäkrare annat än pä jämställda villkor. Detta får konsekvenser förEKN:s korta garantigivning vad gäller kommersiell risktäckning. kanEG-riktlin-jer förvänfas i frågan var gränsen bör dras mellan statliggarantiverksamhet och privat kreditförsäkringsverksamhef. I flertalet har stafligmedverkan i konkurrensutsatt verksamhet minskats genom bolagisering och/ellerprivatisering av verksamheten alternativt minskad staflig äterförsäkring avsådana risker som kan återförsäkras på marknaden. EKN utreder tänkbara åtgärderför atf anpassa sin verksamhet till EG-kraven och avser återkomma tillregeringen med förslag. Beträffande den medellånga och långa ickekonkurrensutsatta verksamheten diskuteras inom EG en harmonisering av vissagarantivillkor, premiesysfem och bedömning av politiska risker. Förslag i dessafrågor från EG kan förvänfas under är 1993. Garantier till utländska förelag EKN föreslår aft förordningen om exporfkreditgarantiändras så aft nämn den får bevilja även utländska näringsidkare exportkredifgarantier i sam band med export från . Som motiv anförs att svensk export i ökande omfattning säljs frän utländska företag fill tredje land. Ett antalgarantiinsti tut i andra länder har motsvarande möjlighet. En förutsättning för EKN:s garantigivning till ufländska företag skall enligt förslaget vara aff inköpspri set för svenska varor och tjänster utgör av kontrakfsbeloppef. Genomändringen skulle dels en bättre riskspridning i EKN:s portfölj kunna Prop.1992/93:100 uppnås, dels nämndens möjligheter att främja svensk export öka. Inom har olika skuldlätfnadsalternativdiskuterats och genomförts dels avseende gruppen fattigaste och mestskuldtyngda länder, dels avseende gruppen lägre medelinkomsfländer. EKN har som resultat av det s.k.Toronfo-pakefet skrivit av ca . Inom ansågsefter dessa villkor inte vara tillräckligt långtgående för attåstadkomma den åsyftade lättnaden i betalnings-bördan för förstnämndaländergrupp.