prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringen föreslår därföratt RAÄ:s anslag för forsknings och utvecklingsinsatser, ulöver sedvanligprisomräkning, höjs med . Det bör ankomma på myndigheten attprioritera mcUan de ändamäl som myndigheten har redovisat RAÄbör, jämsides med att de nu redovisade forskningsbehoven tiUgodoses, görasärskilda ansttängningar för att utveckla formema för hur gmndläggandeinformationsbehov om landets kulttirmiljöer och kuhurminnen skall kunnatillgodoses på längre sUct. Kulturmiljövärden bygger sin verksamhet ihög grad pä ett enda väl utbyggt registersystem, inventeringen av fastafomlämningar, medan motsvarande primära data saknas t.ex. om landels värdefuUabyggnader och om kulturlandskapets ttadilionsinnehäll. RAAhar tillsammans med () inlett ett samarbete kringmöjlighetema tiU att systematiskt bearbeta informationen i landets äldrekartserier. Detta arbete ter sig innehållsmässigt angeläget bl.a. med tanke påkulturmiljövärdens behov av data om äldre tiders landskap. Även Riksarkivetsmedverkan i detta sammanhang är angelägen. Regeringenerinrar också om betydelsen av att de långsUctiga forskningsprojekt sombedrivs vid håller en vetenskaplig kvalitet som motsvarar de avsevärdaresurser som, sett över tiden, satsas pä dem. Projekten mäste också kunnatillgodose angelägna behov av kunskaper inom kulturmiljövården. Regeringenvill sludigen bettäffande kulturmiljövårdens forskningsbehov erinra om vad somticUgare anförts om de speciella fömtsättningama för den långsiktigakunskapsuppbyggnaden för kulturmiljövården som finns vid bl.a. iGöteborg. 1992/93:170 Avsnitt11 Kulturdep. Riksarkivetsforskningsprogram utgår frän de behov av fortsatt kunskapsuppbyggnad som iförsta hand följer av effekterna pä arkiv av ny teknologi ochinformationshantering. Det är därför namriigt att koncentterar sinforskningsverksamhet till dessa omräden. Att utveckla en nationell arkivdatabasbör vara en prioriterad uppgift inom arkivväsendet. Inom programområdetArkivens långsiktiga bevarande är det angeläget att det utvecklingsprojekt ompapperskonservering som svarat för tillsammans med flera andramyndigheter kan föras till ett slut. Regeringen har ticUgare pekat påangelägenheten av ett forsknings- och utvecklingsarbete som syftar till attbevara och tillgängliggöra informationen på landets äldre kartserier. Det tersig naturUgt att samverkar med LMV och RAÄ i projekt med dennainriktning. resurser för forsknings- och utvecklingsinsatser börenligt regeringens bedömning, utöver sedvanlig prisomräkning, utökas med 0,5miljoner kronor. Kulturrädeibör enligt regeringens bedömning ges vissa ökade möjligheter att vidareutvecklaarbetet med kuliur()oliiiska utvärderingar samt all arbeta med forskningsinformation.Anslaget bör därför, utöver prisomräkning, höjas med . 1992/93:170 Avsnitt11 Kulturdep. inledande redovisningen av kulturområdets forskningsfrågor har vi lagtsärskild vikt vid att det skall finnas en väl fungerande roll- och ansvarsfördelningmellan kulturinstitutionerna och andra myndigheter med ansvar inomforskningsorganisationen, såiwm universitet och högskolor. Meddenna utgångspunkt finner regeringen att särskild uppmärksamhet behöver ägnasät museemas förhåUande tiU forskningen. Museema har främst lill uppgift atttillhandahålla sina samlingar för forskningen. har museema egnasektorsforskningsbehov för samlingamas vård och i anslutning tillutställningsverksamheten. har en särstäUning inommuseiväsendet genom att där bedrivs akademisk forskning utifrån elvaprofessurer men viss gmadforskning förekommer också vid andra museer. Dessutomfinns ett antal museer som är knutna lill universiteten, t.ex. och Gustavianum i . Regeringenanser att museema ])ä ett inttesseväckande sätt i sina anslagsframställningarhar belyst behovet av forskning för museemas verksamhetsutveckling.Redovisningama visar emellertid att det krävs en ytterligare beredning innanmuseemas ansvar för forskning cxh roll i forskningsorganisationen kanpreciseras på ett tydligt sätt. Innan en sädan precisering har gjorts är detocksä svart att göra bedömningar av vilka resurser som museema bör förfoga överför ändamälet Som kulturministem anmälti budgetproposition s. 6 skall verksamheten i museiväsendet görastill föremal för en särskild översyn med avseende pä soiiktur, organisationtxrh inriktning. Regeringen räknar med att ett fördjupat stucUum av museemasforskningsfrågor bör kunna genomföras inom ramen för den översynen. Regeringengör bedömningen att någon ändring av museemas anslag för forskning inte börföretas innan resultatet av översynen föreligger. Detta innebär emellertid inteatt museiväsendets forskningsfrågor långsiktigt blir lägre prioriterade.Museemas behov torde, när resultaten av den aviserade översynen föreligger, fåvägas mot kulturområdets övriga forskningsbehov i beredningen av kommandeforsknirigspolitiska propositioner. AnslagentiU museema för forsknings- och utveckUngsverksamhet föreslås nu anvisade medenbart den höjning som motiveras av prisutvecklingen. Verksamhetenvid Dialekt- och ortnamnsarkiven samt Svenskt visarkiv (DOVA) har studerats aven särskild uttedare. Uttedaren har redovisat sina slutsatser ibetänkandet (SOU 1992:142) Det dolda kulturarvet, som remissbehandlas. Utredarens slutsatser äratt betydelsen av kulturarvet, det materiella och det immateriella, tiUmäts enökande betydelse i ett samhäUe där kommunikation cx;h information är nyckelord.Han ser DOVA som en etablerad organisation med gcxla fömtsättningar när detgäUer att tUlvarata det icke-materieUa kulturarvet Verksamheten mäste dock ihögre grad än nu fogas in i ett nätverk som också omfattar bl.a. angränsandekulturinstitutioner, universiteten och frivilliga krafter inomkulturmUjövärden. DOVA:sverksainhet bör enligt uttedaren i högre grad än nu inriktas mot de nutidaförändringama i fråga om det kulturarv som fmns i språk, dialekter, visor cx;hortnamn. Den insamUngs- cx;h dokumentationsverksamhet som DOVA driver börkompletteras i detta avseende ckU forskningssamverkanmed universiteten bör utvecklas bl.a. med tanke pä att arkiven bör ha en närmarekontakt med forskningsfronten inom de ämnen där de bedriver sin insamlingsverksamhet Uttedarenhar också lämnat förslag om en förstärkt ledningsfunktion för DOVA samt omförändringar i övrigt, ägnade att främja den verksamhetsinriktning som hanförordat. Vidberäkningen av forskningsanslagen för IX)VA har regeringen tagit hänsyn tillprisutvecklingen. 1992/93:170 Avsnitt11 Kulturdep. Regeringenhar angående Svenskt biografiskt lexikon i 1993 ärs budgetpropositionen s. 119angett att den anser del vara en tUlfredsiäUande ambition att slutföra verketinom . För myncUgheten beräknas i detta sammanhang inga särskildamedel. Vid beräkningen av anslagen till Samefondens kulturdegation harregeringen tagit hänsyn tUl prisutvecklingen. Sammantaget innebärregeringens förslag avseende kulturområdets forskning att det särskildaanslaget för forsknings- och utvecklingsinsatser höjs med ca 5 miljoner kronorfrån knappt 31 mUjoner kronor till knappt 36 mUjoner kronor. Däri ingårkompensation för prisökningama. Den reala medelsökningen uppgår till ,vilket anger att regeringen tillmäter forskningsfrågorna stor betydelse förkulturområdets utveckling. Myndighetemabör i sin planering utgå från oförändrade anslag för budgetåren 1994/95 och1995/96. Massmediemaägs huvudsakligen av privata företag eller organisationer. Det offentligasroll, är, till skillnad från vad som gäller i förhållande till t. ex.bibliotek, museer, arkiv eller kulturminnesvärden, uite att vara styrande utanatt ange ramar och att ge stöd i begränsad utsttäckning. Den gmncUäggandemassmedieforskningen pä universitet och högskolor är ett statligt ansvar. Dennaforskning styrs i första hand av inomvetenskapliga kriterier. Den har undersenare år fått förstärkta resuirser. Det finns emellertidcx;ksä ett l)chov av forskning pä massmedieområdet från andra utgängspunkter äninomvetenskapliga. Detta behov finns bäde inom den offentUga och privataseldom. Inom den offentUga sektomblir behovet aUt starkare att följa mecUeutveck-lingen, både tekniskt,ekonomiskt och rättsligt, nationellt och intemationellt, t.ex. för attförbereda och utteda behovet och konsekvensema av samhällsinsatser inom olikamassmecUeområden, genom nationell lagstiftning, inter-nationeUt samarbete CKhpå andra s.ätt. Detta forskningsbehov tillgodoses bara i begränsad utsträckninginom den befmtliga forskningsstmkturen. Den privata sektoms behovav forskning tx;h utveckling härrör dels från det enskUda medieföretagetsintresse att stärka sin egen konkurrenskraft dels från utvecklingen inom enbransch som helhet. I detta avseende skiljer sig inte massmedieförelagen frändel övriga näringslivet Forskningsbehovet tiUgcxloses till viss del genomenskilda institut, ibland i viss anknyming till högskolan. Enskildamedieföretag bedriver marknadsundersökningar, utveckUngsarbete cx;h i enstakafall även forskning. Ett exempel på detta är den forskningsverksamhet sombyggdes upp kring den tidigare Sveriges-Radio-koncemens avdelning för publikoch programundersökningar (PUB). PUB har haft en omvitmad betydelse förforskningen om radio cx;h TV. PUB har ocksä ulfört mätningar cx:h visstforskningsarbete för andra, enskilda företag men även för Kultunådet.Förändringarna inom den avgiftsfinansierade racUo- cx;h TV-verksamheten harmedfört stora förändringar av programföretagens publik- ochprogramundersökningsverksamhet. är omfattningen av och formemaför detta arbete inte helt klarlagd. För andra mediebranscher saknasmotsvairande verksamhet. Ett institut som pä näringsUvets uppdrag bedrivitopinionsbildning och i viss utsttäckning cxrksä gjort egna undersökningar ärNäringsUvets En bransch- ochföretagsanknuten forskning kan givetvis varken ersätta den oberoende txrhkritiska forskning som finns inom universiteten, eller företagens egnautveckUngsinsatser. Det är emellertid tydligt att bäde näringslivet och detoffenlliga har ett ökat behov av att kunna fungera som kvalificeradebeställare av forskning pä massmecUeomrädet MecUemas centtala roU i detdemokratiska statsskicket gör att forskning och utveckling inom metUe-områdetär särskilt känsliga för att nägon aktör fär en otiUbörUg dominans Formema för forskning inomoch för näringslivet är avpassade efter varje näringsgrens behov och sttniktur.Den offentiiga insatsen har styrts till institutioner eller samrädsmekanismersom ger uttymme för inflytande både frän 1992/93:170 Avsnitt 11Kulturdep. offentiigthåU cx;h från berörda branscher. När det gäUer forskning om massmedier gör bla den redan nämnda centtala funktionen för mediema i ett demokratiskt samhälledet nödvändigt att närmare analysera och utreda formema för ett samarbetemellan alla parter. Ett sädant samarbete kan cxksä fömtom branschen behövainbegripa t ex organisationer för yrkesarbetande inom mediema, delar avkulturlivet etc. Universitet och högskolor har ofta kapacitet att utföraforskningsuppdrag för olika massmedieinttessenter, enskUda eUer offentUga. Det sagda leder till attdet, som redan anmälts till i 1993 ärs budgetproposition (prop.1992/93:1(X) bil. 12 s. 254), enUgt regeringens mening fmns skäl att tillkallaen särskild uttedare för att se över frägor rörande forskning cxh dokumentationav massmetUer i samarbete mellan det allmänna och mediebranschen. Detta avsersärskilt sektorsforskningen för massmedier, t.ex. organisatoriska former förbeställning cxh finansiering av forskning, med utgångspunkt i mångfalden avinttessen txh behov på mecUe-området Prop.1992/93:170 Avsmtt 11 Kulturdep. 11.4 Forskning inom det invandrar-och migrationspolitiskaområdet Detforskningsområde som har relevans för det invandrar- och migrationspolitiskaomrädet - intemationell migration txh etniska relationer (ofta förkortat )- har under ett 15-tal är varit känt som "invandrarforskning". har ett särskilt ansvar för stöd tillforskningen inom detta område (se avsnitt 5.5). Forskningen har undersenare är betlrivits i en ökande omfatming. har txkså en breddning avforskningsområdet ägt mm. Frän att främst ha varit inriktad pä efterkrigstidensinvandring till cxh invandramas integration i det svenska samhället intemationella migrationen, dess orsaker cxh konsekvenser samt etniskakonflikter fatt ökad uppmärksamhet. Många forskare cxh andra samhällsanalytikeranser att de stora befolknings-rörelserna med dess konsekvenser för alla - intebara för dem som migrerar -kommer att vara den största mänskliga, sociala ochekonomiska frägan decennier framöver. Förändringar i vär omvärldhar aktuaUserat en mängd nya kunskapsbehov, tex. vad immigrationspolitikens ochinvandringsregleringens utformnmg har för betydelse för att möta det ökandeinvandringsttycket på . En annan vUctig fräga att belysa är pä vilketsätt flykting-/migrations- och biståndspolitik samt en samordning av dessapolitikomräden kan bidra till att människor inte behöver emigrera för sinutkomst cxh överlevnad. Här är kunskapema bräckliga, ttots de storaförhoppningar som allt oftare knyts till detta slag av poUtiska ätgärder.Forskmng om intemationellt utvecklingssamarbete har ännu inte på allvarkopplats samman med frågeställningar som migrationsforskare ägnat sig åt. Ettannat onu-åde för utforskning är de meUanstatiiga instmmenten och hur defungerar. Ett ökat inttesse för be- folkningsfrägomakan txkså skönjas txh borde mer än hittUls tas in i IMER-forskningen. I har denillegala invantiringen ökat efter sammanbrotten i de foma . Det harcxkså skett en ökning av s.k. pendlare, människor som reser fram och tillbakaöver gränsen till väst för att arbeta - legalt eller illegalt - men som inteavser att bosätta sig i väst. I kan liknande rörelser skönjas bl.a.från eller via de baltiska statema. Dessa befolkningsrörelser är självklartsvära att utforska, men är vUctiga att fä stöne kunskaper om. Vidare är orsakema tillmänniskors beslut att utvandra tämligen okända. Studier behöver göras inte baraav ekonomer och arbetsmarknadsanalytiker utan ocksä av t.ex. emologer,historiker och socialpsykologer. Hur emiska konflikter och migration hängersamman och vilka mekanismer som ligger bakom att somliga emigrerar men inleandra behöver belysas ytterligare. Vad gäller situationen iSverige, kan man konstatera att den etniska mångfalden i landet har förändratsväsentiigt pä de närmare 20 är som gått sedan den svenska invandrarpolitikenutformades. Denna förändring väcker bl.a. frågor om etniska relationer, vilkenemisk mängfald som är möjUg cxh hur vi kan undvika emiska konflikter. Hur de invandrarpolitiskamälen uppnäs behöver granskas närmare. Det finns alarmerande tecken pä attinv;indrama txh deras bam inte integreras på ett tillfredsställande sätt i detsvenska samhället. Det mest tydliga exemplet är situationen påarbtMsmarknaden. För att fä bättte kunskaper om integrationen måste stönehänsyn än tas till den stora variation som finns inom gmppen"invandrare", t.ex. vad bettäffar ålder, kön, nationalitet ochscxial tillhörighet. Vidare förefaller kunskapema om den s.k. andragenerationen cxh dess situation vara bristfälliga. Slutligen är det angelägelalt följa upp hur pågående och aktuella samhällsförändringar i , t.ex.pä utbiltlningsområdet, kommer att påverka invantlramas integration. Vad som hittUls intebeaktats i tillräcklig utsträckning inom IMER-området är de samhällsekonomiskaeffektema av invantiringen till . Inte minst de regionalekonomiskakonsekvensema förefaller intressanta i sammanhanget 1992/93:170 Avsnitt11 Kulturdep. 11.5 Kvinno- och jämställdhetsforskning Under1980-talet har kvinno- cxh jämställdhetsforskningen väsentUgt bidragit tillökade kunskaper om kvinnors villkor i arbetsUv och samhälle txh om deojämställda förhållanden som ännu räder mellan kvinnor och män. En aktivjämställdhetspolitik med förändrings- txh utvecklingsarbete för ett samhälledär kvinnor och män i realiteten har samma vilUcor pä alla väsentiiga områden ilivet måste bygga på kunskap o;h analys av orsakema till kvarståendeojämlikheter. Kvinnoforskningen har en centtal roll i den kunskapsutvecklingen. I kvinno- ochjämställdhetsforsl:ningen har nya frågeställningar, teorier och metoderutvecklats. Genom att kvinnors kunskaper cxh erfarenheter använts,har tidigare okända samband och verkligheter synliggjorts. Kvinnors speciellalivsvillkor i samhället har lyfts fram. Maktförhållandet mellan könen har visatsig ha stor betydelse för hur kvmnors och mäns liv utformats, såväl isamhället som privat. Benämningenkvinnoforskning har uppstått genom att det i huvudsak varit kvinnor ochkvinnors kunskaper som bidragit till utveckUngen av ett nytt forskningsperspektiv.Forskningen har främst handlat om kvinnor. Den teoretiska utvecklingen inomområdet har förändrats frän jämställdhelsforskning till kvinnoforskning cxhvidare till könsteoretisk forskning, s.k. genusforskning, där relationermellan kvinnor cxh män som scxiala kön uppmärksam-. mas cxh maktrefetionermeUan könen fokuseras. I deforskningspropositioner som lagts fram under 1980-lalet har kvinno-cxhjämställdhetsforskning hört till prioriterade områden. Delta har medförttytUiga framsteg för kvinnoforskningen - kunskapsmässigt, organisatoriskt cxhekonomiskt - vilket i sin tur medfört ett ökat inttesse. Avhandlingar medkvinno- cxh jämställdhetsperspektiv har blivit fler. Trots insatser på områdethar det ännu inte vuxit fram någon bred kvinno- och jämställdhetsforskning. Fortfarandekrävs särskilda insatser för att kvinno- cxh jämställdhets-forskningen skaUetablera sig och växa in i basämnena. inrättades tte professurer medsärskild inriktning mot kvinnoforskning i detta syfte. En finns viduniversitetet i (nationalekonomi med inriktning på kvinnors och mänsinkomster och löner), en i (scxiologi med inriktning på studiet av valdmot kvinnor) txh en i (allmänmedicin med inriktning på medicinskkvinnoforskning). Ettbrett stöd behövs inom olika ämnesområden liksom insatser för att motivera ochuppmuntra fler kvinnor att disputera cxh etablera sig som forskare. () stor betydelse genom att nämnden har möjUghet attbevUja forskningsbidrag inom mänga olika ämnesområden, både för forskning inomenstaka ämnen och för tvärvetenskapliga projekt. Även odisputerade forskare kanfå del av medlen. /93 fördelade FRN för kvinno-ochjämställdhetsforskning. Bl.a. prioriterades ansökningar inom områdena medicinskkvinnoforskning txh kvinnor txh teknik. har antaletansökningar om forskningsbitirag ökat kraftigt txh regeringen har mot denbakgmnden, under avsnittet om verksamhetsomräde,föreslagit att de medel som anvisas för kvinno- och jämställtlhetsforskninginom FRN fördubblas. Decentta och fora för kvinnoforskning som finns vid universitet txhhögskolor spelar en viktig roll i uppbyggnaden av kvinnoforskningen. Genom attanangera seminarier och konferenser och anortlna kurser på både gmnd- ochforskningsnivä ger möjligheter för kvinnliga forskare ochforskarstuderande att samlas över ämnesgränserna txh på olUca sätt stödjavarandra. Fora ansvarar också för att sprida kunskap om kvinno- ochjämställdhetsforskningen både i och intemationellt bl.a. genomutgivningen av Kvinnovetenskaplig tidskrift. Centta och fora är exempel påpositiva miljöer som är nödvändiga för att kvinnoforskningen 1992/93:170 Avsnitt11 Kulturdep. Deras verksamhet har i hög grad bidragit till att förbätttakvinnliga forskares arbetsvUUcor och till att kvinnoma har fått en starkareställning inom forskarvärlden. I det uppbyggnadsskede som kvinno-ochjämställdhetsforskningen fortfarande befinner sig är ett fortsatt stöd tillcentra och fora synnerligen angeläget Målsätmingen är dtxk att kvinno- ochjämställdhetsforskning skall bli en naturlig del av den ordinarie forskningsverksamhetenvid varje fakultet Kvinnors ställning iforskarvärlden är alltjämt svag. Det finns fä kvinnor på högre tjänster inomuniversitet txh högskolor och är andelen kvinnor blandnyexaminerade dtiktorer låg - . Regeringen anser det angeläget att bättre änhittUls ta tillvarade kvinnliga forskarbegävningama och har därför underavsnittet om veiicsamhetsomräde redovisat förslag idetta syfte. Förslagen handlar om insatser för att öka andelen kvinnor bäde blandforskarstuderande och bland anställda forskare och lärare på alla nivåer ihögskolan. Urjämställdhetspolitikens persixkriv kan ett antal forskningsomräden bedömasvara särskilt inttessanta. Hit hör redan tidigare prioriterade omräden inomhumaniora och samhällsvetenskap, nämligen forskning om lönebildning ochlöneskillnader ur ett könsperspektiv samt forskning om våld och sexuellaövergrepp mot kvinnor. Inom den medicinska forskningen är kunskapen omkvinnors hälsa cxh sjukdomar, om samband mellan hälsa och kvinnors livsvillkorfortfarande liten och fortsatt forskning är därför angelägen. Inomnaturvetenskap cxh teknU: saknas nästan helt forskning med kvinno-ochjämställdhetsperspektiv. I saniband med att de tte tidigare nämnda professurernainrättades, 1991, uppdrog regeringen åt FRN att utreda hur kvinnoforskning medinriktning mot naturvetenskap och leknik bör stödjas. Regeringen har i det föregående redovisat förslag tillresursförstärkning med anledning av de resultat cxh slutsatser som presenterasi utredningen. Detär vidare angeläget att kvinnoforskningen har fortsatt hög prioritet inomforskning om förändringajr i arbetslivet cxh pä arbetsmarknaden.Arbetslivscentmm prioriterar kvinnoforskning som ett av fyra omräden ochArbetsmiljöfonden planerar att utöka sitt stöd till kvinno- och jämställdhetsforskning.Särskilt nämns området kvinnor och teknik där Arbetsmiljöfonden avser attsamverka med Närings- cxh teknikutvecklingsverket. Regeringen har cxksäuppdragit ät Expertgmppen för forskning om regional utveckling att i detforskningsprogram, som skall belysa små och medelstora arbetsmarknadersutveckUng, särsk:ilt uppmärksamma kvinnomas situation. 1992/93:170 Avsmtt11 Kulturdep. 11.6 Anslagsfrågor Prop. B. Kulturverksamhet m.m. Forsknings- och utvecklingsverksamhet inomkulturområdet 1991/92 Utgift 17 034 885 Reservation 7 302 592 1992/93 Anslag 30 855 000 1993/94 Förslag 35 778 000 I1993 års budgetproposition (prop. 1992/93:100 bU. 12 s. 180) har regeringenföreslagit att för /94 beräkna ett reservationsanslagpå för kulturområdets forsknings- och utvecklingsverksamhet iawaktan pä forskningspropositionen. Regeringen äterkommer till frågan omanslagets slutliga beräkning. Medlen bör fördelas enligt följandesammanställning. Beräknad ändring 1993/94 + 4 923 000 tillForsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet för /94anvisar ett reservationsanslag pä . 27 1992/93. 1 samL Nr 170 12 verksamhetsområde Prop. Avsnitt12 Allmän inledning Näringsdep. TiUNäringsdepartementets verlsamhetsomride hör frSmst statens stöd tiU tekniskforskning och industrieUt utvecklingsarbete, inklusive bygg-ochenergiforskning. TiU departementets ansvarsomräde hör även viss geovetenskapUgforskning samt forskning om konkurrens. Sanmianfattningav forskningsansfegen under tolfte huvudtiteln (nuljoner kronor) Anvisat 1992/93 Försfeg 1993/94 Beräknat 1994/95 Beräknat 1995/96 Provnings- och mätteknisk FoU Inom Näringsdepartementetsområde är de vUctigaste forskrungsstöd-jande organen -Närings- ochteknikutvecklingsverket () 12.1Teknisk forskning och utveckling för 2000-talet Prop.1992/93:170 Avsnitt 12 Näringsdep. Deövergripande målen för statens insatser inom forskning och utveckling avlångsiktig betydelse för näringsUvet är att: -bidra tiU att stärka detsvenska näringsUvets konkurrenskraft och den svenska ekonomins attraktionskraftnär det gäUer industrieU verksamhet, -bidra tiU att stimuleranäringsUvets teknUcutveckling och skapa gynnsamma fömtsättiiingar för företagengenom en konkurrenskraftig cxh industriinriktad FoU-mUjö i landet, - bidra tiU att det skapas så Ukvärdigafömtsättningar som möjUgt för näringsUvets teknikutveckling jämfört med dem sområder i våra viktigaste konkurrentländer. 12.1.1Sverige i ett intcrnatioaellt perqwktiv Enhög teknologisk nivå är en fömtsättning för vår ekonomiska utveckUng. Bäde ivårt land (xh i våra viktigaste konkurrenUänder stärks de statUga insatsema förforskning och utveckling.