prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — samtde nya principeraa för budgeteringen av anslagen. Riktlinjeraa för Prop.1992/93:100 dessa förändringar har tidigare denna dag redovisats av chefenför Bil. 6 (bilaga 1, Statsbudgeten och särskildafrågor, avsnitt 2.2). Det belopp som kommer att ställas till rådets dispositionkommer slutligt att fastställas enligt de nu redovisade riktlinjema och kandärför avvika från det nu budgeterade beloppet. Jaghemställer att regeringen föreslår att till för budgetåret1993/94 anvisa ett ramanslag på . Nyttanslag (förslag) 470 000 000 Redannågra år efter socialtjänstreformens genomförande uttrycktes frånmånga håll kritik mot organisationen med ett delat huvudmannaskap för deinstitutioner som tar emot de mest utsatta ungdomama och de tyngstamissbrakama. JO varnade redan tidigt för att de s.k. § 12-hemmen inomungdomsvården inte klarade att utgöra den resurs för de mest utagerande ochkriminella undomama som de var avsedda för. Bl.a. i en rapport år 1987framförde JO skarp kritik mot vad ämbetet uppfattade som en nedrastning av dessainstitutioner (JO :s ämbetsberättelse /88). Kritiken tog sikte dels påatt det förelåg en allmän resursbrist, dels på att vissa institutioner inte togemot de mest svårplacerade ungdomama och att vissa ungdomar kunde "straffaut sig" från institutionema. JO anförde bl.a. att statsbidragssystemetbidrog till nedrastningen. Även på missbrakssidan förekom liknande kritik.Sålunda anförde socialberedningen i betänkandet (SOU 1987:22) Missbrakama,, Tvånget att insatsema för de tunga missbrakama inte vartillräckliga. överlänmade en rapport tillregeringen över en inventering av behov och resurser inom den tunga missbrakar-och ungdomsvården. Styrelsen redovisade i rapporten att av deungdomar för vilka kommuneraa efterfrågade plats kunde beredas plats påsärskilda ungdomshem. har vid fleratillfällen uttryckt oro för att statsbidragssystemet inte i tillräcklig gradhaft en styrande effekt på utvecklingen av institutionsvården för de mestutsatta grappema. fattade (prop. 1990/91:96, bet.1990/91:SoUl4, rskr. 1990/91:267) ett principbeslut om att huvudmannaskapet förde särskilda ungdomshemmen skulle föras över från kommuner och landsting tillstaten. ställde, mot bakgmnd av de problem som konstaterats, tvåhuvudsakliga krav på verksamheten, dels att alla som behöver det skulle kunnaberedas plats, dels att en väl differentierad Prop. 1992/93:100 vård skulleerbjudas. Regeringen borde enligt utreda Bil. 6fömtsättningama för huvudmannaskapsförändringen som föratsågs kunna varagenomförd . Även missbrakarvårdens organisation borde utredas isammanhanget. En av regeringen tillsatt särskild utredare lämnadesitt förslag, Tvångsvård inom - ansvar och innehåll (SOU1992:18) i febraari 1992. Utredaren redovisade två huvudalteraativ, dels en helstatligorganisation, dels en organisation med ett entreprenörsystem. Vidare föreslogsatt en ny statlig myndighet inrättas för ledning och drift av verksamheterna.Betänkandet har remissbehandlats. I en proposition (1992/93:61) om ändrathuvudmaimaskap för vissa institutioner inom ungdomsvård och missbrakarvård harregeringen föreslagit att staten får ett samlat huvudmannaskap för desärskilda ungdomshemmen och LVM-hemmen. En ny statlig myndighet, Statensinstitutionsstyrelse, föreslås inrättas den . Inom myndigheten skallfiimas en organisation med särskilda ungdomshem och LVM-hem.Institutionsstyrelsen föreslås få ansvaret för planering och drift av deaktuella hemmen. T.o.m. /93 har i statsbudgetenfiiimits ett särskilt anslag för bidrag till missbrakarvård och ungdomsvård.Anslaget uppgår för nämnda budgetår till . Riksdagenhar beslutat att en ny statlig myndighet, Statensinstitutionsstyrelse, skall inrättas (prop. 1992/93:61, bet.1992/93:SoU10, rskr. 1992/93:106). Styrelsen får bl.a. till uppgift att träffaavtal med de nuvarande huvudmäimen om övertagande av berörda institutioner,vilket huvudsakligen bör kunna slutföras . Finansieringen avinstitutioneraa skall även fortsättningsvis ske genom vårdavgifter frånkommunema och genom statliga bidrag. Medel som anvisas via statsbudgeten börfördelas av . Vidare bör det åligga styrelsen attsvara för intem revision och en samlad resultatuppföljning. Den nya myndigheten får ansvaret för att anvisaplats vid den institution som i varje enskilt fall bedöms lämpligast.Härigenom beräknas en behövlig differentiering av vården kunna ske, bl.a.behovet av enheter med särskilt hög bevakningsgrad. Verksamheten vidinstitutionema bör organiseras så att behövlig vård huvudsakligen skall kunnages regionvis. Styrelsen får följande uppgifter vad avser desärskilda ungdomshemmen och LVM-hemmen: -planering, ledning och drift -ekonomisk styming,resultatuppföljning och kontroll -forsknings-och utvecklingsarbete. En särskild organisationskommitté (dir 1992:96) förändrat huvud- Bil. 6 mannaskap för vissa institutioner inom ungdomsvård ochmissbrakarvård har tillkallats för att utföra det förberedelsearbete som krävsför inrättandet av och för statens övertagande avhuvudmannaskapet för de särskilda ungdomshemmen och LVM-hemmen. av det tidigare statsbidragettill missbrakarvård och ungdomsvård på totalt redovisasunder anslaget . Bidrag till missbrakar- och ungdomsvård. Till Statens institutionsstyrelses verksamhetberäknar jag , varav avser driften av desärskilda ungdomshemmen och LVM-hemmen. Resterande avserkostnader för den centrala myndigheten, personalutbildning och utvecklingsverksamhet. Chefen för har tidigare i dagredovisat ett förslag om en generell räntebeläggning av statliga medelsflödensamt presenterat den modell som bör tillämpas. Statens institutionsstyrelsekommer att tillämpa denna modell. Styrelsen kommer därför att tilldelas etträntekonto med kredit i . Medlen under ramanslaget Statensinstitutionsstyrelse förs till detta konto. Jaghemställer att regeringen föreslår att till /94 anvisa ett ramanslag på . har i uppgift att stödja betydelsefull grandforskning ochtillämpad forskning inom socialvetenskap och socialpolitik. I bereds vissafrågor om inriktningen av den framtida forskningspolitiken. Arbetet bedrivs medsikte på att en proposition i ämnet skall föreläggas . Iavvaktan på att beredningen slutförs föreslår jag att anslaget förs upp medoförändrat belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan på en särskild proposition ominriktningen av den framtida forskningspolitiken, till för /94 beräkna ett reservationsanslag på . G 17.Avvecklingskostnader Prop. 1992/93 Anslag 35000 000 1993/94 Förslag 36775 000 Vidbehandlingen av propositionen 1990/91:150 med förslag till slutlig reglering avstatsbudgeten för /92, m.m. godkände de allmännariktlinjema för ett treårigt program för omställning och förayelse av denstafliga administrationen. Utgångspunktema för fömyelsearbetet inomSocialdepartementets område avsågs åstadkommas genom regelförändringar ochförenklingar, särskilt inom socialförsäkringen. Vidare skulle det ske en ökadsatsning för att stärka kompetensen och öka koncentrationen inom myndighetemapå uppföljning och utvärdering. Andra verkningsfulla instrament i omstraktureringenskulle vara delegering, decentralisering, ökad samverkan mellan olika organ ochsammanslagning av närbesläktade verksamheter. Åtgärderaa skulle ge eneffektivare medelsanvändning och koncentreras till område ochtill socialförsäkringsadministrationen. En samlad besparingseffekt på ca 420miljoner kronor beräknades motsvarande enpersonalminskning på bortemot 2 000 personer. Gällande trygghetslagar och -avtal medför attkostnader för uppsagd och övertalig personal belastar statsbudgeten undervarierande tid även efter det att uppsägning skett. Sådana kostnader harhittUls belastat resp. myndighetsanslag. Detta irmebär att myndigheteraasanslag inte alltid är helt anpassade fill och visar vad den reguljäraverksamheten kräver. Det försvårar också möjligheten att snabbt och samlat kunnaavläsa besparingseffekter och personalkonsekvenser inom hela verksamhetsområdet.Fr.o.m. innevju-ande budgetår beräknas därför kostnader för uppsagd personalvid de myndigheter som omfattas av administrationsprogrammet under förevarandeanslag. Den närmare inriktningen av omställningsåtgärderaa och därmedsammanhängade besparingar redovisas under berörda anslag. Jag bedömer att en stor del av personalminskningenkan åstadkommas genom naturlig avgång, vilket bl.a. innebär att uppkomnavakanser inte återbesätts. Arbetsmarknadsläget har stor betydelse för takten idenna personalomsättning. Det är dock ofrånkomligt att personal inom de berördaverksamhetema också måste sägas upp. Vederbörande myndighet har ansvaret föratt detta sker i den takt det behövs med hänsyn till verksamhetens givnaekonomiska föratsättningar. Underhandsuppgifter från de berörda myndighetematyder på att belastningen för innevarande budgetår på förevarande anslag kommeratt uppgå till ungefär vad som beräknats; alltså 35 miljoner kronor.Myndighetema skall före utgången av januari resp. till regeringenredovisa sina kostnader för uppsagd personal resp.första halvåret 1993. På grandval av dessa redovisningar kommer regeringen attbesluta om vilka kostnader som skall belasta förevarande anslag i stället förresp. För /94 beräknarjag nu de avvecklingskostnader för Prop. 1992/93:100 övertalig personal somskall belasta förevarande anslag till 36 775 000 BU. , varav merpartenhänför sig till socialförsäkringsadministrationen. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Avvecklingskostnader /94 anvisa ett förslagsanslag på . Lag om ändring i lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring Härigenom föreskrivs att 1, 5 - 7, 11 och 13 §§lagen (1979:84) om delpensionsfijrsäkring skall ha följande lydelse. 1992/93:100 BU. Delpension enligt denna lag kan efter ansökan utgåtill förvärvsarbetande i åldem som nunskar sin arbetstid. Delpension enligt denna lag kan efter ansökan utgåtill förvärvsarbetande i åldem som minskar sin arbetstid. Försäkrad,som från och med den månad då han fyller eller senare minskar sinarbetstid i förvärvsarbete, har rätt till delpension i enlighet med 6-13 §§ omhan därefter arbetar i genomsnitt minst 17 och högst perarbetsvecka. Pension utgår längst till och med månaden före den då han fyller65 år. Enförsäkrad, som från och med den månad då han fyller eller senare minskarsin arbetstid i förvärvsarbete, har rätt till delpension i enlighet med 6-13§§ om han därefter arbetar i genomsnitt minst 17 och högst perarbetsvecka. Pension utgår längst till och med månaden före den då han fyller65 år. Delpensionfår ej utgå för månad, för vilken den försäkrade uppbär förtidspension ellerålderspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Densom efter arbetstidsminskningen har förvärvsarbete enbart i form avanställning eller uppdrag eller i båda dessa former har rätt till delpension omhan har nunskat arbetstiden med i genomsnitt minst per arbetsveckaoch hans inkomst av detta förvärvsarbete är att hänföra till inkomst avtjänst vid taxering till statlig inkomstskatt. Densom efter arbetstidsminskningen har förvärvsarbete enbart i form av anstäUningeller uppdrag eller i båda dessa former har rätt till delpension om han harminskat arbetstiden med i genomsnitt minst fem och högst perarbetsvecka och hans inkomst av detta förvärvsarbete är att hänföra tillinkomst av tjänst vid taxering till statlig inkomstskatt. Lydelse enligt 1987:364. Senaste lydelse 1987:364. 14 1992/93. Annan förvärvsarbetande än som avses i 6 § är berättigad till delpension om han har minskat arbetstiden med i genomsnitt minst hälften. Åven annan förvärvsarbetande än som avses i 6 § ärberättigad till delpension om han har minskat arbetstiden med i genomsnittminst fem och högst . Vid tillämpning av första stycket skall beträffandeförvärvsarbete i fåmansföretag och fåmansägt handelsbolag som avses i punkt 14av anvisningaraa till 32 § kommunalskattelagen (1928:370) företagsledare ochdennes make inte anses arbeta som anställda hos företaget eller annars underförhållanden som omfattas av 6 §. Med makar jämställs de som lever tillsammans,om de tidigare varit gifta med varandra eller gemensamt har eller har haftbarn. 1992/93:100 BU. Delpensionenfastställs till det belopp som motsvarar av den försäkradespensionsunderlag. Delpensionenfastställs till det belopp som motsvarar av den försäkradespensionsunderlag. Fastställddelpension anknyts till basbeloppet och omräknas vid förändring av detta.Därvid skall 1 kap. 6 § tredje stycket lagen (1962:381) om allmän försäkringtillämpas. Förförsäkrad som avses i 7 § utgörs pensionsunderlaget av hälften av hansgenomsnittliga förvärvsinkomst före arbetstidsminskningen. Denna inkomstberäknas enligt 12 § andra stycket. Överstiger den förvärvsinkomst, som denförsäkrade efter arbetstidsminskningen kan antas tills vidare ha, hälften avden tidigare inkomsten, minskas pensionsunderlaget med hänsyn härtill. Vidaretillämpas 8 § och 9 § andra stycket vid beräkningen av pensionsunderlaget. Fören försäkrad som avses i 7 § utgörspensionsunderlaget av skillnaden mellan hans genom snittliga förvärvsinkomst före arbetstidsminskningen och den andel av denna inkomst som mot svarar det antal timmar han ar betar efter arbetstidsminskningen i förhållande till det antal timmar han arbetade före arbetstidsminsk ningen. Förvärvsinkomsten före arbetstidsminskningen beräknas enligt 12 § andra stycket. Över stiger den förvärvsinkomst, som den försäkrade efter arbetstids- minskningen kan antas tills vidare ha, den andel av den tidigare inkomsten som motsvarar arbets tiden efter arbetstidsminskningen, minskas pensionsunderlaget med hänsyn härtill. 8 §och 9 § andra stycket vid be räkningen av pensionsunderlaget. \ Senastelydelse 1990:671. \ Lydelseenligt prop. 1992/93:116 och bet. 1992/93:StU9. ' Senastelydelse 1987:364. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Denna lag träder i kraft, såvittavser 1 och 5 §§ , och i övrigt den . Äldre bestäinmelser tillämpas pådelpension som avser tid före ikraftträdandet. Äldre bestämmelser tillämpasäven efter för försäkrad som ansöktom delpension hos allmän försäkringskassa. Utan hinder av bestämmelseraa i 1och 5 §§ skall vad som där anges om åldem gälla åldera under år1994. De nya bestämmelserna i 1 och 5 §§ tillämpas inte på den som är yngre än62 år och som uppburit delpension för och påden som är och som uppburit delpension fördecember 1994. Om en försäkrad, som ansökt omdelpension efter och har rätt till delpension för juni1993, inte uppfyller arbetstidsvillkoren enligt de nya bestämmelseraa i 6 och7 §§, skall hans rätt till delpension med anledning av ny ansökan prövas medutgångspunkt i den arbetstid han hade före den första arbetstidsminskningen.Den genomsnittliga förvärvsinkomsten före arbetstidsminskningen skall beräknastUl samma belopp som när han första gången beviljades delpension. Socialförsäkringens kostnader och finansiering Socialförsäkringens kostnader och finansiering Prop. 1992/93: lOO I denna underbilaga redovisas de socialavgiftsfinansieradeverksamheter Ti;]3a f. 9 som tillhör ansvarsområde.Övriga socialavgiftsfinansierade verksamheter tillhörarbetsmarknadsdepartementets ansvarsområde. Inledningsvis redovisas ett antalrapporter och ställningstaganden vad avser principer m.m. försocialavgiftsfinansierad verksamhet. revisorer framhöll i en rapport (1988/89:16)Statistiken över socialavgifter angelägenheten av att får en samladredovisning av socialförsäkringssektom. Revisorema ansåg att den av demföreslagna översynen bl.a. borde resultera i -att helasocialförsäkringssektom omfattas av redovisningen -att för allasocialförsäkringsavgifter anges avgiftsinkomster och eventuell fondbehållningeller skuld, -att för deändamålsbestämda socialavgiftema anges alla viktigare inkomster och utgiftersom tillgångar och skulder -attredovisningen för den allmätma sjukförsäkringsfonden omprövas -att enhetliga,med allmänt språkbrak förenliga och i nationalräkenskapema tillämpadedefinitioner införs av begreppen avgift, socialavgift, socialförsäkring ochallmän försäkring införs statsbudgeten. (bet.I988/89:FiU23 rskr. 1988/89:169) tillstyrkte revisoremas förslag och den medanledning därav väckta motionen om en översyn av redovisningen avsocialförsäkringsavgiftema i statsbudgeten. Utskottet ställde sig även bakomrevisoreraas förslag om en förbättring av statistiken påsocialförsäkringsområdet. I betänkande (SOU 1990:83)påpekas att principema för redovisning av socialavgiftsinkomsteraa i statsbudgetenär olika. De inkomsttitlar som berörs är konstraerade enligt olika principerberoende på om avgiften skall föras till fond eller inte. Utredningendiskuterar altemativ med s.k. brattoredovisning, vilket enligt utredningenborde iimebära att inflytande avgifter redovisas på statsbudgetensinkomstsida, medan överföring till fonder skall betraktas som utgifter påstatsbudgeten. Vidare påpekas iBudgetpropositionsutredningens betänkande att det är otillfredsställande attunderskott på inkomsttitlarna sjukförsäkringsavgift och arbetsskadeavgift inteblir föremål för utgiftsbeslut. RFV.-s uppdrag Prop. 6 Regeringen beslutade den 29april 1992 att ge njiago g 7 (RFV) i uppdrag att i samråd med ()utarbeta förslag till ändrade redovisningsprinciper för att åstadkomma enbrattoredovisning i statsbudgeten av vissa inkomster och utgifter inom socialförsäkringen.Vägledande för uppdraget var att -utgifter överstatsbudgeten bör redovisas genom anslag på statsbudgetens utgiftssida -omföringarmellan inkomsttitlar bör undvikas -lagstadgadesocialavgifter bör ha egna inkomsttitlar. RFV:s rapport (RFV ANSER 1992:8)Förslag till förändringar beträffande redovisningen i statsbudgeten av vissainkomster och utgifter m.m. överlänmades till regeringen den 10 september 1992.Den innehåller förslag till lösningar som tillgodosåg de tre huvudönskemål somregeringen angivit. Hämtöver har RFV i anslutning till de olika delama iuppdraget utarbetat ett eget förslag med innebörd att socialförsäkringen gesen mer fristående finansiell och redovisningsmässig stäUning i förhållande tillstatsbudgeten. Förslaget innebär bl.a. att den nu nollställda allmännasjukförsäkringsfonden skulle aktiveras och att avräkning skulle göras löpande.Fondens inkomster skulle utgöras av hela sjukförsäkringsavgiften, statsbidragetsamt i förekommande fall räntor på placerade överskott. Eventuella underskottskulle enligt förslaget lösas genom att berörda fonder får ta upp lån iRiksgäldskontoret eller på marknaden i stället för att belasta budgetens inkomstsida,på likartat sätt som gäller för den s.k. arbetsmarknadsfonden. Åtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin träffade regeringen ochSocialdemokraterna en överenskommelse som närmare redovisas i regeringens prop.1992/93:50 om åtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin. Ipropositionen anges bl.a. att regeringen och socialdemokrateraa är eniga om attsnarast tillsätta en beredning i syfte att genomföra en ny försäkringsmodellsom innebär att sjuk- och arbetsskadeförsäkringama flyttas ut ur statsbudgeten.Genom denna förändring kommer verksamheten att bedrivas i ett system därunderskott inte är möjliga. Härigenom uppnås att villkoren automatisktanpassas till de ekonomiska förändringama. Enligt proposuionen skall sjuk-och arbetsskadeförsäkringama lyftas ut ur statsbudgeten så snart detta kan ske.Finansieringen avses från början ske med statsbidrag men i successivt avtagandegrad. har beslutat att godkänna de riktlinjer för åtgärder påsocialförsäkringsområdet som föreslås i proposuionen (bet. 1992/93: FiU I,rskr. 1992/93:134. Överenskommelsen omfattar äveninförandet av en ny sjukförsäkringsavgift. Denna är motiverad avstatsfinansiella skäl och av en strävan att åstadkomma ett tydligare samband mellanavgifter och sjuk- försäkringsförmåner och bör införas som ett första stegmot en ny försäkringsmodell. I propositionen om allmän sjukförsäkringsavgift(prop. 1992/93:136) anges de närmare föratsättningama för denna avgift somföreslås införas . I överenskommelsen mellanregeringen och Socialdemokraterna ingick även att förslag skulle länmas om enkarensdag och sänkta ersättningsnivåer inom sjukförsäkringen. I prop.1991/92:31 om ändrad sjukersättning m.m. länmas sådana förslag. I propositionenföreslås vidare att arbetsgivaravgiften skall anpassas till arbetsgivamasnunskade utgifter för sjukersättning inklusive arbetsgivaravgifter. Avsikten äratt åtgärden, i likhet med sjuklönereformen, skall utformas så att den blirkostnadsneutral för arbetsgivama som grapp. 1992/93:50 om åtgärder föratt stabilisera den svenska ekonomin föreslås en sänkning av den sammanlagdaarbetsgivaravgiften . Sänkningen innebär dels attbamomsorgsavgiften slopas, dels att folkpensionsavgiften säiJcs. Vad beträffaregenavgiften sänks sjukförsäkringsavgiften ,folkpensionsavgiften som bamomsorgsavgiftenslopas (prop. 1992/93:50, bet. 1992/93:FiUl, rskr. 1992/93:134). Pfop.1992/93:100 BU. Översikt av socialförsäkringsutgifterna och derasfinansiering Socialförsäkringsutgiftemas andel av BNP har i löpandepriser stigit från till . I följande tabellredovisas socialförsäkringssektorns utbetalningar (inkl.administrationskostnader) i procent av BNP tUl . Socialförsäkringsutgifterna som andel (%) av BNP inkl adm, totalt ♦ ekonomiskt stöd till bamfam. (j,92 1,18) * ersättning vid sjukdom & handikapp (sjukpenning 6,2 1,25) * ersättning vid ålderdom (åp/folkp (åp/ATP 9,8 3,6) 4,7) inbetalning (KAS, utbildn.bidr Källor: RFV, SCB, S-dep. Finansieringen avsocialförsäkringsförmånerna varierar. De olika förmåner som inryms inomsjukförsäkringen och folkpensionsförsäkringen finansieras av socialavgifter ochav statliga medel. Den allmänna tilläggspensionen, arbetsskadeförsäkringen ochdelpensionsförsäkringen skall enligt gällande regler finansieras medsocialavgifter, samt i förekommande fall med avkastning på fonder. Dekommunala bostadstilläggen till pensionärer finansieras dels av konununalamedel, dels av statsbidrag. Översikt över finansieringen av vissasocialförsäkringsförmåner /94 Prop.1992/93:100 BU. Bambidrag, bidragsförskott m.m Föräldraförsäkring, värdbidrag 22 212 19 601 20 401 4 035 Ersättning vid sjukdom och handikapp Sjukpenningförsäkring Arbets-/y rkesskadeförs. 30 991 12 200 14 135 20 868 26 342 7 800 7 687 16 816 4 649 6 448 Försäkring vid ålderdom m.m. 55 300 84 854 30 073 68 377 I följande tabell redovisas de olika socialavgifter i formav arbetsgivar-och egenavgifter som uttas för olika ändamål. För budgetåret1991/92 uppgick arbetsgivargiftema till och egenavgiftema till ,för är arbetsgivaravgiften och egenavgiften . Underföratsättning att beslutar i enlighet med regeringens förslag i prop.1992/93:36 och med beaktande av beslut (prop. 1992/93:50, bet.1992/93: FiU I, rskr. 1992/93:134) kommer de lagstiftade socialavgifteraauppgå fill resp. . skallenligt regeringens förslag i prop. 1992/93:136 en allmän sjukförsäkringsavgifttas ut som skall uppgå fill på förvärvsinkomst upp till 7,5 basbelopp. Inkomst- Avgift titelnr. Bruttoinkomst (mkr) 91/92 Prop.1992/93:100 BU. 1221 sjukförsäkringsavgift,netto 1251 8 Tilläggspensionsavgifter- ATP Arbetsskadeavg., förvaltning 13 398 4 900 3 211 83 789 Sjukförsäkringeh finansieras av socialavgifter ochstatsbidrag. Avgiftsintäktema används dels för att täcka sjukförsäkringensutgifter för sjukpenning, rehabilitering, ersättning tillsjukvårdshuvudmäilnen och kostnader för tandvård och läkertiedel, dels för atttäcka utgiftema för föräldraförsäkring, ersättning vid närståendevård samtsocialförsäkringens administration hos försäkringskassoma. Sjukförsäkringsavgiftens storlekskall enligt 19 kap 2§ AFL vara sådan att avgiftsinkomstema täcker avförsäkringens utgifter. Sjukförsäkringsavgiften kommersåledes att finansiera de anslag som framgår i nedanstående tabell. Utgift (mkr) 1993/94 varav avgifts-finansierat (mkr)% Föräldraförsäkringen C 1. Sjukförsäkringen C 2. Närståendevård G 2. Utvecklingen 1991/92 - 1993/94 vadgäller utgifter och inkomster redovisas i följande tabell. Sjukförsäkringen(mioner kronor) - sjukpenning m.m.** Försäkrings, adm. " , föräldraförs. Summa inkomster*** Summa över/underskott