prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Äveni övrigt finns en strävan att anpassa verksamheten vid ansfeltema för olika kategorier av infegna. Bland annat bedrivs s.k. ratt- Prop. 1992/93:100fålleverksamhet vid tolv ansfelten Vidare har kriminalvården under Bilaga 3budgeferet 1991/92 utorbefet ett särskilt prograra i fråga om våld och drogen Även anfelet infegna kvinnor har ökat sedan börjatav 1980-felet. har det i genorasnitt funnits196 kvinnliga infegna pei dag. Tofelt finns det 210 ansfeltsplatsei föikvinnliga infegna. En riksansfelt och en lokalansfelt är avsedda enbart förkvinnon Till gmnd föi utvecklingen mot en ökaddifferentiering av de infegna liggei bl.a. de krav på föiändringai somsfetsmakteraa utfelat undei senare ån Häi kan nämnas att vid fleratillfållen erinrat ora att självklara riktraärken för narkotikapolitiken påkriminalvårdens område måste vara att infegna utan narkotikaproblem och sådanasom vill bli av med sitt raissbmk inte skall behöva koraraa i kontakt raednaikotika under ansfeitsvistelsen, att missbmkare avskärs från tillförsel avdroger och att infegna förhindras att bedriva narkotikahandel inora ansfeltemaoch ute i samhället. Jag anser att det ligger ett stort värde i att detsker en fortsatt utveckling inora ansfeltema när det gäller verksamhetensinriktning. Men en långt driven specialisering av ansfeltema riskerar att ledatill svårigheter att placera fängelsedömda som inte tillhör "rättkategori" på lediga platser, vilket i sin tur kan leda till attansfeltsplatseraa inte utnyttjas på ett kostnadseffektivt sätt. Regeringen har i beslut meddelatsärskilda direktiv för fördjupade anslagsframsfellningföi budgetåren 1993/94 - 1995/96. I de säiskilda direktiven hai redovisningaroch bedömningar begärts inom flera av de områden som är föremål förfängelseutredningens översyn. har redovisat dessa i sinfördjupade anslagsframsfellning. Jag avvakfer fUngelseutredningens betänkande idessa delar och återkommer därför till frågan om kriminalvård i ansfelt vidett senare tillfålle. Beläggningssituationenvid kriminalvåidsansfelteraa hai varit i stort sett oförändrad.Under hösten 1992 har emellertid en kraftig uppgång skett. Medelbeläggningenunder tiden har legat drygt 200 över den nivå sora hittillsvarit den normala. har också beläggningsnivån vid häktena varitmycket hög. Den inträffade beläggningsökningen var intefömtsedd. På mitt initiativ har därför gjort en analysbeträffande utvecklingen av fängelsedomar under senare ån Av undersökningen framgårbl.a. att den tofelt utdömda fängelsestrafftiden ökar meduppskattningsvis järafört raed . har i den fördjupadeanslagsframsfeUningen gjort bedömningen att behovet av ansfelts- ochhäktesplatser av olika anledningar sfedigt komraer att öka under de närmasteåren framöven treåriga mUande byggnadsplanen är flera objekt uppfegna som kommer atttillföra organisationen ansfelts- och/eller Prop. 1992/93:100 häktesplatsenDet finns dock flera faktorer som gör att situationen är Bilaga 3 relativtsvårbedömd och det finns sannolikt anledning för mig att återkoraraa tillregeringen raed förayad prognos längre fram. Detfinns 57 frivårdsmyndigheter i landet. De har bl.a. ansvaret för övervakningenav villkorligt frigivna och till skyddstillsyn dömda personer,frigivningsarbetet vid lokalansfelteraa samt för det kurativa arbetet vidhäktena. har frivården dessutom hela ansvaret förpersonutredningsverksamheten. Under budgeferet 1991/92 var medelanfeletövervakade klienter 13 321. Av dessa var 7 933 dörada till skyddstillsyn, 4 087villkorligt frigivna och 1 301 infegna i ansfelt raed övervakare förordnad.Motsvarande raedelvärden budgeferet 1990/91 var 13 293, 7 915, 3 984 och 1 384. Anfelet dörada till skyddstillsyn i förra avkontraktsvård har sedan påföljdskombinationen infördes varitomkring 370 per ån Av resulfetanalys i den fördjupadeanslagsframsfeUningen framgår att det finns stora skillnader raellanfrivårdsdistrikten beträffande tillämpningen av kontraktsvården. En anledningtill dessa skillnader är, enligt , att konununemasansträngda finansiella läge försvårat deras åfeganden av den del avbehandlingen som kommuneraa förvänfes fmansiera. En annan anledning är, enligtKriminalvårdsstyrelsen, att öppenvården är dåligt utbyggd i raånga koraraunerviUcet rainskar fömtsättningaraa för kontraktsvård. Det är naturligtvis inte tillfredssfellande oravalet raellan skyddstillsyn i förra av kontraktsvård och frihetsberövande iform av ett fängelsestraff är beroende av ekonomiska avgöranden som liggerutanför rättsväsendet. Den tidigare nänrnda Straffsystemkomraittén skall enligtsina direktiv undersöka vilka åtgärder som behöver vidfes för att säkersfellaatt kontraktsvård skall sfe öppen för alla sora uppfyller de lagliga fömtsättningarsora gäller för påföljden. I awaktan på utredningens förslag i denna del är detdock enligt min mening viktigt att frivården i sin personutredande verksamhetarbefer med raålsättningen att man vid domstolen skall kunna föreslåkontraktsvård för alla som är lärapliga för denna påföljd. Ett av syftena med personutredningsreformen var attfrivården i ökad utsträckning skulle kunna föreslå domstolaraa konkretutformade planer för övervakningens innehåll i de fall skyddstillsyn skullekunna komraa i fråga. Fömtora att påföljdsföislagen därraed blir bättreunderbyggda skapar denna inriktning enligt rain mening gynnsamma fömtsättningarför den till hela landet utvidgade verksamheten medsamhällstjänst. Jag vill i sammanhanget nämna attStraffsystemkomraittén även hai till uppgift att utreda ora besfemmelsema somlöi föreskrifter i saraband med skyddstillsyn bör utvecklas ytterligare samtöverväga ora det finns behov av att förbättrakontrollen och efterlevnaden av de föreskrifter som har Prop. 1992/93:100 raeddelats. Sararaanfattningsvis vill jag betona vikten av attskyddstillsynspåföljden utvecklas så att den i ökad utsträckning kan utgöra ettalteraativ till fängelsestraff. Det utvecklingsarbete sora bedrivs inorafrivården bör även i fortsättningen vara inrikfet på åtgärder sora kaneffektivisera skyddstillsynen i dess olika former Kriminalvårdenutför ett stort anfel transporten Dessa sker såväl för den egna verksamhetensora för vissa andra rayndigheters verksamhet. Polisen ansvarar t.ex. förverksfellande av avvisningsbeslut i asylärenden, men förpassningen ombesörjsoftast av kriminalvården. En liknande uppgiftsfördelning gäller när polisenskall läinna handräckning vid transporter som genoraförs raed stöd av bl.a.lagen (1988:870) ora vård av missbrukare i vissa fall, lagen (1990:52) raedsärskilda besfemmelser ora vård av unga, lagen (1991:1128) ora psykiatrisktvångsvård och lagen (1991:1129) ora rättspsykiatrisk vård. Kriminalvården hari allmänhet kostnadsansvaret även i fråga om de transporter som utförs åt andrasamhällsorgan. Möjligheteraa för kriminalvården att styra planeringen av dessatransporter är emellertid begränsade. Kriminalvårdens transportverksamhet har undersenare år ökat betydligt både volym- och kostnadsraässigt. Kostnaden förkriminalvårdens transportverksamhet uppgick budgeferet 1991/92 till ca 265miljoner kronor, varav utlandstransporter svarade för ca 114 miljoner krononAnfelet transporterade personer till utlandet genom kriminalvårdens försorgökade från ca 3 100 budgeferet 1987/88 till drygt 9 400 personer budgeferet1991/92. Prognosen för budgeferet 1992/93 är att ca 17 000 personer kommer atttransporteras till utlandet med hjälp av kriminalvårdenstransportorganisation. Även transportbehovet inom landet har ökat kraftigt tillföljd av högre beläggning vid ansfelter och häkten samt ändrad lagstiftning oraanhållande och häktning. () har på regeringensuppdrag gjort en översyn av kriminalvårdens transportorganisation. Översynenredovisades till regeringen . RRV har i granskningen avtransportverksamheten funnit problem bl.a. i fråga om ansvarsfördelningenmellan kriminalvården och andra myndigheten anser att det på gmnd av denegativa konsekvenser som transportema medför för vård- och behandlingsarbetetinom kriminalvården bör övervägas ora kriminalvårdsverket fortsättningsvisskall utföra transporter åt andra myndigheten lämnar RRV olika förslagtill åtgärder som kan förbättra sfetsraaktemas styraing av verksaraheten inomramen för ett oförändrat huvudmannaskap för transportverksamheten. RRV:s rapport har remissbehandlats. EnsammansfeUning av remissyttrandena hai gjorts och finns tillgänglig påJustitiedepartementet (dnr 91-3762). Huvuddelen av remissinstanseraa delar iallt väsenfligt RRV:s bedömningar och rekonunendationer eller läranar dessautan erinran. Bland remissinstansernafinns det dock olika uppfattningai vad gäller Prop. 1992/93:100 frågan om ansvarsfördelningen mellan kriminalvården och andra Bilaga 3rayndigheter samt frågan om uppgifts- och ansvarsfördelningen inomkriminalvården. Kriminalvården har begränsade möjligheter att styraplaneringen av transporter för andra myndigheters räkning. I den nuvarandeorganisationen utförs en stor del av transportuppgiftema av personal som äventjänstgör i vård- och behandlingsarbetet. När behovet av transporter ökarmedför det bl.a. att sådan personal i ytterligare omfattning måste fes ianspråk för transporten Problemen bör dock kunna begränsas genora en förändringav den nuvarande transportverksamhetens oiganisation och bemanning. Med hänsynhärtill äi rain bedömning att kriminalvålden tills vidare bör kunna utföratransporter även för andra myndigheters räkning. När det gäller frågan om hur den fraratidatransportverksamheten skall organiseras anser jag att det är angeläget attKriminalvårdsstyrelsen vidfer åtgärder för att effektivisera och rationaliseradenna. Jag vill också understryka vikten av att finna en lösning sora bidrartill att begränsa de negativa konsekvensema för vård- och behandlingsarbetet.Den nya transportorganisationen bör därför utforraas och bemannas på ett sättsom föibättrar fömtsättningama att hantera transporter utan menligaåterverkningar på kriminalvårdens verksarahet i övrigt. Vidare böransvarsförhållandena inom kriminalvården för transportverksamheten klargöras.Det är också viktigt att verksamhetsansvar och ekonomiansvar så långt möjligtföljs åt. På så sätt skapas bättre fömtsättningar för att bedrivatransportverksamheten effektivt och raed god hushållning av resursema. Det nyasfetiiga budgetsystemet fömtsätter också en redovisnings- ochuppföljningsmodell sora gör det möjligt att bedöma bl.a. verksamhetens resulfeti förhållande till mål och insatfe resursen Det bör ankomma påKriminalvårdsstyrelsen att tillse att ett ändamålsenligt uppföljningssystemför transportverksamheten uferbefes. Jag anser att medel för inrikestransportema börtilldelas inom kriminalvårdens ramanslag. Medel för utlandstransporteraa bördock anvLsas över ett särskilt anslag. Ett särskiljande av resurseraa förutlandstransporter tiUsanunans med en omoiganisation rainskai de negativakonsekvenseraa föl våld- och behandlingsaibetet som annais uppsfei vid ökattransportbehov. Anfelet avvisningsbeslut i asylärenden äi helt avgörande föiomfattningen av utlandstransporteraa. Prognosen för denna verksamhet visar enklar ökning av behovet. Mot bakgmnd härav bör medel för utlandstransporteraaanvisas över ett förslagsanslag. Jag har för avsikt att inora kort föreslåregeringen att uppdra åt att omorganiseratransportverksamheten raed raålsättningen att den nya organisationen skallkunna träda i kraft . 4.Lokalförsörjningen inom kriminalvården m.m. Prop.1992/93:100 Bilaga 3 Ansvaret för lokalhållningen inom kriminalvårdenövergår fno.m. blir då lokalhållare förhäktena och krirainalvårdsansfelteraa samt för kriminalvårdens administrativalokalen Kriminalvåldens lokalbestånd uppgåi till ca 0,5 miljonei m. Underinnevarande budgefer disponeras ca för lokalkostnaden har i den fördjupadeanslagsframsfeUningen redovisat sin bedömning av det fraratida behovet avanstolts- och häktesplatsen Bland de olika faktorer som Kriminalvårdsstyrelsenanser påverkar behovet av anstoltsplatser kan nämnas införandet av samhällstjänst,den nya lagen om psykiskt stöida, ändrade regler om villkorlig frigivning,utvecklingen av antolet fängelsedörada samt de förväntode konsekvensema av Väg-och sjöfyllerikonunitténs förslag (se avsmtt 5.3.1). Kriminalvårdsstyrelsenssamlade bedömning är att behovet av anstoltsplatser förväntos öka raed upp till800 platser fram till budgeferet 1995/96. Jag delar bedömning attbehovet av anstoltsplatser kommer att öka . Många av defaktorer sora påverkar bedömningen är dock fortfarande osäkra varför jagbedömer storleken på behovsökningen något mer försiktigt. har beslut togits om till- ochombyggnad vid krirainal-vårdsanstolten och häktet i Norrköping.Vidare har beslut fattots om tillbyggnader med sammanlagt sex paviljonger,vardera med 32 platser vid kriminalvårdsanstoltema Hällby, , ,, Kristianstod och Ystod. Paviljongbyggnaderaa är i huvudsak enförberedelse inför det ökade behovet av platser till följd av den aviseradeändringen av reglema för villkorlig frigivning. pågår dessutomnybyggnad av polishus med häkten i (120 platser), (57 platser) ochUddevalla (40 platser). Vidare konuner jag föreslå regeringen attuppdra åt att påbörja byggnadsarbeten vid häktet iStockholm. Åtgärdema avser bl.a. en förbättring av ventilationen. Bland de byggnadsåtgärder inomanstoltsorganisationen som har upptogits i Kriminalvårdsstyrelsenslokalförsörjningsplan ingår upprastning av kriminalvårdsanstolten , entillbyggnad med 84 platser vid kriminalvårdsanstolten samt utbyggnadav paviljonger med 20-32 platser vid kriminalvårdsanstolteraa Asptuna, Djupvik,, , Mäshult, Roxtuna, Saltvik, Singeshult och Smälteryd. Enligtplanen skall dessutom de ekonomiska fömtsättningaraa för renovering ochfortsatt drift av vissa äldre anstolter prövas, i försto hand beträffandeanstolteraa , , , , , Norrköpingoch har redovisat behovet av nyahäkten i (120 platser), (80 platser) och Halmstod (40platser). Vidare föreslår styrelsen om- och tillbyggnader vid häktena iStockholm (), , , och Mariestod. Riktlinjer förresursanvändningen Prop. Bilaga 3 Jag föreslår nedan att kriminalvården tilldelas huvuddelen av sina resurser över ett ramanslag. Till följd häravkoramer att ha att fördela resurseraa till de olikaregioneraa utifrån behov av raedel för drift av anstolter och häkten särat förfri vårdsarbetet. Härvid bör särskilt beaktos den uttryckligasatsning som regering och riksdag har gjort vad avser utvecklandet av frivårdenoch olika frivårdspåföljder. Regeringens målsättning är att effektiviserafrivårdsarbetet och att utveckla alteraativa påföljder till fängelsestraffsåsom samhällstjänst och kontraktsvård. Det är därför särskilt angeläget attfrivårdsorganisationen sfer msfed inför dessa förändringar och ocksåresursmässigt kan fe sig an derma utveckling. Som jag närant under avsnitt 5.5 Kriminalvårdenniåste verksamheten vid de slutna ansfeltema och häktena, lokaler och teknikutformas så att det omöjliggör eller i vart fall i hög grad försvårar att deintogna awiken Under anstoltsvistelse bör åtgärder som syftar tillatt förebygga återfall i brott prioriteras. Jag har i dessa avseenden redantidigare närant verksamhet bl.a. för behandling av män som är dömda föröveigrepp mot kvinnoi och bara och s.k. rattfåUekuisen Aibetet med att bekämpa naikotikamissbmket påansfeltema böi prioriteras vaivid regeringens öveigripande målsättning, ettnaikotikafritt samhälle, naturiigtvis gällei även föi veiksamheteraa inomkriminal-våiden. Vidare böi säiskilt beakfes att arbetet med attmotivera narkotikamissbrakare att underkasfe sig behandling av adekvatvårdgivare skall intensifieras. I denna uppgift ingår sora ett naturligt inslagäven åtgärder för bekämpningen av AIDS. Personalutbildningen bör inriktes på områden somunderlätter genomförandet av ovan angivna satsningan Därutöver börutbildningsinsatser särskilt göras i samband med att vård- ochtillsynspersonalens arbetsuppgifter förändras. Kriminalvårdsstyrelsenhar föreslagit att kriminalvården tilldelas en treårig budgetram. Mot bakgmndav dels den pågående översynen av kriminalvård i anstelt, dels den pågåendeöversynen av det straffrättsliga påföljdssystemets uppbyggnad har jag inteansett det ändamålsenligt att nu göra en prövning av verksamheten för längretid än ett budgefen Medlen bör dock tilldelas kriminalvården över ramanslag ochmed tillämpning av s.k. anslagskredit. Syftet är att åsfedkomma att ansvai förverksamhet och resursprioriteringar följs åt och att skapa ytterligarefömtsättningar för en vidgad decentralisering av budgetplanering och budgetansvartill regionala och lokala myndigheten En utgångspunkt för anslagskonstmktionen bör varaatt verksamhetsansvar och ekonomiansvar följs åt i störsfe möjligautsträckning. Det innebär bl.a. att de lokala kriminalvårdsmyndighetema bör hastor frihet att själva besfemma oraanvändningen av de medel som finansierar resp. Prop. rayndighets verksarahetinora en för varje myndighet gällande kostnads- Bilaga 3 Saratidigt är det klart att vissa raedel även ifortsättningen raåste hanteras på central eller regional nivå inomorganisationen, även om de ytterst är avsedda för de lokala myndighetemasbehov. Sådana gemensanuna raedel kan avse t.ex. större investeringar säratutgifter som är svåra att beräkna på förhand. 7.Det huvudsakliga innehållet i budgetförslagen Kriminalvårdenbefinnei sig i ett ansträngt läge. Beläggningen vid ansfelteroch häkten är hög sora organisationen genomför en programenligrationalisering. Därtill kommer nya arbetsuppgifter framför allt inom frivården och nya arbetsmetoder inom kriminalvålden i ansfelt. Mot bakgmnd härav föreslås att krirainalvåiden förnästkommande budgefei eihållei i huvudsak de medel som beräknats föiinnevarande ån Besparingai hai, som tidigare angetts, utlagts enligt detfemåriga rationaliseringspiogram som veiksamheten omfatfes av. Vid beiäkning avmedel hai hänsyn också fegits till de aviserade ändringaraa i regleraa oravillkoriig frigivning. Säiskilda medel föreslås även i åi tillföras föinaikotikabekämpningen vid ansfeltei och häkten och föi insatsei mot AIDS.Vidare har medel frigjorts inom rationaliseringsarbetet som föreslås fmansierastrategiska insatser i det förnyelsearbete som pågår inom kriminalvården, bl.a.för metodutveckling och personalutbildning samt för att höja verketsekonomiadministrativa standard. Anslagen för kriminalvårdens myndigheter harbudgeterats ufen hänsyn till de tekniska justeringar som måste göras till följdav ändringen av nivån på lönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformenför Sfetshälsan, övei;gången till lån i samt de nyaprinciperaa för budgetering av anslagen. Riktlinjeraa för dessa förändringarhar tidigare denna dag redovisats av chefen för (bilaga 1,Sfetsbudgeten och särskilda frågor). De belopp som kommer att sfellas tillmyndigheteraas disposition kommer slutligt fastsfeUas enligt de redovisaderiktlinjeraa och kan därför avvika från de nu budgeterade beloppen. E 1.Kriminalvårdsstyrelsen Prop. Bilaga 3 1991/92 Utgift 108 087 638 1992/93 Anslag 97 680 000 1993/94 Förslag 106 609 000 Kriminalvårdsstyrelsenär central förvaltningsmyndighet för kriminalvården. Styrelsen ärchefsmyndighet för regionrayndighetema, krirainalvårdsansfelteraa, häktena ochfrivårdsrayndigheteraa. I administrativt hänseende är styrelsen huvudman förKriminalvårdsnämnden och övervakningsnämnderaa. leds av en generaldirektörVid finns också en styrelse. Fiån anslaget befelas kostnaderaa föiKriminalvåidsnäinndens veiksara-het. Krirainalvåidsstyrelsenföreslåi att anslaget minskas med 7 miljonei kronon Kriminalvårdsstyrelsenfick i ett regeringsbeslut i uppdrag att minska utgifteraa påanslaget E 1 med underbudgeferen 1991/92 - 1993/94. Under de två försfe budgeferen minskadesutgiftema med sammanlagt 3 miljoner kronon Jag har under anslaget gjortresterande nedskäraing, ca , i enlighet medrationaliseringsuppdraget. Chefen för har tidigare i dagredovisat ett förslag ora generell räntebeläggning av sfetiiga medelsflödensamt presenterat den modell som bör tillämpas. Kriminalvården bör fno.m.budgeferet 1993/94 tillämpa denna modell. bör därförtilldelas ett räntekonto med kredit i och medlen underanslaget E 1. föras till detfe konto. I övrigt hänvisar jag till de bedömningar av ochriktlinjer för verksamheten som jag gett under de inledande avsnitten omkriminalvålden. Jaghemsfellei att regeringen föreslåi liksdagen att till föi budgeferet1993/94 anvisa ett ramanslag på 106 609 000 kn E 2.Kriminalvården Prop. Bilaga 3 1991 /92 Utgift 2 516 605 740' 1992/93 Anslag 2 699 511 OOO' 1993/94 Nytt anslag (förslag) 3 298 089 000 ' Anslaget E 2. Anslagen E 2.Kriminalvårdsanstaltema, E 3. Frivården, E 4. Maskin- och verktygsutrustningm.m., E 5. Utrustning för kriminalvården och E 6. Utbildning av personal m.fl. Intäkter inom arbetsdriftenredovisas på statsbudgetens inkomstsida under Försäljningsinkomster, Inkomstervid kriminalvården. Kriminalvårdsstyrelsenyrkar sararaanlagt för drift av dels nya häktesplatser,dels ytterligare ansfeltsplatser som raåste tillföras organisationen på gmnd avändrade regler om villkorlig frigivning. En höjning av ersättningaraa tilllekmannaövervakaraa inora frivården föreslås. Vidare begärs ytterligare raedelför drift och utveckling av ADB-system. För maskin- och verktygsutmstning tillarbetsdriften samt för inven-ferieutmstning inom kriminalvården harKriminalvårdsstyrelsen beräknat ett investeringsbehov av 113,7 miljoner kronon Underanslaget har medel beräknats för verksaniheten vid krirainalvårdsansfelteraaoch häktena, inora frivården och vid regionmyndigheteraa, såsom kostnader förpersonal, övriga förvaltningskostnader, kostnader för de infegna,transportkostnader som inte avser utlandstransporter, lokalkostnader m.m. Underanslaget har också beräknats kostnader för ersättning åt ledamöter m.fl. iövervakningsnämnderaa och bidrag till enskild frivårdsverksamhet. Dessutom harkostnader som uppkoraraer till följd av de aviserade ändringama i reglema oravillkorlig frigivning beräknats under anslaget. Sora jag nämnde under anslaget E 1.Kriminalvårdsstyrelsen har chefen för tidigare i dagredovisat ett förslag om generell räntebeläggning av sfetiiga medelsflöden samtpresenterat den modell sora bör tillärapas. Kriminalvården bör fno.m.budgeferet 1993/94 tillämpa denna modell. bör därförtilldelas ett räntekonto med kredit i och medlen underanslaget E 2. Kriminalvården föras till detfe konto. Fömtom vad som nedan anförs hänvisar jag till debedömningar av och riktlinjer för verksamheten som jag gett under de inledandeavsnitten om kriminalvården. 1992/93. Bilaga 3 1 det föregående har jag förordat att detlångsiktiga rationaliseringsarbetet inom kriminalvården bör fortgå. Budgeferet1993/94 är det tredje året i den femåriga rationaliseringsplanen. Det femårigaspaimålet uppgår till 150 miljoner kronon Rationaliseringskravet för budgeferet1993/94 under anslaget E 2 är i reella besparingar 11 iniljoner kronon Det dämtöver frigjorda rationaliseringsutrymmet, ca22 railjoner kronor, bör användas för att finansiera strategiska insatser i detförayelsearbete som pågår inom kriminalvården, bl.a. metodutveckling ochpersonalutveckling samt för att höja verkets ekonomiadministrativa standard. Förverksamheten inom frivården bör särskilt beakfes den uttryckliga satsning somregering och riksdag har gjort vad avser utvecklandet avfrivårdsverksamheten och olika frivårdspåföljder Här kan nämnas de ytterligareresurser på sanunanlagt ca som tillfördes frivården förinnevarande budgetår (prop. 1991/92:100 bilaga 3, s. 123 ff). Resurstillskottetvar avsett för personutredningsförfarandet samt utvecklandet av samhällstjänstoch kontraktsvård. Det är angeläget att det nuvarande tofela resursmässigautrynunet för frivårdsverksamheten bibehålls för att ge utrymme för denförvänfede utvecklingen. Narkotikabekämpningoch insatser mot AIDS Insatsersom syfter till att motivera narkotikamissbmkare att underkaste sig adekvatbehandling under s.k. § 34-vistelse eller vid frigivningen bör ytterligareutökas och effektiviseras.