prop · GF0385 · 1992-01-01 00:00:00 — "Detta uppdrag kan inte, vilket också framgår av vigningsordningen, begränsas till endast s k andliga frågor till skillnad från ett administativt/ juridiskt ledarskap. I det åt biskopen anförtrodda uppdraget ligger ett helhetsansvar. Det för vår tradition principiellt viktiga är att biskoparnas läroansvar klart kommer till uttryck i vår kyrkas organisation". Utifrån dessa principer kan dock olika slutsatser dras. majoritet fann 1990 att starka skäl talar för att biskoparna skall bli självskrivna ledamöter i kyrkomötet. I särskilt yttrande av två ledamöter framfördes dock att majoritetens slutsats snarare var kyrkopolitiskt än läromässigt motiverad. På läronämndens vägnar Närvarande: Ärkebiskop , ordf., biskop , biskop , biskop , biskop , biskop electus , biskop , biskop electus , biskop , biskop , biskop electus , biskop , Per , vice ordf., , , , , , . Underbilaga 21: 5 yttrande 1991: 13 med anledning av motion om tidsbegränsning för innehav av tjänst som biskop 1991: 13 Till läronämnden har för yttrande överlämnats KMot 1991: 18 och 22. I vigs biskop till ett uppdrag som i princip är livsvaraktigt. Det måste inte nödvändigtvis vara på det sättet. Men det utgör en viktig sida av vår kyrkas sätt att värna om den nödvändiga lednings- och tillsynfunktion (episkope). Av ålder har vår kyrkas ordning med biskopar betraktats som en Andens gåva till henne. I konsekvens med detta har biskopstjänsten inte setts enbart såsom ett givet uppdrag, vilket upphör eller kan förnyas för en ny period. Att biskopstjänsten är en i princip livsvaraktig tjänst kan också ses som ett uttryck för vad som brukar kallas den dubbla ansvarslinjen och som är grundläggande princip för . Att införa en tidsbegränsning av uppdragets utövande på det sätt motionärerna föreslår skulle utgöra en anpassning av biskopsämbetet till ett för vår kyrkotradition främmande synsätt. På läronämndens vägnar Närvarande: Ärkebiskop , ordf., biskop , biskop , biskop , biskop , biskop , biskop electus , biskop , biskop electus , biskop , biskop , biskop , biskop electus , biskop , Per , vice ordf., , , , , , . Underbilaga 21: 6 yttrande 1991: 5 med anledning av motioner angående kyrkoherdens ställning vid bildande av nytt pastorat Ln 1991: 5 Till läronämnden har för yttrande överlämnats KMot 1991: 3 (om kyrkoherdens ställning i indelningsdelegerades arbetsutskott), 1991: 10 (om tillsättningsordningen av kyrkoherdetjänst i ett genom pastoratsreglering nybildat pastorat) och 1991: 63 (om former för tillsättning av kyrkoherde i nybildat pastoret m.m.). vill med anledning av motionerna understryka vikten av att den prästerliga ämbetslinjen finns företrädd i uppbyggnadsarbetet av ett nytt pastorat. På läronämndens vägnar Närvarande: Ärkebiskop , ordf., biskop , biskop , biskop , biskop , biskop electus , biskop , biskop electus , biskop , biskop , biskop electus , biskop , Per , vice ordf., , , , , , . Underbilaga 21: 7 yttrande 1991: 3 med anledning av centralstyrelsens skrivelse med förslag till yttrande över 40 kap. Upplåtelse av kyrka i förslaget till kyrkolag, RegSkr 1990: 1 Ln 1991: 3 Till läronämnden har för yttrande överlämnats CsSkr 1991: 9. Centralstyrelsens förslag föranleder ingen erinran från läromässig synpunkt. På läronämndens vägnar Närvarande: Ärkebiskop , ordf., biskop , biskop , biskop , biskop , biskop electus , biskop , biskop electus , biskop , biskop , biskop electus , biskop , Per , vice ordf., , , , , , . Underbilaga 21: 8 Utskottets förslag till lydelse av 32 kap. 5 § kyrkolagen 32 kap. 5 § Frågor om att skilja någon från rätten att utöva det kyrkliga ämbetet eller att förklara någon obehörig att utöva detta prövas enligt följande: Innehavare av 1. biskopar 2. präster --präster som är anställda i ett stift i det stift där prästen har sin anställning --präster som tjänstgör i svensk församling i utlandet i stift --präster som är anställda inom stiftelse för rikskyrklig verksamhet, av styrelsen för i utlandet eller av Nämnden för mission i stift --präster som inte har anställning som präst inom i det stift där prästen senast var anställd som präst --präster som aldrig haft anställning som präst inom i det stift där prästen prästvigdes Bilaga 22 Kyrkomötets skrivelse 1991: 13 Regeringen Första kyrkolagsutskottets betänkande 1991: 9 om ny kyrkolag Med överlämnande av nämnda betänkande får jag anmäla att kyrkomötet beslöt att vid mom. 9 med anledning av regeringens skrivelse 1990: 1 i denna del och motion 1991: 8 som sin mening ge regeringen till känna att 10 kap. 6 § bör ges följande lydelse: Stiftsstyrelsens beslut i ärenden som avses i 1 och 2 §§ får överklagas hos kammarkollegiet av berörda församlingar och kyrkliga samfälligheter. Kammarkollegiets beslut i ärenden som avses i 1 och 3 §§ får överklagas hos regeringen av berörda församlingar och kyrkliga samfälligheter. att vid mom. 26 bifalla reservation 4 att i övrigt bifalla utskottets hemställan. /23 Första kyrkolagsutskottets betänkande 1991: 9 om ny kyrkolag 1KL 1991: 9 Regeringen har i skrivelse 1990: 1 om en ny kyrkolag m.m. för kyrkomötets yttrande överlämnat fyra lagförslag. Dessa är --kyrkolag --lag om införande av kyrkolagen --lag om ändring i domkapitelslagen (1988: 181) --lag om ändring i prästanställningslagen (1988: 189) Härutöver har regeringen berett kyrkomötet tillfälle att ta del av ytterligare 13 i skrivelsen intagna lagförslag. Regeringens skrivelse har hänvisats till första lagutskottet såvitt avser 4--26, 38, 39, 41--44, 46 och 47 kap. i förslaget till kyrkolag. Till utskottet har vidare hänvisats följande motioner vilka behandlas i detta betänkande: 1991: 3 av om kyrkoherdens ställning i indelningsdelegerades arbetsutskott (4.1) 1991: 6 av om möjligheter att överklaga beslut vid tillsättning av kantorstjänst (4.4) 1991: 11 av om villkoren för anställning av kyrkomusiker inom kyrkomusikaliska verksamhet (4.4) 1991: 14 av och om avreglering av förvaltning av kyrklig jord (4.5) 1991: 15 av och om den nya kyrkolagen (3). 1991: 21 av om kallelse till kyrkorådssammanträde (4.2) 1991: 32 av och om direktval till kyrkomöte och stiftsfullmäktige (4.6) 1991: 34 av och om ändrade regler för val av kyrkomötet (4.6) 1991: 37 av om vissa ändringar i förslaget till kyrkolag punkterna 1--3 (4.1,2) 1991: 48 av om tidigare tillträdesdag för nyvalda ledamöter i kyrkofullmäktige (4.2) 1991: 50 av om personval vid de kyrkliga valen (4.6) 1991: 52 av om partiella kyrkliga samfälligheter (4.2) 1991: 54 av om kompetensfördelningen mellan en församling och en total flerpastoratssamfällighet (4.2) 1991: 63 av m.fl. om former för tillsättning av kyrkoherde i nybildat pastorat i vad gäller andra och tredje att-satserna (4.1) 1991: 65 av om antalet ledamöter i direktvalt kyrkoråd (4.2) 1991: 66 av och om särskild styrelse för de medeltida domkyrkorna (4.5) 1991: 78 av om suppleanter i församlingsdelegerade (4.2) 1991: 79 av om suppleanters tjänstgöring i stiftsfullmäktige (4.3) 1991: 80 av om överklagande av namn på kyrkliga enheter (4.1) 1991: 82 av och om delegation till gemensamt kyrkoråd (4.2) 1991: 90 av om tillhandahållande av kistor och urnor (4.2) Motionsyrkandena redovisas i betänkandet i anslutning till berörda delar av regeringsskrivelsen. Parenteserna efter respektive motion anger det avsnitt i betänkandet där motionen behandlas. Beträffande de närmare motiveringarna hänvisas till motionerna. har yttrat sig över regeringens skrivelse samt över motion 1991: 3 och 1991: 63. yttranden : 1 och 1991: 5 fogas som bilaga 1 och 2 till detta betänkande. 1. Inledning Regeringens skrivelse om en ny kyrkolag grundar sig i huvudsak på det slutbetänkande som den tillsatta kyrkoförfattningsutredningen avgav, En ny kyrkolag m.m. (SOU 1987: 4 och 5). Utredningens uppdrag var att se över regelbeståndet rörande . Detta motiverades av att regelsystemet var svåröverskådligt och svårtillgängligt. Orsaken till detta var såväl mångfalden av bestämmelser som det förhållandet att åtskilliga bestämmelser var ålderdomliga eller obsoleta. Ett genomförande av kyrkomötesreform i praktiken krävde att man fick en överblick över alla gällande författningar på det kyrkliga området. förslag, som i huvudsak innebar att de centrala lagbestämmelserna om samlas i en ny kyrkolag, har remissbehandlats. En sammanställning av remissyttrandena finns intagen i promemorian (Ds 1988: 31). I detta sammanhang bör även nämnas en inom upprättad promemoria ang. domkyrkornas förvaltning (KY 1634/89). Kapitel 39 i regeringens förslag till kyrkolag i den del det behandlar domkyrkornas förvaltning överensstämmer i huvudsak med de förslag som lades fram i promemorian. tillsattes inom en arbetsgrupp med uppgift att bl.a. göra en översyn av gällande bestämmelser för de icke-territoriella församlingarna. Gruppen redovisade sina förslag i promemorian "Icke- territoriella församlingar i " . Den har remissbehandlats och har i huvudsak legat till grund för kyrkolagsförslaget i vad avser regleringen av de icke-territoriella församlingarna. Sammanfattning av regeringens skrivelse Förslaget innebär att alla lagregler av central betydelse för samlas i en ny kyrkolag. Detta medför att lagen bara innehåller sådana regler som i princip riktar sig endast till och dess organ. Lagen delas in i tolv avdelningar och 47 kapitel med sammanlagt drygt 680 paragrafer. Ett stort antal lagar förs sålunda i huvudsak oförändrade över till den nya kyrkolagen. Vissa redaktionella ändringar förekommer och i några fall har även ändringar i sak gjorts i förhållande till nu gällande ordning. Av de nu gällande lagar som föreslås föras över till den nya kyrkolagen kan nämnas --lagen (1982: 942) om --lagen (1982: 943) om kyrkomötet --församlingslagen (1988: 180) --domkapitelslagen (1988: 181) --kyrkofondslagen (1988: 182) --lagen (1988: 183) om förvaltningen av kyrklig jord --prästanställningslagen (1988: 184) --kyrkliga indelningslagen (1988: 185) --lagen (1989: 8) om kyrkomusiken i Dessa lagar tillsammans med kyrkolag samt ett större antal andra kyrkliga författningar föreslås bli upphävda genom tillkomsten av den nya kyrkolagen. Förslaget medför också vissa konsekvensändringar i ett antal nu gällande författningar. Som framgått av exemplifieringen ovan kommer kyrkolagen att innehålla lagar av olika konstitutionell karaktär. Sålunda finns lagregler som kräver kyrkomötets medverkan enligt punkterna 9 och 10 övergångsbestämmelserna till regeringsformen samt sådana regler om grunderna för de kyrkliga kommunernas organisation och verksamhetsformer och deras befogenheter som kräver lagform enligt punkt 13 i samma övergångsbestämmelser. De sakliga ändringarna i förhållande till gällande rätt är -- såvitt avser innehållet i detta betänkande -- i korthet följande. --skall utgöra styrelse för de medeltida domkyrkorna. --Skyldigheten för församlingarna att hålla församlingskyrka lagregleras. --Reglerna om organisation och beslutsordning för de territoriella församlingarna skall i huvudsak tillämpas på de icke-territoriella församlingarna. --Samma bestämmelser som gäller för de territoriella pastoraten i fråga om den kyrkliga egendomen, prästanställningar och kyrkomusiken skall tillämpas på de icke-territoriella pastoraten, med undantag för hovförsamlingen. --Stiftssamfällighetens befogenheter utökas till att även avse främjande av församlingsarbete på andra språk än svenska, finska, samiska och teckenspråk. --För ledamöterna av kyrkomötet skall utses lika många ersättare. I varje valkrets skall dock utses minst fyra ersättare. --Valet av ledamöter och ersättare skall kunna ske i ett sammanhang. --Valet av ersättare av kyrkomötet skall kunna överklagas på samma sätt som gäller valet av ledamöter. Den nya kyrkolagen föreslås träda i kraft . Allmänt om innehållet i förslaget till ny kyrkolag Som utgångspunkt för bedömningen av vad en ny kyrkolag skall innehålla anges i skrivelsen att den förutom regler om organisation och verksamhetsformer inom också skall innehålla sådana särskilda regler som främst riktar sig till kyrkliga organ. Detta har bl.a. inneburit att förslaget på några principiella punkter skiljer sig från det förslag som redovisats i kyrkoförfattningsutredningens slutbetänkande. Det skall erinras om att kyrkomötet till andra kyrkolagsutskottet hänvisat motion 1991: 73 om omredigering av kyrkolagen m.m. De överväganden och ställningstaganden som nämnda motion kan föranleda redovisas därför i det utskottets betänkande om ny kyrkolag. Utskottet utgår från att andra kyrkolagsutskottet kommer att från konstitutionella aspekter behandla kyrkolagsförslagets innehåll vad gäller lagen om och medlemskapsreglerna. Lagen om kyrkliga indelningsdelegerade, lagen om proportionellt valsätt samt lagen om kyrkofullmäktigeval har i sitt förslag tagit in lagreglerna om val till kyrkofullmäktige med hänvisning till att de får anses så viktiga för den kyrkliga verksamheten att det bör ingå i den nya kyrkolagen. Däremot föreslogs att lagen om indelningsdelegerade inte borde inordnas i kyrkolagen av det skälet att reglerna inte används så ofta. Inte heller reglerna om proportionellt valsätt fanns med som del av kyrkolagen i kyrkoförfattningsutredningens förslag. I nu föreliggande förslag ingår i kyrkolagen såväl lagen om kyrkliga indelningsdelegerade som reglerna om proportionellt valsätt, de senare efter viss redaktionell bearbetning. Motivet till att lagen om kyrkliga indelningsdelegerade skall ingå i kyrkolagen är enligt skrivelsen att reglerna i allt väsentligt vänder sig till och har huvudsaklig betydelse för kyrkliga organ. I motsats till kyrkoförfattningsutredningen föreslår regeringen dock att lagen om kyrkofullmäktigeval inte skall ingå i den nya kyrkolagen. Som motiv för detta anförs i skrivelsen att ansvaret för valens genomförande ligger på de borgerliga valmyndigheterna och det är till dessa som reglerna i första hand riktar sig. Församlingslagen I kyrkoförfattningsutredningens förslag ingick den dåvarande lagen om församlingar och kyrkliga samfälligheter i den nya kyrkolagen. Utredningen anför i sitt betänkande härom bl.a. (del 1 sid. 55): "Vi har övervägt om de bestämmelser som föreslås bli införda i fjärde kapitlet med hänsyn till deras karaktär av kommunallagsregler och deras betydande omfång borde hållas utanför den nya kyrkolagen och således ingå i en självständig lag. Den omständigheten att skilda konstitutionella regler gäller för stiftandet och ändrandet av de olika bestämmelser som sammanförts i förslaget till en ny kyrkolag har vi inte bedömt vara ett skäl för att underlåta att ta med dem i vårt förslag (se avsnitt 4.2). Inte heller regelsystemets omfång har utgjort något bärande skäl mot ett införande i förslaget till en ny kyrkolag. Av betydelse är i stället att reglerna är väl systematiserade och lättillgängliga genom bl.a. en frikostig rubriksättning. Därvid är det också ovidkommande om bestämmelserna återges i flera eller ett kapitel som i vårt förslag." förslag överensstämmer i nu aktuellt hänseende med föreliggande förslag. Bestämmelserna i nuvarande församlingslag har sålunda utan ändring i sak men med viss redaktionell bearbetning förts över till den nya kyrkolagen. Av intresse i detta sammanhang är den kommunallagsreform för de borgerliga kommunerna som träder i kraft i och med den nya kommunallagen (SFS 1991: 900). I regeringens skrivelse har gjorts vissa överväganden när det gäller anpassningen av församlingslagen till den nya kommunallagen. Det framhölls därvid att man borde avvakta resultatet av den då ännu ej avslutade beredningen inom av det nya kommunallagsförslaget innan man tar ställning till frågan huruvida och i vilken utsträckning regleringen av de kyrkliga kommunerna även i fortsättningen bör anpassas till lagstiftningen för de borgerliga kommunerna. Begravningslagen I likhet med den bedömning kyrkoförfattningsutredningen gjort ingår inte begravningslagstiftningen i förslaget till ny kyrkolag. Motivet härför är enligt skrivelsen att kyrkolagen inte bör innehålla regler som visserligen i stor utsträckning riktar sig till men som också riktar sig till icke-kyrkliga samhällsorgan och som reglerar allmänt samhälleliga uppgifter. I motion 1991: 15 hemställs 1.att kyrkomötet som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en ny kyrkolag omfattande de i regeringens skrivelse till kyrkomötet : 1 upptagna kapitlen 1--10 och 27--46, 2.att kyrkomötet som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om bearbetning av församlingslagen (1988: 180), samt 3.att kyrkomötet som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om proportionella val. UTSKOTTET Utskottet förutsätter inledningsvis att lagändringar som genomförts sedan skrivelsen överlämnades till kyrkomötet kommer att beaktas i förslaget till . Under utskottets behandling har övervägts lämpligheten av att lagen om kyrkofullmäktigeval lämnas utanför kyrkolagen. Utskottet har dock funnit att de skäl kyrkoförfattningsutredningen åberopat till stÖd för sitt ställningstagande inte väger lika tungt som de motiv som anförs i skrivelsen till stöd för uppfattningen att denna lag inte bör tas in i kyrkolagen. Detta ställningstagande grundar sig framför allt på det förhållandet att lagen om kyrkofullmäktigeval i första hand riktar sig till de borgerliga valmyndigheterna. Utskottet har vidare diskuterat huruvida nu gällande begravningslag (1990: 1144) bör ingå i den nya kyrkolagen. Av begravningslagen framgår att begravningsverksamheten är en angelägenhet för de territoriella pastoraten inom . Härigenom har klargjorts att denna verksamhet är en lagreglerad uppgift för . Enligt utskottets uppfattning är detta ett mycket starkt motiv till att begravningslagen bör ingå som del i den nya kyrkolagen. På grund härav förordar utskottet att denna lag på lämpligt sätt infogas i lagförslaget. Vad härefter gäller de önskemål som framförs i motion 1991: 15 har utskottet den uppfattningen att församlingslagen har en så central betydelse för att den bör ingå i sin helhet. Utskottet delar sålunda inte motionärernas uppfattning att lagen därmed skulle få en underordnad ställning. Utskottet tror inte heller att församlingslagens infogande i kyrkolagen kommer att innebära någon större nackdel för det eventuellt kommande arbetet med att anpassa den till den nya kommunallagen. Det ovan sagda medför också att utskottet i likhet med motionärerna anser att tillkomsten av en ny lag på det borgerligt kommunala området motiverar en bearbetning av de delar av förslaget till kyrkolag som motsvaras av nu gällande församlingslag. Eftersom regleringen av kyrkans organisation på lokalplanet är av kommunalrättslig natur är det väsentligt att denna lagstiftning anpassas till den som gäller på den borgerligt kommunala sidan. Detta gäller inte minst ett sådant grundläggande kommunalrättsligt institut som den kommunala besvärsrätten eller, med den terminologi som används i den nya kommunallagen, laglighetsprövningen. Begrepp som "ersättare" bör naturligtvis även användas i den kyrkokommunala lagstiftningen. Det är emellertid nödvändigt att anpassningen sker med utgångspunkt från att är ett evangeliskt-lutherskt trossamfund och med hänsynstagande till den på lokalplanet rådande kyrkokommunala strukturen. Detta bör ges regeringen till känna, vilket är innebörden av den andra att-satsen i motion 1991: 15. Utskottet utgår från att kyrkomötet bereds tillfälle att yttra sig innan sådant lagförslag föreläggs . I motionen yrkas slutligen att kyrkolagsförslagets sista kapitel om proportionellt valsätt skall utgå och ersättas med en allmän hänvisning om i vilka fall proportionella val skall ske. De flesta val inom kyrkan kan ske som proportionella val. Enligt utskottets uppfattning är det därför av framför allt praktiska skäl lämpligt att reglerna om proportionella val finns intagna i kyrkolagen. Härigenom kommer tillämpningen av dessa valregler att underlättas vid genomförandet av de kyrkliga valen. Utskottet tillstyrker därför inte bifall till motionen i denna del. Lagförslaget avdelningsvis Under detta avsnitt tar utskottet upp till behandling de avdelningar i förslaget till ny kyrkolag som har hänvisats till utskottet. Motioner hänförliga till förslaget tas upp under den avdelning till vilka de enligt sitt innehåll hör hemma. 4.1 Fjärde avdelningen. Den kyrkliga indelningen. 4--10 kap. Fjärde avdelningen innehåller bestämmelser om indelning i församlingar, pastorat, kontrakt och stift. Avdelningen innehåller också regler om kyrkliga samfälligheter och om indelningsdelegerade. Dessutom finns föreskrifter om namn på kyrkliga enheter. Till fjärde avdelningen har överförts nu gällande bestämmelser i kyrkliga indelningslagen (1988: 185) och lagen (1972: 229) om kyrkliga indelningsdelegerade. Regleringen i 4 kap. beträffande de icke-territoriella församlingarna är ny men överensstämmer i sak med den ordning som gäller. I 5 kap. 4 § har den sakliga nyheten införts att även kyrklig samfällighet får väcka fråga om ändrad församlingsindelning. I 6 kap. 15 § och 8 kap. 11 § har tagits bort den möjlighet som kammarkollegiet har att i vissa fall lämna över ärende rörande den kyrkliga indelningen till regeringen för avgörande. I 9 kap. har några formella bestämmelser i den nuvarande lagen om kyrkliga indelningsdelegerade utelämnats då de saknar funktion. Bestämmelserna i 10 kap. om namn på kyrkliga enheter är nya. I kapitlet anges att det är den myndighet som beslutar om indelningsändringen eller samfällighetsbildningen som också skall fastställa namnet på den kyrkliga enheten. I andra fall prövas namnfrågan av kammarkollegiet. I motion 1991: 3 hemställs att kyrkomötet hos regeringen begär sådan ändring i lagen om kyrkliga indelningsdelegerade att kyrkoherden blir självskriven ledamot av indelningsdelegerades arbetsutskott. I motion 1991: 37 hemställs att kyrkomötet i sitt yttrande till regeringen föreslår de ändringar i förslaget till kyrkolag som angetts i motionen. Under detta avsnitt behandlar utskottet den ändring som föreslås under punkten 1 i motionen, nämligen att 4 kap. 5 § i kyrkolagen ändras enligt följande: "Ett kontrakt består av flera pastorat i ett stift. En av prästerna i kontraktet förordnas som kontraktsprost. Andra icke-territoriella församlingar än Hovförsamlingen tillhör det kontrakt, inom vilket församlingskyrkan är belägen." I motion 1991: 63 hemställs bl.a. att kyrkomötet beslutar att i framställning till regeringen begära sådant tillägg i regeringens skrivelse till kyrkomötet : 1, avd. 4, kap. 5, §§ 22--24, 2.att den prästerliga ämbetslinjen representeras i indelningsdelegerade och dess arbetsutskott genom antingen kyrkoherde eller annan därtill av kyrkoherden utsedd präst enligt samma regler som gäller för kyrkoherde avseende kyrkofullmäktige och kyrkoråd, 3.att uppgifter som enligt särskild lag eller annan författning ankommer på kyrkoråd må utföras av indelningsdelegerades arbetsutskott. I motion 1991: 80 hemställs att kyrkomötet i sitt yttrande över regeringens skrivelse 1990: 1 begär sådan ändring av 10 kap. 6 § att beslut om namn i ärenden som avses i 1 och 2 §§ får överklagas även om inte själva beslutet om indelningsändringar överklagas. UTSKOTTET Under utskottets överläggning rörande fjärde avdelningen i kyrkolagsförslaget har aktualiserats bestämmelserna om tvist i anledning av den ekonomiska regleringen vid ändringar i den kyrkliga indelningen. Dessa bestämmelser har oförändrade flyttats över på kyrkliga indelningslagen till kyrkolagsförslaget och finns där intagna i 6 kap. 5 § och 3 st. och 8 kap. 7 §. Det framgår där att tvister skall avgöras enligt lagen (1929: 145) om skiljemän. I 6 § nämnda lag anges hur skiljemän skall utses vid oenighet mellan parterna. Enligt den tolkning utskottet gjort av denna bestämmelse förutsätter dess tillämpning att det endast är två parter som tvistar. Indelningsändringar kan dock beröra fler än två kyrkokommuner.