prop · GG03230 · 1992-12-31 00:00:00 — Skolorna är vidare, när det gäller deutbildningar för vilka bidrag skall utgå, skyldiga att delta i Skolverketsuppföljning och utvärdering. Om en fristående skola som har rätt till bidrag enligt 8 §inte längre uppfyller kraven för att få bidrag och bristerna inte avhjälpsefter påpekande for huvudmannen, skall förklaringen om rätt till bidragåterkallas. Detsamma gäller om en fristående skola trots påpekande inteiakttar sin skyldighet enligt 13 § att delta i uppföljning och utvärdering. Bestämmelsen innebär att regeringen kan återkalla detbeslut som den fattat om att skolan är bidragsberättigad om utbildningarna intelängre fyller kraven för rätt till bidrag. Beslutet om rätt till bidrag kanockså återkallas om skolan inte deltar i den uppföljning och utvärdering somden enligt 13 § skall delta i. Motsvarande bestämmelser finns för friståendegrundskolor som är godkända. Återkallandet måste dock föregås av ett påpekandevilket innebär att skolan får en viss frist att rätta till bristerna. Fristenfår inte vara så kort att skolan inte har en rimlig chans att rätta sig. Nären skolpliktig elev börjar eller slutar vid en fristående skola, skallhuvudmannen för skolan lämna uppgift om detta till styrelsen förutbildningen i elevens hemkommun. I3 kap. 14 § finns föreskrifter om uppgiftsskyldighet vid vissa fall avfrånvaro. Ungdomarkan tas emot i en fristående skola som motsvarar den frivilliga särskolan, omstyrelsen for särskolan i hemkommunen har bedömt att de är utvecklingsstörda. Bestämmelsernai 15 och 16 §§ motsvarar de bestämmelser som tidigare fanns i 8 och 8 a §§. Beslutav i ärenden om godkännande eller återkallande av godkännandeför en fristående skolan enligt 1, 5 eller 12 § samt beslut i ärenden omelevavgifter enligt 7 § får överklagas hos kammarrätten. Beslutav styrelsen för utbildningen i ärenden om godkännande eller återkallande avgodkännande för en fristående skola för särskild skolplikt enligt 1 § tredjestycket 2 eller 12 § får överklagas hos kammarrätten. Beslutav styrelsen för utbildningen i ärenden som avses i 3, 4 och 16 §§ fåröverklagas hos . Beslut som avses i 3 § fåröverklagas endast av barnets värdnadshavare. Beslut som avses i 16 § fåröverklagas endast av eleven eller företrädare för denne. Paragrafenmotsvarar i huvudsak den tidigare 9 §. Iförsta stycket har gjorts ett tillägg som innebär att beslut iärenden om elevavgifter enligt 7 § får överklagas hos kammarrätten. I övrigthar i paragrafen gjorts ändringar som föranleds av den ändradeparagrafindelningen i kapitlet. Eninternatskola kan på framställning från huvudmannen ges ställning avriksinternatskola genom beslut av regeringen. Kommuner och enskilda kan varahuvudmän för riksinternatskolor. Enriksinternatskola skall ha till uppgift att anordna utbildning, som motsvarargrundskolan och gymnasieskolan eller endera av dessa skolformer, för i förstahand barn och ungdomar som har utlandssvenska föräldrar eller harbehov av miljöombyte eller som är från glesbygd och Prop. 1992/93:230 intekan beredas tillfredsställande inackordering. I den del en riksinternatskola motsvarar skall den i frågaom rätten att fullgöra skolplikt där anses vara en enligt 9 kap. 1 § första ochandra styckena godkänd fristående skola. I fråga om riksinternatskolornasorganisation och tillsynen över dem meddelas föreskrifter av regeringen ellerden myndighet som regeringen bestämmer. Förfristående skolor som har getts ställning av riksinternatskola gäller intebestämmelserna i 9 kap. Iförsta stycket har den ändringen gjorts att det numera är regeringen som skallbesluta om en internatskola skall ges ställning som riksinternat. Iett nytt Qärde stycke har i förtydligande syfte tagits in en föreskrift bestämmelserna i 9 kap. om fristående skolor inte gäller enfristående skola som fått ställning av riksinternatskola. 1 stället gäUer deföreskrifter som regeringen meddelar med stöd av tredje stycket. Besluti ärenden enligt 4 § om att fullgöra skolplikten på annat sätt än som anges idenna lag får överklagas hos kammarrätten. Ändringeni denna paragraf är en följdändring till att I § har ändrats på så sätt att detär regeringen som skall besluta om en skola skall förklaras som riksinternatskola. 11.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1110) omkommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor 2§ För en elev som har rätt till studiehjälp enligt studiestödslagen (1973:349),skall den kommun som enligt 1 kap. 15 § skollagen (1985:1100) är elevenshemkommun, ansvara för elevens kostnader för dagliga resor mellan bostaden ochskolan. Ansvaret gäller för sådana resor där färdvägen är minst sex kilometer.Stödet skall ges kontant eller på annat lämpligt sätt enligt kommunensbestämmande. Om stödet ges kontant är kommunen inte skyldig att utge högreersättning än vad som motsvarar 1/30 av basbeloppet enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring för varje hel kalendermånad som eleven har kostnader förresor mellan bostaden och skolan. Ändringenav denna paragraf innebär till en början att det uttryckligen anges attkommunen får bestämma om stödet skall ges kontant eller på annat lämpligt sätt,t.ex. genom tillhandahållande av busskort eller dyUkt. För det fall stödet geskontant begränsas kommunens betalnings- skyldighettill högst 1/30 av basbeloppet enligt lagen om allmän försäk- Prop.1992/93:230 ring för varje kalendermånad som eleven har kostnader för dagligaresor. Motsvarandeändring har gjorts i 5 kap. 33 § skollagen avseende kommunernas skyldighet attlämna stöd till inackordering. 11.3 Förslaget till lag om entreprenadförhållanden inomskolan 1 §Kommuner och landsting får sluta avtal med en enskild fysisk eller juridisk person om att denne skall bedriva viss undervisning inom gym nasieskolan. Avtalet får endast avse undervisning i sådana ämnen som ingår i de ämnesblock som i bilaga 2 till skollagen (1985:1100) betecknas som estetiska ämnen, ekonomiska ämnen, tekniska ämnen och yrkesäm nen. Iparagrafen anges att kommuner och landsting får sluta avtal med enskUda om attbedriva undervisning inom gymnasieskolan. Avtalet får endast avse de ämnen somingår i de ämnesblock som i bilaga 2 till skollagen (1985:1100) är betecknadesom estetiska ämnen, ekonomiska ämnen, tekniska ämnen och yrkesämnen. Om någotav dessa ämnen ingår för individuellt val, lokalt tillägg/ämnesanknutenpraktik eller specialarbete får avtalet även avse sådan verksamhet. Avtal medstöd av denna paragraf får endast slutas med enskilda fysiska och juridiska personer.Härigenom utesluts offentligrättsliga personer, exempelvis statliga myndigheter,andra kommuner och landsting. 1 2 § öppnas dock en möjlighet för regeringen attmedge entreprenadavtal med annat än enskUt subjekt. Avtaletfår avse bedrivandet av undervisning. Härmed avses förutom självaundervisningen också sådan verksamhet som direkt hör ihop med undervisningenoch som normalt utförs av lärare inom det offentliga skolväsendet. Däremot fårinte rektors uppgifter enUgt skollagen läggas ut på entreprenad. Det skallsåledes för all utbildning alltid finnas en rektor som är anställd hos kommuneneller . Entreprenaden behöver inte avse ett helt ämne utan kan avsedelar av ett ämne. Kommuneneller är alltjämt huvudman för utbildningen. Undervisningen bedrivsinom huvudmannens gymnasieskola och ingår i det offentliga skolväsendet.Skollagens bestämmelser om utbildning som anordnas inom det offentligaskolväsendet gäller för undervisningen. Dock anges i 4 § vissa undantag frånskollagens bestämmelser. Vidare gäller de bestämmelser som enligt andraförfattningar är tillämpliga på undervisning inom det offentliga skolväsendet, exempelvisgymnasieförordningen (1992:394), gymnasieskolans läroplan och kursplaner. 2 §Om det finns särskilda skäl får regeringen på ansökan av en kom mun eller ett landsting i andra fall än som anges i 1 § medge att kommu- nen eller landstingetfår sluta avtal med någon annan om att bedriva un- Prop. 1992/93:230 dervisninginom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Idenna paragraf ges regeringen bemyndigande att efter särskild prövning medgeatt undervisning läggs ut på entreprenad i vidare mån än som tiUåts i 1 §.Bemyndigandet har två sidor. Dispensen kan sålunda avse vilken undervisning somfår läggas ut, men den kan också avse att annan än enskild fysisk ellerjuridisk person får anlitas som entreprenör. I fråga om undervisningen kanregeringen sålunda medge att entreprenad får prövas även inom annan skolformän gymnasieskolan. Vidare kan inom gymnasieskolan medges entreprenader somomfattar mer än de ämnen som anges i I §. Liksomi 1 § är möjligheten till entreprenad begränsad till undervisningen (jfr.kommentaren tUl 1 §). Enförutsättning för att regeringen skall lämna tillstånd till entreprenaden äratt det finns särskilda skäl. Vad som kan utgöra särskilda skäl får bedömasfrån fall till fall. 3 §Om en kommun eller ett landsting med stöd av denna lag överläm nar uppgiften att bedriva undervisning till en enskild fysisk eller juridisk person, får kommunen eller till denne överlämna också den myndighetsutövning som hör till uppgiften. 1paragrafen anges att uppgifter som hör till undervisningen och som innefattarmyndighetsutövning får överlåtas till entreprenören. Vad som kan utgöramyndighetsutövning i skolverksamheten har utvecklats i den allmänna motiveringen(avsnitt 2.2). De uppgifter som kan komma att överlämnas är sådana som utförsav lärare. 4 §För undervisning som bedrivs med stöd av 1 eller 2 § gäller inte be stämmelserna i 2 kap. 3 § skollagen (1985:1100). I stället gäller att för undervisningen skall användas lärare som har kompetens för den under visning de skall bedriva. Ikommentaren till 1 § har angetts att undervisning som läggs ut på entreprenadingår i det offentliga skolväsendet. I denna paragraf görs undantag från skoUagenskrav på att lärare inom det offentliga skolväsendet skall ha utbildning förden undervisning som de i huvudsak skall bedriva. För undervisning som läggs utpå entreprenad gäller i StäUet att lärare skall ha kompetens för denundervisning de skall bedriva. Detta innebär att lärare som är verksamma hosen entreprenör inte behöver ha en fullständig formell lärarutbildning. Lärarenskall dock ha en adekvat utbildning för den undervisning som han skall bedrivaoch pedagogisk insikt. Lärarens kompetens skall vara sådan att undervisningenhåller samma kvaUtet som annars krävs inom det offentliga skolväsendet. Det förhållandet attkompetenskravet på lärare hos entreprenören Prop. 1992/93:230 reglerats på ettannat sätt än som annars gäller enligt 2 kap. 3 § skollagen för det offentligaskolväsendet medför att bestämmelserna i 2 kap. 4 och 5 §§ skollagen inte kanbli aktuella hos entreprenören. Dessa bestämmelser anknyter sålunda till detgrundläggande kravet på lärarutbildning i 2 kap. 3 §. På denna punkt skiljersig alltså regleringen av läramas kompetens mellan entreprenadfallet ochfallet då vuxenutbildning läggs på annan anordnare. I det senare fallet ärgrundkravet i 2 kap. 3 § gällande. 5 §Den som är eller har varit verksam inom enskild verksamhet som bedrivs med stöd av 1 eller 2 § får inte obehörigen röja vad han i den elewårdande verksamheten har fått veta om någons personliga förhål landen. Han får inte heller obehörigen röja uppgift i ärende om tillrätta förande av en elev eller om skiljande av en elev från vidare studier. Ibestämmelsen anges att den som är eller har varit verksam inom enskUdverksamhet som bedrivits med stöd av 1 eller 2 § har tystnadsplikt. Föremåletför tystnadsplikten är framför allt uppgifter om eleverna som hänför sig tillskolans elewårdande verksamhet och i ärenden om disciplinära åtgärder mot enelev. Också uppgifter av personlig natur som rör andra personer kan omfattas avtystnadsplikten, exempelvis uppgifter om en elevs föräldrar och syskon. Ibegreppet elewårdande verksamhet ryms en verksamhet av betydande omfattning.Dit räknas bl.a. lärarnas inhämtande av uppgifter om elevernas personligaförhållanden i syfte att förebygga eller avhjälpa skolsvårigheter. Det kangälla uppgifter om elevers fysiska eller psykiska förutsättningar, derasbeteende och prestationer i skolan, hemmet eller fritidsmiljön. Dit hör ocksåde mera aktiva rådgivnings- och stödåtgärder som kan förekomma. Obehörigtröjande föreligger inte om någon fullgör sin uppgiftsskyldighet enligt lageller förordning. En sådan bestämmelse finns 171 § socialtjänstlagen(1980:620). 6 §Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om undervisning som bedrivs enligt I och 2 §§. Bestämmelseninnehåller bemyndigande för regeringen eller den myndighet regeringen bestämmeratt meddela de ytterligare föreskrifter som kan behövas om undervisning somläggs ut på entreprenad med stöd av lagen. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att debanta förslagen till Prop. 1. lag om ändring i lagen om ändring i skollagen(1985:1100), 2. lag om ändring i lagen (1991:1110) om kommunernasskyldighet att svara fÖr vissa elevresor, 3. lag om entreprenadförhållanden inom skolan, debgodkänna vad jag anfört om 4. statiigt stöd till kompletterande skolor (avsnitt5.4.2), 5. internationellaskolor över grundskolenivå (avsnitt 5.6). Jag hemställer vidare att regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag anfört om 6. internationellaskolor på grundskolenivå (avsnitt 4.4), indelning av fristående skolor över grundskolenivå(avsnitt 5.2), 8. resurstilldelning till fristående särskolor(avsnitt 6.2), 9. gymnasieskolan(avsnitt 7.3), 10. begreppet skola (avsnitt 8.1). Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärderoch de ändamål som föredraganden har hemställt om. Sammanfattningav och remissyttranden över pop-i992/93:230 promemoria '' "Valfrihet i skolan" (Ds 1992:115) Efterremiss har yttranden över promemorian avgetts av , i skolan (), Statskontoret, (), (), länsstyrelserna i ,och samt , kommunerna i , ,, , , , , , , ,, , , , , , , , ,och , landstingen i , och samt Kronobergslän. (), Akademikers (),i (LO), (),och Skola (RHS), Grännaskolan, , , Ungdomar och Vuxna (FUB). Dessutomhar yttranden inkommit från , kommunerna i , ,, , , , , , ,, , , , landstingen i , ,, och , (),, , StiftelsenLundsbergs skola, , och Ungdomar, (), Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation(), (), , , , Ekebyholmsskolan , GerlesborgsskolanStockholm, Stiftelsen , i Dals-Långed samt Stiftelsenför Nyckelvikskolan i . Enarbetsgrupp inom har haft till uppgift att lämna förslagi syfte att öka valfriheten inom skolväsendet. Arbetsgruppens förslagredovisas i promemorian "Valfrihet i skolan" (Ds 1992:115).Promemorian behandlar bl.a. elevernas möjlighet att välja grundskola ochgymnasieskola, de ekonomiska villkoren för fristående gymnasieskolor ochkommunernas möjligheter att lägga ut hela eller delar av en utbildning påfristående huvudmän. Deflesta remissinstanserna är i huvudsak positiva till promemorians förslag. Iflera av frågorna har dock remissopinionen varit splittrad. Detta gäller främstfrågorna om möjligheten att lägga ut skolor på entreprenad, val avgymnasieskola utanför hemkommunen samt i viss mån förslaget om valfrihetinom särskolan. I många yttranden från kommu- Prop. 1992/93:230 ner och landsting finns reservationer bilagda. 2.1 Valav grundskola inom kommun Arbetsgruppenföreslår att valet av skola bör få ökat genomslag när elevema bereds plats påolika skolor. Eleverna skall beredas plats i huvudsak enligt deras val avskola. Om inget aktivt val görs skall närhetsprincipen gälla. Nästanalla har tillstyrkt förslaget. Flera kommuner påpekar att dessa regler redanhar införts i kommunerna. Stockholmskommun som redan har uppfyllt de krav som föreslås i promemorian har inget atterinra mot att dessa krav lagfästs. kornmun menar att förslagen i sakinte skiljer sig från gäUande skollag, men att en markering av valet av skolaär viktig i lagtexten under förutsättning att närhetsprincipen gäller. RHSställer sig positiva till förslaget om att elever och föräldrar uppmanas attgöra ett aktivt val. kommun skriver i sitt yttrande att rätten tillval inom kommunen inte får inkräkta på kommunens möjligheter till strategiskoch ekonomisk skolplanering. Flera handikapporganisationer påpekar attvalfriheten måste gälla alla, även de med handikapp, och att fristående skolorinte skall kunna vägra ta emot handikappade elever. 2.2 Valav grundskola i annan kommun Förkommunerna bibehålls en skyldighet att i sin grundskola, utöver elever frånden egna kommunen, ta emot dem som har starka personliga skäl att få gå i enannan kommuns grundskola. Arbetsgruppen föreslår i promemorian att enbestämmelse införs som innebär att övriga intresserade får tas in i mån avplats. För dessa elever skall hemkommunen, om kommunerna inte kommer överens omersättningen, vara skyldig att betala samma belopp som utgår for elever ifristående skolor. Beslut om intagning av andrahandselever skall inte kunnaöverklagas. För att markera skillnaden i tyngd mellan rätten att bli mottageni första hand och möjligheten att bli mottagen i andra hand bör man i det förrafallet tala om synnerliga skäl i stället för särskilda skäl. Ävenom majoriteten tillstyrker förslaget om intagning av elever i andra hand ansermånga kommuner att den föreslagna ersättningsnivån är för hög. Fleraremissinstanser menar också att de regler som finns om särskilda skäl ärtillräckliga. Flera remissinstanser är också rädda för att framför alltglesbygdskommuner skall få svårt att planera sin skolverksamhet om många eleverväljer att gå i en annan kommun. Skolverketanser i sitt yttrande att principen om att kommunen tar emot en elev i andrahand kan innebära ökat tryck på överklagandenämnden. De anser också att maninte skall ha oUka ersättningsnivåer för intagning i första hand resp. andra hand eftersom enkommun kom- Prop. 1992/93:230 mer att ange att särskilda skäl föreligger föratt få det högre bidraget. Bilaga 1 m.fl. finner ej den föreslagnaändringen av benämningen "särskilda skäl" till "synnerliga skäl"motiverad och föreslår att benämningen även i fortsättningen skall vara"särskilda skäl". Länsstyreben i välkomnartydligare regler för interkommunala ersättningar i dessa fall. De menar attdet tvingande obligatoriet som utgör bör kopplas till ökad frihetatt välja skola. avvisar "den reglering avsökandekategorier ... som föreslås". Förbundet menar att kommunernasjälva bör få komma överens i dessa frågor. m.fl. avstyrkeruppdelningen i sökandekategorier. menar att det är viktigtatt det i lagtexten framgår att den interkommunala ersättningen gäller såvidainte kommunerna kommit överens om ett annat belopp. Sundsvalb kommun anser gynnar de större kommunerna på de små kommunernas bekostnad. Skolledarförbundmenar att det inför ett beslut om antagande av elev i annan kommun bör ske ettsamråd mellan mottagande kommun och hemkommun för att fastställa om detföreligger synnerliga skäl. m.fl. menar också attersättningen till den mottagande kommunen är för hög. och att promemorians förslag innebär ett ingrepp i kommunernas beslutsfattande. 1 promemorian föreslås att kommunens skyldighet attinformera om valmöjligheterna inom kommunens grundskola bör lagfästas. Den stora majoriteten är för en lagstiftning i dennafråga. Några kom-mtmer skriver att de redan inom kommunen informerar berörda omde valmöjligheter som finns. LR m.fl. anser det nödvändigt att kommunersskyldighet att informera om valmöjligheter inom kommunen lagfästs. Bl.a. Korrununförbundetmenar dock att informationsskyldigheten inte bör lagfästas eftersom det liggeri kommunens intresse att lämna fullödig information. 3 Valfrihet inom gymnasieskolan 3.1 Val av gymnasieskola i annan kommun Rätten att bli behandlad som jämställd med sökande frånden kommun som erbjuder utbildningen bibehålls för den som saknar studievägen ihemkommunen och för dem som har starka personliga skäl att få gå igymnasieskolan i den kommun dit de sökt. Arbetsgruppen föreslår att en elevdärutöver skall kunna välja att gå i en annan kommuns gymnasieskola även omstudievägen erbjuds av hemkommunen. Eleven skall då få tas emot i mån av platsi den andra kommunen. Denna elev tas emot i andra hand. Den mottagande kommunenskall ha rätt till ersättning från elevens hemkommun.Ersättningen skall, om kommunerna inte kommer Prop. 1992/93:230 överens omannat, utgå med samma belopp som skulle utgått om eleven 1 gåttmotsvarande utbildning i en fristående skola. Motsvarandeskall gälla för utbildningar som anordnas av ett landsting. Eleven skall intekunna överklaga den mottagande kommunens beslut att inte ta emot honom. Majoriteten av de kommuner som har svarat har avstyrkt. Mångakommuner anser att nivån på ersättningen är för hög. Flera remissinstansermenar också att de regler som finns om särskilda skäl är tillräckliga.Flera remissinstanser är också rädda för att framför allt glesbygdskommunernasgymnasieskolor utarmas om många elever väljer att gå i en annan kommun. Skolverketavstyrker ändringen av särskilda skäl till synnerliga skäl. Verket menar vidareatt man inte bör ha oUka ersättningsnivåer för elever med särskilda skäl resp.elever utan särskilda skäl. tycker dock att förslagen pågymnasieskolans område i allmänhet är positiva för elever och kommuner. CSNanser att förslaget om ändring av särskilda skäl till synnerliga skäl kan mnebäraen risk för att tillämpningen av bestämmelsen blir snävare. Kornmunförbundethar avstyrkt förslaget. Förbundet menar att förslaget kan få mer långtgåendekonsekvenser i gymnasieskolan än i , vad gäller kostnadsökningar förförortskommuner. Dessutom är promemorians förslag om reglering av de interkommunalaersättningarna anmärkningsvärd, menar förbundet. Förslaget är ett allvarligthot mot de samverkansformer som utvecklas i kommunerna, förutom att det stridermot principen om kommunalt självbestämmande. varnar för attden ökade valfriheten kan inkräkta på kommunernas/landstingens möjligheter attstyra sina utbildningskostnader. RHS tycker att elevens val av studieväg så långtsom möjligt måste tiUgodoses och att de begränsningar som finns elimineras.Göteborgs kommun menar att förslaget om att andrahandssö-kande kan tas in iannan kommun är en fördel både för eleverna och för . Kommunen anserdock att den mottagande kommunen skall ha full ersättning för de elever som tasin i andra hand. menar att den utökade rätten att väljaskola kan medföra planeringssvårigheter för kommunerna. Förbundet tycker ocksåatt ersättningen synes för hög. kommun m.fl. avstyrkerförslaget utifrån regionalpolitiska överväganden. Man menar att en ökad frihetatt välja gymnasieskola i annan kommun bl.a. kan drabba de mindre kommunerna iNorrlands inland som har ett litet elevunderlag. LO tycker att elevernaredan i dag i den offentliga skolan kan välja profilskolor samt fördjupa sig iett ämne de är intresserade av. kommun m.fl. anser att de regler som finns om särskilda skäl räcker och att ytterligare reglering inte behövs. 3.2 Begränsning avrätt till fria resor och inackordering vid val av Prop. fristående skola Bilaga 1 Arbetsgruppenföreslår i promemorian att hemkommunens skyldighet att betala ersättning förelevernas dagliga resor mellan bostaden och skolan begränsas. Skyldighetenskall inte gälla för de elever som har tagits emot i andra hand i en kommunalgymnasieskola och inte heller för de elever som valt att gå i en friståendeskola med motsvarande utbildning. Ersättningen skall begränsas och skall utgåmed högst 1/30 av basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring förvarje hel kalendermånad som eleven har behov av resor. Hemkommunens skyldighetatt lämna ekonomiskt stöd för elever som behöver inackordering föreslås begränsasoch avser endast de elever som tas emot i första hand. Något statiigtinackorderingstillägg till elever som valt att inte gå i den kommunalagymnasieskolan utan i en fristående skola med motsvarande utbildning skallinte heller utgå. Deflesta av remissinstanserna tillstyrker, främst kommuner.