prop · GF03140 · 1992-01-01 00:00:00 — liksom avtal och samarbete beträffande lufor (luftförsvarsorientering till totalförsvaret och civila enheter) och lvorder (order m.m.till luftvärnsförband) från anser att betänkandet saknar en djupare beskrivning av de beredskapsuppgifter som Radio har och att en analys borde göras av vilka uppgifter det nya bolaget skall utföra. Överstyrelsen menar att styrelsen för psykologiskt försvar, som berörd funktionsansvarig myndighet, skall reglera rundradiobolagets beredskapsverksamhet och bestrida finansieringen av bolagets beredskapsbetingade investeringar med medel som ingår i det civila försvarets planeringsram. investeringar får bolaget bestrida på egen hand. Forskning och utveckling Utredaren föreslår att rundradiobolaget bör bedriva viss egen forskningsverksamhet för att därmed även kunna uppträda som en kompetent beställare av forsknings- och utvecklingsprojekt samt kunna medverka i sådana och delta i det internationella samarbetet. Ett samarbetsavtal bör träffas mellan rundradiobolaget och , ett av helägt dotterbolag. konstaterar att verket bedriver landets mest omfattande forsknings- och utvecklingsverksamhet inom området och att det därför är lämpligt att tillsammans med rundradiobolaget och programföretagen driver ett gemensamt forsknings- och utvecklingsprogram för att säkerställa bästa möjliga resultat. Sektorn Rundradio anser det vara av avgörande betydelse för rundradiobolaget och utvecklingen av dess tjänster att bolagets kompetens på det egna teknikområdet kan upprätthållas på en hög nivå. En förutsättning för att lyckas med detta är att bolaget inte bara följer utvecklingen och upprätthåller en beställarkompetens utan också deltar i forsknings- och utvecklingsverksamhet som sker på rundradioområdet. Bolaget bör och måste kunna vara ledande i när det gäller utvecklingen inom den egna verksamhetsområdet. Detta förutsätter en aktiv, egen teknisk utvecklingsverksamhet. Att arbeta och leda teknikutvecklingen på rundradioområdet är viktigt för att bolaget skall kunna delta i internationellt standardiseringsarbete och annat internationellt samarbete och därmed få större möjligheter att tillvarata rundradioverksamhetens intressen. Tyngdpunkten i det långsiktiga forsknings- och utvecklingsarbetet kan inte ligga hos en annan part, vilket inte hindrar att det för bolaget är naturligt med samarbetspartners. Inte minst är det av intresse att även i fortsättningen kunna samarbeta med och Det avgörande är att bolaget har handlingsfrihet att på egen hand bedöma om det från rundradioverksamhetens utgångspunkter är mest fördelaktigt att bygga upp egna utvecklingsresurser eller att köpa dem från t.ex. . Detta är särskilt viktigt eftersom det kan uppstå intressekonflikter mellan rundradiobolaget och . tar givetvis tid att bygga upp en utvecklingsmiljö, men det finns en mycket god grund härför i den utvecklingspersonal och den utrustning som redan finns i sektorn Rundradio. finner det angeläget att rundradiobolaget har hög utvecklingskompetens. Ett samarbete med kan vara av värde i mer generella transmissionsfrågor, medan den rundradiospecifika kompetensen bör finnas inom rundradiobolaget. Bolaget bör kunna välja mellan att bygga upp egen kompetens eller att köpa tjänster från Resarch eller annat kompetent bolag. förutsätter, i likhet med utredaren, även fortsättningsvis ett samarbete med . anser det inte motiverat att rundradiobolaget upprätthåller en forsknings- och utvecklingsfunktion utöver vad som erfordras för att bolaget skall kunna bedriva en framgångsrik upphandling av utrustning och tjänster. TV-teknikområdet går mot alltmer standardiserade produkter och teknikutvecklingen sker i huvudsak hos leverantörerna av utrustningen. Om bolaget vill upprätthålla en högre eller annan kompetens än vad som kan anses motiverat med hänsyn till programföretagens behov skall kostnaderna därför inte belasta programföretagen. Motsvarande resonemang torde vara tillämpligt även när det gäller andra verksamheter som bolaget bedriver. Resultatet av dessa bör normalt inte påverka programföretagens självkostnad. verföringar från Radio Överföring av anläggningar och utrustning Utredaren föreslår att anläggningar som finansierats genom rundradiokontot eller med statsbidrag överförs till rundradiobolaget genom apport, samt att det inte bör vara aktuellt med uttagsbeskattning vid överföringen av statlig egendom till ett av staten helägt aktiebolag. Förslaget lämnas utan erinran av remissinstanserna. Utredaren föreslår att ersättningen till för utrustningen m.m. för den nya markbaserade TV-kanalen bör motsvara verkets kostnader för investeringarna minus den eventuella kostnadstäckning som verket har fått från programföretaget. anser att anläggningar för den nya markbundna TV-kanalen bör överlåtas till rundradiobolaget för en summa som motsvarar verkets utgifter för investeringarna, inkl. räntekostnader samt drift- och underhållskostnader, minus de kostnadsersättningar verket erhållit för anläggningarna. Sektorn Rundradio menar att ersättningen till bör baseras på de investerings-, ränte- och driftskostnader som verket haft med avdrag för de ersättningar för dessa kostnader som hunnit erläggas vid överlåtelsetidpunkten. anser att anläggningar för att bedriva övriga verksamheter inom sektorn Rundradio, såsom tjänsterna Direktvision, Radtex och närradiotjänsten m.fl. som finansierats av skall föras över till rundradiobolaget för en summa som motsvarar marknadsvärdet, vilket omfattar hela värdet av respektive verksamheter, inkl. ingående anläggnings- och Sektorn Rundradio menar att anläggningar för att bedriva tjänster som RADTEX, Direktvision och samt radiotidningstjänsten och närradiotjänsten i flera avseenden har etablerats med materiella resurser och kompetens som skapats inom den TV-avgiftsfinansierade verksamheten. Därutöver har investeringar gjorts som har finansierats av . till det förstnämnda förhållandet och med beaktande av att det gäller en uppdelning av verksamheter med samma ägare, bör det vara naturligt att anläggningstillgångar som finansierats av telerörelsen överlåts till rundradiobolaget för en ersättning som motsvarar anläggningarnas bokförda restvärde. Utredaren har utgått från att den personal som arbetar i sektorn Rund-radio, som är organiserad som en separat och sammanhållen enhet inom Radio, överförs till Utredaren finner det olämpligt att nyanställer personal till rundradioverksamheten innan det nya Det bör vara möjligt för Radio att svara för gemensamma funktioner fram till . delar uppfattningen att den personal som ingår i rundradions interimistiska organisation bör anställas av rundradiobolaget. konstaterar att vakanser inom rundradioverksamheten i stor utsträckning kunnat besättas med interna resurser och att Radio har beslutat om stor restriktivitet när det gäller extern rekrytering av personal. är dock nödvändigt att besätta vissa vakanser så att en driftssättning av rundradiobolaget möjliggörs och så att inte verksamheten äventyras. Sektorn Rundradio påpekar att det föreligger ett stort antal vakanser inom interimsorganisationen och att det är angeläget att rundradioverksamheten inte hindras att genomföra nödvändiga Med ett nyanställningsstopp minskar möjligheterna kraftigt att rekrytera för verksamheten strategiskt viktig kompetens. Det är emellertid naturligt att vara fortsatt återhållsam med rekryteringar när så är befogat och möjligt inför bolagsbildningen. Sektorn Rundradio förutsätter att gör det möjligt att genomföra nödvändiga rekryteringar och att vidtagna och planerade åtgärder kan stämmas av med organisationskommittén. anser att det rekryteringsförbud som utredaren föreslår är olämpligt och att det motverkar sitt syfte. angeläget att bolaget så fort som möjligt kan rekrytera kompetent personal. anser att personalen skall erbjudas anställning i det nya bolaget . föreslår att den tekniska serviceorganisationen - under vissa villkor - förblir samlad inom Radio och att rundradiobolaget köper servicetjänster av Radio. En sådan lösning förutsätter att ett treårigt avtal träffas mellan Radio och rundradiobolaget. I avtalet skall ett antal grundläggande frågor vara reglerade. Bl.a. erfarenhetsöverföringen mellan rundradiospecialister och servicepersonal samt rundradiobolagets kontroll över sina sändare. visavi konkurrenter skall garanteras i avtalet. Utredaren förutsätter att en avtalslösning blir billigare för rundradiobolaget än om bolaget har en egen serviceorganisation. Vinsten uppskattas till vid en jämförelse med det interna pris som gällde . Visar det sig att avtalsförhandlingarna leder till ringa eller inga vinster i form av lägre priser för rundradiobolaget bör serviceorganisationen delas. Remissopinionen är delad i denna fråga. , och delar i huvudsak utredarens förslag. anser att en sammanhållen teknikserviceorganisation är såväl samhällsekonomiskt som företagsekonomiskt för berörda verksamheter den billigaste och mest effektiva lösningen. Förutom utredarens argument pekar på den resursutjämning över tiden som kan ske med en sammanhållen serviceorganisation; för rundradio och mobilradio är t.ex. inte lika gamla och behöver inte underhåll . Vidare leder ökat programutbud och reklamfinansiering med stor sannolikhet till skärpta krav på korta ställtider. Det talar för personal med bred kompetens som kan användas för många tjänster, som det större antalet servicetekniker ökar möjligheten att dygnet runt och med kort inställelsetid göra felavhjälpande insatser. poängterar att teknikservicepersonalen aldrig varit en exklusiv rundradioresurs under de som Radion i olika former varit en samordnad organisation. Drygt en tredjedel av den totala teknikserviceresursen inom beräknas utnyttjas för hänvisar till de erfarenheter som verket har av att arbeta med externa kunder, t.ex. luftfartsverket. Ett avtal om teknikservice mellan och luftfartsverket har löpt och uppfyller mycket höga krav på säkerhet och tillgänglighet. En delning av teknikserviceorganisationen skulle, enligt , innebära betydande påfrestningar för berörd personal och för ekonomin. konstaterar att någon omfattande analys inte har gjorts av utredaren i det fall en delning av serviceorganisationen skulle Till de 220 personer som utredaren beräknar skulle behöva överföras till rundradiobolaget, bör en rimlig andel av gemensamma resurser tillkomma. När det gäller de krav på sänkta kostnader som utredaren ställer, anser att man klarar att hålla rimliga kostnader, men att det är viktigt att kostnadsjämförelsen görs på ett riktigt och relevant sätt. 1992 tillkommer t.ex. det nya marknätet för TV samt en kraftig ambitionssänkning av det förebyggande underhållet för rundradionätet. konstaterar att utredaren inte berör personella resurser för anläggningsverksamheten. En del av denna personal rekryterades för rundradions speciella behov när det gäller högmaster. Det är rimligt att rundradiobolaget är med och tar ett ansvar för denna personal. Anläggningsverksamheten bör, i likhet med den tekniska driften, regleras i avtal. När det gäller oron för att neutralitetsproblem skulle uppstå med en samlad serviceorganisation, vill understryka att det inte är verkets avsikt att skapa ett underhållsmonopol. Om verkets konkurrenter önskar underhålla sin utrustning i rundradiobolagets och hus, skall de naturligtvis ha full frihet till detta. Kraven från rundradioverksamhetens företrädare skapar i själva verket en stark oro hos att ett fullständigt monopol eftersträvas när det gäller de unika högmasterna och allt underhåll och anläggningsarbete som är knutet till dessa. utgår från att verket kommer att ha rätt att utföra sådant arbete på den delar, utan att ta ställning till huvudmannaskap, utredarens uppfattning att en samlad serviceorganisation är det mest rationella och kostnadseffektiva för samtliga parter. En samlad serviceorganisation gör det möjligt att behålla en geografiskt spridd organisation och arbetsuppgifter Ett avtal bör träffas mellan rundradiobolaget och Radio. Om en delning genomförs måste en mycket noggrannare bedömning göras av vilka personalresurser som krävs för att respektive bolag skall klara statens krav och ingångna avtal. Utredaren har inte tagit med redan anställda inom områdena mast och el i sin bedömning. anser att serviceorganisationen bör hållas samman, inkl. mast och anläggningsresurser. Sektorn Rundradio, och delar inte utredarens uppfattning, utan anser att rundradiobolaget bör ha en egen serviceorganisation och att en delning av serviceresurserna bör ske redan från början. Sektorn Rundradio sammanfattar skälen för en egen serviceorganisation på följande sätt. För det första är rundradioverksamhetens behov av anläggnings-, drift- och underhållsverksamhet tillräckligt stort för att motivera en egen En egen organisation är den största garantin för rimliga servicekostnader. För det andra kan fältpersonalens personliga engagemang och känsla av ansvar behållas med en egen serviceorganisation, vilket har klara ekonomiska implikationer. Felavhjälpningstider riskerar inte att förlängas, som när en entreprenör skall ha hand om verksamheten. För det tredje kan rundradioverksamheten som ta det fullständiga ansvaret för driftssäkerhet och kvalitet i tjänsterna, vilket efterfrågas från programföretagen och som rundradioverksamheten är skyldig sina egentliga kunder, lyssnarna och tittarna. För det fjärde skulle möjligheten att verka konkurrensneutralt försvåras betydligt om en tänkbar konkurrent till kunder hos rundradiobolaget, och i vissa avseenden även en konkurrent till rundradiobolaget, har insyn i och kontroll över en del av verksamheten och därigenom kan påverka bolagets möjligheter till affärsutveckling och till nya kundkontakter. Därmed minskar även bolagets möjlighet att erbjuda utsändningstjänster till lägsta möjliga kostnad. För det femte är det av största värde för rundradiobolagets uppgifter inom totalförsvaret att den servicepersonal som skall förberedas för beredskapsuppgifter inom rundradioverksamheten är knuten till bolaget. Sektorn Rundradio anser att de villkor som utredaren förtecknar i betänkandet, talar för att rundradiobolaget skall svara för sin egen teknikservice. Därtill kommer att drift och underhåll är centrala funktioner inom rundradioverksamheten. och TV-sändare, nät och stationer representerar stora ekonomiska värden vars bevarande kräver väl avvägda underhållsinsatser. Därför är det, enligt sektorn Rundradio, svårt att förstå varför utredaren föreslår en lösning utan reell möjlighet till den tillsyn och kontroll som är så viktig för bolaget och dess verksamhet. Kalkyler utförda inom sektorn Rundradio visar att rundradiobolaget med en egen serviceorganisation har betydligt bättre förutsättningar att hålla servicekostnaderna nere, jämfört med om Radio skulle anlitas som entreprenör. t.ex. samutnyttjas med övriga resurser inom rundradiobolaget. Bolaget skulle inte heller behöva vara med och betala för en sammanhållen serviceorganisations samkostnader, eller det vinstpåslag som Radio aviserat fr.o.m. . När det gäller konkurrensneutraliteten påpekar sektorn Rundradio att det ligger redan i förutsättningarna för bolagets bildande att det skall verka konkurrensneutralt. Denna förutsättning kan inte uppfyllas med starka bindningar och ett beroendeförhållande till . Dessutom skulle allmänhetens och de lokala kundföretagens möjligheter att uppfatta ansvarsförhållandena starkt försvåras. Sektorn Rundradio påpekar att en delning av den nu sammanslagna serviceorganisationen inte innebär att Radio behöver flytta sin utrustning från rundradiobolagets stationer. Tvärtom utgår sektorn Rundradio från att Radio och rundradioverksamheten även i fortsättningen har behov av och önskemål om inplaceringar i varandras stationer till affärsmässigt grundade ersättningar och att olika andra ömsesidiga villkor kan tillgodoses. Om Radio i likhet med tidigare önskar köpa service från rundradiobolaget är detta givetvis fullt möjligt. Sektorn Rundradio anser inte att en uppdelning av organisationen behöver innebära några dramatiska förändringar för servicepersonalen. Rundradioverksamheten är givetvis beredd att ta på sig sin del av ansvaret för den personal som anlitats av sektorn Rund-radio för tyngre anläggnings- och underhållsarbeten. konstaterar att utredaren inte gör någon jämförande ekonomisk analys av de olika alternativen för teknikserviceorganisationen. Det finns, såvitt kan bedöma, ingen anledning att anta att rundradiobolaget inte på egen hand skulle kunna sköta underhållet till högst samma kostnad som . anser att alla kunder måste kunna uppleva bolaget som konkurrensneutralt. För programföretagen uppstår en säregen situation om man har avtal med rundradiobolaget om kvalitet och tillgänglighet i tjänsterna, som bolaget saknar egna resurser att driva näten. Det förefaller inte heller rationellt att bilda ett bolag som är helt beroende av yttre entreprenörer för det viktiga underhållsarbetet på anläggningar som har ett återanskaffningsvärde på ca . för ett liknande resonemang. Utredaren anger att avvecklingskostnaderna endast blir marginella om teknikserviceorganisationen förblir samlad inom Radio. Vid en delning av serviceorgansiationen kommer Radio enligt en preliminär analys att ha kompensationskrav på i storleksordningen 100 milj. kr. menar att de ekonomiska konsekvenserna för verket inte blir av någon betydande omfattning om överföringar och överenskommelser avseende material, personal och tjänster sker enligt utredarens förslag. Sektorn Rundradio konstaterar att utredaren inte redovisar hur beloppet 100 milj. kr. tagits fram och att ett kompensationskrav i den storleksordningen vore orimligt. utredaren inte värderar kravet. anser att en eventuell avvecklingskostnad inte får belasta rundradioverksamheten. Hänsyn måste tas till de ekonomiska och tidsmässiga fördelar som har haft av rundradionätet vid uppbyggnaden av NMT-systemet. anser att kompensationskrav saknar underbyggnad. Utredaren föreslår att marknadsprissättning skall användas för rundradiobolagets samtliga tjänster, utom för programutsändning. Utsändningsverksamheten skall bedrivas till självkostnad och med långsiktig prissättning. Utredaren föreslår att en del av medelstilldelningen till Radio-företagen hålls inne på rundradiokontot för att täcka kostnaderna för mervärdeskatt på insamlingstjänsterna. stöder utredarens förslag i frågan om mervärdeskatt på insamlingstjänsterna. anser att det är viktigt att organisationsförändringen inte leder till ökade kostnader totalt sett, och att en snedvridning inte uppstår på grund av olika regler för mervärdesskatt för olika inblandade Om alla, inkl. Radio-företagen, kunde göras redovisningsskyldiga för mervärdesskatt på utsändnings- och insamlingstjänster skulle detta undvikas. inplaceringsverksamhet och hyra av nätkapacitet, förutsätter att nu gällande ersättningsnivåer till rundradiobolaget behålls under . Detta är nödvändigt med hänsyn till den låsning som den mångåriga integrationen och sambyggnaden lett till för utrustningar och tjänster. Om så ej blir fallet är risken överhängande att måste etablera en egen De marginella kommersiella verksamheter som rundradiobolaget skall bedriva bör, enligt , ställas under särskild priskontroll. bör övervägas - om utredarens förslag inte löser problemet - att även åläggs redovisningsskyldighet för mervärdeskatt. är kritisk mot utredarens förslag att rundradiobolagets basverksamhet skall belastas med större delen av de indirekta kostnaderna medan de konkurrensutsatta verksamheterna belastas med marginalkostnader. Enligt bör kostnaderna fördelas så rättvist som möjligt mellan verksamheterna. När det gäller förslaget att mervärdeskatt skall debiteras rundradiokontot, anser inte att detta innebär någon kostnadsreducering för TV-avgiftsbetalarna. Däremot kan en sådan ordning försvåra för programföretagen att effektivisera anser inte att utredarens avsnitt om ekonomiska frågor är sådant att det är möjligt att på ett tillfredsställande sätt analysera de ekonomiska konsekvenserna av förslagen i betänkandet. Det saknas en sammanfattande beskrivning av bolagets affärsidé och det ställs inte heller upp några ekonomiska krav av typ räntabilitet eller soliditet. menar bl.a. att självkostnadsprincipen inte är förenlig med att verksamheten enligt utredaren skall bedrivas med skälig lönsamhet. uppräkning av självkostnadens komponenter ges ingen vägledning om hur kostnadsmassan ser ut och hur den är fördelad. delar utredarens uppfattning om att självkostnadsprincipen och en långsiktig prissättning torde vara bäst, men för att företaget skall kunna ta definitiv ställning krävs ytterligare information om verksamheten och kostnadsmassans struktur. Utredarens förslag att huvuddelen av de indirekta kostnaderna skall fördelas på basverksamheten, står i direkt strid med självkostnadsprincipen och med allmänna affärsmässiga principer. Varje verksamhet bör självklart belastas med en skälig andel av de indirekta kostnaderna. Kompensation för gjorda investeringar Utredaren föreslår att Radio-företagen ges en rabatt på Tanken är att TV-avgiftsbetalarna skall undgå att betala samma investeringar två gånger, när anläggningar som finansierats genom rundradiokontot och direktavskrivits, förs över till rundradiobolaget. Sektorn Rundradio menar att utredarens förslag inte ger rundradiobolaget möjligheter att på vanligt sätt göra avskrivningar på de anläggningsvärden som genom apport förs in i bolaget. Förslaget innebär att Radio-företagens kostnader för rundradiobolagets tjänster blir förhållandevis låga, för att därefter stiga avsevärt. En alternativ lösning är att rundradiobolaget erlägger ett belopp till rundradiokontot som motsvarar avskrivningar på de anläggningars bokförda restvärde som bestäms utgöra apport i samband med bolagets bildande. Det finns flera fördelar med en sådan lösning. Bl.a. kan en enhetlig prissättningsmodell användas. förordat en modell med lika hyresnivå . anser att i den mån programföretagens avgifter används för att finansiera infrastrukturinvesteringar som inte är specifika för utsändningen av en viss TV- eller radiokanal, bör samtliga kanaler få del i rabatten. Utredaren förklarar dock inte hur det skall vara möjligt att klara värdesäkring och realränta på det egna kapitalet och ge en rabatt. Medelsanvisning till Utredaren föreslår ett preliminärt belopp för medelsanvisningen till Radio-företagen för . Den summa som public service-företagen skall betala till rundradiobolaget är en förhandlingsfråga mellan bolagen. På grund av successivt ökade kapitalkostnader kommer beloppet att stiga . saknar en sammanfattande bedömning av de ekonomiska konsekvenserna av den föreslagna organisationsmodellen för koncernen i ett längre tidsperspektiv. På basis av siffermaterial från , beräknar moderbolaget att kostnaden för utsändning och insamling av program kommer att ligga högre jämfört med nuvarande ordning. Om koncernens anslag inte skulle justeras , utan ligga kvar nivå, skulle detta motsvara en nivåreducering med 320 milj. kr. Därför är det nödvändigt att beslut fattas redan nu om att koncernen löpande skall kompenseras för dessa kostnadshöjningar. noterar att Utlandsprogrammet inte behandlas i utredningen och att dess ekonomiska framtid behöver klarläggas. Sektorn Rundradio anser att det är angeläget att regeringen i sitt förslag till om medelsanvisning till lämnar utrymme för justeringar med hänsyn till kommande förhandlingar mellan bolagen och till värderingar som måste göras av anläggningar och utrustning. Det anvisade beloppet för public serviceföretagens köp av programutsändnings- och programinsamlingstjänster från rundradiobolaget bör därför vara preliminärt, för att kunna justeras . Rundradiosektorn påtalar vikten av att bolagets ekonomiska relation med Riksradio när det gäller utlandssändningar, blir densamma som för public serviceverksamheten i övrigt.