prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — 1992/93:100 Resultatetför är 1992 innebär en ytterhgare försämring enligt rapporten. Vid Bilaga 10normalskörd skulle resultatet för växtodlingsföretagen inte försämrats Ukamycket under är 1992. Påpekas bör att jämförelsen görs med , som fränekonomisk synpunkt var ett mycket bra är för växtodUngsföretagen. I LES rapportpåpekas att det ekonomiska resultatet mäste bli sämre än föreprcxluktionsanpassningens början för att en anpassning skall komma tiU stånd. Indikationer pä den ekonomiska utvecklingen ijordbruket kan även er-hällas pä annat sätt. Antalet ansökningar om särskiltstöd tiU skuldsatta jordbrukare har varit litet. har åtta ansökningarom awecklingsbidrag bevUjats. Av LES rapport framgär ocksä att antaletföretagskonkurser ökat kraftigt under framför aUt , såväl totalt sominom jord- och skogsbmk. Detta torde främst vara en följd av en allmänförsämring av den ekonomiska situationen i landet. Konkurser inom jord- ochskogsbruk mätt som andel av totala antalet konkurser har varit lägre efter är1989 än . Under större delen av stegkonsumentprisema pä jordbmksreglerade Uvsmedel snabbare än för andra livsmedeloch för varor totalt. men även under december1991-oktober 1992 är förhållandet det omvända, dvs. prisema stiger långsammareför de svenska jordbruksreglerade livsmedlen. Faktorer som bidragit tiU dennaförändring är enligt LES bl.a. övergången till direktstöd fr.o.m. är 1989 tillföljd av frysningen av prisstödet till jordbmket, men även anpassningen avproduktionen till tiUgängligt maiknadsuttymme förklarar förändringen. Även förövriga Uvsmedel kan ett trendbrott noteras. Det faktum att produktionen inomlandet tvingats anpassas tiU vad som kan avsättas inom landet har inneburit enneddragning av kapaciteten inom säväl förädlingsföretagen sominsatsvamföretagen. LES konstaterar också att reformen medfört en ökadinverkan av marknadskraftema, framför allt genom att awecklingen av marknadsregleringenhar medfört att olönsamma överskon päverkar resp. producent och industti merdirekt . MöjUghetema tiU marknadsutjämning genom lagring ochexport har kraftigt minskat. EventueUa överskott kommer att i huvudsakavsättas inom landet, vilket ger effekter pä prisnivån och ökar fömtsättningamaför inhemsk konkurtens. EnUgt rapporten pägär inom lantbrukskooperationen enanpassning tUl reformens effekter och tiU den ökade intemationella handel somväntas. Detta tar sig uttryck i bl.a. en koncentration av verksamheten tiUallt färte lantmanna-, mejeri- cx;h slakteriföreningar. En uppföljningsrapport av miljöeffektema av den nyalivsmedelspolitiken har även lämnats gemensamt av ochRiksantikvarieämbetet. Chefen för och naturresursdepartementet kommersenare att redogöra för denna. 4.3EG-medlemskapets krav på jordbrukspolitiken Prop.1992/93:100 Sverigesansökan om medlemskap i ställer nya krav på jordbmkspolitiken, krav sominte ryms inom ramen beslul. För att förbereda en avstämning avomställningsbeslut, som omfattas av UvsmedelspoUtiska beslut,tUlsattes en sänkild kommission. (Jo1991:07). Kommissionen skall beakta effekter och faktorer som inte var kändaeller fömtsedda för det UvsmedelspoUtiska beslutet, i förstahand konsekvenseraa av en anslutning till EG. Utgångspunkten för arbetet äratt omstäUningen av jordbruket skaU fullföljas pä en sådant sätt att Sverigevid inträdet i EG har en stark och konkurtenskraftig jordbruksnäring ochUvsmedelsindustri. har lagt fram tvä delbetänkanden. Idet första delbetänkandet (SOU 1992:87) Åtgärder för att förbereda Sverigesjordbmk och livsmedelsindustri för EG, som behandlar vegetabiUesektomsanpassning, export av föräcUade livsmedel samt åtgärder för ekologiskproduktion, föreslås bl.a. att inlösenprissystemet för spannmål förlängs /95 och an ett arealbidrag lämnas /941994/95under fömtsättning att areal trädas. Vidare föreslås att ettexportstöd införs för vissa förädlade livsmedel. Dessutom föreslås bl.a. attstödet till ekologisk produktion ökas. I kommissionens andra delbetänkande (SOU 1992:125)Åtgärder för att förbereda jordbmk och Uvsmedelsindustri för EGbehancUas huvudsakUgen ätgärder inom animalieområdet. I betänkandet föresläsbl.a. att gränsskyddet för pnciteinfoder tas bort i sin helhet den 1 juU 1993.Dessutom föreslås att direktbidragen tiU mjölkkoma bibehålls under budgetåret1993/94 för att sedan awecklas medan bidragen tiU ungnöt samt am- cx;hdikoprcxluktio-nen även utbetalas fortsätmingsvis. Dämtöver föreslåsprissänkningar i parti-ledet för nöt-, gris- och fågelkött samt för ägg underperioden den 1 juU 1993-den . Betänkandena har remissbehandlats. Vad beträffardet andra delbetänkandet pågår remissbehandlingen i vissa delar.Betänkandenas sammanfattningar bör fogas till protokoUet i detta ärende somunderbilaga 10.1 och 10.2. Remissammanställningar vad avser betänkandena börfogas till protokollet som underbilaga 10.3 och 10.4. Regeringens målsättning är att omställningen avjordbmket skall fullföljas (x;h att skaU bU medlem i EG den 1 januari1995. Regeringen har inför de nära förestående medlemskapsförhandUngamafastställt förhandlingsmål pä bl.a. jordbruksområdet. sUctar pä enfullständig integrering med EG:s gemensamma jordbrukspoUtik från den dagSverige blir medlem. En målsättning är att vid integrationen skalluppnä så stora positiva samhäUsekonomiska effekter som möjUgt med hänsyn tagentiU bäde behovet av en stark och konkurrenskraftig jordbmksnäring och tiUkonsumentemas och skattebetalarnas inö-essen. Ambitionen bör därvid vara attinga övergångsåtgärder skall behöva tillämpas sedan blivit medlem samtatt övriga konkunensbegränsande ätgärder undanröjs, i bada fallen pä basis avömsesidighet. Sverigevill ocksä behålla den höga ambitionsnivå som vi har pä bl.a. Prop.1992/93:100 miljö-, djurskydds- och djurhälsoområdena. Målsättningen attupprätthälla de Bilaga 10 höga nivåer som vi nån på dessa omräden har enbred förankring i värt samhäUe. kommer därför säväl iförhandlingsarbetet som vid ett medlemskap aktivt driva dessa frägor. Av de relativt omfattande sttjdier som gjon av konsekvensema för svensk livsmedelsprcxiuknion av ettEG-medlemskap framgår att före valutakursförändringama hade en totaltsett högre pris-, stöd-och kostnadsnivå än EG. GenereUt gällde jämförbara pris-och stödnivåer meUan och EG pä vegetabiUeområdet, medan nivåerna inomanimalieproduktionen var högre i . Kosmadsnivån är erUigt snicUemahögre inom samtUga prcxluktionsgrenar. Ett svenskt mecUemskap innebärsjälvfallet ökad handel med livsmedel meUan cxh , vilketkommer att öka konkurtcnstrycket på den svenska livsmedelssektom. Den nyUgen beslutade reformen av CAP, genom vilkenprisema på framför aUi spannmål sänks vUket i stäUet kompenseras medarealbidrag, innebär inte att EG:s pris- och marknadsreglering eUerexportbidrag avskaffats. Reformen innebär bara att priser och därmedexportbidrag sänkts och att den enskilde jordbmkaren i stället ersätts genomett direktstöd i form av arealbidrag. I avis om fömtsättningama för ettsvenskt medlemskap i framgår att den svenska avregleringen avjordbruket, som följer av 1990 ärs reform, står i strid med delar av CAP, somt.ex. pris-och marknadsregleringar samt exportstöd. Detta innebär enligtEG-kommissionen att sådana regleringar som ännu ej avskaffats behålls ellerånyo mäste införas vid ett mecUemskap och att det därför krävs en anpassningav den svenska jordbmksp)oUtiken. I utiåtandel konstateras cx;kså an desvenska livsmedelsproducenterna kommer an möta bäde lägre priser, lägrestödniväer och högre grad av konkurtens. cx:h EG:s jordbrukspolitik cx;hUvsmedelsmarknad skUjer sig alltså åt med avseende på priser, stödsystem,stödnivåer och prcxiuktionskostna-der. SamticUgt eftersträvar enfullständig integrering med EG:s gemensamma jordbrukspoUtik frän den dagSverige blir medlem. ansökan om medlemskap i har därmed väsentligtförändrat fömtsättningama ärs livsmedelspoUtiska beslut. Föran Sverigevid tidpunkten för en inträde! EG skall ha en stark och konkurtenskraftigjordbruksnäring och livs-mexlelsindustri krävs att en anpassning av de svenskapris-, stöd- och kost-nadsniväema påbörjas redan före ett medlemskap. Detfömtsätter anpassningar av UvsmedelspoUtiska beslut i syfte att fäett jordbruk som har förutsättningar att överleva och utvecklas med de nyafömtsätmingar och spelregler som ett medlemskap innebär. Vidtas inte vissaanpassningsätgärder före ett medlemskap riskerar dessutom vissa delar avprimärproduktionen, som har fömtsättningar att vara konkurtenskraftiga i EG,att slås ut fram tUl en medlemskap. Ansökan om EG-medlemskap har på ett avgörande sättpåverkat omställningen inom vegetabUieprodukrionen, i första hand reduceringenav det svens- Positiva förväntningar på ett medlemskap och osä- Prop.1992/93:100 kerhet kring omställningsarealens behandling och rän till framtidaEG-stöd Bilaga 10 har påverkat fömtsätmingama för en fortsatt omställning.Somjag ticUgare redovisat var anslumingen tiU omställningsprogrammet 25 000 haär 1992. En ytterligare omställning av relativt stora arealer krävs för attbalans skall uppnås pä spannmålsmarknaden. En stor andel av den tUl omställningsprogrammetansluma arealen Ugger cx;ksä i vänteläge, dvs. några åtgärder som innebär enpermanent omställning har inte vidtagits eUer planerats. Det betyder attöverskottsproduktionen i den uppkomna situationen på kort sikt kommer attfortsätta trots att hela beslut bygger pä successiv anpassning tiU ensituation med marknadsbalans. Om inlösenprissystemet slopas efter 1993 ärsskörd och inkomststödet avskaffas , aUt i enlighet med 1990 ärsbeslut, kommer det svenska stödet till spannmålsproduktion att bli väsentiigtlägre än inom EG. Svensk produktion, som har fömtsättningar att varakonkurtenskraftig i EG, riskerar därmed att slås ut. En sädan utveckling ärenligt min mening inte motiverad. Den nya situation som uppstått motiverardärför enUgt min uppfattning en principieU anpassrung av 1990 ärsUvsmedelspoUtiska beslut och jag föreslär därför dels att inlösenförfarandetförlängs till att omfatta även , dels att det för budgetåren1993/94 och 1994/95 införs ett arealbidrag för bl.a. spannmålscxllingkombinerat med vissa krav på omstäUning av åkermarken. Jag återkommer senaremed förslag i dessa frågor. har i sitt förstadelbetänkande föreslagit ätgärder för att underlätta en marknadsetablering avsvenska produkter som bedöms vara långsiktigt konkurtenskraftiga pä utländskamarknader. Jag delar kommissionens uppfatming att sådana åtgärder skuUeunderlätta anpassningen av svensk livsmedelssektor till de förhållanden somräder inom bereds förslag tiUätgäider för att underlätta export av icke sammansatta förädlade Uvsmedelbaserade på svenska råvaror. Jag avser att mom kort återkomma till regeringen medförslag i denna fräga. har genereUt sett ett högreprcxluktionskostnadsläge än EG men till skUlnad från vegetabUieområdet liggerpris- och stödnivåema inom animalie-omrädet över motsvarande niväer inom EG.Det faktum an tvingats överge den fasta växelkursen för kronan påverkartiU viss del anpassningsbehovet av de svenska pris-, stöd- ochkostnadsnivåerna till de inom EG. har en rörUgväxelkurs för kronan. Situationen präglas av stor osäkerhet, inte minst somflera inom EG:s växelkurssamarbete . tvingats överge sina fastaväxeUcurser, cx;h det är därför svårt att med bestämdhet säga vilkakonsekvenser växeUcursförändringama får för EG-anpassningen päjordbruksområdet. Det kan dock konstateras att pris- och stödnivåema iSverige, på gmnd av de inträffade växeUcursförändringama, nu närmat sigmotsvarande nivåer inom EG. En anpassning av de svenska kostnads-, pris- ochstödnivåema fömtsätter möjUghet att sänka gränsskyddet. En sådan anpassning avgränsskyddet och dänned av pris- och stödnivån är inte möjlig inom ramen förgäUande livsme- delspoUtiska beslut.Enligt beslut skall ett gränsskydd i form av rör- Prop. liga införselavgifterbehäUas i awaktan pä resultatet av GATT-förhandUngar- Bilaga 10 Förhandlingama är ännu inte avslutade och eventueUagränsskyddssänk-ningar inom ramen för ett skuUe heUer inte varatilhäckliga med hänsyn till de anpassningskrav som bör vara uppfyllda före enmedlemskap . Även på denna punkt anser jag det således varanödvändigt med vissa principieUa anpassningar av 1990 ärs beslut för an möta denya krav som ett EG-medlemskap stäUer. Det totala kompensationsbeloppet tilldet svenska jordbmket bör inle längre bara fastställas med hänsyn tillnationella förhållanden och med hänsyn tiU de pågående GATT-förhandUngama. Istället måste det totala stödet även avvägas mot behovet av anpassning avstöd-nivån inför ett EG-medlemskap. Eftersom gränsskyddssänkningar är ett betydelsefulltmedel för an uppnå kosmads- och stödsänkningar bör gränsskyddssänkningar fävidtas pä såväl animalie- som vegetabiUeomrädet. Jag återkommer i det följandemed förslag i dessa delar för vegetabUiesektom. Vidare avser jag att återkommatill regeringen med konkreta förslag till gränsskyddssänkningarfr.o.m. i syfte att uppnå en anpassning tUl EG:s förhåUanden. 5 Anpassningsåtgärder inom jordbruket inför ettEG-medlemskap 5.1 Åtgärder inom vegetabiliesektom för /94 Mittförslag: Systemet med inlösenpriser skall fullföljas i enlighet med 1990 årsbeslut samt kompletteras med ett cUfferentierat arealbidrag med i genomsnitt700 kr/ha och år. För att jordbrukama skall bli berättigade till arealbidragkrävs att av stödarealen har anslutits tiU omställningsprogramfr.o.m. Ersättmng lämnas med i genomsnitt /ha för mark somansluts tUl omstäUningen under är 1993. Företag med en stödareal under 20 haundantas från omställningskravet. Referensprisemaför spannmål bör sänkas. Stöd lämnas /94 i form avarealbidrag för aktuell odling av spannmål och tUl prcxluktion av grönmjöl. Omställningskommissionensförslag: Kommissionens förslag vad avser budgetaret 1993/94 överensstämmer ihuvudsak med mitt förslag. Kommissionen föreslår dock att arealbidragetfastställs till /ha och att de som redan är anslutna tillomställningsprogrammet bör beredas möjUghet att liimna omställningen mot en förlandet genomsnittlig avgift om /ha. Kommissionen kopplar dämtöverarealersätöiingen tUl ett särskilt trädeskrav. Remissinstanserna:Flertalet av remissinstansema anser au det finns skäl att anpassa jordbmketinför ett svenskt EG-mecUemskap. rid behovet av att tastäUning tiU ätgärder inom vegetabilie- cx;h animaliesekto- Prop. 1992/93:100rema samticUgt. Merparten av remissinstansema anser att det bästa sättet attBilaga 10 anpassa svenskt jordbmk till EG är att förstärka konkunenskraften försvenska jordbmksprodukter. Som exempel på hur detta bör uppnäs nämns bl.a.ökad kompetens, prispress, kostnadssänkning och högre kvalitetskrav inomsamtUga prcxiuktionsled. cx;h i vikten av att besluten livsmedelspoUtiska reform kvarståroch avstyrker därmed förslag. De anser alt anpassningskall ske utan nägon förändring av reformen. Övriga remissinstanser anserd(x;k att den UvsmedelspoUtiska refoimen bör anpassas i viss utsträckning. En stor andel av remissinstansema tiUstyrker frångår UvsmedelspoUtiska beslut och inför ea arealbidrag. Deträder dcx;k delade meningar humvida det bör kopplas tiU ett trädeskrav eUer ejcx;h hur kravet i sä faU bör utformas. föreslår, som ett citemativ tiUOmstäUningskommissio-nens förslag, att varaktighetskravet inomomställningsprogrammet slopas cx;h intresset ökas för ytterUgare anslutningunder . Därmed kan priset stiga och stödet betalas över marknaden samten stöne flexibiUtet behållas. Nägra instanser anser an jordbmkama bör tiUåtasproducera industri- cx;h energigrödor pä den trädade marken. Andra förordaratt det inte stäUs något u-ädes-krav alls. föreslåratt arealbidraget blir värde-differentierat så att man gynnar åkrar med störstakoUektiva nyrtigheter och i regel också lägst resursförbmkning ochmiljöförstöring. Altemarivcxllama cx:h anser an det börstäUas ett moticrav på att av åkerarealen består av vaU. Skälenför mitt förslag: Systemetmed inlösenpriser för spannmål /94 bör stä fast enligt 1990 årsbeslut om livsmedelspolitiken (prop. 1989/90:146, bet. 1989/90: JoU25, rskr.1989/90:327). Inlösenpriset för spannmål fastställdes i beslutet tiU perkg. Det är av stor vikt att priset pä bl.a. foderspannmål är lågt för att påså sätt kunna reducera prcxiuktionskostnadema inom animalieprcxiuktionen ochdärmed förstärka konkunenskraften vid ett EG-medlemskap. Prisnivån på spannmålkan hällas på en låg nivå genom att gränsskyddet för spannmål sänks cx:h attproteinfodenegleringen försvinner. Jag äterkommer tUl dessa förändringar i detföljande. InomEG införs i samband med reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken sombeslutades ett arealbidrag som kompensation för en samtidig sänkning avspannmålspriset. ArealbicUaget skall i princip mot- Prop. 1992/93:100 svaraskUlnaden meUan dagens prisnivå cx;h det riktpris som gäller då CAP- Bilaga10 reformen genomlors. I EG lämnas arealbidrag för cxUing av spannmål, oljeväxterCKh proteingrödor. 1 Ukhet med vad som kommer att gälla inom EG börockså i det lägre produktpriset kompletteras med ett arealbidrag. Förbudgetaret 1993/94 bör detta uppgå tiU /ha. Detta innebär att 1990 ärsbeslut som syftade tUl att vid produktionsbalans möjliggöra ett högre pris(/kg) mäste frångås. Detta bör ske genom en sänkning avreferenspriset och därmed gränsskyddet. Det svenska arealbicU-aget bör betalas ut för 1993ärs spannmålsodling, dcx;k rtiaximalt motsvarande den areal som ingär istödarealen för /94 minskad med den areal som har anslutits tillomställningsprogrammet. Stödarealen bör utgöras av arealen spannmål,oljeväxter, proteingrödor och areal ansluten tUl OmstäUning 90 enligtJordbruksverkets stödregister baserat på grödfördelningen . Underbudgetårel 1993/94 bör det inte lämnas någon arealersättning för den redankontrakterade oljeväxtodlingen. Det konttakterade genomsnittspriset vid 8procents vattenhalt är /ton för en kvantitet på , vilketmotsvarar ca 160 000 ha åker. Den arealbidragsberättigade arealen /94 beräknas till ca 1 140 000 ha. Arealbidraget bör differentieras enligt sammaprinciper som gäller för nuvarande inkomst- och omställningsslöd där hänsynhar tagits till bl.a. avkastningsförmågan i olika omräden. För vissa inhemskt producerade fodermedel, bl.a.grönmjöl, dvs. vall-fcxler som torkats genom upphettning, kommerkonkunenskraften att försämras bl.a. av de sänkta kostnadema förproteinfodermedel som blir konsekvensen av mitt förslag rörandefcxjenegleringen som tas upp i det följande (avsnitt 5.3). Del är dock svartatt beräkna prcxluktionseffekten av den försämrade konkunenskraften. I samband med behandling avstatsbudgeten för /92 infördes en selektivt och temporärt stödtUl vissa valltorkningsföre-tag för skördeåren 1990-1992. Inom EG finns ettstöd till prcxiuktionen av grönmjöl. Som en konsekvens av att spannmåls- ochfodermedelsprisema sjunker kommer prisnivån pä grönmjöl att sjunka cx;hlönsamheten minska. Utan kompletterande insatser finns det således en risk attde svenska företagen för valliorkning släs ut före ett medlemskap,ö-ots att de skuUe ha fömtsättningar an ekonomiskt klara sig pä EG:s viUkor. Mot denna bakgmnd anser jag att en temporärt stödtill valltorknings-företag bör behåUas under pericxlen fram tUl den 1 januari1995. Bedömningenav de framtida fömtsättningama för vegetabiUecxllingen förändrades i cx:h medatt ansökte om medlemskap i den en- 2 1992/93. skilde jordbmkarenframstår därigenom den analys som låg till gmnd för Prop. 1992/93:100 1990ärs UvsmedelspoUtiska beslut cx;h de övergångsåtgärder som då be- Bilaga 10slutades som mindre relevanta. Det nuvarande omställningsprogrammet inomvegetabilieproduktionen kommer därmed inte att få den effekt som fömtsågs i1990 ärs beslut. Även i perspektivet av ett svenskt medlemskap i krävsemellertid enligt regeringens bedömning en fortsatt omstälhiing mot en mermarknadsinriktad cx;h balanserad produktion. Det krav päproduktionsbegränsning som villkor för arealbidrag som kommer att tiUämpas inomEG bör i princip kunna tiUämpas ocksä i antingen genom en ökadansluming till omställningen eller i form av ett kompletterande föreslår det sistnämnda. Jag anser dock att det fmnsen rad fördelar med att i stället umyttja det existerandeomstäUningsprogrammet. Detta sker lämpligast genom att som motprestation förarealbidrag kräva att minsl av stödarealen, till den del den enligtJordbmksverkets stödregister varit ansluten tiU programmet Omställning 90 eUerumyttjats för spannmåls-, oljeväxt- eller pro-teinfodercxiUng, ansluts tillomställningen. Genom att umyttja det nuvarande bidragssystemet understrykslikheten mellan detta system och EG:s krav pä ärlig träda somomställningen kan fullföljas utan att nägot nytt parallellt system behöverinföras. Genom att umyttja det existerande bidragssystemet ökar cx;ksåmöjlighetema an behancUa samtliga förelag pä en likartat sätt. Samtidigtbehöver den enskilde jordbmkaren ej vara beroende av flera bidragssystem. Genom att anpassa kraven pä det som produceras päomställd areal tUl de förhållanden som gäUer inom EG tycUiggörs likheterna isyftet mellan de båda systemen. Inom EG ges stöne möjligheteran umyttjaträdesarealer för annan produktion än livsmedel som dock även innebär att enviss andel livsmedel får produceras. Enligt min mening kommer umyttjandet avåkermark för biobränsleproduktion att få ökad betydelse i framliden. Enanpassning till de viUkor som gäller inom EG vad bettäffar utnyttjandet avomställd areal ökar ocksä möjlighetema all prcxlucera bl.a. energi- ochindusnigrödor pä dessa arealer. Vad bettäffar extensiva beten så godtas intedenna användning av ttä-desareal inom EG. Den reformerade jordbmkspolitikeninom EG omfattar dock betydande stöd av andra slag till extensivtmarkumyttjande och denna möjlighet bör därför behållas för omställd areal iSverige. Även i övrigt bör villkoren för omstäUningsprogrammet behållas.Följaktligen kvarstår kravet pä en varaktig omställning. Jordbmksutskottetanförde i samband med UvsmedelspoUtiska beslut att det är avgmndläggande betydelse för an om-ställningsarbeiet skall bli framgångsrikt cx;hför att jordbmket skall kunna medverka i prcxiuktionen av miljövänUgaenergiformer att del skapas en varaktig marknad för bioenergiprcxiukter.Regeringen har också genom olika åtgärder successivt förbättt-at bioenerginskonkunenskraft. I enlighet med livsmedelspolitiska reformskall det lämnas en ersätming med /ha förden mark som ansluts tillomställningsprogrammet . Företag med en stödareal under 20 habör undantas från omställningskravet.Jordbmkare som ticUgare har anslutit sig tiU omställnings- Prop. 1992/93:100programmet bör få tillgodoräkna sig denna omställningsareal vid beräkning Bilaga 10 av omställningskravet. För producentema är det en fördel att endastbehöva konfronteras med ett bidragssystem. Dessutom missgynnas inte deföretagare som anslutit sig tiU omstäUningen pä ett tidigare stacUum. Med anledning av att jag förslag och i StäUet föreslär att arealbidraget knytstiU omstäUningsprogrammet, är det rimligt an nyansluten omstäUningsarealfixeras tUl en bestämd yta först fr.o.m. är 1994. Detta är angeläget eftersomen stor del av den berörda marken redan är besådd med höstgrödor, vilketminskar handlingsutrymmet för berörda bmkare. I vissa fall har prcxlucentertagit i anspråk en sä stor andel av arealen att resterande areal ej räcker föratt uppfyUa villkoren för arealbidrag. Det ankommer på attbesluta om de närmare föreskriftema för hur kravet på omstäUning skalltiUgcxloses i dessa fall. 5.2 Åtgärder inom vegetabiliesektom för /95 Mittförslag: Systemet med inlösenpriser skall förlängas ärs skörd samtkompletteras med ett fortsatt differentierat arealbidrag. För an jordbrukamaskall bU berättigade tUl arealbidrag krävs att av stödarealen haranslutits till omställning fr.o.m. är 1993. Företag med en stödareal under 20ha undantas frän omställningskravet. Arealbidrag lämnas /95 för den däaktueUa odlingen av spannmål och oljeväxter. Nivåema på inlösenpriser ocharealbidrag skall beslutas .