prop · GG03101 · 1992-12-31 00:00:00 — Vissa formuleringar i betänkandet antyderatt utredningen inte ansett dette självklart. Utredningen anför t.ex. att SCBhåller på att genomföra åtgärder för att öka tillgängligheten. Statistiskacentralbyrån (SCB) Fråganom vem sora äger eller disponerar över stetistiken och registren är av gmndläggandebetydelse. SCB:s möjligheter att utveckla stetistiken, utnyttja registrensinformationsmöjligheter och ställa det stetisfiska materialet till användarnasförfogande är helt beroende på om SCB äger sina register, dvs. ärregisteransvarig för dem. Särskilt bör här uppmärksammas forskningens oftestora krav på stetistisk infonnation. Det gäller både mängden av stetistik ochspeciella kombinationer av uppgifter som bara kan tillgodoses genom inhämtningoch sammanställning av uppgiftema från olika stetistikkällor. SCB har en konstmktionsom gör verket speciellt lämpat för att tillgodose sådana behov. Utredningenkonsteterar att basstatistiken liksom den officiella stetistiken skall varaallmänt tillgänglig, eftersom den fyller gmndläggande behov och bekostes medallmänna medel. SCB instämmer till fullo i denna bedömning. Den inriktning som SCBförespråkar, att basstetistiken också skall omfattes av begreppet officiell stetistik,förenklar frågeställningen såtillvida att den nya lagen innehåller föreskrifterom tillgängligheten. För SCB:s del har tillgänglighetsfrågoma beskrivits iverkets treårsrapport. Här skall därför endast konsteteras att verket ser det som syimerligenangeläget att tillgängligheten inter en Prop. 1992/93:101 framskjuten plats i övervägandena kring stetistiken. Detsäger sig självt att tillgängligheten försvåras om stetistikproduktionenkommer att spridas till ett antel olika myndigheten Den fråga som återkommer ärom en sådan omläggning är värd priset. Det blir i ett sådant läge destoviktigare att finna former som gör det möjligt för den presumtive användarenatt åtminstone få en klar överblick äver var stetistiken firms, dess innehålloch vilka sambearbetningsmöjligheter som står till buds. Dokumentetionen av stetistikproduktionen,på ett enhefligt sätt, är en central uppgift för SCB , och dennauppgift måste bedrivas ännu mera aktivt och intensivt i ett decentraliseratproduktionssystem för stetistiken. Även här finns risk för att en kostsambyråkrati raåste byggas upp. Tillbilden hör också, något sora även utredningen ter upp, att stetistiken harkaraktär av kollektiv nyttighet, vilket är ett något vidare begrepp äntillgänglighetsaspekten. I denna egenskap måste stetistiken finnas tillgängliginte bara i utan även , vilket ställer stora anspråk på stetistikproducenten.Det generella kravet på objektivitet gör sig också gällande med styrka på all stetistiksom hänförs till denna kategori. Vidare måste det finnas en beredskap ochberedvillighet hos producenten att tillhandahålla den statistik som det här ärfråga om till låga kostnader för användaren, i vissa fell gratis. Detär oklart ora utredningens förslag tillgodoser alla de krav som det kollektivautnyttjandet av statistiken ställer. Om statistiken uppdragsfinansieras och omansvaret för statistiken läggs ut på några fä utvalda användare kan det blisvårt att skapa garantaier för att t.ex. allmänhetens och den framtidaforskningens behov tillgodoses. En uppdragsfinansiering av SCB:s statisfikframställningfår inte leda till att breda användargmpper inte får tillgång till statistiken.En raöjlighet är, som Udigare nämnts, att statistikrådet får mandat att ställasådana krav på statistiken. kan ske antingen genom kravställande på beställarmyndighetemaeller genom att rådet medverkar till att SCB:s tänkte förvaltningsanslag räknasupp så att de kollektiva intressena kan tillgodoses inom ramen förmedelstilldelningen till SCB. Utredningenfömtsätter att frågan om äganderätten till olika material och register löses avtelsvägenmellan beställaren och SCB. Verket vill emellertid betona att det är avutomordentlig betydelse att SCB får disponera över det material som samlas inoch att SCB är ansvarig för de register som stetistiken baseras på. Endast iden situationen kan SCB fullgöra åliggandena enligt utredningens förslag. Imotsatt fell kommer det också att saknas praktiska möjligheter att samordna deenskilda "beställarmaterialen" till de helheter som behövs för mångaanvändare, för stetistiksystem som bygger på många stetistikprodukter och inteminst för de intemationella kraven. Frågan är således av central betydelse för möjlighetemaatt bedriva en rationell statistikverksamhet. Att reducera den till en frågasom får lösas avtelsvägen innebär en risk för otillfredsställande ochoenhetliga lösningar för andra användare än beställaren. BUaga1.2 Dateinspektionen tillstyrker också att det inrättes ett särskilttillfälligt organinför en omläggning av stetistikverksamheten för att utreda registeransvar, ägaransvar,tillgänglighet av gmnddate för andra användare, publicering, intemationelltsamarbete etc. Dateinspektionen vill understryka vikten av att de rättsliga konsekvenseraaav en decentralisering av stetistikverksamheten analyseras. En analys börgöras i ljuset av t.ex. regleraa i 2 kap. tryckfrihetsförordningen,sekretesslagen och datelagen. Även resultatet av arbetemåste beaktes. Vidare är det viktigt att uppmärksamma bestämmelsen i 9 kap. 4 §sekretesslagen och se till att en decentralisering av stetistikverksamheten inteleder till att sekretesskyddet försämras. Hänsyn måste också tes till de åtegandenSverige har gjort genora att anslute sig till intemationella konventioner ochrekommendationer, t.ex. konvention till skydd för enskilda vidautomatisk datebehandling av personuppgifter och rekommendation ora forskningoch stetistik. I dette sammanhang bör även nämnas att ett förslag till direktivom integritetsskydd arbetets fram inom EG. Närdet gäller det fortsatte arbetet med en decentralisering av ansvaret för stetistikproduktionenvill Dateinspektionen särskilt peka på vikten av att registeransvarighetsfråganblir föremål för en noggrann utredning och att följande förhållandenuppmärksammas. Myndighetersverksamheter är i allmänhet noga reglerade i lagar, förordningar och instmktionenRegleringen syfter till att precisera myndighetens ansvarsområde och avgränsadet från andra myndigheters ansvarsområden. Regleringen innebär också att enmyndighet i princip inte får ägna sig åt annan verksarahet än den är ålagd attgöra. Verksamhetsregleringen päverkar därigenom direkt eller indirekt deninformationshantering som får förekomma i myndighetens verksainhet. Dessaförhållanden har enligt Dateinspektionens uppfattning stor betydelse vidbedömningen av registeransvarsfrågor. Enligt gmnderaa för datalagen kan enmyndighet tillåtas att föra personregister endast inom ramen för den verksainhetsora det enligt särskilda förfettningsbestämmelser åligger myndigheten attutföra. Det är därför, som utredningen föreslår, viktigt att beställarmyndighetemasansvar i fråga om samhällets behov av stetlig stetistik fastläggs genom t.ex.föreskrift i instmktion. Ett åläggande för en viss myndighet att ansvara föratt statistik tes fram inom ett område återverkar naturligtvis på SCB:s ansvar förstetistikproduktionen på samma område. Det fortsatte utredningsarbetet bördärför innehåUa ett ställningstegande fill hur det skall förferas raed deregister sora förs av SCB inom de områden som kommer att omfattesav nyordningen. Även den rättsliga regleringen av uppgiftsskyldigheten till SCBbör därvid ses öven Enligt1 § datelagen är den registeransvarig för vars verksamhet ett personregisterinrättes och förs, om han förfogar över det, dvs. helt eller delvis kan påverkaregistrets innehåll. Av forarbetena till datelagen (prop. 1973:33 s. 119)framgår att definitionen av uttrycket registeransvarig har utformats så att detutesluter dels servicebyråer och andra som helt Prop. 1992/93:101osjälvständigt handhar bearbetningen av ett personregister, dels sådana Bilaga 1.2 som använder sig av ett personregister uten att kunna bestämma omdess innehåll. Ombeställarmyndighetemas ansvar för produktionen av statlig statistik läggs fasti myndighetens instmktion, torde beställarmyndighetema i allmänhet komma attbli registeransvariga enligt datelagen för de personregister som behövs för stetistikproduktioneninom resp. myndighets ansvarsområde. Om en beställarmyndighet anliter SCB försin stetistikproduktion, torde centralbyrån i de flesta fall endast fåställning som servicebyrå. I den mån även SCB skall ha befogenhet att t.ex.bestämma om registrens innehåll, kan ett gemensamt registeransvar uppkomma för SCBoch beställarrayndigheten. SCB kan också bli ensam ansvarig i det fellcentralbyrån helt självständigt skall ansvara för statistikframställningen ochför dette ändaraål behöver inrätte särskilda s.k. uppdragsregister. Det ärangeläget att konsekvensema av de olika altemativen utreds noga. Detråder en besvärande oklarhet beträffande de rättsliga gmnderaa för den stetligastetistikverksamheten och särskilt vad gäller den nuvarande kommersiellaverksamheten vid SCB (se , 1990, SCBs stetistikverksamhet ochgällande rätt. Vi påyrkar att de rättsliga villkoren förall dateservice/uppdragsverksamhet inom den stetliga stetistikproduktionen samtfrågan om äganderätten till statistikens primämppgifter noggrant klargörs inära anslutning att de institutionella formema för den framtida steUstikprodukfionenfestställs. Enligtutredningsförslaget skall SCB:s framtida kommersiella verksamhet gmndas påuppdragsfinansiering enligt riktlinjer som gäller för nuvarandeuppdragsverksamhet vid SCB. Dessa "riktlinjer" torde emellertid saknarättslig dignitet. De är uteslutende baserade på praxis utvecklad inom SCB och utennågon närmare prövning av statsmaktema. Vadgäller äganderätten till stetistikens primärdate säger utredningen att frägan"kan fordra olika lösningar baserade på växlande förhållanden och tordebäst lösas avtelsvägen" (s. 131). Vi motsätter oss bestämt att frågan omäganderätten till viss information åtminstone uppgifter som insamlas med stödav uppgiftsplikt hanteras som om den vore en för den stetliga stetistiken interaangelägenhet. FrånnäringsUvets sida har vi vid olika tillfallen uttryckt vår oro för denbristfälliga rättssäkerhet som gäller för uppgiftslämnare till den offentligastatistiken, när exempelvis uppgifter till SCB också används i verketskommersiella verksamhet och då för ändamål som ej tillkännages vid uppgiftslämnandet.Vi motsätter oss följaktUgen bestämt utredningsförslaget i den del manförordar att statistiskt priraärraaterial skall kunna användas för andraändamål än de som redovisas i respektive uppgiftskrav den uppgiftsskyldigeeller att sådant material i övrigt görs tillgängligt för forskare och andraanvändare, dvs. användande kräver tillståndav uppgiftslämnama. Det sagda fömtsätter Prop. 1992/93:101 att SCB likställsmed andra uppdragstagare och ges en ren servicebyråsta- Bilaga 1.2 tus vadgäller rätten att förfoga över det datamaterial som ingår i eventuella fraratidaförekoraraande uppdrag. Iavvaktan på att en översyn av näranda rättsfrågor sker, godter vi att de nya stetistikrayndighetemainterimistiskt ges dispositions- och äganderätten till primärdate förrespektive myndighets egen stetistik (avgränsad enligt beställaransvaret). Tillbeställaransvaret skulle således därmed kopplas ett dispositions- och ägandeansvar.För ordningens skull torde dispositions- och äganderätten också böra gällaäldre stetistiskt primärmaterial på ämnesområdet liksom i förekommande felläldre årgångar/bestånd av registermaterial och annan basstetistik. 11 Publicering av statistik Remissinstenseraaansluter sig i stort sett genomgående till förslagen om publicering av stetistikeneller har inget att erinra eller anföra om dem. anfördock vissa farhågor i frågan. Idagkan kommuneraa beställa olika typer av stetistikpaket från SCB med redovisningför kommun eller del av kommun. Det gäller t.ex. stetistik om sysselsättning,befolkning, flyttningar, inkomster, festigheter, energi m.m. SCB svarar ocksåför samordning, registerhållning, kontekter med användare och uppgiftslämnaresamt utveckling av nya produkter. Myndigheterutenför SCB som själva producerar stefistik t.ex. ochRiksförsäkringsverket erbjuder inte den egna stetistiken eller samköraingar medannan stetistik till kommunema på raotsvarande sätt. Styrelsenanser att det stora problemet med stetistikutredningens förslag gäller hur konununemaska få tillgång till stetistikprodukter som decentraliseras. Stetistikutredningenhar inte i tillräcklig utsträckning utrett svårigheteraa med att hitte båderätt och snabbt i stetistikutbudet. sammanhänger också med frågan omäganderätten till stetistiken. Styrelsenbedömer risken för försämring som stor vid ett decentraliserat ansvar av stetistikproduktionen.Även om SCB har det övergripande ansvaret för information ora olika produkterkommer den enskilda myndigheten att behöva kontektes för att fä mer exaktinformation. Risken är att stetistiken inte når fram till användama inom denkommunala sektom. 12 Genomförande Prop. Bilaga 1.2 Flerteletremissinstanser ansluter sig till förslaget att ett genomförandeorgan skallinrättes eller har inget att anföra mot dette. Flera konstaterar att en radouppklarade frågor behöver klargöras och utredas inför ett genomförande avförslagen. Några framhåller att genomförandet kan behöva ske successivt och innefatteförsöksverksamhet inom avgränsade områden. Dennya beställarmodellen har egentUgen endast skisserats av utredningen. Vikfigauppgifter åsterstår att lösa, t.ex. att närmare definiera den s.k. basstetistikensomfettning, att uterbete det regelverk som säkerställer att den kommer attproduceras och att närmare precisera hur samråd mellan SCB och andramyndigheter skall fungera. Kanske av dette skäl föreslår utredningen att etttillfälligt genomförandeorgan skall inrättes. Det kan emellertid beferas attansvarsfördelningen mellan detta organ, SCB och stetisUkrådet skulle bli oklar.Även om utredningen avsett att klart markera skillnaden mot den nuvarandebeslutsordningen, synes det svårförklarligt att dessa uppgifter inte skullekunna läggas på SCB, som ju ändå fömtsätts få samordningsuppgifter. Vidett eventuellt genomförande enligt utredningens förslag är det säkert nödvändigtmed ett särskilt genomförandeorgan på det sätt som utredningen skisseran Ettgenomförandeorgan torde däremot inte behövas i det fell ett begränsat antelhuvudanvändare får stetistikansvaret delegerat till sig. Med ett eteppvisgenomförande minskar behovet av ett särskilt organ. Defrågor sora enligt utredningen bör klarläggas inför en eventuell omläggningkommer att tes upp i förhandlingar med berörda myndigheter varvid erfarenheterfrån tidigare avtelsförhandlingar kan utnyttjas. Det förefaller också troligtatt avtelsutformningen kommer att gestelte sig olika från rayndighet tillmyndighet för skilda frågor. Det innebär att det kan vara vanskligt att läggafast principer i alla frågor som berörs av utredningen med hänsyn till desärlösningar som kan bli aktuella. 13 Samråd med uppgiftslämnare Ettstort antel remissinstenser ansluter sig till eller har inte något att anföraom att reglema för samråd med uppgiftslämnare ses över. Ettpar framhåller särskilt betydelsen av samråd méd uppgiftslämnama. Stetistiskacentralbyrån kommenterar att samrådet för dess del fungerar tillfredsställandeför närvarande. Företagens Uppgiftslämnardelegation(FUD) Prop. Bilaga1.2 FUD tillstyrker utredningens förslag att regeringen låter genomföra en översyn, med sikte på förstärkt samrådsskyldighet, at förordningen (1982:668) om stetligamyndigheters inhämtande av uppgifter från FUDhar genomfört en utredning om samrådet. Utredningsmannen redovisar attsåväl myndigheteraa som näringslivets organisationer har en hög värdering avhur samrådet fiingerar när det gäller företegens uppgiftslämnande. Det sammanfattendeintrycket av hans intervjuer med myndighetsrepresententer, bl.a. från SCB, är"att rayndighetssidan inte bara funnit det väl fungerande samrådsförfarandetvara av stort värde uten även att man anser dagens och morgondagens problera påuppgiftsläranarområdet bäst kunna lösas för alla berörda parter genom fortsattsamråd med ett för näringslivet gemensamt samverkansorgan, som underöverskådlig tid framöver anses ha stora uppgifter att fylla". Trotsde dokumenterat goda erfarenhetema av samrådsförordningen är det motiverat attden nu ses över, bl.a. med hänsyn till närmandet till EG. Ett ökat användarinflytendebör vidare, enligt FUD:s mening, leda till att olika stetistikproduktersinnehåll och uppläggning ändras. Därmed ökar antelet samrådsärenden, vilketutredningen också konsteterar. EnligtFUD:s raening bör en översyn av samrådsförordningen kunna leda till att anteletregler minskar och att de regler som behövs anpassas till den smidiga praxisför samrådets innehåll och arbetsformer som har utvecklats raellan parteraa. FUDdelar utredningens uppfettning att förordningen bör innehålla en regel om att rayndigheteraaskall anmäla nya/förändrade uppgiftskrav även när man av tidsskäl inte kan genoraföraett fullständigt samråd. Det ökar bl.a. raöjligheten att få en fiiUständigöverblick av företegens uppgiftslämnande. Viden decentralisering av stetistikansvaret ökar risken för att uppgi ftslämnarbördanblir större för bl.a. korarauneraa. Många fler myndigheter blir inblandade iinsamlingar av uppgifter och behovet av samordning lär öka högst avsevärt.Styrelsen vill peka på vikten av att kommuneraas uppgiftslämnande till stefligamyndigheter begränsas och att dubbel insamling av uppgifter undviks. Styrelsenär mycket positiv till förslaget att kraven på samråd förstärks. SCBhar i och för sig inte anledning att motsätta sig en översyn av förordningen(1982:668) om stetliga myndigheters inhämtende av uppgifter från näringsidkareoch kommuner. Enligt SCB:s uppfettning fungerar dette samråd för SCB:s del påett tillfredsställande sätt, vilket också kan tas till intäkt för att dennuvarande regleringen är adekvat. länge statistiken baseraspå uppgifter inhämtade av SCB blir det också Prop. 1992/93:101 verket som kommer att genomföra det samråd som förordningen Bilaga 1.2föreskriver. Det är således först om en arman myndighet tar över själva uppgiftsinsamlandetför stafistiken som samrådsskyldigheten kommer att föreligga för andra än SCB. Detbör också erinras om att insamlingar för stafistik endast är en begränsad delav de uppgiftsinsamlingar som samrådsskyldigheten enligt förordningen omfattar. 14 Samråd med istatistikfrågor Flertaletremissinstanser ansluter sig till eller anför inte något mot att myndighetersskyldighet att samråda med Stafistiska centralbyrån betonas genom en föreskrifti verksförordningen. Ett par är dock tveksamma. Statistiskacentralbyrån (SCB) SCBkan för sin del inte bedöma om samrådet med verket i frågor rörande stetistikproduktionm.m. skulle fungera bättre om en föreskrift om dette flyttas från den nuvarandeförordningen till verksförordningen. Verket anser att det i varje fell vorefördelaktigt om en bestämmelse med motsvarande innebörd tas in i den förordningsom kommer att ges ut i anslutning till den nya lagen om den officiellastatistiken. Informationen kommer då att firmas tillgängUg i det sammanhang somhör till ämnet. I övrigt ser SCB det som än viktigare att verket etablerarsådant samarbete med olika myndigheter att samrådet löses på ett naturUgt sätti diskussioner ora stafistikfrarnställningen. Länsstyrelseni Göteborgs- och län Länsstyrelsenanser att de statliga myndigheteraa är kompetenta att själva avgöra om debehöver samråda med SCB. Om de saknar statistikkompetens får fömtsättas att desöker råd hos SCB. Skulle myndigheten själv besitte tillräcklig stetistiskkompetens (vilket många myndigheter säkert gör), finns knappast någon anledningtill samråd. anser därför att den nu gällande samrådsskyldighetenkan avskaffas. Innehåll pp- 1992/93: loi 2Ställningstegande i stort 21 3Delegering av stetistikansvartill myndigheter 23 5Stetistikansvar på departement 38 6Konsekvenser av delegering ochdecentralisering 41 10Tillgänglighet ochförfoganderätt till stetistikmaterial 67 11Publicering av stetistik 72 13Samråd med uppgiftslämnare 73 14Samråd raed Stetistiskacentralbyrån i stetistikfrågor 74 gotab 42206, 1992