prop · GF0375 · 1992-01-01 00:00:00 — förvärvat ett helhetsperspektiv på barns och ungdomars utveckling och inlärning, på kunskaper och färdigheter och på skolans uppgifter i samhället, tränats i att med utgångspunkt i målen för , gymnasie-skolan och vuxenundervisningen bearbeta de didaktiska frågorna om vad som skall väljas ut som innehåll i undervisningen, varför just detta innehåll bör väljas och hur innehållet skall struktureras, organiseras och behandlas i undervisningen beroende på årskurs, ämnen och elever, förvärvat en god förståelse för utvecklings- och gruppsykologiska förhållanden baserad på både teoretiska modeller och praktisk erfarenhet av vad som sker i olika utvecklings-, inlärnings- och undervisningsprocesser samt kunskap om hur elevernas olika förutsättningar, sociala och kulturella bakgrund och könstillhörighet påverkar deras möjligheter att förstå och tillgodogöra sig undervisningen, förvärvat en god förmåga att leda och undervisa samt en förmåga att genom val av innehåll och arbetssätt i undervisningen förebygga svårigheter, stödja elever med svårigheter och stimulera elever med särskilda förutsättningar och att möta olika slag av skolsvårigheter, funktionsstörningar och störda relationer inom klassen, förvärvat kunskap om målen och verksamhetsformerna inom grundskola, gymnasieskolan och vuxenundervisningen samt om arbetslivet och om skolans och arbetslivets beroende av varandra, utvecklat den egna förmågan att delta i lagarbete och i övrigt samarbete med lärare och annan personal inom och utom skolan, uppövat ett kritiskt och analytiskt förhållningssätt till kunskap och undervisning och därmed ökat sin förmåga att analysera skolarbetet ur läroplanens, elevernas och lärarens perspektiv, tränats i att planera och utvärdera sin egen undervisning, att aktivt delta i skolans utvecklingsarbete och att genom att tillgodogöra sig forskning och andras utvecklingsarbete kontinuerligt utveckla sitt yrkeskunnande. Utbildningen omfattar minst 120 poäng, varvid även etapper inom forskarutbildning kan tillgodoräknas. ämnesstudierna omfattar normalt minst 80 poäng i ämnet. Den praktisk-pedagogiska delen av utbildningen omfattar ca 40 poäng. Den studerande skall ha fullgjort ett självständigt examensarbete om minst 10 poäng. I detta examensarbete skall vetenskapliga teorier som den studerande blivit förtrogen med i ämnesstudier, metodik och pedagogik relateras till den verklighet den studerande mött i den skolförlagda delen av undervisningen. För att erhålla idrottslärarexamen skall den studerande ha fullgjort handledd praktik om ca 20 poäng. En del av praktiken bör ha förlagts till vuxenutbildningen. Den som avlägger hushållslärarexamen skall ha förvärvat de kunskaper och de färdigheter samt den kritiska skolning som behövs för att som lärare i , gymnasieskolan och i vuxenundervisningen kunna arbeta för att förverkliga dessa skolformers mål enligt gällande läroplaner samt medverkan till utveckling av skolans hela verksamhet. Detta innebär att den studerande skall ha förvärvat goda och för kommande läraruppgifter relevanta ämneskunskaper inom kost, miljö, konsumentekonomi och samlevnad med en för aktuella stadier och kommande undervisningsuppgifter avpassad avvägning mellan * grundläggande kunskaps- och färdighetsstrukturer, * erfarenheter av att själv identifiera, planera, genomföra och utvärdera uppgifter och problem, * färdighet i att praktiskt kunna lösa de uppgifter som vardagen kräver i hushållet, * förmåga att ur ett resurshushållsperspektiv kunna fatta relevanta beslut om produktion och konsumtion i hushållet * förmåga att tillämpa vetenskapliga teorier och beprövad erfarenhet i arbetet, * förmåga att utnyttja förvärvade kunskaper och färdigheter för att belysa övergripande problem som existentiella och etiska frågor, miljöfrågor, internationella och interkulturella frågor samt jämställdhetsfrågor etc. Detta innebär också att den studerande oavsett inriktning av studierna skall ha förvärvat ett helhetsperspektiv på barns och ungdomars utveckling och inlärning, på kunskaper och färdigheter och på skolans uppgifter i samhället, tränats i att med utgångspunkt i målen för , gymnasie-skolan och vuxenundervisningen bearbeta de didaktiska frågorna om vad som skall väljas ut som innehåll i undervisningen, varför just detta innehåll bör väljas och hur innehållet skall struktureras, organiseras och behandlas i undervisningen beroende på årskurs, ämnen och elever, förvärvat en god förståelse för utvecklings- och gruppsykologiska förhållanden baserad på både teoretiska modeller och praktisk erfarenhet av vad som sker i olika utvecklings-, inlärnings- och undervisningsprocesser samt kunskap om hur elevernas olika förutsättningar, sociala och kulturella bakgrund och könstillhörighet påverkar deras möjligheter att förstå och tillgodogöra sig undervisningen, förvärvat en god förmåga att leda och undervisa samt en förmåga att genom val av innehåll och arbetssätt i undervisningen förebygga svårigheter, stödja elever med svårigheter och stimulera elever med särskilda förutsättningar och att möta olika slag av skolsvårigheter, funktionsstörningar och störda relationer inom klassen, förvärvat kunskap om målen och verksamhetsformerna inom grundskola, gymnasieskolan och vuxenundervisningen samt om arbetslivet och om skolans och arbetslivets beroende av varandra, utvecklat den egna förmågan att delta i lagarbete och i övrigt samarbete med lärare och annan personal inom och utom skolan, uppövat ett kritiskt och analytiskt förhållningssätt till kunskap och undervisning och därmed ökat sin förmåga att analysera skolarbetet ur läroplanens, elevernas och lärarens perspektiv, tränats i att planera och utvärdera sin egen undervisning, att aktivt delta i skolans utvecklingsarbete och att genom att tillgodogöra sig forskning och andras utvecklingsarbete kontinuerligt utveckla sitt yrkeskunnande. Utbildningen omfattar 120 poäng. ämnesstudierna omfattar normalt 80 poäng. Den praktisk-pedagogiska delen av utbildningen omfattar, 40 poäng. Den studerande skall ha fullgjort ett självständigt examensarbete om minst 10 poäng. I detta examensarbete skall vetenskapliga teorier som den studerande blivit förtrogen med i ämnesstudier. metodik och pedagogik relateras till den verklighet den studerande mött i den skolförlagda delen av undervisningen. För att erhålla hushållslärarexamen skall den studerande ha fullgjort handledd praktik om ca 20 poäng. Barn- och ungdomspedagogisk examen Den som avlägger barn- och ungdomspedagogisk examen skall ha förvärvat de kunskaper och färdigheter samt den kritiska skolning som behövs för att som förskollärare eller fritidspedagog aktivt kunna förverkliga målen för samt medverka till att utveckla innehållet i och formerna för olika former av barnomsorg, skolbarnomsorg och fritidsverksamhet. * Detta innebär att den studerande skall ha förvärvat kunskaper om barns och ungdomars fysiska, emotionella och kognitiva utveckling samt socialisation i samhället. * Utifrån teoretiska modeller för och praktisk erfarenhet av vad som sker i utvecklingsprocesser och i olika former av gruppaktivitet skall den studerande ha tillägnat sig ett helhetsperspektiv på hur barns olika bakgrund och förutsättningar påverkar deras reaktioner och utveckling. * Den studerande skall även ha förvärvat kunskaper om barn med behov av särskilt stöd, deras förutsättningar och villkor samt hur man inom socialtjänst och skola bör arbeta med dessa barn. Den studerande skall också genom teoretiska studier ha utvecklat en god förmåga att planera, genomföra, utvärdera och utveckla arbete med barn i grupp, på olika sätt ha utvecklat den egna förmågan att delta i lagarbete och i övrigt samarbete med andra människor inom och utanför och skolan, genom egen färdighetsträning i muntlig och skriftlig framställning, i bild och form, i musik och i rörelse samt i pedagogiskt drama ha utvecklat sin kommunikativa förmåga samt genom därtill avpassade ämnesstudier ha fördjupat sin sociala och naturvetenskapliga omvärldsorientering. Inriktningar av barn- och ungdomspedagogisk examen Barn- och ungdomspedagogisk examen kan utfärdas med inriktning mot arbete som förskollärare och för inriktning mot arbete som Inom båda inriktningarna kan examen utfärdas för en variant för tvåspråkiga studerande som utöver inriktningens allmänna kompetens också ger kompetens att utöva hemspråksverksamhet inom barn- och skolbarnomsorgen. Utbildningen omfattar minst 100 poäng. För studerande med vissa förkunskaper kan utbildningen avkortas till 80 poäng eller 50 poäng. Den studerande skall ha fullgjort minst ett självständigt specialarbete om minst 5 poäng som anknyter till den kommande yrkesverksamheten. För att erhålla barn- och ungdomspedagogisk examen skall den studerande ha fullgjort handledd praktik eller förvärvat motsvarande praktisk erfarenhet. Den som avlägger specialpedagogexamen skall ha förvärvat sådana kunskaper och färdigheter som behövs för att inom barnomsorg, skola och utbildning aktivt kunna verka för att barn och ungdomar med komplicerade inlärningssvårigheter kan erbjudas en verksamhet som ligger i linje med de mål som uppställts för dessa verksamheter samt kunna medverka till en utveckling av skolans hela verksamhet. Detta innebär att den studerande skall ha förvärvat kunskaper om förutsättningar och hinder för barns och ungdomars fysiska, sociala, emotionella, språkliga och kognitiva utveckling och hur en förändringsprocess kan starta genom undervisning. De fördjupade kunskaperna från dessa olika ämnesområden skall ha bearbetats på ett sådant sätt att den studerande har en handlingsberedskap för att arbeta medvetet med individens svårigheter i ett pedagogiskt sammanhang med utgångspunkt i individens starka sidor. Vidare skall den studerande ha fått sådana kunskaper och erfarenheter att de kan arbeta som handledare, vägledare och rådgivare i pedagogiska frågor för föräldrar och personal inom barnomsorg, skola och utbildning. Den studerande skall ha fått sådana kunskaper och färdigheter att han kan arbeta såväl på individ-, relations- som organisationsnivå. Detta förutsätter en beredskap att kunna gå in i ett arbete tillsammans med andra vuxna inom och utom respektive verksamhetsområde. Genom verksamhetsförlagd del av utbildningen skall den studerande ha tillägnat sig sådana erfarenheter och ett praktiskt kunnande av analys av elevers behov och skolsituation att han tillsammans med övrig personal, berörd elev och dennes föräldrar kan utforma underlag för och genomföra en pedagogisk handlingsplan (åtgärdsprogram). De studerande som genomgått specialiseringar som riktar sig mot elever med handikapp skall ha tyngdpunkten i sin utbildning på respektive handikappområde och skall dessutom ha särskilt fördjupade kunskaper som berör stödjande arbete till familjer i kris, sorgearbete etc. De studerande skall dessutom ha utvecklat goda kunskaper om: * barn med tidiga sociala och psykiska störningar och vad som skiljer dem från en naturlig variation av olikheter i utveckling * språkutveckling belyst utifrån sociologiska, psykologiska, pedagogiska och lingvistiska aspekter * vilka konsekvenser olika hinder för utveckling och inlärning får för individens identitetsutveckling * barns och ungdomars villkor i dagens mångkulturella och föränderliga samhälle * grupprocesser med tonvikt på kommunikation - samspel och attityder - värderingar * analyser av komplicerade inlärningssituationer bl.a. elever med tidiga störningar, försenad tal- och språkutveckling, läs- och skrivsvårigheter, specifika svårigheter i matematik * datoranvändning för elever med svårigheter eller handikapp * betydelsen av respekt för individens integritet * vad som skiljer den grundläggande specialpedagogiska kompetens som alla lärare behöver från en fördjupad specialpedagogisk kompetens. Den specialpedagogiska påbyggnadsutbildningen har fyra specialiseringar. Varje specialisering har inriktningar mot barnomsorg, skola och vuxenutbildning. Utbildningen kan dock delvis anordnas gemensamt. De studerande som genomgått specialiseringen skall ha förvärvat kompetens för arbete med elever med komplicerade sociala och känslomässiga utvecklingsproblem, elever med s.k. jagstörning eller tidig störning. De skall ha kompetens för arbete med elever med komplicerade inlärningssituationer i form av uttalade inlärningssvårigheter t.ex. koncentrationssvårigheter, relationsstörningar, läs- och skrivsvårigheter, matematiksvårigheter och allvarliga tal- och språksvårigheter. Specialiseringen skall även kunna ge kompetens för arbete med grundsärskolans elever. De studerande som genomgått specialiseringen skall ha förvärvat kompetens för arbete inom särskolan med särskild tyngdpunkt på särskolans träningsskola, yrkesträning och verksamhetsträning. De skall ha utvecklat kompetens rörande elever på tidig utvecklingsnivå, stora psykiska särdrag, autism och liknande utvecklingsproblem eller andra jagstörningar. Vidare skall de ha förvärvat kunskap om flerhandikapp och alternativa kommunikationsformer. De studerande som genomgått specialiseringen skall ha förvärvat sådan kompetens att de kan undervisa döva och hörselskadade. Därvid skall de ha fått kompetens som rör tvåspråkighet, språkuppbyggnad och språkutveckling. Vidare skall de ha förvärvat kunskap om sociala och känslomässiga utvecklingsproblem med fokus på tidiga störningar. De studerande som genomgått specialiseringen skall ha förvärvat sådan kompetens att de kan undervisa blinda och synskadade. Vidare skall de ha förvärvat kunskap om sociala och känslomässiga utvecklingsproblem med fokus på tidiga störningar. Utbildningen för komplicerad inlärningssituation omfattar 60 poäng för verksamheten i grundskola och bland vuxna, 40 poäng för verksamheten inom barnomsorg och i gymnasieskola. övriga specialiseringar omfattar 60 poäng. Ytterligare påbyggnadsutbildningar om 5-40 poäng anordnas för särskilda utbildningsbehov. Propositionen om lärarutbildning m.m. 1 Propositionens huvudsakliga innehåll 1 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 3 1 Inledning 3 2 Dagens lärarutbildningar 5 3 Skolpolitiska utgångspunkter för lärarutbildningen 6 4 Förändringar inom högskolan 10 4.1 Avskaffandet av linjesystemet 11 4.2 och högskolor - promemoria (Ds 1992:1) 11 5 Lärarutbildningen och läraryrket 12 5.1 Skärpta krav på lärarutbildningen och övriga krav på läraryrket 12 5.2 Grundskollärarutbildning 19 5.2.1 Grundskollärarutbildning med inriktning mot årskurserna 1-7 21 5.2.2 Ny grundskollärarutbildning med inriktning mot årskurserna 4-9 22 5.3 Gymnasielärarutbildning 25 5.4 Lärarutbildning för grundläggande vuxenutbildning och i svenska för invandrare 29 5.5 Specialpedagogisk påbyggnadsutbildning 30 5.6 Studie- och yrkesorientering 34 5.7 Barn- och ungdomspedagogiska utbildningar 34 6 Fortbildning av lärare 35 7 Rektorsutbildning 38 8 Forskning och forskningsanknytning 40 9 Högskolan för lärarutbildning i 41 10 Lantmäteriutbildning 45 11 Hemställan 47 12 Anslagsfrågor för /93 48 13 Beslut 62 Bilaga 1 Förslag till framtida examina 63 Bilaga 2 Examensbeskrivningar 64