prop · GF03145 · 1992-01-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1991/92:145 med redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten Regeringen bereder tillfälle att ta del av vad som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet samt överlämnar en i utdraget angiven redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . berg, , , , , , , Dinkel spiel, , , , , , , , P. : statsrådet Skrivelse med redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten Den svenska tillverkningen, försäljningen och exporten av krigsmateriel kontrolleras av statsmakterna. Tillverkning och tillhandahållande regleras genom lagen (1983:1034) om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. (tillverkningslagen, änd rad senast SFS 1991:1896) och förordningen (1983:1036, ändrad senast SFS 1989:565) i samma ämne. Båda författningarna trädde i kraft . I tillverkningslagen föreskrivs att tillverkning av krigsmateriel inte får ske utan regeringens tillstånd. Vidare krävs tillstånd för att försälja, utbjuda mot vederlag eller förmedla krigsmateriel, uppfinning avseende krigsmateriel och metod för framställning av sådan materiel. För utövande av kontroll över tillverkning och försäljning av krigsmateriel inrättades krigsmaterielinspektionen (KMI), som finns inom . är skyldiga att till KMI ge in deklarationer rörande bl.a. import och försäljning av krigsmate riel. infördes även en rapporteringsskyldighet beträffande uppdrag som lämnats åt någon annan att tillverka krigsmateriel. På grundval av redovisningen från de krigsmaterielproducerande företa gen upprättar KMI statistik. En sammanställning av materialet görs årsvis. I råder ett förbud mot utförsel av krigsmateriel utan regeringens tillstånd. Regler om krigsmaterielexport finns i lagen (1988:558) om förbud mot ut försel av krigsmateriel, m.m. (utförsellagen) och dithörande förordning (1988:561, ändrad senast SFS 1989:566). Båda författningarna trädde i kraft . Enligt utförsellagen krävs tillstånd till utförsel av varor som utgör krigsma teriel. Tillstånd krävs vidare för att till någon utom riket upplåta eller över låta tillverkningsrätt avseende krigsmateriel samt att utveckla krigsmateriel åt någon i utlandet. Bestämmelser om vad som avses med krigsmateriel finns i den nyssnämnda förordningen. Tillstånd enligt utförsellagen krävs även, med vissa undantag, för att inom riket bedriva militärt inriktad utbildning av utländska medborgare. Enligt utförsellagen och förordningen är tillverkare av krigsmateriel skyl diga att kvartalsvis redovisa den marknadsföring de bedriver utomlands. Un derrättelse måste även lämnas till regeringen senast ett an bud lämnas till, eller ett avtal sluts med, någon i utlandet beträffande försälj ning eller annat tillhandahållande av krigsmateriel eller upplåtelse eller överlåtelse av tillverkningsrätt avseende krigsmateriel. Beslut i ärenden rörande dispens från utförselförbudet fattas av rege ringen. Regeringsärendena bereds av KMI. Nära samråd sker därvid med politiska avdelning, försvarsdepartementet och i vissa fall med . Utrikeshandelsministern har bemyndi gats att pröva utförselärenden som inte avser utförsel i större omfattning el ler i övrigt inte är av större vikt. fastställde (prop. 1971:146, UU 21, rskr. 343) de rikt linjer som skall ligga till grund för tillståndsprövningen. Riktlinjerna har se dermera bekräftats genom godkännandet av proposition med förslag till lag om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m.m. (prop. 1981/82:196, UU 26, rskr. Det är inte möjligt att utforma riktlinjer för tillståndsprövningen så att alla svårigheter i tillämpningen kan undanröjas. Det är därför naturligt att pröv ningen av de enskilda tillståndsärendena tillmäts särskild betydelse. Enligt 10 kap. 6 § regeringsformen skall regeringen i utrikesärenden av större vikt överlägga med utrikesnämnden före avgörandet, om så kan ske. Vissa utför selärenden rörande krigsmateriel är av den arten att överläggning med nämnden skall äga rum. Även om sådana överläggningar inte bedöms erfor derliga, har det likväl ansetts önskvärt att prövningen av vissa enskilda ären den ges en bredare förankring. beslutade på grundval av propositionen (1984/85:82) om ökad insyn och samråd i frågor som rör krigs materielexport, att en rådgivande nämnd i krigsmaterielexportfrågor skulle inrättas (UU 1984/85:5, rskr. Nämnden, som består av sex ledamöter tillsatta på parlamentarisk grund, inledde sin verksamhet . Den höll tio sammanträden. Nämnden har till uppgift att lämna råd i enskilda krigsmaterielexportfrågor. Nämnden sammanträder på kallelse av krigsmaterielinspektören som också leder sammanträdena. Det ankommer på inspektören att redovisa samrådet för det föredragande statsrådet. Alla principiellt viktiga ärenden görs till föremål för samråd inom nämn den. Dess månatliga sammanträden ger ledamöterna en fortlöpande insyn i regeringens handläggning av krigsmaterielexportärendena. Nämnden ersät ter dock inte utrikesnämnden i sådana ärenden som regeringen enligt rege ringsformen har att överlägga med utrikesnämnden om. För att bistå krigsmaterielinspektören med beredning av ärenden rörande klassificering av krigsmateriel inrättades ett särskilt tekniskt-veten skapligt råd med företrädare för flera olika institutioner, som äger kunskap om teknologins tillämpning på civila resp. militära områden. höll rådet sex sammanträden. I nämnda proposition (1984/85:82) uttalade regeringen sin avsikt att lämna en redogörelse för den svenska krigsmaterielexpor ten. Härigenom skulle förses med en samlad information om krigsmaterielexporten som underlag skulle ges för en bredare all män debatt. I enlighet härmed har regeringen förelagt en årlig skrivelse med redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. Inom KMI har utarbetats en redogörelse avseende . Redogörelsen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga. Av redovisningen framgår bl.a. att utförseltillstånd för försåld krigsmate riel lämnats till ett värde av 2 559 milj.kr. jämfört med 2 980 milj.kr. Detta innebär räknat i fasta priser en minskning . skedde en minskning i förhållande till värdet av utförseltillstånd som meddelats . Svenska tillverkares faktiska krigsmaterielexport uppgick till 2 705 milj.kr. mot 3 327 milj.kr. I fasta priser innebär detta en minskning . Värdet av krigsmaterielexporten för lig ger därmed på den nivå som förelåg under den första delen av . Vårt defensivt inriktade försvar, liksom det svenska värnpliktssystemet, geografiska och klimatiska förhållanden m.m, ställer särskilda krav på de vapensystem som skall ingå i våra försvarsstyrkor. Vi måste också under kris och krig själva kunna tillverka och underhålla vapen och annan materiel. I den proposition om totalförsvarets utveckling till och med /97 samt anslag för /93 (prop. 1991/92:102) som överlämnades till , har understrukits att en inhemsk försvarsindu stri utgör en väsentlig tillgång i den svenska säkerhetspolitiken. Det fram hålls vidare att för sin teknologiförsörjning, inte minst på det för svarsteknologiska området, är hänvisat till olika former av internationellt samarbete. Regeringens bedömning, som framgår av nämnda proposi tion, är att har ett starkt säkerhetspolitiskt behov av att i ökad ut sträckning delta i det internationella forsknings- och utvecklingssamarbete som härvid pågår, inte minst mellan länderna i den Europeiska Gemenska pen. I den proposition som låg till grund för nu gällande lag om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m.m., (prop. 1987/88:154) uttalade föredraganden att en närmare analys borde göras av sambandet mellan den svenska för svarsindustrins förmåga att tillgodose kravet på en ur neutralitetspolitisk synvinkel acceptabel självförsörjning av försvarsmateriel och denna indu stris beroende av exportmöjligheter. Regeringen tillsatte en parla mentarisk utredning om krigsmaterielexporten (dir. 1988:41). Utredningen har haft i uppdrag att genomföra en analys av nämnda slag, liksom att utreda konsekvenserna av och villkoren för försvarsindustriellt samarbete med utlandet samt pröva behovet av ändringar i nu gällande riktlinjer för krigsmaterielexporten och i förekommande fall formulera förslag till sådana ändringar. Utredningen lämnade betänkandet (SOU 1989:102) Utlandssamverkan på krigsmaterielområdet. Betänkandet har re missbehandlats. fick en särskild utredare i uppdrag att se över krigsmaterielbe greppet, utredningen om krigsmaterielbegreppet (dir. 1988:42). Översynen avsåg dels nuvarande krigsmaterielförteckning, dels principerna för klassifi ceringen. Utredaren lämnade sitt betänkande Begreppet krigsmateriel (SOU 1989:66). Även detta betänkande har remissbehandlats. Jag avser att senare föreslå regeringen att under detta år förelägga riksda gen förslag till en ny lag rörande krigsmateriel. Därvid kommer de två nämnda utredningarna att behandlas. En särskild handbok utgavs av KMI till ledning för dem inom försvarsindustrin och hos statliga myndigheter som har befattning med ärenden rörande tillverkning och utförsel av krigsmateriel. re dovisar nu gällande regelverk och handläggningsordning för tillståndsären den. En andra upplaga av handboken har utgivits . har antagit en resolution som stäl ler långtgående krav på medlemsländerna att redovisa såväl sin import som export av tyngre konventionella vapen. Härigenom torde öppenheten i fråga om internationella vapenöverföringar komma att öka i väsentlig grad. Krigsmaterielinspektionen kommer, i samråd med försvarets myndighe ter, att 1992 sammanställa de uppgifter som i enlighet med den nämnda FN-resolutionen skall överlämnas till FNs ge neralsekreterare. Redogörelsen 1990 överlämnades till FN i engelsk översättning. Även årets redogörelse kommer att överlämnas till FN som ett led i vår strävan efter ökad öppenhet på detta område. Jag hemställer att regeringen dels bereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört i det föregående, dels till överlämnar redogörelsen för den svenska krigs materielexporten . Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar i enlighet med hans hemställan. Bilaga Svensk krigsmaterielexport Allmän bakgrund Krigsmaterielinspektionen (KMI) följer utvecklingen av marknadsföringen, försäljningen och exporten av krigsmateriel från . De företag som har tillstånd att bedriva verksamhet på krigsmaterielområdet -- omkring 160 stycken, varav ett sjuttiotal är aktiva -- är skyldiga att lämna redovisning i olika hänseenden till KMI. Detta material jämte uppgifter som inspektionen tar fram på annat sätt analyseras och bearbetas inom KMI. I propositionen (1984/85:82) om ökad insyn och samråd i frågor som rör krigs materielexport uttalade regeringen sin avsikt att lämna en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. Föreliggande redogö relse avser den svenska krigsmaterielexporten . Utförseltillstånd Antalet inkomna utförselärenden har varierat . Den övervägande delen av dessa har gällt utförsel av reservdelar, enstaka vapen och annan krigsmateriel av begränsat värde. Beslut om utförseltillstånd fattas av regeringen. I ärenden som inte avser utförsel i större omfattning eller i övrigt inte är av större vikt får det statsråd som har till uppgift att föredra ärenden om utförsel av krigsmateriel pröva frågor om sådant tillstånd. Som framgår av tabell 1 fattades rege ringsbeslut i utförselärenden som sammantaget utgjorde av det totala värdet av givna tillstånd för försäljning. Uppgifterna om antalet regeringsbe slut innefattar beslut som avser utförsel för försäljning liksom vissa andra ändamål (reparation, demonstration m.m.). Utförselbevis för försåld krigsmateriel --1991 År Totalt värde Härav reg. % av total- Antal milj. kr. beslut värdet reg.beslut milj. kr 1985 3 120 3 Av tabell 2 nedan framgår att det sammantagna värdet av beviljade utför seltillstånd beräknat i fasta priser minskat . Utförselbevis för försåld krigsmateriel i löpande priser och prisnivå1 jämte den procentuella värdeförändringen År Värde i löpande Värde Värdeförändring priser milj. kr. priser milj. kr % 1985 3 120 746 +30,9 1986 4 262 980 +31,3 1987 5 383 1 194 +21,8 1988 6 405 1 366 +14,4 1989 7 247 1 455 + 6,5 1990 2 980 578 -60,3 1991 2 559 478 -17,3 1 Vid prisomräkningen har SCB:s exportindex för verkstadsprodukter använts. Faktiska leveranser KMI:s utförselstatistik grundar sig på de uppgifter som redovisas av export företagen rörande värdet av levererad materiel. Tabell 3 visar värdet i av svensk krigsmaterielexport un der den senaste tioårsperioden såväl i löpande priser som prisnivå. Av tabellen framgår även krigsmaterielens andel av totala varuex port. Värdena fr.o.m avser export från samtliga krigsmaterieltillver kare inkl. statliga myndigheter som är affärsverk. Utförsel av jakt- och sport skyttemateriel från vapenhandlare till enskilda personer liksom till vapen handlare, som tidigare ingick i totalbeloppet, redovisas sepa rat. Värdet av svensk krigsmaterielexport --1991 i löpande priser och prisnivå2, m.m. År Krigsmaterielexport totala varuexport (löp. priser) löpande andel av värdeför- milj. kr. priser totalexporten priser ändring milj. kr. % milj. kr. 1981 144 523 1 697 1,17 577 --25,5 1982 167 975 1 588 0,95 481 --16,6 1983 210 310 1 658 0,79 444 -- 7,7 1984 242 500 2 178 0,90 554 +24,8 1985 259 985 2 137 0,82 511 -- 7,8 1986 265 100 3 243 1,22 746 +46,0 1987 281 433 4 427 1,57 981 +31,5 1988 304 782 6 155 2,02 1 313 +34,0 1989 332 580 6 005 1,81 1 206 -- 8,1 1990 339 8503 3 327 0,98 645 --46,5 1991 332 9004 2 705 0,81 506 --21,5 2 Vid prisomräkningen har SCB:s exportindex för verkstadsprodukter använts. 3 Uppgiften om totala varuexport har i årets sammanställning korrigerats enligt senare uppgifter från SCB. Korrigeringen innebär ingen ändring av uppgiften om krigsmaterielexportens andel härav. 4 Preliminär uppgift Krigsmaterielens andel av totala varuexport för uppgår till , mot för . Genomsnittssiffran för den senaste tio årsperioden är . Som alltid gäller att förändringar från till ett annat inte ger underlag för några mer långsiktiga bedömningar av utvecklingstendenser. Den avse värda minskningen av exporten, såväl i absoluta tal som i fasta priser, som skedde och som har fortsatt , innebär att värdet återgått till den nivå som förelåg under den första delen av . En jämförelse av tabellerna 1,2 och 3 ovan visar, att det sammantagna vär det av beviljade utförseltillstånd kan skilja sig avsevärt från vär det av faktiska leveranser under . Detta beror på att givna utförsel tillstånd inte sällan avser utförsel som sträcker sig över flera kalenderår, lik som på att tillstånd i vissa fall ej utnyttjas helt. I tabell 4 nedan redovisas krigsmaterielexporten fördelad på de 16 olika materielkategorierna i krigsmaterielförteckningen. Värdet av svensk krigsmaterielexport i milj. kr. under åren1989--1991 fördelat på krigsmaterialförteckningens huvudområden Handeldvapen m.m. 2 2 1 2. Artilleripjäser m.m. 206 634 1 747 3. Ammunition m.m. 394 1 008 1 662 4. Robotar, torpeder, minor m.m. 1 586 799 1 294 5. Materiel för stridsledning m.m. 155 334 399 6. ABC-stridsmateriel m.m. - - - 7. Sprängämnen m.m. 77 149 102 8. Fartyg m.m. - - 4 9. Luftfartyg m.m. 158 188 384 10. Fordon 50 130 272 11. Materiel för strålning m.m. - - - 12. Fotomateriel - - - 13. Hjälmar m.m. - - 2 14. Bromateriel - - - 15. Övningsmateriel 63 65 20 16. Maskiner, verktyg m.m. 14 18 118 SUMMA 2 705 3 327 6 005 Till redovisningen av exporten som framgår av tabell 4 kan föl jande preciseringar göras till vissa produktområden. Inom grupp 2 (artille ripjäser m.m.) har utförseln till av värdet avsett luftvärnspjäser inkl. reservdelar, och till pansarvärnsvapen inkl. pansarskott. Grupp 3 (ammunition m.m.) omfattar ammunition till såväl handeldvapen som grovkalibriga vapen. Utförseln under denna kategori har till avsett pansarvärnsammunition. Inom grupp 4 (robotar, torpeder, minor m.m.) har utförseln till av värdet utgjorts av robotar inkl. reservdelar och till behör till sådan materiel, varav till ca två tredjedelar pansarvärns- och luft värnsrobotar. nGeografisk fördelning Den i föregående tabeller redovisade totala omfattningen av krigsmateriel exporten och dess uppdelning på olika huvudområden kompletteras i föl jande sammanställningar av en redovisning av exportens fördelning, dels på skilda regioner jämfört med den senaste femårsperioden (ta bell 5), dels på enskilda länder (tabell 6). Sammanställningen visar, att den svenska krigsmaterielexporten i genom snitt till av sitt värde gått till och till till . Krigsmaterielexportens fördelning på regioner i procent av värdet --1991. 1986 1987 1988 1989 1990 1991 53 42 33 42 52 81 4 14 11 10 8 12 9 4 6 3 1 0 31 38 50 44 37 6 0 2 0 0 0 0 3 0 0 0 2 1 Antal länder 38 40 38 36 33 36 Exporten av krigsmateriel i tusental kronor fördelad på länder (som jämförelse anges även exporten ) Förenta Stater233 028 253 788 562 153 Andorra5 92 - - 178 - 105 14 938 50 693 25 318 221 Botswana5 45 - - 2 867 36 524 38 393 96 182 008 132 718 213 127 453 554 296 711 91 676 28 343 6 023 3 570 163 239 201 422 168 569 - 14 - - 2 790 2 016 - 129 2 198 Hongkong5 - 107 9 848 29 517 1 117 150 2 444 790 1 782 - 49 791 41 301 3 015 Island5 67 36 37 9 218 14 308 80 344 6 136 34 485 3 275 - 53 447 601 334 46 - - 47 577 3 640 2 934 Malta5 - - 31 Mauritius5 75 67 - - - 6 Namibia5 49 - - 218 699 201 021 180 166 15 133 - - 617 4 560 5 704 3 382 3 680 4 316 90 617 - - 20 278 4 632 415 13 873 30 330 12 128 59 727 66 100 28 561 5 993 53 508 10 619 48 538 52 969 60 902 219 2 483 10 993 Ungern5 57 - - 307 915 2 466 226 741 203 183 363 847 Summa 2 704 467 3 327 072 6 005 002 5 Endast utförsel av finkaliberammunition. omfattade svenska tillverkares krigsmaterielexport leve ranser till 36 länder. Till 12 av dessa understeg exportvärdet 1 milj. kr. Av seende 6 mottagare har exporten utgjorts endast av finkaliberammu nition. Det kan noteras att av den samlade utförseln avsåg export till ett land, nämligen (). Denna export dominera des i sin tur av AB leveranser av fälthaubitssystem. I takt med att dessa leveranser fullföljts har andel av totalexporten fortsatt att minska, och utgjorde . Den regionala fördel ningen av exporten har förskjutits så att länderna i och kommit att utgöra de helt dominerande mottagarna av svensk krigsmateriel . Till detta skall läggas utförsel av reservdelar, underhållsmateriel m.m. från till ett sammanlagt värde av 15,4 milj.kr. Denna utförsel skedde i allt väsentligt till och . Härutöver skedde utförsel av handeldvapen för jakt- och sportskytte till ett sammanlagt värde av ca 2,3 milj.kr. Upplåtelse av tillverkningsrättigheter m.m. har sex tillstånd lämnats till upplåtelse av tillverkningsrättig heter utom riket. De har avsett tillverkning i (två tillstånd), Ca nada, , resp. . Prövningen av ärenden rörande licenser sker på samma sätt som när det gäller export av materielen som sådan. Förutom den prövning som föregår varje tillstånd till export av krigsmateriel görs en genomgång av relevanta delar av licensavtalet. Därvid fästs särskild vikt vid frågor rörande licensens omfattning, dess utsträckning i tiden, reexportklausuler m.m. Regeringen har med stöd av 12 § utförsellagen föreskrivit en skyldighet för företag som överlåtit en tillverkningsrätt avseende krigsmateriel till någon i utlandet att redovisa huruvida överlåtelsen är i kraft samt, om möj ligt, huruvida tillverkning skett på basis av denna överlåtelse. har för lämnat sådan redovisning avseende 88 li censöverlåtelser i 19 länder. Militärt inriktad utbildning Militärt inriktad utbildning av utländsk medborgare får enligt utförsellagen (7 §) inte bedrivas inom landet utan regeringens tillstånd, med vissa undan tag. har inget sådant tillstånd lämnats. Redovisning av ägande i utländska rättssubjekt Enligt 10 § utförsellagen skall företag som har tillstånd att tillverka eller till handahålla krigsmateriel redovisa uppgifter om ägande i utländska rättssubjekt som bedriver utveckling, tillverkning, marknadsföring eller för säljning av krigsmateriel. har, avseende läget , redovisat ägande i 20 utländska rättssubjekt i 10 länder. De exporterande företagen Det finns ca 60 exportörer av krigsmateriel i . Av dessa är knappt hälften mindre företag som har tillstånd att handla med jakt- och sportskyttevapen. 37 företag som har tillstånd att tillverka krigsmateriel exporterade sådan materiel , varav 25 för mer än 1 milj. kr. Den främsta exportören var Swedish Ordnance -- FFV/Bo fors AB, som svarade för av krigsmaterielexporten. Swedish Ord nance är helägt dotterbolag till . Härutöver exporterade 3 företag för mer än 100 milj. kr., nämligen In struments AB, och . Två företag, nämligen och , exporterade vardera för mellan 50 och 100 milj. kr. exporte rade för mellan 10 och 50 milj.kr. Dessa var , , , , Saab-Sca nia AB (flygdivisionen) samt . Övriga företag med en export överstigande 1 milj.kr är , , , Aerotro nics AB, , , , , , , , och . Tillsammans svarade dessa 25 företag för av den totala svenska krigsmaterielexporten .