prop · GF03164 · 1992-01-01 00:00:00 — Det visade sig inte möjligt att i styrkommittén nå enighet i fråga om de närstående rättigheterna vid satellitsändningar. Arbetet med ett förslag till konvention härom fortsätter. för massmediefrågor (CDMM) sammanträdde fyra gånger . Förberedelserna för den tredje europeiska medieministerkonfe rensen upptog mycket av kommitténs tid, liksom förberedelserna för den förutnämnda Konventionen om gränsöverskridande television. Av allt att döma kommer konventionen att träda i kraft . Bland de under grupper som arbetade må nämnas den om ''''''''Tendenser till ägar koncentration inom massmedieområdet''''''''. Arbetet härmed ventilerades på ministerkonferensen och kommer att fortsätta . deltar i detta arbete. Övrigt i var den tredje i sitt slag och markerade på flera sätt de kraftiga förändringar som massmediestruktu ren i genomgår beroende både på tekniska innovationer och på de politiska omvälvningarna i det f.d. . De små ländernas och språk områdenas svårigheter att hävda sig när det gäller film- och TV-produktion uppmärksammades särskilt. Bl.a. enades man om att stärka utbildningsmöj ligheterna för olika grupper inom den audiovisuella sektorn. Sociala frågor, arbetsmarknads-, migrations- och befolkningsfrågor a) Social trygghet Rekommendationer och resolutioner antog en rekommendation R(91)2 om social försäkringsskydd för personer utan yrkesstatus och för personer som utför obetalt hushållsarbete samt ytterligare en rekommendation R(91)3 om soci alförsäkringsskydd för utsända arbetstagare. antog vidare 15 resolutioner (CSS(91)1--15) om till lämpningen till och med av den Euro peiska balken om social trygghet i de av rådets medlemsstater som ratificerat balken. I resolutionen CSS(91)12 finner kommittén att till fullo fort satt uppfyller sina konventionsförpliktelser enligt balken och dess protokoll. för social trygghet sammanträdde två gånger . I samband med kommitténs höstmöte i anordnades ett kollokvium om ''''''''Ålderspensioner och sjukvårdsförmåner och deras påverkan på social försäkringens kostnader och finansiering''''''''. Med utgångspunkt från detta kol lokvium planerar kommittén i samarbete med flera andra styrkommittéer ett multidisciplinärt projekt om åldrande och socialt skydd. Kommittén antog en rekommendation om utsträckande av rät ten till familjeförmåner (barnbidrag) till hela befolkningen oavsett förvärvs arbete eller inkomster. En undergrupp arbetade med formulär för medlemsstaternas rapportering om tillämpningen av den undertecknade, men ännu inte av något land ratificerade, reviderade balken om social trygghet. Slutligen förbereddes möte för socialförsäkringsministrarna i rå dets medlemsstater. Mötet kommer att ägnas socialförsäkringen och syssel sättningen. I kommitténs möten deltog observatörer från bl.a. , , och . b) Arbetsmarknadsfrågor och socialtjänst för arbetsmarknadsfrågor (CDEM) sammanträdde två gånger . I samband med kommitténs höstmöte anordnades ett öst-västkollokvium med ca 100 deltagare, om hur man kan arbeta för att motverka att sociala problem uppstår vid kraftiga och snabba strukturomvandlingar. Deltagande stater från var , , , , och . Slutrapport gällande 1990/studie ''''''''Platsförmedlingens och arbets marknadsutbildningens roll för att underlätta för långtidsarbetslösa att er hålla arbete'''''''' lades fram. Vidare avslutade expertkommittén ''''''''De ungas si tuation vid övergången mellan skola och arbete'''''''' (EM-SJ), i vilken deltagit, sitt arbete genom att presentera en slutrapport. Beslut fattades om tre expertkommittéer med start och avseende: ''''''''Förena arbete och familjeliv'''''''' (EM-CP), ''''''''Utveckling av små och medelstora företag'''''''' (EM-DE) och ''''''''Arbetsförmedlingsservice'''''''' (EM-CE). I de två sistnämnda deltar . för socialpolitiska frågor (CDPS) sammanträdde två gånger . Därvid avrapporterades en studie om våld mot äldre. hölls vidare en konferens om fattigdom och marginalisering med ca 400 deltagare. familjeministerkonferens hölls i och be handlade familjepolitik och decentralisering. Styrgruppens nästa större pro jekt kommer att beröra barn- och familjepolitik. Sociala stadgan Sammanlagt 26 stater har undertecknat stadgan. tillkom , och . Även antalet ratifikationer utökades med tre. De nya fördragsslutande staterna är , och , vilket betyder att 20 av medlemsländer förbundit sig att följa den helt eller delvis. Fin land ratificerade även det till stadgan hörande tilläggsprotokollet, som tidi gare bara ratificerats av . När en tredje medlemsstat ratificerar till läggsprotokollet träder detta i kraft. Den tillsatta ad hoc-kommittén med uppdrag att se över stadgan och i synnerhet övervakningssystemet höll tre möten . ett förslag till ändringsprotokoll avseende de artiklar i stadgan som regle rar hur övervakningen skall gå till ett förslag till tilläggsprotokoll med ett system som gör det möjligt för organisationer att klaga hos när det gäller medlemsstaternas tillämpning av stadgan en lista på förslag till förbättringar som inte förutsätter textförändringar av något slag. Förslaget till ändringsprotokoll antogs av ministerkommittén inför firan det av den sociala stadgans 30-årsjubileum . Det öppnades för undertecknande i samband med jubiléet och undertecknades av , , , , , , , , , och . undertecknade proto kollet utan förbehåll för ratifikation. har även och undertecknat. Ändringsprotokollet träder i kraft först då alla länder som ratificerat stad gan även ratificerat protokollet. I praktiken är det dock mycket som kan till lämpas före ikraftträdandet eftersom den nya texten på många ställen inte strider mot innehållet i den gällande texten i stadgan utan i ställer klargör mera detaljerat hur man skall förfara i olika sammanhang. Ad hoc-kommitténs arbete fortsätter. beslöt i decem ber 1991 att utsträcka kommitténs uppdrag för att den skall kunna gå vidare med det tidigare nämnda förslaget till tilläggsprotokoll med ett klagosystem för organisationer en reform av rapporteringssystemet förslag till förbättringar i övervakningssystemet utan förändringar i tex ten förändringar i det materiella innehållet i stadgan. c) Migration, asylfrågor m.m. hölls i i regi av migrationskom mitté (CDMG) den fjärde europeiska migrationsministerkonferensen. Det fanns hos de deltagande länderna en betydande samsyn i de flesta väsentliga frågor. Det ansågs t.ex. att kortsiktiga åtgärder att kontrollera invandringen måste kombineras med åtgärder för att långsiktigt angripa bakomliggande orsaker. Vidare gav man uttryck för att målet för invandrarpolitiken måste vara integration, inte assimilering, och att aktiva insatser måste sättas in på olika områden för att bistå invandrare och flyktingar i integrationsprocessen. Inom CDMG fortsatte det europeiska samarbetet rörande flyktingars och invandrares integration i invandringsländerna. slutfördes det s.k. ''''''''Community Relations''''''''-projektet om olika aspekter på etniska relationer. Erfarenheterna från projektet har sammanfattats i en särskild rapport, ''''''''Etniska relationer i '''''''', som redovisar strategier för att åstadkomma bättre etniska relationer och ökad jämlikhet mellan flyktingar/invandrare och övrig befolkning. Rapporten kommer att ligga till grund för det fortsatta arbetet inom både och de olika länderna. för asylrätt och flyktingfrågor (CAHAR) möts i regel . Ett omfattande arbete har utförts för att ut forma förslag till en konvention om tillämpning av den s.k. första asyllands principen, vilket bidragit till att lägga rättslig grund för och givit idéer till liknande arbete på annat håll. Komparativa studier av lagstiftning på områ det, procedurregler m.m. samt erfarenhetsutbyte är ett viktigt arbetsområde för kommittén, som har svenskt ordförandeskap. Bland annat mot bakgrund av de stora politiska förändringarna i och ett väntat migrationstryck på därifrån, sammankallades i regi på initiativ av en ministerkonferens om migrationsrörelser från . Vid konferensen antogs en deklaration om migrationspolitiskt samarbete i med rekommendationer om bl.a. information om immigrations lagstiftning och arbetsmarknadsförhållanden i , möjligheter till avtal om arbetskraftsinvandring och bistånd till öst för ekonomisk utveckling och stärkande av de mänskliga rättigheterna. För uppföljning härav tillsattes en grupp av högre tjänstemän från varje deltagande land (38 stater) och ett antal internationella organisationer. Denna grupp har sammanträtt två gånger . De ämnen som har behandlats är personers fria rörlighet och gränskontroll, biståndsfrågor samt informationsutbyte och -försörjning. Det senaste mötet ägde rum i Stock holm . Ett 30-tal länder deltog. Frågor om migrerande arbetstagares rättsliga ställning behandlas inom en rådgivande kommitté med anledning av Konvention om migrerande arbetstagares rättsliga ställning. Kommittén höll två möten , dels , dels . Vid dessa möten diskuterades bl.a. möjligheten till en reviderad, alternativt helt ny konvention med sikte på säsongsarbe tare, vilken grupp inte omfattas av konventionen. d) () har gått över till att ha två årliga möten. Vid årets första möte låg tonvikten på den årliga genomgången av den de mografiska utvecklingen i medlemsländerna. gör någon represen tant i kommittén en standardiserad sammanställning av befolkningsutveck lingen i varje medlemsland samt skriver en rapport om de gemensamma hu vuddragen. Rapporten ger den första översikten av föregående års utveck ling. Den svenska utvecklingen brukar alltid röna stort intresse eftersom den anses ofta ''''''''leda'''''''' den demografiska utvecklingen och därmed förebåda vad som kommer att ske i andra länder. Exempelvis har mönstret med ogift sam boende även blivit vanligt i många andra länder. är huvud frågan hur kan ha ett av de högsta födelsetalen i som kvinnorna har så hög förvärvsintensitet. Kommittén avslutade ett arbete om ''''''''Samboende och barnafödande''''''''. I rapporten, som skrivits av en svensk konsult, ges en översikt av det ogifta samboendets omfattning i ett antal länder i . I slutsatserna från ex pertkommittén påpekas vikten av att samla in jämförbar statistik i medlems länderna som belyser det ogifta samboendet. I det sammanfattande dokumentet från en expertkommitté med svenskt deltagande som studerat ''''''''Barnafödandet i ett livsperspektiv'''''''', understryks betydelsen av att denna typ av studier görs av alla medlemsländer. Om man enbart studerar variationer i barnafödandet mellan enskilda år, och bortser från förändringar i vid vilken ålder kvinnor får barn, finns det stor risk att man under- eller överskattar det framtida barnafödandet. Stora årliga varia tioner i födelsetalen kan motsvaras av mycket stabila födelsetal mellan olika generationer. Vid CDPO:s andra möte diskuterades framför allt arbetet i de tre olika expertkommittéer som är tillsatta. I en av kommittéerna, den med CDMG gemensamma ''''''''Migration, demografi och sysselsättning'''''''', deltar med en expert. Gruppen skall studera såväl förhållanden som påverkar migration i emigrationsländerna, som invandringspolitik i immigrationsländerna. Man skall även beskriva flyttarna utifrån demografiska och socio-demografiska aspekter. Strömmen av flyttare från öst till väst skall studeras, men huvud vikten skall läggas vid strömmen från syd mot nord. Vid mötet beslöts att man skall påbörja studier inom följande områden: åldrandet och dess konsekvenser för socialmedicinska förhållanden barnafödandet i ett socio-demografiskt och ekonomiskt sammanhang demografiska obalanser mellan länder runt . Förberedelsearbetet för Europeiska befolkningskonferensen fortsät ter. Konferensen kommer att arrangeras tillsammans med FN:s Ekonomiska kommission för (ECE). Utbildning, kultur, kulturmiljövård och idrott a) Utbildning, kultur och kulturmiljövård Allmänt Genom att ansluta sig till Europeiska kulturkonvention kan län der som inte är medlemmar av deltaga i utbildnings- och kultur samarbetet. tillträdde och kultur konventionen. Antalet medlemmar i kulturstyrelsen (CDCC) uppgår där med till 31 länder. Av länderna i det tidigare östeuropeiska blocket har och de baltiska staterna ännu inte anslutit sig till kulturkonventio nen. Vidare råder oklarhet om i vad mån de länder som ingick i sedermera upplösta kommer att knyta an till kultursamarbetet. Vid ett av initierat kulturministermöte i den 21--diskuterades en eventuell roll för som samordnare av det kulturella kontaktarbetet inom ramen för ESK-processen. Samma fråga ut gjorde en av huvudpunkterna vid ett kulturarvssymposium för ESK-län derna i 1991. Dessa initiativ och de central- och östeuropeiska staternas inträde i CDCC har aktualiserat en översyn av den Europeiska kulturkonventionen och formerna för det breddade kultursam arbetet. har uppdragit åt sekretariatet att utarbeta di rektiv till en förstudie, där ramarna för ett fortsatt utredningsarbete skall an ges. Frågan kommer att beredas vidare i CDCC och ministerkommittén un der . Kommittéarbetet arbete med kultur- och utbildningsfrågor bedrevs med en ny struktur. CDCC har fyra underkommittéer: kulturkommittén (CC-CULT), kulturarvskommittén (), utbild ningskommittén (CC-ED) och en kommitté för universitetsfrågor (CC-PU). utgjorde således det första hela verksamhetsåret för CDCC i dess nya organisation med en styrkommitté och fyra fackkommittéer. CDCC höll två plenarmöten, ett och ett . Därvid kom stort utrymme att ägnas åt konsolidering av verksamhetsformerna. Då sak diskussionen i programfrågor genomgående sker i fackkommittéerna har CDCC:s funktion som styrkommitté förändrats. Dess huvuduppgift blir hä danefter närmast att ge generella anvisningar för fackkommittéernas arbete och formellt fastställa det samlade verksamhetsprogrammet. Sekretariatet har utarbetat en långtidsplan för de olika verksamhetsgrenarna för perioden --95. Denna plan skulle, med rullande förnyelse, kunna tjäna som ett övergripande planeringsinstrument för verksamheten. En långsiktig plane ring framstår som särskilt angelägen bl.a. mot bakgrund av de krav på insat ser som förväntas komma från de nya medlemsstaterna. Kulturkommittén Vid kulturkommitténs vårmöte fortsatte den diskussion om arbetets fram tida inriktning, som inletts föregående år. På svenskt initiativ anmodades de legationerna att redovisa sina förväntningar på kommitténs verksamhet. Av den sammanställning som redovisades vid kommitténs höstmöte framgår att flera länder från har stora förhoppningar på rådet när det gäller att lösa akuta problem i medlemsländerna. Kommitténs verksamhetsprogram har fått en betydande budgetförstärkning, vilket kan ses som ett uttryck för ambitioner att spela en större roll än på kulturområdet. fortsatte arbetet med det högprioriterade s.k. länderförhörs projektet. De länder som fått sin kulturpolitik granskad är (1988) och (1989). , och förbere der f.n. nationella bakgrundsrapporter för en kommande granskning. Till projektet har knutits en rådgivande grupp med uppgift att lösa uppkom mande problem i granskningsarbetet. Inom ramen för projektet har fått pro jektansvaret för och ansvaret för . Kommittén har intagit en restriktiv hållning när det gäller engagemang i nya stora projekt. Vissa av generalsekreteraren föreslagna projekt av mani festationskaraktär, t.ex. proklamerandet av ett alleuropeiskt kulturår och ut arbetandet av en deklaration om det mångkulturella , har inte vunnit gehör hos kommittén. Boken, bokmarknaden och läsintresset valdes som huvudtema europeiska kulturministermöte i . Arbetet i kommittén präglades av det vidgade deltagandet från . Inom ramen för ESK-processen arrangerades sålunda i ett symposium om det europeiska kulturarvet. I slutdoku mentet gavs en plattform för att också i relation till ESK-pro cessen driva de europeiska kulturarvsfrågorna. Med bl.a. denna utgångspunkt har kommittén drivit sitt pro gramarbete vidare i syfte mot ökad tydlighet och i en stämning av ökad poli tisk uppmärksamhet. Också kulturarvskommittén har sålunda fått förstärkta resurser. Från svensk sida har man varit aktiv i programarbetet och fått ett gott genomslag för bl.a. idén om ett vidgat europeiskt samarbete kring de problem som luftföroreningarna orsakar i form av skador på kulturminnen och kulturföremål. En arbetsgrupp under svenskt ordförandeskap har tagit fram förslag till en reviderad konvention om det arkeologiska kulturarvet med sikte på presen tation och undertecknande vid ministerkonferens för kulturarvsfrå gor på . Med prioritering av kvalitet framför kvantitet har, bl.a. med kraftigt stöd av , arbetet koncentrerats till i princip två större utbildningsprojekt inom CDCC:s område. Det ena av dessa är ''''''''Utbildning på högstadie- och gymnasienivå i ''''''''. Projektet har som mål att stimu lera utveckling av utbildning som kan ge ungdomar de kunskaper, färdigheter och attityder som behövs i framtidens , förbereda dem för högre utbildning, rörlighet och dagligt liv i ett mångspråkigt och mång kulturellt samt göra dem medvetna om deras gemensamma kultur arv och ansvar som européer. Inom projektet fortsätter också arbetet för ett utökat skol- och elevutbyte. Inom utbildningskommitténs andra stora projekt, om språkundervisning, har verksamheten med ett slags ''''''''dubbelseminarier'''''''' utvidgats. I denna nya form utvecklas verksamheten vid det första seminariet under en mellanpe riod och utvärderas vid ett andra seminarium något eller . Därutöver hölls ett viktigt seminarium om möjligheterna att arbeta fram en gemensam europeisk referensram för att beskriva mål och kompetenser för undervisningen i moderna språk. Efter ett antal förstudier för ett projekt om distansundervisning, som hade föreslagits av den parlamentariska församlingen, beslöt utbildningskommit tén att inte gå vidare med projektet. för högskolefrågor (CC-PU) påbörjade en omorientering av sitt arbete, så att detta alltmer inriktas på insatser för att underlätta och stödja utvecklingen på högskoleområdet i de central- och öst europeiska länderna. I samband härmed sker också en allmän koncentration av kommitténs arbete till ett mindre antal projekt. En viktig del av kommitténs verksamhet avser frågor om lärares och stu derandes rörlighet över gränserna. trädde en konvention i kraft om att en studieperiod i annat land skall erkännas såsom motsvarande stu dier vid den egna institutionen, om det finns ett avtal mellan institutionerna och om den studerande har fått ett tillfredsställande utbildningsbevis. Inom ramen för nätverk av internationella informations centra för akademisk rörlighet och ekvivalens (NEICS) finns en arbetsgrupp för att bereda erkännandefrågor mellan länder i Öst- och (). Den består av representanter för , Po len, , , , och . Gruppen har av CC-PU fått i uppdrag att undersöka villkoren för att de nya medlem marna i skall kunna ansluta sig till konventionerna för erkän nande av utbildning. CC-PU har godkänt de principer för god praxis i akademiska erkännan defrågor som arbetades fram av en expertkonferens . Inom CC-PU lades vidare ett förslag till ministerkommittén om förenk lade visaformaliteter för studerande. Slutligen hölls ett möte med som värd om akademisk rörlighet i . Övrigt Det 17:e utbildningsministermötet hölls i . Mötets tema var ''''''''Den europeiska dimensionen inom utbildningsväsendet: undervisning och innehåll''''''''. I mötet deltog 29 medlemsländer. Därutöver deltog som observa törer representanter för EG, , , EFTA och Nordiska minister rådet samt bl.a. representanter för de baltiska staterna och . Konferensen enades om att ''''''''den europeiska dimensionen'''''''' måste gälla i dess vidaste geografiska bemärkelse. Inriktningen på en europeisk enighet får inte gå ut över mångfald och inte heller sluta i en euro- centrism. Konferensen ägnade stor uppmärksamhet åt utvecklingen i tral- och och i de baltiska staterna. För att stödja reformarbetet där och möta de mest akuta utbildningsbehoven i de aktuella länderna antog konferensen ett antal förslag om bl.a. skol- och elevutbyten och fortbildning i moderna språk. Konferensen antog också ett antal resolutioner, bl.a. en om kulturstyrel sens fortsatta arbete i den nämnda koncentrationens tecken och en om ome delbar nödhjälp från alla medlemsländer till skolor i . I fråga om det sistnämnda gjordes för svensk del en relativt omfattande insamling av skolmateriel i . b) () genomförde sitt fjortonde styrkommittémöte . Vid detta möte lades bl.a. årets verksamhetsprogram fast. Sve riges riksidrottsförbunds VD, , valdes till idrottskommitténs ordförande. Utvecklingen av en bredare europeisk anslutning till kultur konvention har bidragit till att frågor av intresse för de nya medlemsstaterna har fått en starkare prioritet i samarbetet. arrangerade CDDS därför seminarier i dessa länder vilka genomfördes utifrån respektive lands önskemål. genomförde CDDS verksamhet inom följande program: ''''''''Idrottens etik'''''''', ''''''''Idrott och ekonomi'''''''' och ''''''''Idrotten i det framtida ''''''''. sammanträdde även de särskilda expertgrupperna för forskning och informationsutbyte. Expertmöten ägde rum om bl.a. idrottens ekonomiska betydelse. har följt arbetet inom övervakningsgruppen för läktarvåldskon ventionen. Gruppens arbete har bidragit till att nå en ökad internationell för ståelse för utvecklingen i på detta område. Övervakningsgruppen för antidopningkonventionen bedrev verksamhet där deltog. Allt fler länder ansluter sig till konventionen vilket ökar dess betydelse i det europeiska samarbetet. deltog vid en informell ministerkonferens i . Frå gor som diskuterades under konferensen var främst relaterade till idrotten och den nya utvecklingen i . Ungdomsfrågor a) för ungdomsfrågor (CDEJ) höll sina sjunde och åttonde möten. Det huvudsakliga arbetet i kommittén gällde olika sätt att förbättra ungdomars rörlighet i i enlighet med bilagan till slutdoku mentet års ungdomsministerkonferens, som drar upp principer och strategier för det fortsatta arbetet. Kommittén lade också ned stort arbete på att hitta former för verksamhe ten i länderna i samt att göra det möjligt för ungdo mar från dessa länder att i större utsträckning delta i fondens och centrets aktiviteter. Två expertgrupper ägnade sig åt lokala ungdomsprojekt respek tive ungdomsforskning. Övrigt lade generalsekreterare fram ett förslag om att omorganisera ungdomsverksamheten inom . Förslaget går ut på att ett nytt ungdomsdirektorat bildas. Ungdomsfrågorna torde genom detta få högre status. Som uppföljning av ungdomsministerkonferensen tecknades ett delavtal mellan å ena sidan och Europeiska ung domskortskonferensen å andra sidan. b) Europeiska ungdomsfonden (EYF) och Europeiska ungdomscentret (EYC) Den Europeiska ungdomsfonden delade ut till ca 176 projekt inom områden som öst/väst, miljö, nord/ syd, ungdomsutbyte, sociala problem etc. Dessutom delades bidrag ut till de internationella ungdomsorganisationernas administration och tidningar. Av fondens medel användes för aktiviteter i . Sve rige bidrog med till fondens budget. Förutom det regul jära bidraget innefattar denna summa också ett extra bidrag. Det Euro peiska ungdomscentret anordnade 38 seminarier för ungdomar, åtta språk kurser och ett symposium. Nära 1 600 ungdomar deltog. Hälso- och sjukvård för hälso- och sjukvård (CDSP) höll två mö ten. fortsatte uppföljningen av europeiska hälsominister möte i i ämnet ''''''''Europeiskt samarbete kring frågor om organtransplan tationer''''''''. Som en uppföljning av temat hälsoministermöte på pågår f.n. inom kommittén ett projektarbete med ämnet ''''''''Tvärve tenskaplig utbildning för hälso- och sjukvårdspersonal''''''''. CDSP och dess arbetsgrupper har under en följd av år lagt stor vikt vid arbete med förebyggande hälsovård. Stöd har lämnats till lokala projekt och kurser för främjande av förebyggande psykisk hälsovård för utsatta grupper samt för hälsoupplysning, bl.a. inom skolhälsovårdens ram, med särskild in riktning på alkohol, tobak och andra beroendeframkallande medel.