prop · GG03179 · 1992-12-31 00:00:00 — I en rapport om energisituationen i frånEuropeiska redovisas att fossUeldade kraftstotioner har enverkningsgrad som är lägre än hos konventionellakraftstotioner i . I rapporten visas även att energiproduktionbaserad på förnyelsebara energUcäUor, t.ex. vattenkraft, har en lägre verkningsgradän i kraftstotioner i . Detto beror enbart på bristande underhåU. Av samma rapport framgår attfjärrvärmedistributionen har stora energi-förluster i form av läckage cxhundermåUg isolering. Även detto beror på bristande underhåU som orsakas avbl.a. en brist på reservdelar. Förluster i systemen beror dessutom på avsaknadav mätutmstning cxh regler-utmstning för flödeskontroU av fjärrvärmevattnet. I naturgassystemen är läckage i rörledningarvanUga. Mätare för registrering av gasförbmkning saknas liksom mätare vidgränsen för registrering av Uiköpt gas från . Bostädema är dåUgt isolerade, tätningsUster ifönster cxh dörrar saknas, liksom värmemätning. Radiatorer i bostäder saknarofta reglermöjUghet. Även i nybyggda hus saknas teraiostotreglering påradiatorer. Liknande förhåUanden råder i de övriga baltiskaländema cxh en stor del av . Svenska studier som har genomförts av bl.a.VattenlåU AB och , liksom projekt mom EE2000 Eastem Europé andEnergy Efficiency, visar på samma mUjöproblem och en stor potential förenergieffektiviseringar. En svensk satsning som leder tiUenergieffektivisering i och har från mUjö- cxhklimatsynpunkt flera fördelar. Det är en av de mest kostnadseffektiva åtgärder somSverige i det korto perspektivet kan vidto för att minska de globalakolcUoxidutsläppen. En effektivisering av energianvändningen i , Polencxh övriga leder även tUl att utsläppen av svavel och kväveoxidermmskar. VattenfaU poängterar t.ex. i sitt remissyttrande över att detaljerade analyser visar att mUjövärdet avåtgärder i t.ex. är uppemot 10 gånger större än värdet av åtgärder tiUsamma kostnad i . Detpågår redan svenska insatser med uiriktning på energieffektivisering 200 är i ansvarigt för ECE:s program Energy Efläciency 2000 somstartade . Programmets målsättnmg är att Prop. 1992/93:179 främja enökad handel med eneigieffektiva produkter, tjänster, kunskap Bilaga 4 cxharbetsmetoder mellan öst cxh väst. Jag viU i sammanhanget erinra om några områden därSverige redan bedriver samarbete med och stöd tiU Baltikum ochÖstersjöregionen. Regeringen har i årets budgetproposition (prop. 1993/94:100bU.4) föreslagit att en särskUd exportkreditgarantiram om en mUjaid kronorinrättas för de baltiska ländema. Ett aibete pågår med att utveckla kontakterpå regional nivä i och det nya Storkalottenområdet. Regeringenhar nyUgen beslutot om medel för en försöksverksamhet med stöd tiUlänsstyrelsesamarbete i . Betydande uisatser görs för attföibättra kämsäkerheten i vårt närområde. Beredningen för intemationeUttekniskt-ekonomiskt samarbete, BITS, fyUer en vUrtig uppgUt genom stöd tiUutbUdnmg, förvaltningsstöd mklusive lagstiftnmg och institutionsuppbyggnad samtteknisk cxh ekonomisk utbUdning. Som redan nämnts har för innevarandebudgetår anvisat 45 mUjoner kronor för att bidra tiU ett mUjöanpassatenergisystem i BaltUcum. En effektivisering cxh dänned uppmstning avenergisystemen i BaltUcum och kräver emeUertid mycket storainvesteringar. Ekonomiska resurser saknas mom dessa stoter. De svenskastödmsatsema bör därför förstärkas cxh förlängas i tiden. Medlen bör användastiU projekt för effektivisering i elproduktionsanläggningar, ,distributionssystem och natuigassystem. TiU en del bör msatsema även kunna avsekonvertering av fossUeldade värmepannor tiU biobränsleeldade, om sådana åtgärderhar ett högre mUjövärde än en effektivisering. Stöd bör kunna ges även för energihushållning ibl.a. bostodssektom, t.ex. genom tätning av fönster cxh installation avtermostotreglerade ventUer på radiatorer. Medel bör dessutom användas tiU tekniköverföring,utbUdning för lönsamhetsstudier i energieffektivisering, utbUdning av drift-och underhåUspersonal och spridning av information om energieffektivisering. Europeiska bedriver förnärvarande energiprojekt i de baltiska länderna med samma inriktning som deåtgärder jag här har förordat. De om&ttar bl.a. effektivisering avnatuigassystemen, insatser i fjärrvärmeverk cxh energihushåUning i bostäder.Också förbereder liknande projekt som planerar starto under senaredelen av . har dessutom en sammanhållande roU i aibetet medatt to fram en regional energistrategi för de baltiska länderaa. Det är viktigtatt de svenska msatsema kcxrdineras med dessa. MöjUgheter tiU samverkan med deinteraationella finansieUa institutionerna skaU därför utnyttjas. Stödet bör utgå i form av villkorslån och tiU enmindre del i form av bidrag tiU baltiska och östeuropeiska energiföretag cxh vänneveric. Här igenom kan stödet stimulera tiU nyföretagande i mottogarländema. EnUgt min bedömning bör svensk expertis medverka i projektledning, admini stration m.m. Endast en mindre del av stödet bör användas för konsult upphandling. Svenska företag bl.a. mom tiUverkningsindustrin bör ba mycket goda fömtsättningar att spela en aktiv roU, varför insatsema bör 201 14 1992/93. kunna verka stUnulerandeför export av svenskt kunnande och svenska Prop. 1992/93:179 produkter. EnUgt mm bedömning bör 95 mUjoner kronor anslås fördetto ändamål under /94. Programmet bör fortsätto. Jag avsersenare att återkomma tiU programmets fortsättning. Under fömtsättning av gocUcännande av deriktlinjer jag här har redovisat avser jag föreslå regeringen att gesansvar för hanteringen av stödet. har ett sttirt kunnande när det gäUerbl.a. energieffektivisering, energiteknik cxh leverantörsutveckling. GenomEnergy Efficiency 2000 har dessutom uppaibetode kontakter medoiganisationer och företag i de baltiska ländema. har i sm verksamhetgcxla kontakter med företag, organisationer och högskolor inom . DessaförhåUanden torde säkra en hög kvaUtet på insatseraa. I har BITS ett ansvar för ekononuska cxhtekniska biståndsprojekt. BITS kunskaper om stödUisatser i Östeuropakompletterar : s kunskaper på energiområdet. Jag fömtsätter nära kontaktermellan dessa båda myndigheter. Stöd tUl energieffektivisermg m.m. i och Östeuropaav den typ som jag här har förordat bör i viss utstråckning kunna lämnas ocksåtiU motsvarande insatser i utvecklingsländer. 1992/93:179 Bilaga 4 3.1 El- och värmeproduktionssektom Minabedömningar och förslag: Koldioxidutsläppen från elproduktionen ochuppvärmningssektom har kontinuerUgt muiskat från början av 1970-talet.Elproduktionen är nästan helt fri från koldioxidutsläpp. Utvecklingav biobränslebaserad elproduktion pågår. En del av den nya elprcxluktionskapacitet som kankomma att byggas ut kan bU fossUbaserad. SträngamUjökrav skaU ställas på ny kraftproduktion. Naturgas är det fossila bränslesom ger upphov tUl de lägsto klimateffekterna. Användningen av fossila bränsleninom fjärrvärmesektora har minskat avsevärt under de senaste 20 åren.Oljeanvändningen i eldningsanläggningar utanför Qärrvärmesystemen är dcxkfortfarande betydande. Medelbegärs av för uisatser för att förbättra de ekonomiska möjUgheteraaför anslutning av mindre block- cxh gmppcentraler samt småhus tiU befmtUgafjärrvärmenät. Stödet utformas som ett tidsbegränsat mvesteringsstöd. Förändamålet anvisas 50 mUjoner kronor /94. Skälenför mina överväganden och förslag: baserades det svenskaelproduktionssystemet på föraybar energi i form av vattenkraft tiU ochpå fossUa bränslen tiU . svarar kraftproduktion baserad påfossUa bränslen för av den svenska elproduktionen.FossUbränsleanvändningen i det svenska elproduktionssystemet har såledesmmskat sedan böijan av 1970-taIet såväl relativt som i absoluto tal. SärskUtkraftig var minskningen under pericxlen 1975 -1980 då kärnkraften börjadeutgöra en betydande del av den svenska elproduktionen. harcxkså biobränsle introducerats i produktionsystemet. Koldioxidutsläppen fränden svenska elproduktionen har som en följd av dessa faktorer kraftigtreducerats . Elproduktioneni baseras nu på vattenkraft och kärnkraft samt tUl en mmdre del påbiobränsle-, torv- eUer fossUeldade kraftvärmeverk. FossUeldade kondensverkeUer gasturbUier utnyttjas endast för topp- cxh reservkraftproduktion.Vattenkraften och kärnkraften svarar nu normalt för avelproduktionen. Samköming med de nordiska grannländema utnyttjas då det ärtekmskt och ekonomiskt motiverat. Biobränslekommissionenhar föreslagit en kolcUoxidskatt på bränslen för elproduktion motsvarande 8 öreper kUo kolcUoxid. En koldioxidskatt på denna nivä kan enUgt kommissionenväntas få en begränsad styreffekt när det gäUer att öka biobränsleanvändningenpå kort sUct, i vart faU i kraft-värmeproduktionen. Kommissionen ser detemeUertid som angeläget att stotsmaktema genom attinföra en sådan skatt redan nu aktivt påverkar den Prop. 1992/93:179 framtida elproduktionens stmktur. Stotens naturvårdsverk föreslår cxkså en sådanskatt i sin . Naturvårdsvericet angeratt det är de ökande koldioxidutsläppen från elproduktionen som blirsvårast att bemästra för . En koldioxidskatt på elproduktionen ger enUgtNaturvårdsverket en tydUg signal tUl marknaden att energiformer med lågakolcUoxidutsläpp kommer att värdesättos. Som chefen för och naturresursdepartementettidigare denna dag framhåUit kan många skäl anses tala för att mföra enkoldioxidskatt i elproduktionen fr.o.m. . Med tanke på vadsom framkommit i remissbehandlingen av betänkande börskatten endast gälla nya anläggningar. En beskattning enUgt de linjer som här harredcwisats Umebär vissa komplikationer av bl.a. teknisk natur. InomregeringskansUet görs f n. en översyn av kraftvärmens beskattning i en särskUdarbetsgmpp. KolcUoxid-beskattningen i elproduktionen bör beredas vidare i dennagmpp. Regeringen bör senare återkomma tiU med sina överväganden idenna fråga. Fjärrvärmeprcxluktioneni baseras huvudsakUgen på förbränning av fossUa bränslen, biobränslen,avfåU och torv. andra hälft ökade unyttjandet av elenergi förvärmeprcxluktion i värmepumpar och elpannor. svarar kol för avenergitUlförsehi i fjärrvärme-systemen. Övriga fossUa bränslen svarar för . Olja utnyttjas i fjärrvärmesystemen huvudsakUgen för s.k. spetstostproduktion.Genom övergången tiU bl.a. biobränsle och elenergi har utsläppen av kolcUoxidfrån Qärrvärmesektom minskat med . redovisar i sitt betänkandeatt den omläggning av energiskattema som trädde i kraft kanväntos komma att mnebära ökad konkurrenskraft för biobränslen ifjärrvärmeverken. För kategorin mindre värmenät cxh panncentraler förstärksytterUgare de ekonomiska drivkraftema för en övergång från fossila bränslen ochel tiU biobränslen. I betänkande redovisas enstudie av (Skog-Industri-Marknad StucUer, )enUgt vilken det finns en stor teoretisk potential inom uppvärmningssektom förkonvertering av fossUbränsleeldade tiU biobränslebaserade anläggningar. Detfinns i ca 1 000 - 1 500 oljeeldade pannor i storleken 0,5-10 MW.Pannorna finns företrädesvis i block- cxh gmppcentraler samt fastigheter medegen oljepanna. Ett skäl vaiför denna gmpp inte har öveigått tiU biobränsletrots de gynnsamma skatteregleraa är enUgt kominissionen att detsaknas lämplig mUjövänlig cxh prismässigt konkurrenskraftig teknik. En annan orsak kan varaatt fjärrvärmenätet mte har varit utbyggt eUer att Prop. 1992/93:179 anslutningskostnaden tiU fjärrvärme har varit för hög. Stotens naturvårdsverk föreslår stöd tiU utvecklingav mUjövänlig förbränningsteknik för biobränslen i medelstora anläggningar(0,5 - 10 MW) för att öka biobränsleanvändningen i de befintligapanncentralerna. Hömlund har tidigare denna dag föreslagit insatserför att utveckla mUjövänlig förbränningsteknik för små biobränsleeldade pannor. I många fåU kan en anslutning tiU fjärrvärme varaett mUjömässigt cxh ekonomiskt rimUgt altemativ för medelstorauppvärmningssystem. Det finns en betydande potential härför. En fördel med enökad anslutning tiU befintliga fjärrvärmenät är att underlaget för en utbyggnadav kraftvärmen ökar. Det är därför önskvärt att mindre blcxk- cxh gmppcentralercxh småhus ansluts tiU större fjärrvärmenät där så är tekiuskt och ekonomisktmöjligt. Investeringar i fjärrvärmesystemen som mnebär attmindre oljeeldade pannor ersätts med Qärrvärme kommer att reducerakoldioxidutsläppen från uppvärmningssektom. Vidare kan nämnas att svenskmdustri har utvecklat en mUjövänlig fnsonfri Qärrvännekulvert. Jag föreslår mot den här redovisade bakgmnden ettstöd tiU infrastmkturinvesteringar mom fjärrvärmesektora. Stödet bör utformassom ett tidsbegränsat investeringsstöd med syfte att föibättra de ekonomiskamöjUghetema för anslutning av mindre block- och gmppcentraler, mdustrier samtsmåhus tiU befintUga fjärrvärmenät. Stödet bör utgå avinvesteringskostnaden för utbyggnad av fjärrvärmenätet. Det är angeläget av bl.a. arbetsmarknadsskäl attinvesteringaraa kan sättos igång så snart som möjUgt. För att investeringsstödav detto slag skaU ge avsedd effekt bör erfarenhetsmässigt stöden varatidsbegränsade. Stödsystemet bör därför vara i kraft under /94och avse investeringar i fjärrvärmenäten som bestäUs tidigast den 15 mars 1993.Det bör anslås 50 mUjoner kronor för detto ändamål. Dentotala fossUbränsleanvändningen (olja och kol) inom mdustrisektora uppgick iböljan av 1970-taIet tUl ca . De fossUa bränslena utgjorde vid dennatidpunkt av industrins energianvändning. Återstoden utgjordeshuvudsakUgen av biobränsle och elenergi. Oljekriseraa mecfförde ettintensivt aibete för att minska oljeföibmkningen inom industrin. Industrinsoljeanvändning uppgår tiU mmdre än . Den totalafossUbränsleanvändningen inom denna sektor utgör endast ca , eUer avenergianvändningen. Användningen av biobränslen, torv och avfåU utgör entredjedel. El-användnmgen har däremot ökat från ca i början av1970-talet tiU ca , cxh utgör nu av mdustrins totalaenergianvändning. med denna utveckUng har den totalaenergianvändningen mom sektom minskat som en följd av bl.a. en ökad energieffektivitet inom sektom. Den specifika energianvändningen per krona produktionsvärde i Uidustrm har muiskat med . Industrms utsläpp av koldioxid från förbränning ochindustriprocesser har mmskat med . De specifikautsläppen har minskat med . EttvUctigt mslag i den omläggnmg av eneiTgiskatteraa sora genorafördes den 1januari 1993, är att nedsättningreglema för den energUntensiva industrinawecklas fram tUl . Genom denna förändring blirenergi-skattebelastningen helt beroende av företagets energiförbmkning.Härigenom förstärks mcitamenten tiU eneigieffektiviseringar och begränsningar avkoldioxidutsläppen. bedömning kommer kolcUoxidutsläppen från industrins processerinte att öka inom den kommande tioårspericxlen. Industrins energianvändningväntos dcxk öka koldioxidutsläppen med tiU vid en ökning avmdustriproduktionen med . föreslår som åtgärdför att begränsa koldioxidutsläppen från industrin att kolcUoxid- ochenergiskatten för den icke energUntensiva Uidustrin bestäms tiU samma nivå somför hushåUen och att nedsättning av energi- txh koldioxidskatten för denenergUntensiva industrin återinförs. Omsvenska åtgärder att minska koldioxidutsläppen skuUe innebära att mdustrier medstora utsläpp minskar sm produktion i medan motsvarande produktionökar utomlands uppnås mgen reduktion av de globala utsläppen av koldioxid. I defåU energieffektiviteten i andra länder är lägre än i kan de globalakoldioxidutsläppen öka vid en industrinedläggning i . Isolerade svenskaåtgärder mot dessa utsläpp skuUe i sådana faU således mte bidra tiU attbegränsa klimatpåverkan. Mmbedömning är aUtså att det mte är befogat med några ytterUgareklimatpoUtiska åtgärder från stotens sida gentemot mdustrisektora. Många skälkan dock teJa för att mföra en koldioxidskatt i elproduktionen för nyaanläggningai. Prop.1992/93:179 Bilaga 4 Mitt förslag:Medel begärs av för utveckling och teknikupphandling avmUjöanpassade fordon och drivmedel. 15 mUjoner kronor tillförsEnergiteknikfonden för detto ändamål, varav fem mUjoner kronor avsätts förteknikupphandUng av koUektivtrafUc-fordon. Skälen för mitt förslag:De inhemska transportema står för ca hälften av landets oljeanvändnmg.Den relativa andelen har ökat som en följd av den minskadeoljeanvändningen inom övriga samhäUssektorer. har kolcUoxidutsläppenfrån transportsektom ökat och utgör av koldioxidutsläppen iSverige. Såväl gods-som persontransporterna väntos öka. En ökad satsning påmUjöanpassade fordon, exempelvis elbilar och motoralkoholchivna fordon, ärdärför en vUrtig åtgärd i en samlad klimatstrategi. I1991 års energipoUtiska beslut (prop.l990/1991:88, bet. 1992/93:1791990/1991:NU40, rskr. 1990/1991:373) betonades betydelsen, från såväl BUaga 4mUjö- som beredskapssynpunkt, av en satsning på motoralkoholer. Bl.a. avsattes30 mUjoner kronor från Energiteknikfonden för stöd tiUutvecklings- cxh demonstrationsprojekt rörande användning av motoralkoholer.Dessa medel disponeras av Transportforskningsberedningen (TFB). ansvararför industrirelaterad forsknmg kring motorer och chivsystem i enUghet med 1989års forskningspoUtiska beslut (prop 1989/90:90, bet. I989/90:NU40, rskr.1989/90:337). Industti-relaterad forskning kring bl.a. informationsteknologi,transport- och fordonsteknik, produktion av motoralkoholer samt material och produktionsteknikpågår. Verket svarar dessutora för Programmet för effektivare energianvändning,som fick ökade resurser energipoUtiska beslut. Jag har erfarit attNUTEK mom ramen för detto program tiUsammans med några stora beställareinitierat ett teknikupphand-Ungsprogram för el- cxh hybridfordon. Beställamaoch anger härvid kravspecifikationer för nämnda fordon och beställarnaåtar sig inköp av fordon raot att stotUga raedel satsas. Regeringen har tidigare i prop. 1992/93:170 omforskning för kunskap cxh framsteg föreslagit raedel för ökad satsning inomorarådet transportteknik. En mUjöanpassning av fordon och drivmedel kräverfortfarande stora UtveckUngsmsatser. Exerapel på insatsområden är batterier föreUordon, där bl. a. den begränsade räckvidden är ett problera. Från densynpunkten erbjuder s.k. hybridfordon större flexibiUtet. Ett hybridfordon kandrivas med el vid kortare körsträckor och annars med bränsle, t.ex.motoralkohol eUer bensm. Ökade forsknings- och utvecklingsmsatser kringmotoralkoholer, t.ex framställningsteknik och utveckUng av motorer, ärnödvändiga. Chefen för har tidigaredenna dag redovisat förslag tUl ökade msatser rörande forskning, utveckUng ochdemonstration av el- och hybridfordon att fördelas av Transportforskningsberedningen(TFB) i enUghet med TFB:s komraunikationspoUtiska ansvar. Hömlund har tidigare denna dagföreslagit insatser för utveckUng rörande framställning av etanol. Jag anser att medel även bör anslås förteknikutveckling cxh teknikupphandUng av el- och hybridbUar samt alkoholdrivnafordon. MecUen bör tillföras Energi teknikfonden. Det bör ankomma på attansvara för fördelningen av dessa medel som en förstärkning av verkets pågåendeFoU-verksamhet inora transportområdet och det pågåendeteknikupp-handUngsstödet. Inom anslagets ramar bör en utökad satsning mot ettmUjöanpassat framtida transportsystem imtieras. Exempel på områden är UtveckUngav batterier för el- och hybridbilar samt alkoholmotorer. Den redan påbörjadeteknikupphandlingen i samarbete med bestäUargmpper är ett viktigt medel för attskapa en raarknad. För detto ändamål bör 15 mUjoner kronor anslåsvarav fem mUjoner kronor avsätts för teknikupphandling av bl.a. koUektivtransportfordon. I denna del skaU bedriva arbetet i nära samaibete med TFB. Det har framgått av mm redogörelse att msatseraaför ett mUjöanpassat Prop. 1992/93:179 trafiksystem berör fleraforskningsområden, forskningsmstitut och myndig- BUaga 4 heter. Ett närasamarbete mellan berörda parter är en fömtsättning för en samlad och enhetUgverksamhet. Detto gäUer särskUt de berörda myncUghetema , och . a. bör TFB:s och : s stora kontaktnät genteraotfordonsindustrin vara tiU nytto för det fortsätto teknikupphandlingsarbetet. Jag vUl i denna del också hänvisa tiU deöverväganden rörande ansvarsfördelningen och samarbetet mellan TFB txh NtJTEKsom regeringen redovisat i propostionen om forskning (prop. 1992/93:170 avsnitt6). JagherastäUer att regeringen föreslår att gcxUcänna de riktUnjer sorajag har förordat för 1. enklimatstrategi mora energiorarådet (avsnitt 1.5), 2. svenska insatser i bl.a. BaltUcum och Östeuropaför energi effektivisering cxh föraybara eneigislag (avsnitt 2), 3. stöd tiU utbyggnad av Qärrvärme (avsnitt 3.1) samt 4. insatser för mUjöanpassade fordon cxh drivmedel(avsnitt 3.3). 5 Anslagsfrågor Tolfte huvudtiteln . Insatser för ny energiteknik 1993/94Förslag 15 000 000' 'Itillägg till . enligt förslag i prop. 1992/93:100 bil. Över anslaget betalas utgUter för stöd enUgtförordningen (1991:1099) om bidrag tiU vissa mvesteringar mom energiområdetm.m. Vidare förs över anslaget medel tiU Energiteknikfonden. Föreskrifter föranvändning av medel ur EnergiteknUcfonden har meddelats i förordningen(1988:805) om StotUgt stöd ur energiteknikfonden m.m. I budgetpropositionen (1992/93:100 bU.13) harregeringen föreslagit att för /94 skaU anvisa 222mUjoner kronor tiU Insatser för ny energiteknik. Av detto belopp avser 160nuljoner kronor medelsom skaU föras över tiU Energiteknikfonden. Förnärvarande tUlförs EnergiteknUcfonden i enUghet raed rUcsdagens Prop.1992/93:179 beslut (prop. 1989/90:111, bet. 1989/90:SkU31, rskr. 1989/90:357)medel Bilaga 4 som raotsvarar per kubUcraeter olja av den allraännaeneigi-skatten på oljeprodukter. I budgetpropositionen har föreslagits attdenna särskUda finansiering fr.o.ra. /94 skaU ersättos raedfinansiering via stotsbudgeten med ett belopp som motsvarar perkubUcmeter olja av koldioxidskatten på oljeprodukter. EnUgt förslaget skaU ettbelopp på 72 mUjoner kronor anvisas för /94 under ett nyttförslagsanslag på tolfte huvudtiteln, E 8. Bidrag tiU Energiteknikfonden. Jag har (avsnitt 3.3) redovisat minaöverväganden ora en satsning på utveckling och teknikupphandUng avraUjöanpassade fordon och drivmedel. Häri mnefattos el- och hybridbUar samtalkoholdrivna fordon. Kostnadema för detto ändamål bör finansieras överEnergiteknikfonden. Därför krävs att fonden tillförs ytterUgare medel. Jag harberäknat 15 mUjoner kronor för detto ändamål under nästo budgetår. Medlen böranvisas under anslaget Insatser för ny energiteknik cxh föras över tiU Energiteknikfonden. Jag förordar aUtså att regeringen föreslårriksdagen att, utöver det belopp på 222 mUjoner kronor som har föreslagits ibudgetpropositionen, anvisa 15 mUjoner kronor tiU Insatser för ny energiteknik.MecUen bör föras över tiU Energiteknikfonden, som därmed under nästo budgetårtillförs sammanlagt 175 mUjoner kronor från detto anslag. Jag beräknar därraed det sammanlagda behovet avmedel på anslaget för nästo budgetår tiU 237 mUjoner kronor, mklusive detbelopp som redan föreslagits i budgetpropositionen. JaghemstäUer att regeringen föreslår att under tolfte huvudtiteln, reservationsanslagetInsatser för ny energiteknik, för /94 anvisa 15 000 000 krutöver vad som har föreslagits i proposition 1992/93:100 bUaga 13. Åtgärder förenergieffektiviseringar m.m. i bl.a. Prop. Nyttanslag (förslag) 95 000 000 Frånanslaget bör betalas stöd enUgt vad jag tidigare anfört (avsmtt 2) rörandesvenska insatser för energieffektivisering och mtroduktion av nya energislag iBaltikum, och övriga . Stöd bör utgå i form av viUkorslån tiUenergieffektiv teknik, distribution och användning samt tiU introduktion avföraybara energikäUor i dessa länder. Enmindre del av medelsraraen bör kunna utgå i form av bidrag. Ävenutvecklingsländer bör kunna korama i fråga. JagherastäUer att regeringen föreslår att tiU Åtgärder för energieffektiviseringar m.m. ibl.a. och för /94 anvisa ettreservationsanslag på . Insatser for utbyggnad av fjärrvärmenäten 1993/94Nytt anslag (förslag) 50 000 000 Jag har redovisat (avsnitt 3.1) att det finnsen stor potential för ytterUgare fjärrvärme i .