prop · GG03225 · 1992-12-31 00:00:00 — Artikel3 innehåUer också en bestämmelse om det antal ledamöter som skaU delta firånresp. parlament efter det att avtalet trätt i kraft för . Då skaUSverige och utse åtta ledamöter, sex, treoch två. artikel 12 anges att skaU antasin arbetsordning genom beslut av en majoritet av fem av de sju delegationema.När nu avtalet avses ttäda i kraft meUan fem EFTA-länder, kommer det att varaendast fem delegationer som ingår i parlamentarikerkommittén. Därför angerartikel 4 i protokoUet att skaU anta sin arbetsordninggenom beslut av en majoritet av de nationeUa delegationema, dvs. tre av femdelegationer. Artikel16.3 i parlamentarikeravtalet innehåUer i sin urspmngUga lydelse bestämmelserom parlamentarikeravtalets Ucraftträdande och fömtsätter att samtUgaavtalsparter, inklusive , skaU ratificera avtalet för att det skaU trädai kraft. Eftersom är avtalspart ändras artikel 16.3 iparlamentarikeravtalet genom artikel 5 i protokoUet. Där anges attparlamentarikeravtalet i stäUet skaU träda i kraft i enUghet med vad som angesi protokoUet. SlutUgenföreskriver artikel 6 att protokoUet upprättas i ett original på engelska och att ratifikation skaU ske i enUghet med avtalspartemas resp. konstitutionelfe bestämmelser. ProtokoUet och ratifUcationsinstmmenten skaU deponeras hos som skaU förse avtalspartema med bestyrkta kopior av protokoUet och underrätta avtalspartema om deponerade ratifikationsinstmment. Artikel 6.3 anger attprotokoUet skaU ttäda i kraft den 1 juU 1993 under Prop. 1992/93:225fömtsättning att träder i kraft den dagen samt att , ,, och har ratificerat parlamentarikeravtalet ochprotokoUet tiU det. Efter denna dag gäUer att parlamentarikeravtalet ochprotokoUet skaU träda i kraft som eUer när aUaratifikationsinstmment avseende parlamentarikeravtalet och protokoUetdeponerats, beroende på vilken dag som inträffar senast. ProtokoUetträder slutUgen i kraft för som träder ikraft för under fömtsättning att ratificeratparlamentarikeravtalet och protokoUet. Iartikel 129 i finns bestämmelser om bl.a. avtalets språkversioner.Beträffende dessa anges att hefe avtalet - såväl huvudavtalet som protokoU ochbUagor - skaU upprättas i ett original på samtUga tretton språk. Var och en avdessa texter skaU ha lika gUtighet. undertecknande har det uppmärksammats att vissa rättelser behövergöras i de oUka språkversionerna. Detta har föranlett ett rättelseförferandeenUgt om traktaträtten. Förfarandet innebär att depositarien -i fråga om EG:s rådssekretariat -delger avtalspartema dekorrigeringar som föreslagits, varefter dessa har möjUghet att inkomma medsynpunkter. Om korrigeringarna lämnas utan erinran, förs rättelsema in avdepositarien. Rättelsemasom uteslutande avser redaktioneUa ändringar bör i sin svenska och engelskatext fogas tiU protokoUet i detta ärende som bilaga 5. 3 Konsekvenser av ett EES med fårre parter Minbedömning: Eftersom utgör en viktig handelspartner är det bekfegUgt attSchweiz inte kommer att medverka i EES-samarbetet. Ett EES utan schweiziskmedverkan innebär att det ömsesidiga tiUträdet för ekonomiska operatörer somavtalet syftar tiU uteblir i förhållande tiU . relationer tiUSchweiz kommer i stäUet att gmndas på nu gällande ordning, bl.a.EFTA-konventionen, och de bUaterala avtal som har ingått medSchweiz. De samfedekonsekvensema av att inte deltar i EES-samarbetet blir emeUertidrelativt begränsade för svensk del med hänsyn tiU avtalets omfettning ochbetydelse i övrigt. Skälenför min bedömning: 1 det följande redogörs för de konsekvenser som uppkommergenom att inte kommer att delta i EES-samarbetet. De allmännaresonemangen är tiUämpUga även i förhåUande tiU , eftersom avtaletavses ttäda i kraft för först . I den mån det finnssärskilda konsekvenser tas dessa upp under det sakområde tiU vilka de hör. Ettav fiämsta syften kan sägas vara att integrera EFTA-ländema i EG:sinre marknad och därigenom tiUförsäkra företag och enskUda ömsesidigt tiUträdetiU hela området. När nu stäUt sig utanför samarbetet kommer sålundaEES-marknaden att bestå av en nationeU marknad mindre. Medborgare och företag medsäte i kommer sålunda inte att med som gmnd kunna hävda någonrätt att handla, byta tjänster, arbeta, investera och prcxlucera på denschweiziska marknaden. Å andra sidan ges inte heUer schweiziska medborgare ochförefeg med säte i någon sådan rätt på EES-marknaden. NaturUgtvis möjUggörs detömsesidiga tiUträdet ytterst av föreskrifter och andra förhåUanden i resp. landoch givetvis spelar andra intemationeUa överenskommelser härvid en roU, förSveriges del närmast och . En markant skiUnadbeträffende det ömsesidiga tiUträdet följer dock självfeUet av att ett landstäUer sig utanför EES-samarbetet. Deallmänna konsekvensema för svenska medborgare och företag kan sammanfettasenUgt följande. ger enskUda iEFTA- och som ingår i EES möjUghet t.ex. att arbeta utanarbetstiUstånd inom hela EES, att flytta mellan ländema med regleratsocialförsäkringsskydd samt att få examina och behörighetsbevisömsesidigt erkända i hela området. 1992/93:225 häromkommer inte att vara tiUämpUga i förhåUande tiU . Företagmed säte i något EG- eUer EFTA-land som ingår i EES kan inte på den schweiziskamarknaden få del av de fördelar som den fria etableringsrätten ger, t.ex. enUberal behandling med avseende på medborgarskaps-, bosättnings- och hemvistkravoch garanteras inte heUer i övrigt likabehandling t.ex. vid vam- ochtjänstehandel, offentUg upphandling, kapitalplaceringar och andrainvesteringar. Deschweiziska transportnäten bUr inte en del av transportmarknaden inom EES.Andra avtal och arrangemang kan dock tiUgodose effektiva transporter härvidfeg. EnytterUgare aspekt är att inte understäUs regler som skaUse tiU att statemas och företagens handlande into föranleder oacceptabfekonkurrenssnedvridningar på EES-marknaden. och schweiziska företagunderkastas inte heUer den därmed sammanhängande övervakningen. FörSchweiz kommer därför att gälla mindre sttänga regler beträffende offentUgtstöd. bestämmelser om statUga handelsmonopol och offentUgaföretag kommer heUer inte att kunna tillämpas. Vidjirekan nämnas att en påtagUg konsekvens för svenskt vidkommande självfeUet är attEES-avtalet bUr försenat. Detta innebär att de fördelar som avtalet förväntasmedföra för inträder först . 3.2 De fyra frihetema m.m. Enfimdamental princip i är att varor som omfettas av avtalet skaU fåomsättas fritt i hefe området. Denna princip får ett genomsfeg dels genomhuvudbestämmelserna i avtalet, dels genom att de deltagande EFTA-ländemaövertar EG:s omfettande sekundärrätt på området som med relevanta anpassningaringår i avtalet. DärtiU kommer att hefe regeUcomplexet skaU tolkas i enUghetmed praxis. Den rättslikhet som detta leder tiU kommer sålundainte att gälfe såvitt avser . FörSveriges del är konsekvensema på vamområdet av att inte kommer attmedverka i EES inte utan betydelse. Av den totafe exporten under år 1991utgjorde den schweiziska andelen 2,medan exporten tiU EFTA-ländemasammantaget utgjorde . Exporten tiU EG stod för hefe . nuvarandefrihandelsarrangemang med , som främst baseras på ,kommer att kvarstå vid sidan av . Dettaarrangemang är emeUertid mindre långtgående än vad som gäUer enUgt EES-avtalet.Någon egentUg regelharmonisering fömtsätts inte. Samarbetets omfettning ärheUer inte densamma. Som exempel kan nämnas avtalets bestämmelser omavskaffende av exportrestriktioner för järnskrot. Sådana restriktioner kanSchweiz behåUa även . På vamområdet bör ävenviss uppmärksamhet föstas vid konsekvenser- Prop. 1992/93:225 na för områdetprovning och konttoU. Det system som här inrättats sammanhänger med den nyametcxl som senare EG-duiektiv har utformats efter (New Approach). DärigenommöjUggörs fri cirkufetion för prcxlukter som i något land inom EES bedömtsöverensstämma med de melfen partema överenskomna prcxluktkraven. En tiUverkareinom EES är skyldig att se tiU att hans produkter uppfyUer dessa krav. Påvilket sätt detta skaU ske framgår av de olika prcxluktdirektiven. I vissa feUskaU ett s.k. anmält organ anUtas för denna konttoU, i andra fåU kantUlverkaren själv försäkra i en tiUverkardeklaration att så är feUet. ProduktemaskaU därefter förses med ett EG-märke som i hela EES skaU utgöra en presumtionför att de uppfyUer de överenskomna kraven. Förde produktkategorier som täcks av direktiv enUgt nya metoden kommer Schweizinte att kunna utse anmälda organ såvida inte träffer ett särskUt avtalmed EG och övriga EFTA-länder som reglerar denna fråga. och andraEFTA-länder är i detta avseende nämUgen förpliktade att behandla somviUcet annat tredje land som helst. är därmed hänvisade tiUatt anUta anmälda organ inom EES. Detär som nämnts ovan inte aUtid ett anmält organ behöver anUtas. Inom områden somtäcks av new approach-direktiv är det gmndläggande kriteriet att endastEG-märkta produkter får släppas ut på marknaden. I de feU en tiUverkardeklarationär tiUräckUg gmnd för att få förse prcxiuktionen med ett EG-märke, kanschweiziska företag visserUgen själva anbringa EG-märket, men företaget måstedärvid aUtid ha ett ombud mom EES. AvprotokoU 12 tiU följer vidare att förhandlingar om avtal med tredjeländer om ömsesidigt erkännande av bedömning av överensstämmelse (conformityassessment), viUcet skuUe kunna medföra att för vissaprcxluktkategorier får utse anmälda organ och att schweiziska företag för dessaprodukter inte behöver ha ett ombud inom EES, skaU inledas och föras påinitiativ av gemenskapen. EnUgt skaU inte EPTA-ländema, på deproduktområden där ett särskUt märke är föreskrivet enUgt EG-lagstiftningen, påeget initfetiv inlecfe förhandlingar och sluta avtal med tredje länder(inklusive ). Påvamområdet kan även vissa problem uppkomma som sammanhänger med att Sverigesoch övriga EFTA-länders förhållande tiU regleras i ,medan förhåUandet meUan övriga EFTA-länder och särskUt deras relation tiU EGregleras i . Dessa problem kan emeUertid inte lösas i samband medutarbetandet av tiUäggsprotokoUet tiU utan får lösas i ett senareskede. Överläggningar härom pågår . EttsärskUt problem är här att olika urspmngsregler gäUer enUgt ochEFTA-konventionen. Det skuUe självfaUet underlätta för handehi om gemensammaurspmngsregler tUlämpas även vad gäUer handeln med . Ettannat område som berörs är informationsproceduren för tekniska regler. Inom EFTA, inbegripet , reglerar 55 Förinformationsutbytet meUan EFTA och EG gäUer dock EES- Prop. 1992/93:225avtalets regler, vilket innebär att , såvida inte en särordningförhandlas fram, inte kan bU delaktigt i detta utbyte. SlutUgenkan här nämnas finansieringen av de s.k. standardiserings-mandaten.EG-kommissionen och bekostar tiUsammans de europeiskastandardiseringsorganens (CEN:s, CENELEC:s och ETSLs) kostnader för s.k. mandateradestandarder (standarder som anknyter tiU EG-direktiv). Kostnadema fördelas() enUgt nyckeln för EG cx;h för EFTA. Denna ordning gäUdeoclcså innan EES-förhandlingama påbörjades och den torde inte påverkas av attSchweiz står utanför EES. EftersomSchweiz inte kommer att ingå i den gemensamma EES-arbetsmarknaden kommersvenska medborgare på samma sätt som hittiUs att behöva söka arbetstiUståndenhgt gällande schweizisk lagstiftning för att arbeta i , ochschweiziska medborgare kommer även i fortsättningen att behöva arbetstillståndför arbete i . Försåväl yrkesverksamma som icke yrkesverksamma medborgare som flyttar meUan debåda ländema gäUer vidare att EES-reglema om rätt tiU bosättning inte blirtiUämpUga, varför gällande nationeU fegstiftning om bevUjande avuppehåUstiUstånd m.m. i resp. land kommer att tiUämpas även i fortsättningen. Påmotsvarande sätt kommer yrkesutövare inte att kunna åberopa sig på degemensamma EES-reglema om ömsesidigt erkännande av examina eUerbehörighetsbevis. Det kan emeUertid nämnas att när det gäUer erkännande avexamina för lärare föreslås i prop. 1992/1993:100 bU. 9 att man från svensksicfe skaU tillämpa EES-reglema även med avseende på schweiziska examina. EftersomSchweiz inte kommer att omfettas av EES-reglema om samordrung av de nationeUasystemen för social trygghet, kommer förhåUandena på detta område aUtjämt attregleras av konvention melfen och om social trygghet. InomEES skaU rätt finnas att firitt tUUiandahåUa tjänster. Ett fritt tjänsteutbyte skaU innebära fiihet för den som erbjuder en tjänst att resa tiU ett annat land och prestera tjänsten där och en rätt för tjänstemottaga ren att ta emot tjänsten i annat land än det egna. Vissa tjänster är emeUertid av mer lätttörUg natur, varför det endast är tjänsten som sådan som rör sig över gränsema. Exempel härpå är tjänster inom områdena bank, försäkring, information, telekommunikation och television. Konsekvensema av att inte deltar i EES är Ukartade oavsett kategori av tjänst. Som exempel kan nämnasnågot om dt finansiella tjänstema. 1992/93:225 regler för en inremarknad för sådana tjänster bygger på tre gmndprin-ciper: en endaauktorisation, hemlandstiUsyn och minimiharmonisering för ömsesidigtgcxlkännande av medlemsstatemas regelverk. Samma principer skaU gälfe ocksåinom EES. Enviktig konsekvens av att inte kommer att delta i EES blir att reglemaom en enda auktorisation och hemland skonttoU inte kommer att gäUa i förhåUandetiU . Detta innebär bl.a. att en schweizisk bank inte enbart med stöd aven i meddelad auktorisation kan påkaUa rätt att bedriva verksamhet iövriga EES-länder. Omvänt kommer inte en auktorisation som meddelats i ettEES-land att medföra att t.ex. en bank automatiskt får rätt att bedrivaverksamhet i . Inte heUer kommer om hemlandstiUsyn att gälfei förhållande tiU . Reglema om hemlandstiUsyn innebär bl.a. atthemlandets myndigheter skaU ha huvudansvaret för övervakning även avverksainhet som bedrivs i andra EES-länder Enannan viktig beståndsdel i systemet med hemlandskonttoU är de regler om mtinerför administrativt samarbete mellan tillsynsmyndigheter som finns intagna imånga i ingående EG-direktiv inom det finansieUa tjänsteområdet. InomEES är en huvudprincip att kapital skaU kunna föras fritt över gränsema.NationeUa regler på kapital- och kreditmarknaden får inte medföra restriktionerför detta flöde eUer i övrigt innehåUa diskriminerande inslag. Härigenomkompletteras avtalets övriga friheter för att inte i praktiken urholkas. Densvenska valutaregleringen har successivt avskaffets. Upphävandet av fegen(1990:750) om betalningar tiU och från utlandet, som skedde vid utgången av år1992, utgjorde slutpunkten för denna UberaUsering. De gäUande svenska reglemabehandlar inte medborgare och företag som hör hemma i EES annorlunda änutländska medborgare i övrigt. Schweiziska medborgare och företag kommersåledes inte att särbehandfes. Beträffende den omvända situationen, dvs. hursvenska medborgare och företag kommer att behandlas när det gäUerkapitalöverföringar m.m. tiU och från , torde t.ex. OECD:skapitaUiberaUseringsstadga spefe en roU. Konsekvensemapå transportområdet av att inte kommer att delta i EES-arbetet kan iprincip sammanfettas med att blir att betrakta som ett "tredjeland", med vilket tidigare ingångna avtal aUtjämt kommer att gälfe. MeUan och EG harparaUeUt med EES-förhandUngama ett särskUt avtal om transport av varor på väg och jämväg förhandfets firam. Detta avtal, som aUmäntbenämns "transitavtalet", fömtsätts kunna träda Prop. 1992/93:225i kraft även utan att är part i . har ännuinte ratificerats av . Det är således i dagens läge svårt att ÖverbUckakonsekvensema på transportområdet av att inte blir ett EES-land. 3.3 Samarbete vid sidan om de fyra frihetema DelVI i innehåUer bestämmelser om samarbetepå de s.k. angränsande områdena forskning och utveckling, utbUdning, mUjö, småoch medelstora företag ete. Som redovisats tidigare kommer EFTA-ländemasdeltagande i vissa program på dessa områden att inledas först den 1 januari 1994.Den omständigheten att mte kommer att kunna delta i programmen harnaturUgtvis betydelse för deras omfettning och det ömsesidiga utbytet medavseende på . 3.4 Den finansiella mekanismen AttSchweiz inte har möjUghet att ratificera innebär, som framgått avmin redogörelse i avsnitt 2.4.1, vissa förändringar såvitt avser bidragen tiUfonden för ekonomisk och social utjämning. Jag återkommer tiU detta i detföljande (avsnitt 5). ProtokoUentiU EFTA-avtalen medför sakUgt sett inga större förändringar av dessa avtalfömtom att och undantas från övervakningsmyndighetensövervakningsområde och jurisdiktion. I övrigt innehåUerprotokoUen främst ändringar i fråga om antalet ledamöter iövervakningsmyndigheten, och . Enkonsekvens av att inte deltar i EES blir att andelama vad gäUerkostnaden för EFTA:s övervakningsmyndighet samtEFTA-sekretariatet ökar för de nuvarande EFTA-statema. För /94uppskattas den svenska andelen av dessa kostnader öka med ca 4,5 mUj.schweizerfirancs (ca 23 mUj. svenska kronor) som en konsekvens av Schweiznej. Dessa ökade kostnader täcks inom ramen för tiUgängliga medel på statsbudgeten. 4 Godkännande av protokollen med justeringar avEES-avtalet och EFTA-avtalen m.m. Mitt förslag: bör gcxlkänna protokoUen tiU och EFTA-avtalen liksomvissa smärre sådana redaktionelfe ändringar i som fömtsätter attkorrigeringar görs i den lagstiftning som införUvar avtalet med svensk rättgenom inkorporering. Skälen för mitt förslag:EES-avtalets stora betydelse för framhåUs såväl i regeringensproposition Europeiska ekonomiska samarbetsområdet som i EES-utskottetsbelänkande. har också uttalat sig om den situation som kanuppkomma om något EFTA-land inte skuUe kunna ratificera . Utskottethar funnit det angefeget att en överenskommelse ändå kommer tiU stånd med såbred anslutning som möjUgt. Jag delar denna uppfettning. Jag viU i dettasammanhang framhåUa att EES-protokoUet som sådant inte ersätter somriksdagen godkände . Det är således inte frågan om ett"nytt" utan om en överenskommelse som kompletterarEES-avtalet och som skaU gcxlkännas av de kvarvarande avtalsslutande partema. I det föregående (avsnitt3) har jag redogjort för konsekvensema för del av ett EES med färreparter. Svenska företag och enskUcfe kan inte på den schweiziska marknadenkomma i åtnjutande av de fördelar som innebär. En påtagUgkonsekvens är också att avtalets ikraftttädande blir försenat och attikraftträdandet av den omfettande fegstiftning som beslutats tiU följd avavtalet blir i motsvarande mån försenat. I det föregående (avsnitt2.4.1) har jag också utförUgt redovisat innehåUet i protokoUet med justeringarav . Av särskUt intresse är därvid artikel 15 om samarbete på des.k. angränsande områdena (forskning och utveckling m.m.) och artUcel 16 om denfinansieUa mekanismen. Beträffendesenareläggningen tUl av avtalspartemas på EFTA-sidandeltagande i EG-programmen för forskning, utbUdning etc. anser jag mot bakgmndav att dessa avtalsparter fått rätt att delta provisoriskt i de kommittéer somförvaltar programmen att ett tiUfredsstäUande förhandlingsresultat haruppnåtts. Som fiamgått påverkas inte samarbetsprojekt i övrigt meUanavtalspartema. TiUde budgetmässiga konsekvensema av innehållet i protokoUen tiU (denfinansieUa mekanismen) återkommer jag i det följande Prop. 1992/93:225(avsnitt 5). förhandlingsuppgörelse som resulterat i EES-protokoUet ingår också, som jaginledningsvis nämnt, en tidigareläggning av tiUämpningen av den bifeterafejordbmksöverenskommelsen mellan . Sammantagetfinner jag att de överenskommelser som har träffets med anledning av att enavtalspart inte kan ratificera är av UtomordentUgt stor betydelsegenom att de gör det möjUgt att - låt vara med en avtalspart mindre - skapa deteuropeiska ekonomiska samarbetsområdet med alfe dess fördelar som det innebärför företag och enskUcfe. Det är angeläget att ratificerar de nuaktueUa protokoUen. JagviU i detta sammanhang också ta upp en fråga av teknisk natur. I det föregående(avsnitt 2.5) har jag redovisat att det efter undertecknande haruppmärksammats att vissa rättelser behöver ske i avtalets oUka språkversioner.Detta har föranlett ett s.k. rättelseförferande i enUghet med bestämmelsema iWienkonventionen om traktaträtten. Rättelsema är av uteslutande redaktioneU artoch framgår av bUaga 5. Endast vissa av dem påverkar den lagstiftning genomvilken bestämmelser har inkorporerats. Dessa har markerats ibifega 5. bör gcxlkänna dessa redaktioneUa ändringar. 5 Bidragtill EFTA:s fond för ekonomisk och social utjämning Mittförslag: bör gcxlkänna åtagande för EFTA:s fond förekonomisk och social utjämning i enUghet med EES-protokoUet. bör ävengcxlkänna att under sjunde huvudtitelns för-sfegsansfeg "Bidrag tiU EFTA:sfond för social och ekonomisk utjämning" för /94 anvisa . utöver vad som föresfegits i årets budgetproposition (1992/93:100bU 8). BakgrundentUl mitt förslag: EnUgt artikel U6 skaU EFTA-ländema inrätta enfond för ekonomisk och social utjämning inom EG (EFTA Financial Mechanism). Iavtalets protokoll 38 festslås att fonden skaU uppgå tiU 1 500 mUjoner ecu förutiåning på subventionerade villkor (3 procentenheters räntesubvention) samt500 milj. ecu i direkt bidrag. Fonden skaU användas förprojektfinansiering på , i , samt vissa delar avSpanien. Vid projektvalet skaU prioritet ges åt verksamhet inriktad på nuljö,transporter (inklusive infirastmktur) och utbUdning. Den30 ingicks ett samarbetsavtal om fonden mellan EFTA-ländema och denEuropeiska investeringsbanken (EIB), som skaU administrera fonden. EFTA-ländema skaU enUgtprotokoU 38 inrätta en kommitté för att besluta om fmansiering i enskUdaärenden m.m. I kommittens uppgifter ingår även att feststäUa förslag tiUfördelningsnyckel för de olika ländemas bidrag tiU den gemensamma fonden.Fördelningsnyckeln skaU justeras med hänsyn tiU BNP-utvecklingen i deolika EFTA-statema. Desammanlagda inbetalningama från EFTA tiU EIB beräknades tidigare tiU ca 640mUj. Inbetalningsbe-räkningama gmndar sig på olikaantaganden om räntesats, årUg utlåningsvolym och utbetahiingstakt samtränteintäkter på outnyttjade tiUgodohavanden på fondens konto inom EIB. EnUgten preliminär fördelningsnyckel för skuUe bidra med 27,29procent och av den första inbetalningen. sägs inget om hur EFTA intemt skaU fördefe finansieringsansvaret.Det nämns encfest att fonden skaU finansieras av EFTA:s medlemsländer. Efteratt det stod klart att inte skuUe bU part i uppstcxl fråganom humvida och i vad mån de kvarvarande EFTA-ländema skuUe bära även Schweizandel. Efter förhandlingar har överenskommits att de övriga EFTA-ländema kommeratt bära cirka två tredjedelar av den framräknade schweiziska andelen avkostnadema. nya totala EFTA-bidragettiU fonden beräknas tiU ca 565 mUjoner ecu. 1992/93:225 andelav den första inbetalningen uppskattas tiU . Skälenför mitt förslag: Den överenskommelse om som träffets meUan EGoch EFTA-ländema utom innebär i huvudsak följande för EFTA-fondens del: - De urspmngUga totalbeloppen för fondens två delar kvarstår, dvs. ecu i lån och 500 mUj. ecu i gåva. Däremot sänks räntesubventionen från 3tiU , - Fonden träder i kraft som . Detta betyder attavtalet skaU ha ratificerats av samtUga berörda länder innan fondens verksamhetkan inledas. - Inbetalningama fördelas över en femårspericxi räknat från EES-avtaletsUcraftträdande. FördelningenmeUan de berörda EFTA-ländema av bidragen tiU fonden feststäUs årUgen utifrånländemas relativa BNP-storlek. För del innebär den nyaöverenskommelsen att vår inbetalning tiU fonden under kanberäknas tiU 180 mUj. under fömtsättning att avtalet träder i kraft den 1juU 1993. konuner det årUga budgetåtagandet att uppgå tiU ca 360mUj. Detta kan jämföras med ett beräknat årUgt åtagande om ca 270 mUj. kr.enUgt det urspmngUga avtalet. Istatsbudgeten för innevarande budgetår finns under sjunde huvudtiteln uppförtett förslagsanslag på 270 mUj. kronor tiU Bidrag tiU EFTA:s fond för ekonomiskoch social utjämning. Mot bakgmnd av de förskjutningar i tidsprogrammet förEES-avtalet och fondens tiUbUvelse som uppstått sedan anslaget anvisades kommeranslaget inte att kunna utnyttjas för sitt ändamål. Vidare har regeringen iårets budgetproposition (prop. 1992/93:100 bU. 8 s. 141) föreslagit attrUcsdagen för /94 anvisar ett lika stort förslagsanslag församma ändamål.