prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Endast med ett näringsliv itillväxt, med många små och medelstora företag i hela landet, och med företagsom är beredda att konkurrera på en stor internationell marknad, läggs denfasta grunden för arbete och trygghet. Förutsättningarna i landets alla delarskall tillvaratas. Med en fortsatt aktivarbetsmarknadspolitik kommer den processen att underiättas. Genom de massivasatsningarna på utbildning, praktik och rehabilitering kommer hundratusentalsmänniskor att ges arbete, erfarenhet och nya och djupare kunskaper. De rustasför framtiden och de ges möjligheter att pä nytt aktivt delta i arbetslivet. Aktiva insatser mot arbetslöshetenkommer under innevarande och nästa budgetår att få en större omfattning ännågonsin tidigare. Den djupa lågkonjunkturen harslagit hårt mot hela landet, och med ytterligare problem för redan tidigareutsatta regioner. Det krävs en medveten regionalpoUtisk samordning för att helalandet skall utvecklas och kunna tillgodogöra sig den återhämtning som kommer.Ett viktigt inslag i en politik för tillväxt är att tillvarata och utvecklaskiftande förutsättningar i landets olika delar. Arbetslinjen, som har breduppslutning, är ryggraden i en socialt medveten och mänskligt ansvarsfullarbetsmarknadspolitik och en viktig ingrediens i den ekonomiska politiken.Arbetslinjen gör att vi inte löper samma risk som andra länder att fastna iarbetslöshetsfällan. Ur välfärdssynvinkel är detviktigaste att motverka långtidsarbetslöshet och utslagning. Erfarenheten här ochutomlands visar att det finns ett direkt samband mellan den allmännaarbetslöshetsnivån och andelen längtidsarbetslösa. Det är i det perspektivetsom den totala volymen av åtgärder mot arbetslöshet skall ses. Därför gäller del all kraftfulltoch selektivt inrikta de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna så att risken föratt de arbetssökande hamnar i långvarig arbetslöshet motverkas. Det ställerkrav på en aktiv insats från de arbetssökande men ocksä på etl målmedvetet ochintensivt arbete från arbetsförmedlingens sida. Under lågkonjunkturen har hittillsfrämst unga män drabbats av arbetslöshet. Det finns emellertid en tydligtendens till ökade problem inom yrken i den offentliga sektorn men också inomden privata tjänstesektorn. Dessa omräden är kvinnodominerade. Det motiverarinsatser för att bryta den könssegregerade arbetsmarknaden. Arbetet med att ökajämställdheten -trots läget på arbetsmarknaden - mäste drivas vidare. Det finns likaså anledning attuppmärksamma arbetslösheten bland de högskoleutbildade. Även om andelenarbetslösa bland dessa är något lägre än för övriga grupper ökarlångtidsarbetslösheten. Hög kompetens är en viktig konkurrensfaktor, varför dehögskoleutbildades kunskaper mäste tas till vara i både goda och svära tider.Bland högskoleutbildade är det främst yngre som står utanför den reguljäraarbetsmarknaden. personer som avslutat skolgång är inte alltid denbästa lösningen. 1992/93:100 kryteringsstöd, beredskapsarbete, ungdomspraktik och arbetslivsutveck- Bilada 11 lingen kan utgöra eltförsta steg in i arbetslivet. Invandrare och llyktingar uppvisarmycket högre arbetslöshet och lägre arbetskraftsdeltagande än övriga. Denutvecklingen är mycket oroande. Jag vill understryka vikten av altansträngningarna att införliva invandrare och flyktingar pä arbetsmarknadeninte förlorar i intensitet. Utan en förändring av attityder hos arbetsgivareoch arbetskamrater har insatserna emellertid smä möjligheter att lyckas fulltut. Det är också viktigt att betona dehandikappades situation. Det är angelägel att arbetssökande medarbetshandikapp får del av den ökade åtgärdsvo-lymen. Den konkreta inriktning som börgälla för innevarande budgetär och under nästa innebär sammanfattningsvis att - arbetslinjen skall hävdas, - utsatta grupper skall prioriteras, - jämställdheten skall öka och - effektiviteten i resursutnyttjandet skall förbättras. För att hävda den inriktningen görjag bedömningen att resurserna för nästa budgetär, efter pris- och löneomräkningaroch några nödvändiga besparingar, bör motsvara de medel som ställts tillförfogande /93. () har upprättat enårsredovisning för /92. I årsredovisningen ingår enresultatredovisning för AMV. () har i singranskning av årsredovisningens resultatredovisning begränsat sig till attbedöma årsredovisningens fullständighet och dokumentation. RRV har i dettaavseende bedömt att AMV:s årsredovisning är rättvisande. Inför /92 lades ettantal övergripande mål, delmål och resultatkrav fast för AMV:s verksamhet. Deövergripande målen var: -- hävda arbetslinjen, - verkaför en effektiv arbetsmarknad, ~ se till att prioriteradesektorer på arbetsmarknaden får den arbetskraft de behöver, -väma deutsatta gnippenias ställning på arbetsmarknaden, -eftersträvaeu effektivt resursutnyttjande, och ~ öka jämställdheten på arbetsmarknaden. Ett delmål under det övergripande mälet att hävdaarbetslinjen var att kompetensutveckling skulle vara huvudinslaget iarbetslinjen. Däremot skulle beredskapsarbeten användas restriktivt. Resultatvisar att arbetsmarknadsutbildning har varit den till volymen största åtgärdenoch att beredskapsarbetenas andel av de konjunkturberoende åtgärderna harminskat mellan budgetåren1990/91 och 1991/92. Under /92 ökade inskol- Prop.1992/93:100 ningsplatserna kraftigt. Detta innebar att resultatkravet altantalet särskilda Bilaga 11 inskolningsplatser skulle minska påtagligt iförhållande lill antalet sådana platser vid utgången av maj månad 1991 intekunde uppfyllas. Verka för en effektiv arbetsmarknad När det gällde målet att verka för en effektivarbetsmarknad var tre resultatkrav fastställda för AMV:s verksamhet. Ökningenav arbetslöshelsti-derna för samtliga sökande skulle begränsas, vakanstidernaför de lediganmälda platserna skulle sjunka jämfört med /91 ochandelen arbetssökande som lämnade arbetsförmedlingen pä grund av att de fåttett arbete fick inte minska jämfört med /91. Under /92 ökadearbetslöshetstiderna och andelen arbetslösa som lämnadearbetsförmedlingen på grund av att de fått arbete minskade. I absoluta talökade emellertid antalet personer som fick arbete från 259 600 /91 till 295 400 personer /92. Kravet som gälldevakanstiderna uppnåddes med god marginal då dessa sjönk från 18 till 10 dagarmellan budgetåren 1990/91 och 1991/92. Se till att prioriterade sektorer på arbetsmarknaden fården arbetskraft de behöver AMV skulle vidare se till att prioriterade sektorer påarbetsmarknaden fick den arbetskraft de behövde. Detta innebar bl.a. attindustrins arbetskraftsbehov skulle tillgodoses och flaskhalsar skullemotverkas. Resultatkravet var att vakanstiderna inom industrin skulle minskajämfört med /91. Liksom för hela arbetsmarknaden, minskadevakanstiderna inom industrin mellan budgetåren. Väma de utsatta gruppemas ställning på arbetsmarknaden Målet att värna de utsatta gruppernas ställning påarbetsmarknaden konkretiserades enligt följande; långtidsarbetslösheten skulleförhindras, uppmärksamhet skulle ges åt ungdomar och ansträngningarna för attfå flyktingar och invandrare i arbete fick inte minska. Vidare skulleinsatserna för att bistå arbetshandikappade fortsätta liksom de särskildainsatserna för unga handikappade. Ett resultatkrav var att andelen avsamtliga arbetslösa som var längtidsarbetslösa inte fick överstiga . Dettakrav uppfylldes genom att andelen långtidsarbetslösa i genomsnitt per månadunder budgetåret uppgick till 17,. För invandrare och flyktingar visarresultaten att antalet som fick en utbildning ökade medan antalet somfick arbete minskade . Antalet arbetslösa invandrare och flyktingar /91 i genomsnitt 7 400 personer . /92uppgick dessa till 12 100 personer, dvs. Kategorins andelav den totala arbetslösheten under budgeläret 1991/92 uppgick till . minskningmed jämfört med budgetaret 1990/91. Resultaten visar att ungdomarnasandel av de konjunkturberoende åtgär- Prop. 1992/93:100 dernaharökat från 36till . Detta skall jämföras med andelen arbetslösa Bilaga 11 ungdomar somutgjorde av del totala antalet arbetslösa personer både under budgetårel1990/91 och /92. Ungdomarna fick således en större andel av åtgärdernaän vad som motsvarar deras andel av de arbetslösa. Detta tyder pä att AMV harlyckats i sin prioritering av denna målgrupp. Antalet kvarståendearbetshandikappade sökande har ökat , men ökningen har varitmindre än för kvarstående arbetslösa. I genomsnitt per månaduppgick antalel kvarstående med arbetshandikapp till ca 28 000 budgetåret1991/92. Resultatkraven för budgetårel1991/92 innebar vidare att antalet arbetshandikappade som lämnadearbetsförmedlingen och () och som placerades i arbeteeller utbildning inte fick minska jämfört med budgetåret innan. Resultatenvisar att antalet arbetsplaceringar minskade med 2 300. Antalet placeringar iutbildning ökade dock frän 7 700 /91 till 12 200 budgetåret1991/92, vilket innebar att resultatkravet har uppfyllts. De särskilda insatserna för ungahandikappade hade större omfattning /92 än året innan. Av de 1713 ungdomar som omfattades gick 830 eller till aktiva ätgärder, främstinskolningsplatser (268), anställning med lönebidrag (218) och utbildning(243). /91 gick 693 eller av totalt 1 350 ungdomar tillaktiva åtgärder. har 2 033 skolungdomar med handikapp omfattats avsärskilda insatser /92, jämfört med 1 538 budgetåret 1990/91.Bl.a. har under budgetåren 1990/91 och 1991/92,300 resp. 250 handikappadeungdomar fått feriearbeten och 238 resp. 370 inskolningsplatser. Öka jämställdheten på arbetsmarknaden Under budgeläret 1991/92 skulle försöksverksamheten medsärskilda stödinsatser för personer som genomgick för sitt kön otraditionellarbetsmarknadsutbildning omfatta minst 3 000 personer. Åtgärder med anledningav delta krav har inte redovisats i årsredovisningen och inga kommentarer harheller lämnats om varför uppgift saknas. Däremot har AMS redovisat erfarenheterav stödinsatserna i en särskild rapport. AMS konstaterar att de medel somavsatts för delta ändamål har använts i en relativt liten utsträckning, men attde projekt som har genomförts varit framgångsrika. Mellan budgetåren 1990/91 och1991/92 minskade kvinnornas andel av de arbetslösa från till medanderas andei av personer i åtgärder var under de båda budgetåren.Kvinnornas andel av personer i konjunkturpoliiiska åtgärder var således högreän deras andel av de arbetslösa. Under budgeturet 1991/92 skulle ett utvecklingsarbetebedrivas vid AMS sä att allmänna krav på effektivt resursutnyttjande kunde ställasupp för bud- 11 Något resultat har inle redovisats avdelta krav. AMS fort- Prop. 1992/93:100 sätter dock med dettautvecklingsarbete och skall redovisa resultatet före Bilaga 11 årsskiftet1992/93. ytterligare krav var altinförandet av ett flexibelt lönebidrag vid anställning av arbetshandikappadeskulle leda till genomsnittligt lägre kostnad per bidrag jämfört med budgetårel1990/91. Jag äterkommer till kostnaderna för anställning med lönebidrag vid minbehandling av anslaget C 6. Särskilda åtgärder för arbetshandikappade. AMV:s verksamhet är i det närmaste helt beroende avkonjunkturläget. Årsredovisningen visar enligt min mening, att verksamhetentrots det svåra konjunkturläget har bedrivits med en sädan inriktning att deuppsatta målen i huvudsak har nätts. Att göra en bedömning aveffektiviteten i verksamhetsgrenarna är däremot svårt eftersom elttillfredsställande underlag för sådan prövning fortfarande saknas iårsredovisningen. För att en meningsfull bedömning skall kunna göras måsteutförda prestationer inom verket relateras till insatta resurser. 1 årsredovisningen redovisasstyckkostnaden för en del arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Dessa är docksvåra att tolka eftersom inga bakomliggande orsaker till variationen mellanbudgetåren nämns. Verket mäste utvidga uppföljningen av styckkostnaden tillatt omfatta fler prestationer och ätgärder. Mälet måste vara alt visa en såhelsidig bild av verkets kostnader för de olika arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna som möjligt och också att visa de samhällsekonomiska kostnaderna föroch vinsterna av olika åtgärder. Jag förutsätter altresultatredovisningen i årsredovisningen för /93 innehållersådan resultatinformation som gör del möjligt alt klart bedöma produktivitetenoch effektiviteten inom organisationen. Sysselsättningsskapande åtgärder inom andra politikområden Den allvarliga arbetslöshetssituation som råder i Sverigeställer stora krav pä de arbetsmarknadspolitiska insatserna vad gäller såvälomfattning som effektivitet. Traditionella arbetsmarknadspolitiska åtgärder äremellertid inle tillfyllest med arbetslöshetstal som de nu registrerade. Ävenövriga politikområden måste samverka och gemensamt bidra till alt minskaarbetslösheten och öka sysselsättningen. har beslutfattats om stora insatser också utanför den traditionellaarbetsmarknadspolitiken i syfle att minska trycket på arbetsmarknadspolitikenunder /93. I mänga fall handlar det om insatser som primärtmotiveras av andra skäl, men som tidigarelagts av arbetsmarknadspolitiska skäl. I det följande redovisas vissaeffekter av insatser av detta slag. Effekterna av de förslag som framfördes i stabiliseringspropositionen redo visas inte i detta sammanhang. Propositionen innehöll bl.a. förslag om att tilldela AMS för att initiera tidigareläggning av inve steringar. Effekterna av detta förslag kommer att utvärderas och redovisas i,2 vid senare tillfälle. Efter förslag i kompletteringspropositionen vären 1992beslutade Jjiiaga alt skulle anslås förinvesteringar inom kulturområdet. Medlen skulle användas för upprustning avkulturlokaler och för iständsätt-ning och värd av kulturminnen ochkulturmiljöer. I propositionen angavs alt utgångspunkten för mcdelsfördelningenbl.a. skulle vara uppskattningen av de sysselsättningseffekter som följer av deenskilda projekten samt möjligheten att erhålla effekter redan tidigt /93. Vidare angavs att möjligheten att anlita avarbetsmarknadsmyndigheterna anvisad arbetskraft skulle tas till vara. Av de anslagna medlen har 20miljoner kronor fördelats av till icke slatliga kulturlokaler och 40miljoner kronor av Riksantikvarieämbelel till kulturminnen. Av återståendemedel har fördelats till upprustnings- ochombyggnadsåtgärder på och . samlingslokaldelegation,som har ansvar för hanteringen av stödet till de icke statliga kulturlokalerna,har fördelat de anvisade . Som villkor förbeviljade medel har krävts att det i ansökan görs troligt att byggverksamhetenkan komma i gäng /93. Bidrag lämnas med högst vidnybyggnad och högst vid ombyggnad. Detla medför att varje miljon somsatsas på en ombyggnad alstrar investeringar om ochall varje miljon som beviljas för ett nybygge genererar minst 3 miljonerkronor. har uppskattat att den sammantagna sysselsättningseffekten avde projekt som erhällit medel uppgår till 952 personmånader. Boverkels medelsfördelning harriktats till ett mindre antal kulturlokaler som erhållit relativt omfattandebelopp, oftast runt och uppåt. De medel somRiksantikvarieämbetet fördelat är däremot riktade lill väsentligt fler projektoch beloppen är normall lägre. Bidragets andel av projektens totala kostnaderhar varierat. bedömer att de somfördelats har lidigarelagt projekt som sammantaget skaparsysselsättning i 571 personmånader. Den högre utbildningen har förstärkts väsentligt genom enrad beslut. Så sent som fattaderegeringen beslut om den största enskilda satsningen någonsin på kvalitet iden högre utbildningen. Kvalitetskravet iir viktigt inte minst med tanke päatt de studerande själva i hög grad bidrar med finansiering av sina studier ochstaten har ett ansvar för att studenterna fär valuta för dennaprivatekonomiskt betydelsefulla investering. Den hårdnande internationellakonkurrensen ställer också stora krav på del svenska utbildningssystemet ochkompetensutvecklingen. Beslutet att höja kvaliteten skaparockså förutsättningar för att utöka an lalel utbildningsplatser. Förstärkningen har inneburit alt kapaciteten har ökat med ca 21 000 helårsplalscr från och med . Detla in nebär förulom en värdefull kompetenshöjning att trycket på arbetsmark nadspolitiken minskar. Gymnasiereformen innebär bl.a. att yrkesförberedandegymnasial utbild- Prop. 1992/93:100 ning förlängs från två lill tre är.Reformen genomförs successivt med början Bilaga 11 /93. Vären 1992avslutade ca 40 000 elever gymnasieskolan med enbart en tvååriggymnasieutbildning. För att möta den ökade ungdomsarbetslösheten och samtidigtöka kompetensen hos ungdomarna beslutade efter förslag i 1992 årskompletteringsproposition att kommunerna /93 skulle gesförutsättningar att anordna ell tredje utbildr ningsår för de 18 - 19-äringarsom har avslutat en tvåårig gymnasieutbildning. har i september 1992genomfört en preliminär uppföljning av utfallet. Resultatet tyder på att det funnitsett stort intresse bland eleverna för ati pä detta sätt höja sin kompetens.Uppföljningen visar att ca 13 000 elever påbörjat det tredje studieåret. Detinnebär att nästan var tredje elev som avslutat den tvååriga utbildningenberetts plats och valt att gä ett tredje år. Förslag om statsbidrag förytterligare 23 000 heltidsplatser ingick i regeringensöverenskommelse med socialdemokraterna . Av dessa platser är 5 000 igymnasieskolan, 13 000 i Komvux och 5 000 avsedda för folkhögskolor. Sa mlings loka ler kompletteringsproposition föreslog regeringenatt sammanlagt av sysselsättningsskäl skulle anslås tillom-, ny- och tillbyggnad av allmänna samlingslokaler. Stödet skulle ges tillsmå samlingslokaler med en totalkostnad av högst och utgörahögst av den totala kostnaden. En förutsättning för att stöd skall utgå äratt kommunen bidrar med av projektkostnaden. Medlen kanaliseras viaBoverkets samlingslokaldelegalion som före utgången av fördelat helabeloppet till över 80 projekt. Så gott som alla projekt som fått bidragsbeslutär ombyggnadsprojekl med viss tillbyggnad. Bidragskonstruktionen gör att dentotala investeringen blir minst dubbelt så stor som det statliga bidraget.Boverket beräknar att de extra som beviljats för ett stortantal samlingslokaler ger 400 - 450 årsarbeten. De projekt som har beviljatsmedel startar månader efter beslut. Av sysselsättningsskäl beviljades också under våren 1992ytterligare till bidrag för att anordna eller upprustalokaler för trossamfund. De anvisade medlen har gått tillbidrag till 46 projekt med en beräknad sammanlagd produktionskostnad på ca 176miljoner kronor. Av dessa projekt har 24 projekt med en sammanlagdproduktionskostnad på satts i gång under hösten 1992.Ytterligare 6 projekt beräknas starta och resterande 16 projektunder . Den sammanlagda sysselsättningseffekten har beräknatsmotsvara 150 14 årsarbeten.Beslut om bidrag har tagils efter samråd med arbetsmarknadsmyndigheterna. Prop.1992/93:100 Bilaga 11 1 kompletteringsproposition fanns förslag omutökade medel för tidigareläggning av byggnadsinvesteringar särskilt inomhögskoleområdet, kulturområdet. område saml förhandikappanpassning av statliga lokaler. På grund av del besvärligasysselsättningsläget föreslogs alt regeringen skulle fä bemyndigande alt inomen kostnadsram om igångsätta byggnadsprojekt löpandeunder /93 oavsett beloppsgräns. Av de har896,fördelats . Nedanstäende tabell redovisarobjekten. Nybyggnad för polis och häkle i Ombyggnad av regementet i för högskolan Ombyggnad av regemente i för högskolan Ombyggnad för högskolan i Tillbyggnad anstalten i Hällby Handikappanpassning av statliga lokaler Beslut har fattats om mycket stora investeringar iinfrastruktur. Investeringarna beräknas översliga /93. Genom en övergång till lånefinansiering kaninvesteringsnivån hållas pä en fortsatt hög nivä under resten av 1990-lalet.Utöver de ordinarie invesleringsanslagen som omfattar ca 2 1992/93. har och1992 tillförts extra Prop. 1992/93:100 anslag pä över 6 miljarder kronoroch extra anslag på ca 9,7 mil- Bilaga 11 jarticr kronor. extra anslag beräknas ca förbrukas under år 1992och nästan . beslutade riksdagenalt inrälla ell anslag för vissa produktivitets- och sysselsätlningsfrämjandeåtgärder under sjätte huvudtiteln. Anslaget som är på harfördelals på vägar med , järnvägar med 263 miljoner kronor.Inlandsbanan med saml tele- och flyginvestcringar med 153miljoner kronor. hade 374 miljonerkronor av medel förbrukats. Drygt 65 000 dagsverken hade ullörtsvid . beslutade allanslå för underhållsåtgärder på vägar och järnvägar ochlill reinvesteringar i främst mindre objekt på länsvägar och på vissajärnvägar. Anslaget har fördelats av regeringen på sä säll alt 2 050 miljonerkronor avsatts till vägunderhåll och för järnvägsunderhäll.Hela anslaget beräknas komma att förbrukas under budgetaret 1992/93. Medel urdella anslag har fördelals till mer än 1 050 projekt pä länsvägar. Sammantaget har de olikainfrastruktursatsningama pä vägnätet genererat 226 000 dagsverken. fattade riksdagenbeslul om att anslä ytterligare för underhållsåtgärderoch investeringar i objekt på länsvägar. , ,,. Arbetslivet har under genomgått enomfattande förändring. Den tekniska utvecklingen går mycket snabbt och kravenpå ökad produktivitet och effektivitet ökar i säväl privat som offentligverksamhet. Internationaliseringen av svensk industri påverkar ocksåförändringstakten och kompetenskraven. Förändringarna i arbetslivet päverkararbetsmiljön och riskema för olika arbetsskador. En förskjutning har skett frånrelativt påtagliga samband mellan arbete och ohälsa till alltmer sammansattaproblem, där faktorer som arbetsorganisation samt psykiska och socialaförhållanden kommit all uppmärksammas i allt högre grad. I många fall är delinte möjligt att angripa problemen med etablerade metoder och tekniker utan detbehövs nytänkande och hell nya angreppssätt. Dessa förändringar i arbetslivetsker som vi har en arbetslöshet som för svenska förhållandenär mycket hög. Kravet på att ha och behålla sitt arbete blir allt viktigare.Detta fär emellertid inte hindra att kravet pä en god arbetsmiljö upprätthållsoch att förändringen av t.ex. arbetsorganisation och arbetsinnehåll fortsätterför att göra det möjligt att skapa trygga arbeten i en god arbetsmiljö päarbetsplatserna. För att elt förändringsarbete påarbetsplatserna skall bli framgångsrikt mäste det drivas systematiskt ocheffektivt med en helhetssyn pä arbetsmiljön, som ocksä ger möjlighet för denenskilde till inflytande, lärande och utveckling. Arbetsmiljöarbetet mäste varaen integrerad del av verksamheten med medverkan av alla på arbetsplatsen.Samtidigt har statsmakternas krav på en effektiv tillsyn inomarbetsmiljöområdet skärpts. En god arbetsmiljö sedd ur dettahelhetsperspektiv är till gagn inte bara för den enskilde individen ulan äräven en förutsättning för att skapa ett produktivt och effektivt näringsliv.Det finns en ökad insikt om dessa samband. Elt mycket lovvärt arbete pågår pämånga arbetsplatser med att skapa goda arbetsmiljöer, som tar tillvaramänniskans inneboende kraft och förmåga. finns det behov av attinsatserna intensifieras pä många häll. Det finns fortfarande mångaarbetsmiljöer med stor risk för olycksfall och ohälsa för de anställda. Förulomstora skillnader mellan olika yrkesgrupper vad gäller risker i arbetsmiljönråder ocksä stora skillnader mellan män och kvinnor. De stora riskgruppernafinns alltjämt inom de traditionella industriarbetaryrkena. Vissa grupper inomvård, service och transport är ocksä starkt utsatta. Alt ytterligare minskaarbetsskadorna, de långa sjukskrivningarna och förtidspensioneringarna är avstörsta vikt såväl för den enskilde som samhället. Arbetslivsfonden har en viktig rolli detla sammanhang. Erfarenheterna av fondens arbete är goda. Arbetslivsfondenmedverkar till förnyelsearbetet som pågår inom arbetslivet. Fonden stöderinsatser för alt förbättra och förnya arbetsplatser genom åtgärder som stärkerdet förebyggande arbelsmil-jöarbetel och förbättrar produktiviteten.Arbetslivsfonden utgör även en plattformför att genom olika former av insulser stärka rehabiliteringen av Prop.1992/93:100 arbetsskadade. Fondens insatser har därför samlidigl inneburit enviktig sti- Bilaga 11 mulans för svensk ekonomi.