prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — En viss övertalighet av personal kommer attuppsta i . fmns ännu inte tillräckligt stabilt underlagsom medger att det sammanlagda personalbehovet för de nya organisationema kanberäknas närmare. Det ankommer på regeringen att besluta om tidpunkt dåByggnadsstyrelsen skall upphöra och att förordna om en särskildawecklingsorganisation. har antagit de förslag som regeringenlagt fram i proposition 1992/93:37 om ny organisation för förvaltning avstatens festigheter och lokaler, m.m. Beslutet innebar bl.a. att riksdagengodkänt att som myndighet finns kvar under enövergångsperiod. Jag föreslår därför att ett förslagsanslag förByggnadsstyrelsen; Avvecklingskostnader förs upp i statsbudgeten för nästabudgetar med . Bilaga 8 Jag hemstaller att regeringen föreslårriksdagen att till ; Awecklingskostnader för budgetaret 1993/94anvisa ett förslagsanslag på . D. och kostnader för statsskuldens förvaltning 1992/93:100 Bilaga 8 Regeringenhar den ISjuni 1992 beslutat att de övergripande mål och verksamhetsmål somgäller för perioden /92 -1993/94 utsträcks till att omfatte även budgetåret1994/95. Jag anser att det inte finns skäl att nu ändra dessa mål. Kostnader förupplåning och låneförvalt ning förslagsanslag . In-och utlåningsverksamhet obetecknat anslag I . huvuduppgift är att handhastatens upplåning och förvaltningen av statsskulden. harvidare bl.a. till uppgift att ge krediter till och mottaga inlåning frånstatliga myndigheter och affärsverk samt att sköta viss garantigivning.Kontoret skall också verka för en god kassahållning i staten. har till regeringen inkommit meden förenklad anslagsframstallan för budgetaret 1993/94 och årsredovisningavseende budgetaret 1991/92. Kontoret har dispens under /92 frånbokföringsförordningen (1991:1026) vad avser att redovisa enligt kostnadsmässigaprinciper. Årsredovisningen iimehåller inte resultaträkning,finansieringsanalys eller fullständig balansräknmg. Huvuddelenav kostnadema för statens skuld är räntekostnader. Dessa redovisas på anslagetRäntor på statsskulden, m.m. under sextonde huvudtiteln. Övriga kostnader förstatsskulden redovisas under anslagen : Förvaltningskostnaderoch : Kostnader för upplåning och låneförvalming under sjundehuvudtiteln. Vid analys av de totala kostnadema för statsskulden bör dessakostnadskomponenter betraktas i ett sammanhang. Jag redovisar därför i de treföljande avsnitten upplåningsverksamheten och de totala kostnadema förstatsskulden samt berörda anslag. I de efterföljande avsnitten redovisar jaggarantiverksamheten respektive in- och utlåningsverksamheten med Prop.1992/93:100 därtill hörande anslagsfrågor. Upplåningsverksamheten och kostnadema för statens skuld Måletför upplåningsverksamhet är att, inom ramen för de krav sompenningpolitiken ställer, rainimera kostnadema för upplåningen-Statsskulden ochdess fördelning har utvecklats enligt följande: Statsskuldensfördelning pä olika låneinstrument per resp. år Summa penning- och obligationsmarknaden Premieobligationslån Sparobligationslån/ Riksgäldskonto Allemansspar Sununa hushållsmarknaden Övrig upplåning i svenska kronor, netto Lån i utländsk valuta Total statsskuld, miljarder kronor Tabellen visar att statsskulden ökar kraftigt.Skulden i svenska kronor ökade under budgetaret 1991/92 med 100,7 miljarderkronor raedan valutaskulden minskade med . Ökningen avstatsskulden beror främst på ett ökat budgetunderskott, men också på att utlåningenfrån har fått en allt större omfettning. Ökningen har främstfinansierats genom upplåning på penning- och obligationsmarknaden. Upplåningenpå penning- och obligationsmarknaden utgjorde av den totala statsskuldenvid slutet av budgetaret 1991/92. Statsskuldväxel-upplåningen har ökatkraftigt, dels beroende på av penningpolitiska skäl betingade rekvisitionerfrån , dels beroende på kontorets strävan att hålla nereräntebindningstiden för kronskulden som obligationsemissionerna varitförhållandevis långfristiga och lånebehovet ökat snabbt. 4 1992/93. Upplåningen från hushållsmarknaden ökade med 5,8 miljarderkronor Prop. 1992/93:100 under budgetaret. Ökningen var främst en följd aven gynnsam utveckling Bilaga 8 av allemansspar. Utgifteraa för statsskulden underbudgetarcn 1988/89-1991/92 framgår av följande sammanstallning. Utgifter rör statsskulden budgetåren 1988/89-1991/92 Miljarder kronor 88/89 89/90 90/91 91/92 Räntor på statsskulden m.m.,brutto 59,06 65,27 63,34 63,65 ochlåneförvaltning 0,59 0,52 0,53 0,49 förvaltningskostnader 0,05 0,05 0,06 0,06 Summa utgifter 59,70 65,85 63,93 64,21 Utgifter i relation till statsskuldens storlek, procent 9,95 11,14 10,51 9,50 -Utgifter iprocent av genomsnittet av statsskuldens storlek under budgetåret -Räntor påstatsskulden m.m. före avdrag av inkomsträntor från utlåningsverksamheten ochefter justering för förändrad redovisningsprincip för statsskuldväxlar Utgifteraa för statsskulden varunder budgetaret 1991/92 i det närmaste oförändrade, jämfört med föregående år,trots att statsskulden ökade snabbt. Detta kan, enligt kontoret, förklaras avflera fektorer: -Ett ökatlånebehov får inte full effekt på utgiftema för statsskuldräntorförrän året därpå. -Riksgäldskontorethar av tekniska skäl haft stora inkomster i samband med emissioner. -Ränteläget fölljämfört med /91. -Rekvisitionerav statsskuldväxlar från medförde en omperiodiseringav ränteutgifter netto från budgetaret 1991/92 till budgetaret 1992/93. Stymingen av statsskulden sker förnärvarande med hjälp av två så kallade riktmärkesportföljer, en för skulden isvenska kronor och en för skulden i utländsk valuta. Genom att jämförakostnadema för den fektiska upplåningen med de beräknade kostnadema för enriktmärkesportfölj kan förvaltningen av statsskulden utvärderas utifrån deövergripande riktlinjema (jämför prop. 1991/92:100, bil. 8, sid. 48). Det resultatmål som av regeringenstallts på verksamheten är attkostnadema för den faktiska skulden skall understiga kostnadema förriktmärkesportföljema. Den faktiska statsskuldens kostnader och en riktmärkesportföUs Prop. kostnader under budgetåren 1989/90-1991/92 o-i o Upplåning i svenska kronor Penning- och obligationsmarknad Hushållsmarknad Total upplåning i svenska kronor netto Riktmärkesportföljen i svenska kronor Upplåning i utländsk valuta Lån i utländsk valuta Riktmärkesportföljen i utländsk valuta -Totalakostnader inkl. orealiserade kursdifferenser i förhållande till genomsnittligmarknadsvärderad skuld. -Vid upplåningpå hushållsmarknaden adderas till de totala kostnaderna det skattebortfall somuppkommer genom att vissa låneinstruments avkastning beskattas enligt särskildaregler. Tabellen visar att upplåmngen på hushållsmarknadenoch upplåning i utländsk valuta under /92 skett till lägrekostnader än motsvarande riktmärkesportföljer, medan upplåningen på penning-och obligationsmarknaden skett till högre kostnader. totalakostnader för statsskulden översteg dera för riktmärkesportföljema med 0,32miljarder kronor under budgetaret 1991/92. Privatraarknadsupp-låningen ochvalutaupplåningen visar en besparing jämfört med riktmärket på ca 1,8miljarder kronor respektive , medan penning- ochobligationsraarknadsupplåningen visar en kostnad som är ca 2,6 mdkr högre änriktmärkesportföljen. Den högre kostnaden i den fektiska skulden beror, enligtkontoret, på avkastningskurvans kraftiga förändring under budgetaret; från attha varit horisontell i början av budgetaret till att bli kraftigt negativtlutande i slutet av budgetaret. upplåning har koncentreratstill kortfristiga och långfristiga lån, raedan riktmärkesportföljen har hafttyngdpunkten på den medelfristiga upplåningen, vilken varit den mestfördelaktiga . Peimingpolitiska åtgärder, i form av rekvisitionerav statsskuldväxlar från , har under budgetaret inneburit kostnaderför kronskulden på . har fortsatt sitt arbete raedolika raarknadsvårdande insatser i syfte att öka likviditeten(oinsättningsbarheten) i statsobligationeraa. Med en ökad likviditet blirmarknadens avkastningskrav lägre vilket innebär minskade upplåningskostnaderför . Exempel på sådana likviditetshöjande åtgärder äranvändandet av det s.k. benchmarksystemet, vilket innebär att emissioner avobligationer koncentreras till ett fåtal stora lån. Därigenom har, enligtkontoret, en besparing på ca uppnåtts under budgetåret. på marknadsvårdandeåtgärder är att obligationslån, som tenderar att vara Prop. 1992/93: IOOillikvida, köps upp och ersätts med likvida statsskuldväxlar respektive Bilaga8 statsobligationer. Enligt kontorets beräkningar har denna verksainhet, sedandess start , lett till besparingar på . andel av den totalahushållsmarknaden i har minskat med en procentenhet till 18 procent.Resultatet för hushållsupplåningen minskade under budgetaret med 50 procenttill . Villkoren för hushållsupplåningen sätts på sådantsätt att räntan (efter skatt) understiger den på perming- ochobligationsmarknaden för raotsvarande löptid, som räntan skall varakonkurrenskraftig mot övrig privatmarknadsupplåning. Statens skuld i utländsk valuta minskade underbudgetaret med . Den uppnådda besparingen förvalutaraarknadsupplå-ningen blev vilket skall jämföras med690 iniljoner kronor budgetaret 1990/91. Besparingen bestar dels av ett mycketgott resultat för de räntepositioner som kontoret tagit, dels av ett inindrebra resultat för valutapositioneraa. Nya instrament för att hantera ränte- ochvalutarisker har introducerats. Instmmenten kormner, enligt kontoret, attminska kostnaderaa för förvaltningen av valutaskulden. skall spela en aktiv roll ieffektiviseringsarbetet av den statliga kassahållningen. Kontoret har underbudgetåret vidtagit eller medverkat till räntebesparande åtgärder förstatsverket som om de helt genomförs kommer att raedföra besparingar på ca120-130 iniljoner kronor. Kontoret följer vidare de större in- ochutbetalningaraa över statsverkets checkräkning och noterar eventuellafelaktigheter eller förseningar. När en sådan händelse inträffer utrederRiksgäldskontoret orsakeraa och kräver räntekompensation ora så är nödvändigt.Under budgetaret 1991/92 har statskassan tillförts räntekompensation till ettvärde av ca . RRVs revisionsberättelse innehåller ingainvändningar. RRV påpekar dock att vissa avstamningsratiner bör förbättras. RRVpåpekar också att det nya ekonomisystem som kommer att tas i bmk successivtunder 1992/93, staller stora krav på datakompetens. Riksgäldskontoretsresultat för budgetaret 1991/92 är svagt negativt i den bemärkelsen attkostnaden för den fektiska skulden överstiger den för riktmärkesportföljema med315 . Merkostnaden var , mätt somandel av statsskulden, så resultatet av upplåningsverksamheten överensstammer istort med riktmärket för det gångna budgetaret. Målet att kostnaden för denfektiska skulden skall understiga den för riktmärkesportföljema skall dockutvärderas av . Jag ser mycket positivt på det arbete somRiksgäldskontoret gör för att långsiktigt sänka kostnadema för upplåningengenom marknadsvårdande insatser. De är betydelsefulla i strävan att minimerakostnadema för statsskulden. Riksgäldskontoretsanvändande av altemativa resultatanalyser, exempel- Prop. 1992/93:100 visden utvärdering av emissionema som gjorts, ser jag som värdefulla. Bilaga 8Jag ser gäraa att liknande avgränsade resultatanalyser utvecklas på flerområden. Jag kan konstatera att inte harhaft några invändningar i revisionsberättelsen avseende . Jagfinner det angeläget att följer upp de påpekandenRiksrevisionsverket gör. För att få ett bättre underlag för nya direktivtill , ville jag invänta årsredovisning. Avdenna anledning har jag gjort en prolongering av gällande riktlinjer så att dessaomfettar ytterligare ett budgetar utöver /94 i nuvarande budgetcykel. har inlämnat enårsredovisning till regeringen. Jag kan konstatera att årsredovisningen i stortuppfyller de krav sora stalls i budgetförordningen (1989:400, senast ändrad1991:1029) ora hänsyn tages till att har dispens frånbokföringsförordningen (1991:1026) under budgetaret 1991/92. Jag anser attårsredovisningen innehåller ett rikligt material av relevans för regeringens bedömningav verksamheten. Sammanfettningen av resultatanalysen bör dock utvecklas såatt huvudsakliga resultat och egna värderingar av dessaresultat tydligare lyfts fram. Storakrav kommer att ställas på upplåningsverksamhet dåstaten star inför ett stort upplåningsbehov. Jag anser dock attRiksgäldskontorets årsredovisning visar att verksamheten bedrivs med en sådaninriktning att de uppsatta raålen kan nås. Sammantaget innebär min bedömningatt de riktlinjer som lades fest budgetproposition bör gälla ävenför budgetaret 1993/94. Jaghemstaller att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag anfört omupplåningsverksamheten och kostnaderaa för statens skuld. Anslagetbelastas med lönekostnader, systemutvecklingskostnader ochandra förvaltningskostnader. Lönekostnader och andra förvaltningskostnader somuppkommer i garantiverksamheten och in- och utlåningsverksamheten har förtsbort från anslaget fr.o.m. budgetaret 1991/92. I1990/budgetproposition föreslogs den treåriga budgetramen för Prop.1992/93: IOO budgetaren 1991/92-1993/94 under anslaget till 210,9 miljonerkronor Bilaga 8 inkl. mervärdeskatt. Detta innebär en oförändrad real nivåjämfört med budgetaret 1990/91. Den reala resursförbrakningen vad gäller personal,lokaler och hyror och investeringar har fellit medfem, sju respektive tjugo procent. Kontoret har tmder /92 gjortkontanta ADB-investeringar uppgående till , varav 3,2miljoner kronor kommer att betalas tmder budgetaret 1992/93. Kontorets totalaskulder avseende ADB-investeringar kommer enligt kontorets planering att uppgåtill vid slutet av /93. Riksgäldskontorethar inför budgetaret 1993/94 hemstallt om ytterligare 2 imljoner kronor ilåneram för ADB-investeringar. Anslagssparandet uppgår vid slutet av budgetåret1991/92 till , vilket motsvarar av tilldeladeraedel. yrkar i sin anslagsframstallningatt till förvaltningskostnader ett belopp på skall anslås.Detta motsvarar realt vad som anvisats för /93. Ettallmänt besparingskrav är stallt huvudtitel. Jag bedömeratt besparingsutrymmet under förvaltnings-kostnadsanslaguppgår till eller av den totala anslagssumman. Avden totala besparingen på härrör 2,8 miljoner från attkontoret ej kommer att kompenseras för konstaterade pris- och löneökningar. Chefen för har tidigare idagredovisat ett förslag om generell räntebeläggning av statliga medelsflöden samtpresenterat den modell som bör tillämpas. kommer /94 att tillärapa denna modell. kommer därföratt tilldelas ett räntekonto raed kredit och raedlen imder anslaget Riksgäldskontoret:Förvaltningskostnader förs till dette konto. Anslaget för Riksgäldskontoretsförvaltningskostnader har budgeterats utan hänsyn till de tekniska justeringarsom raåste göras till följd av ändringen av nivån på lönekostnadspålägget ochden ändrade finansieringsforraen för Stetshälsan. Riktlinjema för dessaförändringar har tidigare denna dag redovisats av chefen förFinansdepartementet (bilaga 1, Statsbudgeten och särskilda frågor, avsmtt 2.2).Det belopp som kommer att stallas till myndighetens disposition kommerslutligen att feststallas enligt de redovisade riktlinjeraa och kan därföravvika från det nu budgeterade beloppet. Jaghemstaller att regeringen föreslår att till : Förvaltningskostnaderför budgetaret 1993/94 anvisa eft ramanslag på . : Kostnader för upplåning och Prop. Anslaget avser andra kostnader för upplåning ochlåneförvaltning än finansiella utgifter och egnaförvaltningskostnader. Anslaget belastas huvudsakligen med kostnader för inköpav exteraa tjänster för upplåning och låneförvaltning. Kostnaderaa för upplåning och låneförvaltning harutvecklats på följande vis under budgetaren 1988/89-1991/92. Kostnader fdr upplåning och låneRirvaltning budgetåren 1988/89-1991/92 svenska kronor utländsk valuta Utvecklingen av kostnadema under anslaget är mycketstarkt beroende av hur upplåningsaktiviteten förändrar sig. Den största delenav nedgången i upplåningskostnadema i tabellen ovan förklaras av att brattoupplåningeni utländska valutor har minskat kraftigt . Minskningen avupplåningen i utländsk valuta är en följd av tillämpningen av valutalånenormen.Kostnaderaa har dock minskat även av åtgärder som initierats avRiksgäldskontoret. anslagsframstallan bygger påantagandena kompletteringsproposition vad gäller statens lånebehov,dvs att perioden kommer att karaktariseras av hög upplåningsaktivitet.Förändringar i lånebehovet kommer främst att pareras genom upplåning påpenning- och obligationsmarknaden. Därigenora slår en ökning avupplåningsbehovet ej i så stor utsträckning på anslaget för Kostnader förupplåning och låneförvaltning. Provisionerna på penningmarknaden är ringajämfört med provisioneraa på hushållsmarknaden. redogör i sin anslagsframställanför ett behov att erhålla utökade resurser till marknadsföring uppgående tillsammanlagt . har genomfört en studie somvisar att kontorets marknadsföringskostnader i förhållande tillupplånings-volymen är låg, jämfört med vissa andra låntagare påhushållsmarknaden. Analysen visar att en ökad marknadsföring bör leda till en reduktionav de totala upplåningskostnaderaa. hemstaller vidare att fåfortsätta ge stöd till Obligationsfrämjandet. Obligationsfrämjandets mål äratt öka intresset för och kunskapen ora räntebärande instrament bland densvenska allmänheten. medverkan i Obligationsfrämjandet sker, enligt kontoret,i syfte att få till stånd aktiviteter som kompletterar kontorets Prop.1992/93:100 övriga marknadsföringsinsatser. hemstaller att det tillRiksgäldskontoret: Kostnader för upplåning och låneförvaltning anslås . Detförslag till anslagsbelopp som länmats av anser jag varavälavvägt i relation till raålet att minimera kostnadema för stetsskulden.Kostnadsutvecklingen under anslaget är stebil och redovisningen av kostnademahar förbättras. Den utvärdering som lämnats i årsredovisningen avRiksgäldskontorets medverkan i Obligationsfrämjandet visar inte helt entydigtpå att kontoret bör fortsatte med finansiellt stöd till främjandet. Det är dockviktigt att , i ljuset av det stora lånebehovet, närmar sig såmånga marknader som möjligt. Av denna anledning bör få gefortsatt stöd till Obligationsfrämjandet. bör få utökade resurser förmarknadsföring för budgetaret 1993/94. grandar jag dels påRiksgäldskontorets bedömning, dels på att kontoret står inför ett stortupplåningsbehov och att kontoret minskat sin marknadsandel påhushållsmarknaden. Jag vill informera ora attRiksgäldskontoret har erhållit tillstånd av regeringen till att underinnevarande budgetår disponera anslaget : Kostnader förupplåning och låneförvaltning till förvärv av aktier iPenningMarknadsInformation (PMI) AB från till ett belopp av 0,5miljoner kronor. Kostnaden skall fmansieras genom omprioriteringar underanslaget. Jaghemställer att regeringen föreslår att till : Kostnader för upplåningoch låneförvaltning för /94 anvisa ett förslagsanslag på . Under dette anslag redovisas delar av den stetligagarantiverksamheten. Anslaget får användas för att tacka eventuella förlusterdels till följd av stetliga garantier till svensk varvsindustri och beställareav fartyg, dels till följd av stetliga garantier som inte belaster annat anslagpå stetsbudgeten. Lönekostnader och andra förvaltningskostnader som uppkommeri verksamheten belaster anslaget. Influtna avgifter och återvunna medel skallanvändas till att bestrida verksamhetens kostnader. skott,netto, redovisas på inkomsttiteln överskott av Riks- Prop.1992/93:100 gäldskontorets garantiverksamhet. För budgetaret 1991/92 uppkomett Bilaga 8 överskott i verksamheten. har till uppgift att utfärda ochförvalta en betydande andel av samtliga statliga garantier. Målet för dennaverksamhet är, sett över en längre tidsperiod, att kostnaderaa för verksamhetenskall tackas av dess intäkter. Kontoret skall vidare samordna samt meddela föreskrifteroch allmänna råd för andra myndigheters verksamhet med stetliga garantier ochstetliga lån till näringslivet. Kontoret skall även följa kostnaderaa för ochomfattningen av dessa verksaraheter. Målet för denna verksarahet skall vara attbidra till att andra myndigheters garantigivning och låneverksamhet bedrivs påett effektivt sätt. garantiåtagande har underbudgetåret ökat raed nära . Per uppgickåtegandet till . nettointäkt frångarantiverksamheten under budgetaret 1991/92 uppgick till 143,6 miljonerkronor. har tmder budgetaret 1991/92övergått till att redovisa garantiverksamheten i kostnadsmässiga termer.Reserveringar görs för befarade förluster från garantiåtaganden. En sådanreservering har gjorts för befarade förluster inom energiområdet på 90miljoner kronor. Riksgäldskontoretsgarantiverksamhet budgetåren 1989/90-1991/92 - Inkomster/Intäkter Övriga inkomster/intäkter - Utgifter/Kostnader Löner och övr. Övriga utgifter/kostnader arbete med garantier har underbudgetåret inriktats på olika former av kvalitetshöjningar. Ett exempel på ensådan kvalitetshöjning är att kontoret nu självt sköter indrivningen avregressfordringar. leder till snabbare stallningsteganden och effektivarebevakning av kontorets intressen. Underbudgetaret 1991/92 skedde slutreglering av kontorets mellan- Prop.1992/93:100 havanden med . Resultatet av dennaslutreglering Bilaga 8 blev ett återvinningsbelopp på . uppskattar subventionselementet iverksamheten, dvs att staten betingar sig lägre avgifter för garantierna än vadsom kan uppskattes vara marknadsmässigt, till ca . Vid sidan av den egna garantiverksamheten harkontoret i uppdrag att samordna och följa upp kostnaderaa för andra stetligamyndigheters verksamhet med stetliga garantier och raed stetliga lån tillnäringslivet. Någon redovisning av denna verksamhet görs ännu ej. En föratsättning för att resultetkravet skall blimeningsfullt är att kontoret har möjlighet att påverka intäkter och kostnader.Kontoret genomför därför en undersökning som bl.a. skall visahuravida garantiavgifter bör differentieras. uppgår, enligtkontoret, den genomsnitUiga garantiavgiften till av detgaranterade beloppet. Riksgäldskontoretsresultet av garantiverksamheten är positivt. Resultetet måste dockutvärderas av . Jag ser mycket positivt på attRiksgäldskontorets har övergått till att redovisa garantiverksamheten ikostnadsmässiga termer. Det är tillfredsställande att kontoret i deförhandlingar som gjorts för att återvinna redan infriade garantibelopp harsäkerställt en betydande återbetalning till steten. Beslastningen på anslaget Riksgäldskontoret:Garantiverksamhet kan ske på initiativ av annan än Riksgäldskontoret.Riksgäldskontoret har för vissa garantier möjlighet att utnyttja andra anslagunder annan huvudtitel. Jag avser ge i uppdrag att utreda oraprinciperaa för anslagsbelastning bör ändras. Det är önskvärt bl.a. i syfte attkunna införa modellen för räntebeläggning av stetliga raedelsflöden. I uppgift att samordna och följaupp kostnaderaa för andra stetliga myndigheters verksamheter med stetligagarantier bör även ingå att i årsredovisningen redovisa statens totalaverksamheter med garantier. görs denna redovisning av finansministemi finansplanen . I likhet med föregående år bör anslaget istatsbudgeten föras upp raed ett belopp ora I . Jaghemställer att regeringen föreslår att till : Garantiverksamhet för budgetaret 1992/93 anvisa ett förslagsanslag på I 000kr. : In- och utlåningsverksamhet Prop. Bilaga 8 1991/92 Utgift' 1992/93 Anslag' I 000 1993/94 Förslag I 000 ' Anslaget : Uppdragsverksamhet Under detto anslag redovisas den inlåning ochutlåning bedriver. På anslaget redovisas avgifter för in-och utlåningen samt Riksgäldskontoreis kostnader för personal m.ra.Ränteinkomster från utlåningen och ränteutgifter redovisas på anslaget Räntorpå stotsskulden, m.m. På här aktuellt anslag redovisas också avgifter för godkännandeav handlingar för andra statliga rnyndigheters låneavtal och därtill anslutandefinansiella avtal samt garantiåtagande på utländska marknader. bedriver in- ochutlåningsverksamhet i uppdragsform.