prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — - attett system med utvidgad uppdragsstyming införs, där Överbefäl havaren (ÖB) och ÖCB ges större ansvar än för att styra forskning och kvaUficerad teknisk verksamhet vid framst FMV och FOA. FMV bör på ÖB:s uppdrag håUa samman forskning och teknikutveckling, som ger stöd till verkets egen verksamhet eUer direkt bidrar till industrins kompetens. Förslaget behandlas i detföljande (avsnitt 4.2.3). - atten gemensam styrelse inrättas för IV, FOA och FFA, med uppgift att förbättra effektivitet och samordning mellan verken. De tte verken bör i sina huvuddrag bestå. Förslaget har överlämnatsttU LEMO. - attutbildningen vid () ges en bättre kontakt med forskning. Förslaget har överlämnatstiU LEMO. - attstaberna förstärks med tekniskt vetenskapUga rådgivare. Förslaget har överlämnats tiU Försvarsmaktens organisationsmyndighet (FMO). -att FMV slår vakt om sinsystemkompetens men söker minska sitt Prop. 1992/93:170 konsultutnyttjande genom bättre samarbete med FOA och större Avsnitt 4utnyttjande av industrin. Förslaget har överlämnats tiU LiEMO. -att FOA koncentterar sintel:niska verksamhet på försvarsspecifika områden och firågor om hotbild samtfunktion och sårbarhet hos delsystem i falttnässig miljö och under fientUgmotverkan. Förmåga tiU konsekvensbeskrivning av miUtiirteknisk utvecklingbehöver utvecklas Uksom förmåga tiU utvärdering. ABC-kompetens samt kompetenserför uttedningar och studier på stabsnivå bör bibehåUas. Förslaget behandlas i detföljande (avsnitt 4.2.4). - attett system införs där försvarets tekniska personal i ökad utsträckning roterar meUan befattningar i olika myndigheter och om möjUgt även i industrin. Förslaget har överlämnatstiU FMV. -att försvarets samverkan meduniversitet och högskolor stärks bl.a. genom att ett särskilt anslag inrättasför strategisk försvarsforskning. Förslaget behandlas i det följande (avsnitt4.2.5). -att IV ges i uppdrag attsjunordna insatser för att stärka ett intemationeUt projektorienteratsamarbete inom försvars-FoU. Förslaget har överlämnats till LEMO. -att frågan om vilken ambitionstaten bör ha för att söka bibehåUa säkerhetspoUtiskt viktig försvarsindustriövervägs i annan ordning. Förslaget övervägs f.n. inom Försvarsdepartementet. -att FMV och FOA, vid enbesparing , förändrar sin kompetens på det sätt som angettsoch att dämtöver besparingar görs främst inom forskning och konsulttjänster somstödjer materielan-skafftungen. En besparing med 25 eUer börövervägas först i ett läge när en stor del av den inhemska försvarsindustrinförsvunnit och anskaffar huvuddelen av sin materiel genom köp utifrån.I första hand bör då sådan verksamhet begränsas som ger gmnd för att förbättravapentekniken och utveckla nya produkter. Inriktning bör ske mot att någorlundavälinformerat kunna köpa sådana system tiU försvaret som marknaden erbjuder. Förslaget behandlas i detföljande (avsnitt 4.2.6). - attFFA bör ges ett större anslag och att ett fristående koUektivt program för flygteknisk forskning inrättas. Förslaget är i huvudsak samstämmigt med förslag tiU regeringen från flygindustrin, från , från FFA och från FMV. Förslaget behandlas i detföljande (avsnitt 4.3). 1992/93:170 Avsmtt 4Försvarsdep. Ettsystem med utvidgad uppdragsstyming införs, där Försvarsmakten och ÖCB gesstörre ansvar än för att styra forskning och kvalificerad tekniskverksamhet vid främst FMV och FOA. Den ökade uppdragsstymingen bör så långtmöjligt tillämpas fr.o.m. /95. Utredningensförslag överensstämmer med regeringens bedömning. Flertaletremissinstanser tiUstyrker utredningens förslag. (FortF) och FOA avstyrker dock förslagen och anser att nuvarande ordning är attföredra. Skälenför regeringens bedömning: Olikainstanser inom totalförsvaret bör ges ett störte inflytande än f.n. över dekunskapshöjande verksamheter som finansieras av försvarsmedel och som syftartill att främja totalförsvarets effektivitet och förmåga att lösa sinauppgifter. Förändringari denna riktning håller på att genomföras av både FOA och FMV. Förändringamabör dock gå längre, och finansieringen i ökad grad följa uppdragen. Utredningen harbeträffande statsmaktemas styming föreslagit att anslag till FOA och FMV börges i mera begränsad utsträckning än f.n. I stället bör anslagen tillförsvarsmakten och ÖCB anpassas till att också täcka insatser för forskning ochteknikutveckling och behovet av kompetens och kapacitet att hanteramaterielanskaffningen. Av vikt i detta sammanhang är bl.a. att stimuleraforskning som syftar tiU att förbättra förmågan hos totalförsvarets civila delunder säkerhetspolitiska kriser och i krig. De styrande myndigheterna börutveckla sin kompetens att styra forskning och kvaUficerad teknisk verksamhet. Ett nytt anslag bör avseverksamhet som dels ger regeringen underlag för utformningen av säkerhets- ochförsvarspolitiken, dels ger underlag för hänsynstagandet till A-, B- ochC-sttidsmedel. En störte samordning bör göras med utrikeshuvudtitelns anslagavseende nedrustning och rustnings- konttoll.Det kan vidare finnas skäl för att i vissa avseenden styra FMV Prop.1992/93:170 genomett direkt anslag, särskilt vad gäller underlag för utformning av för- Avsnitt4 svarsindustripolitikensamt i fråga om resurser för hantering av samarbete Försvarsdep. med andra länder. Regeringenhar för /94 lämnat sina budgetförslag i den nuvarandeanslagsstrukturen. Inriktningen bör vara att regeringen så långt möjligt lämnarsina budgetförslag för /95 i en förändrad anslagsstmktur.Uttedningens förslag kommer härvidlag att utgöra en viktig gmnd förförberedelsearbetet. En annan gmnd kan de förslag bli som LEMO kommer attlämna. Utredningensförslag om kompietensprofilen vid FOA bör utgöra ett underlag för de instansersom vid en utvidgad uppdragsstyming får ett ansvar för att styra forskningen. Uttedningenlämnar en rad konkreta förslag om vilken prioritet som olika kompetenser vidFOA bör ges. Förslagen om förändringar av kompetensprofilen avser främstsådana områden som föreslås bli styrda av Försvarsmakten i framtiden.Beträffande de områden som föreslås vara anslagsfinansierade även ifortsättningen föreslås inga förändringar av kompetensprofilen. ÖBanser att frågan om FOA:s kompetensprofil bör avgöras inom ramen för denutvidgade uppdragsstymingen, och ÖB tar därför avstånd från förslagen. Övrigaremissinstanser har inga avgörande invändningar mot förslagen. Skälenför regeringens bedömning: Principielltbör de instanser som finansierar forskningen styra dess inriktning och dännedindirekt forskningsorganens kompetensprofil. Detta utesluter dock inte attregeringen - åtminstone övergångsvis - lämnar vissa föreskrifter för hurstymingen skall ske. 4.2.5 Anslag förstrategisk försvarsforskning Regeringens bedömning: Prop.1992/93:170 Aysnitt 4 Försvarsdep. Ett särskiltanslag under fjärde huvudtiteln inrättas inför /95. Överanslaget skall finansieras s.k. strategisk forskning och utveckling förförsvaret. Anslaget disponeras av en självständig nämnd som regeringeninrättar. Utredningensförslag överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Ingenremissinstans motsätter sig att ett anslag inrättas för detta ändamål. Däremotgår meningama isär i frågan om vilken instans som bör disponera anslaget. Flerainstanser, bland dem ÖB, anser att ÖB bör disponera det. FOA anser att FOA bördisponera det. Skälenför regeringens bedömning: Medstrategisk forskning och utveckling (FoU) för försvaret avses sådan FoU somsyftar till att bygga upp kunskaper och färdigheter på gmndläggande nivå inomforskningsområden och teknologier som kan komma att få avsevärd betydelse föruppbyggnaden av det svenska totalförsvaret eller för bedömning av dess förmågai kris (xh krig. Medhänsyn till att många av försvarets kompetenser även kan vara av värde förövriga delar av samhället, och omvänt, finns det skäl att inrikta framför alltmer grundläggande satsningar på kunskapsuppbyggnad inom försvaret så attmöjligheter till samverkan med andra sektorer tillvaratas. Exempel på civilaområden lämpade för sådan samverkan är den tekniska forskning somTeknikvetenskapliga forskningsrådet (TFR) och Närings- ochteknikutvecklingsverket () finansierar! Föratt främja dessa syften bör ett särskilt anslag under fjärde huvudtiteln förasupp i statsbudgeten fr.o.m. /95 för sttategisk FoU förförsvaret. Anslaget bör disponeras av en självständig nämnd under regeringen(Försvarsdepartementet). Nämndens ledamöter bör ha bakgmnd i universitet ochhögskolor, i försvarets myndigheter och i försvarsindustrin. Kriterierför användning av medlen till projekt bör vara att projekten - har storpotentiell betydelse för totalförsvaret och har den inriktning mot ämnesområdeni stort som regeringen anger. -har god vetenskaplig kvalitet, -innebär en kunskapsöverföringtill en mera tillämpad verksamhet vid försvarets myndigheter eller iindustrin. Uppdragenbör i regel avse samprojekt och läggas ut på universitet och högskolor, på FOA,FFA och på industrin. Urvalet av projekt bör i allmänhet ske efter öppenannonsering och granskning av ansökningar. Ettviktigt syfte med anslaget är att skapa breda kontaktytor mellan å ena sidanförsvarssektom och dess forskningsorgan, och å andra sidan universitet ochhögskolor samt andra samhällssektorer. 1992/93:170 Avsnitt4 Försvarsdep. Utredningensförslag om inriktning av besparingar vid främst FMV och FOA bör utgöra ettunderiag för de instanser som vid en utvidgad uppdragsstyming får ett ansvarför att styra forskningen. Utredningenlämnar i enlighet med direktiven förslag om, och belyser konsekvenser av,inriktningen av besparingen inom det utredda verksamhetsområdet med 10, 25 . Fleraremissinstanser anser att stora besparingar inom försvarsforskningen inte börgöras. ÖB anser att ÖB bör styra inriktningen av eventuella besparingar. Skälenför regeringens bedönuiing: Principielltbör de instanser som finansierar verksamheten styra dess inriktning ochomfatming, och därmed inriktningen av de besparingar som kan bli aktuella.Detta utesluter dock inte att regeringen - åtminstone övergångsvis - lämnarvissa föreskrifter för besparingar och inriktningen av dem. 4.3 Flygteicnisk forskningoch utbildning 1992/93:170 Avsnitt4 Försvarsdep. 1den flygtekniska forskningen medverkar en rad tekniska och naturvetenskapligadiscipliner. Den avancerade och komplexa karaktären hos flygplan ochflygmotorer har inneburit ett fmktbärande samspel mellan forskning ochutveckling samt industriell verksamhet. Den kunskapsutveckling som har ägt mmmed utgångspunkt i flygverksamhet har haft positiva effekter för forskning ochutveckling även utanför det direkta tillämpningsområdet. Krav på material,avancerade beräkningar, miniatyrisering, tillförlitlighet m.m. har ställtforskning och ingenjörskonst inför stora utmaningar. Flygteknik i vid mening ären drivande kraft i allmän teknikutveckling och inom teknisk forskning ochutbildning. Svenskflygindustri har ett högt intemationellt anseende som etablerats genom de förett litet land unikt långsiktiga satsningama på en militär flygindustri. Dennakunskaps- och kompetensbas har använts för att byggaupp en omfattande civil produktion. Parallelltmed den flygindustriella uppbyggnaden byggdes enkraftfull utbildning och akademisk forskning upp. För att få en långsiktigthållbar försörjning av kompetens inom det flygtekniska området bör utbildning,forskning och industriell verksamhet gå hand i hand. En högteknologisk industriger näring åt och driver på eller ställer krav på utbildning och forskning. Dagensindustriella verksamhet domineras f.n. av Industrigmppen JAS med JAS 39 ,med och 2000 samt Flygmotor AB:s medverkan iett antal intemationella civila flygmotorprojekt. Flygteknisk verksamhet finnsockså inom FFV-Aerolech samt inom försvaret. Den flygtekniskahögre utbildningen och forskningen är f.n. koncenttierad till Tekniskahögskolan i (KTH). Vid FFA bedrivs en relativt omfettande forskning.Universitetet i har beslutat starta utbildning avcivilingenjörer med inriktning på fårkostteknik, huvudsakligen avsedd förflygindustrins behov. Utbildningen skall drivas i samverkan med KTH. I ett flertal länder skerstrategiska satsningar på forskning på det flygindustriella området. Dettabetraktas genom sin högteknologiska karaktär som ett nyckelområde för att höjateknologinivån. Den intemationella samarbetet inom det flygtekniska området äromfattande. deltar i flera samarbetsprogram. Ett undertecknande avEES-avtalet innebär ytterligare möjligheter. Detfinns ett antal, i huvudsak samstämmiga, förslag från flygindustrin och myndigheter om én satsning på flygteknisk forskning ochutbildning. 1992/93:170 Förslagen innehåller två huvuddelar: ettnationellt flygtekniskt centmm samt Avsnitt 4 ett nationellt flygteknisktforskningsprogram. De innebär en väsentiigt Försvarsdep. utökad samverkan mellan tekniska högskolor, försvarsmyndigheter och företag vad avser såvälforskning som utbildning. () har föreslagitriktade satsningar vad avser teknisk gmndforskning på området komplexa system.Flygteknik nämns här som ett prioriterat område. () harföreslagit satsningar på basteknologier med användning bl.a. inomfarkostområdet. Regeringen anser det angeläget att en förstärkning av denflygtekniska forskningen och utbildningen kommer till stånd med utgångspunkt ide lämnade förslagen. Det är viktigt att staten och flygindustrin delar lika påfinansieringen av det nationella flygtekniska forskningsprogrammet. Det är vidareangeläget att för flygteknik relevant forskning, som finansieras med medel somligger utanför det nationella programmet, både kan bidra till och dra fördel avden koncentrerade satsningen inom ett avancerat teknikområde som det nationellaprogrammet representerar. Inriktningen och stymingen av programmet bör delsspegla den gemensamma finansieringen, dels gmndas på strävan att maximerautnyttjandet av inom området tillgängliga resurser för forskning ochutveciding, forskamtbildning och gmndläggande teknisk utbildning. Regeringenavser att uppdra åt en särskild förhandlare att för staten förhandla medflygindustrin om omfattning, inriktning, finansiering och styming avprogrammet. Regeringen föreslår att, av statliga medel från fjärde ochtolfte huvudtitlama, sammanlagt högst undertreårsperioden /94 - 1995/96 avsätts för ett nationellt flygteknisktforskningsprogram. DärtiU föreslår regeringen i det följande under avsnittetUtbildningsdepartementets verksamhetsområde en förstärkning av den tekniskaforskningen och forskamtbUdningen, bl.a. för att möjliggöra en förstärktsatsning inom vissa programområden av särskild betydelse för teknisk ochindustrieU utveckling. 1992/93:169 föreslår regeringen vissaförstärkningar inom civilingenjörsutbildningen. Resurser för flygteknisk forskning och utveckling frånfjärde huvudtiteln kommer främst från anslagen D2. Flygvapenförband: Materielanskaffning, F3. Förslag om dessa anslag för /94 har lagts fram i budgetpropositio nen. Förslagen innebär bl.a. att emslaget K6. ökar från nuvarande ca 10 till . Delar av den flygtekniskaforskning som försvaret finansierat utgör en gemensam gmnd för såvälmilitära som civila tillämpningar. Försvaret, FMV och FFA bör utvecklasamverkan med och andra civila intressenter. Ett bidrag till detnationella flygtekniska forskningsprogrammet bör lämnas från Qärde huvudtiteln.Bidraget bör anpassas till programmets finansiering i övrigt och omfetta högst20 per budgetår /94-1995/96. Bidragetbör för /94 lämnas från anslaget D2. Med hänsyn tiU denförändrade anslagsstiniktur som avses bli införd i samband med att den nyamyndigheten inrättas, bör det avgöras senare från vilket anslagsom bidraget bör lämnas fr.o.m. /95. 1992/93:170 Avsnitt4 Försvarsdep. 4.4.1 Sårbarhet och beredskapshänsyn I1990 års forskningsproposition redovisades vissa rikUinjer för totalförsvarsforskningen.Regeringen förordade bl.a. att en gmndläggande forskningsverksamhet, i syfteatt skapa kunskap om samhällets sårbarhet, försöksvis borde påbörjas. För ändamåletföreslogs att skulle avsättas för /91. Riksdagenhade ingen erinran mot regeringens förslag (bet. UbU 1989/90:25, rskr.1989/90:328). ÖCBhar svarat för en försöksverksamhet avseende forskning om samhällets sårbarhet.Bland projekt som genomförts eller pågår kan nämnas projektet inätverk, som drivs av Centmm för regionalvetenskaplig forskning i . Vidarebedrivs viss utbildning i samarbete med universiteten i och inomområdet beredskapshänsyn i planering och samhällsutveckling, för lokalatjänstemän och politiker samt för beredskapshandläggare och samhällsplanerare.Totalt avsatte ÖCB för dessa områden för /92 tre miljonerkronor. GenomStatens räddningsverks försorg genomförs f.n. forskning bettäffande bl.a.riskhänsyn i samhällsplaneringen, ökad säkerhet vid transporter av farligt godsoch beredskap mot kemikalieolyckor. Ilikhet med vad som uttalades totalförsvarsbeslut (prop. 1991/92:102,bet. 1991/92:FöU12, rskr. 1991/92:337) viU regeringen betona betydelsen av attberedskapshänsyn tas i planering och samhäUsutveckling. Att tidigt ta hänsyntill sårbarhet och risker skapar robusthet i samhället inför säkerhetspolitiskakriser och krig, minskar behovet av kostnadskrävande beredskapsåtgärder ochökar dessutom säkerheten i det fredstida samhället. En fortsattforskningsverksamhet som skapar kunskap om samhällets sårbarhet och ommöjlighetema att ta hänsyn härtill är mot denna bakgmnd angelägen. En sådanverksamhet kan också ge detta område ökad stadga och en starkare förankring iden akademiska forskningsvärlden. Det ankommer på ÖCB ochberörda myndigheter att inom ramen för tiU- Prop. 1992/93:170 gängligaresurser vidta erforderliga åtgärder på resp. verksamhetsområden. Regeringenföreslår i det följande under avsnittet verksamhetsområdeatt ett program för fordonsteknisk forskning skapas. Det är angeläget att desamverkansmöjligheter tas till vara som kan finnas mellan försvarsforskningenoch det fordonstekniska forskningsprogrammet. FMV bör följa programmet, liksomNUTEK: s program i övrigt, och uppmärksamma sådana samverkansmöjligheter. 4.4.3 Anslagsfrågorför /94 Regeringensförslag rörande anslag under fjärde huvudtiteln lämnades i 1993 årsbudgetproposition (bilaga 5). Förslagen har beretts så att de är samstämda medde förslag och överväganden som redovisas i denna proposition. Regeringenföreslår att beträffande flygteknisk forskning och utbildning(avsnitt 4.3) 1. godkänner förslaget om riktlinjer för ett nationellt flygtekniskt forskningsprogram, 2. godkännerförslaget om bidrag från fjärde huvudtiteln till finansiering av ett nationellt flygtekniskt forskningsprogram. Inom politikområden bedrivs ochinitieras forskning och utvecklingsarbete rörande socialtjänst, bam- ochfamiljepolitik, socialförsäkring, folkhälsa samt hälso- och sjukvård. Frånfemte huvudtiteln stöds forsknings- och utvecklingsarbete inom samtliga dessapolitikområden. Den medicinska forskningen finansieras främst genomfakultetsanslag samt genom anslaget till () vilkaredovisas under åttonde huvudtiteln ().Socialvetenskapliga forskningsrådet () ger stöd till gmndforskning ochtillämpad forskning inom socialvetenskap, socialpolitik och folkhälsovetenskap.Folkhälsoinstitutet () stöder, för sin vetenskapliga förankring, forskningoch utveckling inom folkhälsoområdet. avmedicinsk metodik (SBU) bedriver forskningsbaserad utvärdering av medicinskametoder. Bidrag ges också från anslag på femte huvudtiteln till Spri som ärhälsooch sjukvårdens utvecklingsinstitut. Dessutom bedrivs forsknings- ochutvecklingsarbete som en integrerad del av verksamheten vid Statensbakteriologiska laboratorium (SBL), för psykosocial miljömedicin(IPM) och (). Verksamheten med de statligasmittskyddsuppgiftema övertas fr.o.m. den av , varvid SBL läggs ner. ÄvenSocialstyrelsen (SoS) och () bedriver i vissomfattning forskningsanknutet utvecklingsarbete. ()skall svara för utvecklingsarbete och stöd åt viss forskning med betydelse förden egna verksaniheten och är huvudman för ett arkiv av stort intresse förforskning. () har ansvar för att utvärderatrygghetssystemens effekter för individ och samhälle. 1992/93:170 Avsnitt 5 Anvisat Förslag Förändring FörändringFörändring 1992/93 1993/94 1993/94 1994/95 1995/96 SFR: Förvaltning* SFR: Forskningsmedel* * Utgör /93 anslagel De delarav den offentliga sektom som ingår i verksamhetsområdeutgör käman i den svenska välfärdspolitiken. Det gäller hälso- och sjukvården,äldre- och handikappomsorgen, bam- och familjepolitiken samt de ekonomiskatrygghetssystemen som omfattar socialförsäkringama och anslutande bidragssystem.De samlade sociala utgiftema, inkl. landstingens och konununemas utgifter förde sociala verksamhetema, beräknas /94 motsvara av BNP. Den StmktureUa obalansen i ekonomi medför attutvecklingen av välfärdspolitiken måste ske under delvis förändradefömtsättningar. Det växande gapet mellan behov och resurser ställer krav påeffektivisering och prioriteringar. Regeringen har med anledning härav bl.a.initierat en omfattande genomgång och prövning av de stora transfereringssystemen.I kommuner och landsting pågår av samma anledning en omprövning av olikaverksamheter. Ett målför regeringens politik är att vård, omsorg och andra tjänster skall anpassasbättre till människomas behov och önskningar. Genom en ökad valfrihet inombl.a. hälso- och sjukvården ges medborgama möjlighet att själva bestämma vemsom skall ge vården. På samma sätt skapas ökade valmöjligheter inom bl.a.skolan, bamomsorgen och äldreomsorgen. En annan del av fömyelsen är ett ökatinslag av privata entreprenörer vilket ger ökad konkurrens inomtjänsteproduktionen. Den fortsatta utvecklingen och fömyelsen måste stödjas aven utökad forsknings- och utvecklingsverksamhet. Det gäller såväl inom ramenför olika discipliner vid universitet och högskolor som inom statens, kommunemasoch landstingens verksainheter. Hälso-och sjukvården liksom stora delar av de övriga sociala verksamhetema är redannu utpräglade kunskapsorganisationer. Kunskapsflödet mellanuniversitet/högskolor och den sociala sektom bör emellertid kuima ökasytterligare. Ny kunskap kring t.ex. organisations- och ledningsfrågor når intealltid fram till praktisk tillämpning. Omvänt gäller att forskama ibland intelåter sina val av forskningsproblem inspireras av den verklighet som finns inomde sociala verksamhetema. Kompetensen inom kommuner, landsting och myndigheterär här av stor betydelse. Fömtom möjlighetema att bedriva eget forsknings- ochutvecklingsarbete är kompetensen avgörande för att kunna formulerabeställningar av forskningsinsatser inom t.ex. universitet och högskolor,liksom möjlighetema att rätt bedöma kvalitet och relevans i redan pågåendeforskning. Den forskning och det utvecklingsarbete som är relevantför verksamhetsområde spänner över flera samhällssektorer- t.ex. hälso- och sjukvård, socialtjänst, socialförsäkring och arbetsmarknad- och över många vetenskapliga discipliner. En utmaning är därför att finna debästa formerna för att organisera och stimulera denna forskning som måstepräglas av hög relevans och kvalitet för att kunna skapa underlag för denlångsiktiga utvecklingen av den sociala sektom. Denforskning som bedrivs inom socialvetenskap och socialpolitik utgör i storutsträckning underlag för den ständigt pågående debatten och utvecklingen avvälfärdspolitiken som måste kunna bygga på ett så gott kunskapsunderlag sommöjligt. Metodema för att sprida den nya kunskapen så brett som möjligtbehöver vidareutvecklas så att denna kunskap inte dmnknar i det allt stridareinformationsflödet i samhället. Prop.1992/93:170 Avsnitt 5 5.2 Forskningrörande de ekonomiska trygghetsssystemen Prop. .,-,, ., , . , ■ , , Avsnitt 5 Behovet av forskningsbaserad kunskap om de ekonomiskatrygghetssys- q ih rt temens funktion och effekter är betydande, inte minst motbakgmnd av den genomgripande översyn och omprövning avsocialförsäkringens olika grenar som pågår. Omfattningen av socialvetenskaplig forskning medanknytning till de ekonomiska trygghetssystemen är fortfarande relativtbegränsad med hänsyn tagen till socialförsäkringens stora betydelse förindividens välfärd och för samhällsekonomin.