prop · GG03151 · 1992-12-31 00:00:00 — Förlusten kvittesmot inkomsten som uppgår till motsvarande belopp (900). Genom besfemmelsen i dettestycke förhindras förferanden av de slag som exemplifierate. Avtredje stycket framgår att det krävs ett särskilt bokslut till grand för inkomstberäkningenför att metoden skall få tillämpas. Bokslutet skall avse perioden från ingångenav räkenskapsåret till cfegen för överlåtelsen. Till grand för bokslutet skallligga sådana uppgifter till ledning för texering som avses i 2 kap. 19 § lagen(1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter. Bokslutet och uppgiftemaskall skriftligen ha godkänte av förvärvaren. Den fördelning av handelsbolageteresultet som skall ske enligt bolagsavtelet skall gälla även vid fördelningmellan överlåteren och övriga delägare av det resultet som det särskilcfebokslutet visar. Däremot kan överlåtere och förvärvare inte enligt denna lagfritt avtela om hur fördelningen av inkomsten före resp. Prop.1992/93:151 efter överlåtelsen skall ske. framgår av första stycket därdet stadgas att överlåtaren tar upp inkomst från handelsbolaget av förvärvskällaavseende aktiv näringsverksamhet som belöper före överlåtelsen. Någraexempel kan illustrera. Om den del av handelsbolagete inkomst som belöper påandelen vid räkenskapsårete utgång uppgår till 1 000 och överlåtarens inkoinstenligt inkomstberäkningen som gjorte på gmndval av det särskilcfe bokslutet var400 kommer förvärvarens inkomst efter jämkning att uppgå till (1 000 - 400 =)600. Om det resultat som belöper på andelen vid bokslutet vid räkenskapsåreteutgång uppgår till 1 000 och överlåtarens andel av resultatet var -400 enligtinkomstberäkningen som gjorte på gmndval av det särskilda bokslutet kommer denpä förvärvaren belöpande andelen av handelsbolagete resultat att uppgå till (1000 - (-400) =) 1 400. Om, slufligen, det resultat som belöper på andelen vidbokslutet vid räkenskapsårete utgång uppgår till -1 000 och överlåtarens andelav resultatet var -400 enligt inkomstberäkningen som gjorte på gmndval av det särskilcfebokslutet kommer den på förvärvaren belöpande andelen av handelsbolageteresultat att uppgå till (-1 000) - (-400) =) -600. Närdet gäller reavinstbeskattningen i inkomstelaget kapital sker den på vanligtsätt enligt SIL. Den inkomst från handelsbolaget som överlåtaren beskattas förenligt paragrafen utgör cfervid skattepliktig inkomst vid tillämpning av 28 § SIL. Vemsom skall anses som närsfeende till överlåtaren regleras genom en hänvisningtill narsfeendekreteen i punkt 14 sista stycket av anvisningama till 32 § KL.Vidare skall när överlåtelse sker från ett dödsbo delägare i dödsboetlikställas med närsfeende. Lagenträder i kraft . Den skall tillämpas om andel i handelsbolaghar överlåtite efter . För de fell som avses i 4 § andrastycket, dvs. där tilläggsköpeskilling har utgått, tillämpas föreskrifteraaäven om andelen har överlåtite den 30 november1992. Jag hemsfeUeratt regeringen föreslår att anta förslag till lagom särskilcfe regler för beskattning av inkomst från handelsbolag i vissa fell. Vidare hemsfeUer jag attregeringen föreslår att besluta att Prop. 1992/93:151 motionstidenförkortas . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå rikscfegen att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Dnr36761-92/900 Bilaga 1 Hemställan om vissa lagändringar () hemsfeUer att tar initiativ till ändringar avgällande skatteregler i nedan återgivna avseenden. 3 Avyttring av andelar i handelsbolag Enligtvad RSV erferit har förferandet med att överlåta andel i handelsbolag medtillhörande årsvinst blivit en mycket frekvent företeelse. Förferandet iimebäri många fell att förvärvsinkomst omvandlas till väsentligt lägre beskattadkapitalinkomst. Motsvarande förferande beträffande aktier ger på gmnd av besfemmelsemai 3 § 12 mom SIL inte samma reducering av beskattningen. Ibetänkande Neutral företegsbeskattning (SOU 1991:100) föreslogs en tillämpningav regleraa i 3 § 12 mom SIL även på andelar i handelsbolag (sid 111). RSVberörde i sitt yttrande över betänkande företeelsen med skatteplanering viahandelsbolag (yttrandet s 5 och 6 och i länsyttrande som bilagte RSVs yttrande). Mot bakgrand av den ökande frekvensen av förferandetär det enligt RSVs uppfettning, även om övriga förslag i befenkandet integenomförs , angeläget med en snar lagreglering i dette avseende. I avvaktenpå att sådan hinner uterbetes i detaljer skulle en tillämpning av reglema i 3 §12 mom SIL även på andelar i handelsbolag i vart fell reducera de skattemässigavinstema av förfarandet. Besluti dette ärendet har fattete av undertecknad överdirektör. Vid den slutligahandläggningen har i övrigt närvarit skattechefen samt skattedirektörenJansson, föredragande. Förslag till Prop. Lag om särskilda reglerför beskattning av inkomst från Bilaga 2 1 §Vid tillämpning av kommunalskattelagen (1928:370) och lagen (1947:576) om stetlig inkomstekatt gäller denna lag om en andel i ett handelsbolag genom köp, byte eller därmed jämförligt fång har överlåtite från en fysisk person eller ett dödsbo till annan än fysisk person eller dödsbo och handelsbolaget har bedrivit aktiv näringsverksamhet. Denna lag gäller också om överlåtelse skett till fysisk person som är bosatt i eller dödsbo som är hemmahörande i utlandet. Inlösen av andel i ett handelsbolag från en fysisk person eller ett dödsbo anses som en överlåtelse av andelen om någon av delägama i handelsbolaget inte är fysisk person eller dödsbo. Fråganom handelsbolaget har bedrivit aktiv näringsverksamhet avgörs på gmndval avförhållandena under den del av räkenskapsåret som föregått överlåtelsen. 2 §Överlåtaren beskattas för inkoinst enligt denna lag avseende det räkenskapsår för handelsbolaget då överlåtelsen skedde om det skriftligen har avtalate mellan överlåtaren och förvärvaren. 5 § tillämpas dock inte om överlåtaren direkt eller indirekt varit verksam i handelsbolaget efter överlåtelsen. Ifall som avses i 1 § första stycket andra och tredje meningama och 4 § andrastycket beskattas överlåtoren för inkomsten oberoende av om avtol som avses iförsto stycket föreligger eller ej. Iannat fall än som avses i försto och andra styckena beskattos förvärvaren. 3 §Har överlåtelsen under samma räkenskapsår för handelsbolaget föregåtte av en eller flera överlåtelser där överlåtoren varit fysisk person eller dödsbo tillämpas inte 4 § första stycket eller 7 § första stycket andra meningen. 4 §Överlåtaren skall ta upp ett belopp motsvarande realisationsvinst på grand av överlåtelsen som inkomst av aktiv näringsverksamhet från handelsbolaget. Vadsom föreskrivs i första stycket gäller även för realisationsvinst på gmnd avatt tilläggsköpeskilling erhållite efter det räkenskapsår för handelsbolaget dåöverlåtelsen skedde om överlåtaren direkt eller indirekt varit verksam ihandelsbolaget efter överlåtelsen om det inte är uppenbart att detta saknatbetydelse för storleken av tilläggsköpeskillingen. Vid beräkningen avrealisationsvinst vid tillämpning av första och Prop. 1992/93:151 andrastyckena skall det justerade ingångsvärdet inte ökas med belopp Bilaga 2motsvarande realisationsvinsten. 5 §Överlåtaren får i sfellet för vad som anges i 4 § ta upp inkomst från handelsbolaget av förvärvskälla avseende aktiv näringsverksamhet som belöper före överlåtelsen. Frågan om en förvärvskälla är aktiv eller passiv bedöms med hänsyn till förhållandena under den del av räkenskapsåret som föregått överlåtelsen. Tillgmnd för inkomstberäkningen skall ligga ett särskilt bokslut avseende dennämnda tiden. Bokslutet och sådana uppgifter till ledning för taxering somavses i 2 kap. 19 § lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifterskall ha godkänte skriftligen av förvärvaren. 6 §Om överlåtaren beskattas enligt 4 § första stycket eller 5 § skall förvärvarens inkomst från handelsbolaget jämkas i motsvarande mån. 7 av inkomst från handelsbolaget av förvärvskälla avseende aktiv näringsverksamhet beskattas hos förvärvaren. Till beskatt ning tas dock upp högst ett belopp motsvarande av överlå tarens realisationsvinst på gmnd av avyttringen. Vidtillämpning av första stycket gäller 18 § femte stycket kommunalskattelagen(1928:370). 5 § första stycket andra meningen denna lag tillämpas vidbedömningen av om förvärvskällan är aktiv eller ej. Förvärvskälla som påbörjateefter överlåtelsen beaktas inte. Omöverlåtarens realisationsvinst läggs till gmnd för beskattning enligt förstastycket tillämpas lagen (1947:576) om statlig inkomstekatt på inkomsten frånhandelsbolaget i den mån den överstiger realisationsvinsten. Förstastycket tillämpas inte vid beräkning av andelens justerade ingångsvärde enligt28 § lagen om statlig inkomstekatt. 8 §Har andelen överlåtite vidare under samma räkenskapsår för handels bolaget till annan än fysisk person eller dödsbo skall vid tillämpning av 7 § som förvärvare anses den som iimehade andelen vid utgången av räkenskapsåret. Harandelen överlåtite vicfere under samma räkenskapsår för handelsbolaget tillfysisk person eller dödsbo eller någon som är bosatt eller hemmahörande iutlandet skall vid tillämpning av 7 § beskattning ske med det belopp som angettei första stycket andra meningen nämncfe paragraf. Om såväl överlåtelse somanges i 3 § som överlåtelse som anges i första merungen förekommit underräkenskapsåret skall vid tillämpning av 7 § beskattning ske med ett beloppmotsvarande summan av realisationsvinsterna under räkenskapsåret avseendesådana överlåtelser som anges i 3 §. 9 § Är förvärvaren etthandelsbolag tillämpas 7 § encfest i den mån Prop. 1992/93:151 inkomsten hos detta beskattas hos annan än fysisk person eller dödsbo. 10 §Vid tillämpning av denna lag skall den som är frikallad frän skattekyldighet för inkomst av näringsverksamhet enligt lagen (1947:576) om staflig inkomstekatt eller annan lag anses skattekyldig för sådan inkomst. Dennalag träder i kraft och tillämpas om andelen har överlåtiteefter . 4 § andra stycket tillämpas även i fråga omöverlåtelser som skett efter utgången av . Bilaga3 Utdrag ur protokoll vid sammanträde Per Jermsten, regeringsrådet , justitierådet . Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen på hemsfellanav staterådet beslutat mhämta lagrådete yttrande över förslag tilllag om beskattmng av inkomst från handelsbolag i vissa fell. Förslagethar inför lagrådet föredragite av kammarrätteassessom . Förslagetföranleder följande yttrande av lagrådet: Deti remissen framlagda lagförslaget skall enligt övergångsbesfemmelsematillämpas på överlåtelser som har gjorte efter , dvs. den cfegcfe fick meddelande från regeringen om den planerade lagstiftningen(skr 1992/93:138). I skrivelsen till rikscfegen redovisades att det blivitmycket vanligt att handelsbolagsandelar överlåte med tillhörande årsvinst ochatt detta i många fall innebär att inkomst av eget arbete omvandlas tillkapitalinkomst; ett förfarande som kan medföra stora skattefördelar. Vidarehänvisades till att det får hållas för sannolikt att det i flertalet fall är skattefördelamasom är det encfe syftet med transaktionema. Med hänsyn till bl.a. det anförcfeansåg föredragande staterådet att det var nödvändigt med ett lagstiftningsingripandeför att ändra de fömteättningar som gör sådana förfaranden lönsamma. Ett förslagtill rikscfegen borde dock föregås av en remiss till lagrådet. Skrivelsenavslutades med ett konstaterande att det fanns anledning att med tillämpning avundantagsbesfemmelsen i 2 kap. 10 § andra stycket regeringsformen (RF) låta denya reglema tillämpas i fråga om avyttring och förvärv av andel i handelsbolagefter . Regeringensskrivelse väcker frågan hur pass detaljerad beskrivningen av ett kommandeförslag skall vara för att en skatteregel skall med stöd av den nämncfe undantagsbesfemmelseni RF få tillämpas retroaktivt. Av uttalanden i förarbeten till besfemmelsen (prop.1978/79:195 s. 56) framgår att syftet med kravet på ett meddelande frånregeringen till är att de skattekyldiga skall i förväg få ett auktorativtbesked om att en kommande skatteregel avses få retroaktiv tillämpning. Somregel torde det inte vara möjligt för regeringen att i det skedet ge något merdetaljerat besked om skatteregelns utformning. I specialmotiveringen till besfemmelsen(a. prop. s. 61) angavs också att det väsentliga är att det genom meddelandetgörs klart vilken typ av transaktion, intäkt, avdrag ete. som förslaget avseringripa mot. Med hänsyn till det anförda kan det inte anses att det iregeringens skrivelse lämnade meddelandet har även om det endast presenterardet aktuella missförhållandet sådana brister att enretroaktiv lagtillämpning skulle förhindras. 1992/93:151 lagrådetemening hade det dock varit önskvärt att meddelandet hade varit Bilaga 3 merpreciserat, inte tninst med tanke på att lagförslaget kan leda till en ökadskattebelastning inte encfest för överlåtaren av en andel i handelsbolag utanäven för förvärvaren av andelen. Renussförslagethar inte föregåtte av någon sedvanlig utredning utan har sin gmnd i en framsfellningfrån . Förslaget har inte heller varit föreinål för sådantremissförfarande som avses i 7 kap. 2 § RF i annan mån än att under beredningenav ärendet synpunkter inhämtate från förslagssfellaren, , varssynpunkter anges i allt väsenfligt ha beaktate. Genom vad som sålundaförekommit under beredningen av det framlagda lagförslaget får föreskriftema i7 kap. 2 § RF emellertid med hänsyn bl.a. till ärendete brådskande natur ansesvara i och för sig uppfyllda. Lagrådet konstaterar dock att en sedvanligremissbehandling i detta fall hade varit av särskilt värde eftersom förslagetberör komplicerade frågor och innehåller principiella nyheter. Lagrådet har cferförhaft svårigheter vid fullgörandet av sina åligganden enligt 8 kap. 18 § RF (jfrlagrådete uttalanden av samma innebörd vid bl.a. tillkomsten ay lagen,1989:346, om tillfällig vinstekatt, prop. 1988/89:132 s. 24). Ilagrådsremissen läggs förslag fram om särskilcfe regler för beskattning avhandelsbolag. Förslaget tar sikte pä en aktiv delägare som avyttrar sin andel ibolaget till annan än svensk fysisk person eller svenskt dödsbo. Utgångspunktenför förslaget är att åstadkomma skattemässig neutralitet mellan en sådan andelsavyttringoch uttag av handelsbolagete inkomst. De föreslagna regleraa är samlade i en nylag. Lagrådethar försfeelse för att regler införs i syfte att hindra att en delägare i etthandelsbolag genom andelsavyttring tillgodogör sig bolagete inkomst i form av lågbeskattadreavinst. Med tanke bl.a. på att de föreslagna reglema har karakferen av ettprovisorium i remissprotokollet anmärks att förslaget bör omprövas ianslutning till genomförandet av de, efter tidigare omfettandeutredningsarbete, i betänkandet (SOU 1991:100) Neutral företagsbeskattningpresenterade förslagen är det emellertid angeläget att regleraa blir enklaatt försfe och tillämpa. Ett givet krav är också att det tilltänkta systemetkan förväntas få avsedd effekt. Lagrådetmåste dessvärre konstatera att det remitterade förslaget har betydande bristeri nämnda hänseenden. Det framsfer exempelvis som tveksamt om ettgenomförande av förslaget skulle lecfe till att den åsyftade neutralitetenuppnås. På viktiga punkter är det vidare oklart hur säljarens och köparensbeskattning skall samordnas vid tillämpning av dels den föreslagna lagen, dels reglemai kommunalskattelagen (1928:370, KL) och lagen (1947:576) om sfetlig mkomstekatt(SIL). Lagrådet fiimer slutligen att förslaget kan komina att vålla betydande tillämpningsproblem. Lagrådet redovisar i detföljande vissa allmänna synpunkter rörande de Prop. 1992/93:151 nu antyddaproblemområdena. Därefter kommer lagrådet mer i detalj Bilaga 3 kommenteraolika delar av lagförslaget. Vidförsäljning av andel i handelsbolag nfeste först fastefellas om avyttringenlett till reavinst eller reaförlust för säljaren (här och i forteättningen borteesfrån att en andel undantagsvis kan utgöra omsättningstillgång). För det andramåste sfeUning tas till hur den på andelen belöpande delen av bolagete inkoinstskall delas upp mellan säljaren och köparen. Som anförs i remissen tordepartema enligt gällande praxis ha möjligheter att fördela beskattningen avdenna inkomst på det sätt de fiimer lämpligt. Detär enligt lagrådete uppfattning osäkert i vad mån det föreslagna systemet innefetferett avsteg från vad som gäller beträffande fördelning avhandelsbolagsinkomst. Frågan har stor betydelse vid tillämpning av 5 §. Enligt5 § får nämligen säljaren -i sfellet för vad som anges i 4 § fe upp inkomstfrån handelsbolaget som belöper före överlåtelsen. Till grund förinkomstberäkningen skall ligga ett särskilt bokslut per överlåtelsecfegen. Somredan antytte kan någon helt säker sluteate inte dras om i vilken uteträckning parteraasnormala frihet att sinsemellan fördela handelsbolagete inkoinst är upphävd vidtillämpning av 5 §. Lagtextens utformning i förening med kravet på särskiltbokslut kan dock anföras som argument för att avtalsfriheten är inskränkt ochatt säljaren skall beskattas för den "verkliga" inkomsten fram till försäljningstidpunkten.Mot denna tolkning talar att varken lagtext eller remissen i övrigt innehållernågra närmare uttalanden om hur inkomsten skall beräknas. Det kan exempelvisdiskuteras vilka materiella regler beträffande överavskrivningar och andra bokslutedispositionersom skall gälla vid upprättandet av det särskilda bokslutet. Detföreligger således enligt lagrådete mening viss risk för att en försäljning avandel i handelsbolag även kommer att beskattas i huvudsak enligtnuvarande praxis. En tillämpning av 5 § som svarar mot det uttalade syftet attuppnå större neutralitet synes med andra ord fömteätta att lagtexten preciseraspå flera punkter. Ävenvid beskattmng med stöd av 4 § synes det kunna sättas i fråga om regelsystemetär ägnat att åstadkomma åsyftad skattemässig neutralitet mellanandelsöverlåtelse och uttag av handelsbolagsinkomst. En tillämpning av 4 §innebär för säljarens vidkommande att reavinsten beskattas enligt en skattesate(inkl. egenavgifter) på maximalt mot nuvarande . Understigersäljarens förvärvsinkomst 7,5 basbelopp kan skattesateen (inkl. egenavgiftemasskattedel) enligt förslaget uppskattas till . Om reavinsten uppgårtill träffas således säljaren av ett ökat skatteuttag istorleksordningen 180 - . Hänsyn måste emellertid också tas till attköparen, dvs. i regel ett aktiebolag, enligt 6 § föreslås få rätt till avdragmed belopp motsvarande säljarens reavinst. Köparens skatt minskas cferför i detvalcfe exemplet med (av 1 000). En tillämpning av 4 § medförsåledes totalt sett att skattebelastningen minskar med eller ökar med 80 kronoreller stannar på något belopp däremellan. 1992/93:151 detto drar lagrådetsluteateen att systemete förmåga att motverka den Bilaga 3 bristandeneutralitet som råder torde bli förhållandevis ringa. Av2 § första stycket framgår att det är säljaren som i normalfallet skallbeskattas enligt den föreslagna lagen såvicfe parteraa träffet skriftligt avtalom detta. Föreligger inte sådant avtal eller fell som avses i andra stycketskall enligt paragrafens tredje stycke köparen beskattas. Denu återgivna reglema ger intryck av att det antingen är säljaren eller köparensom träffas av beskattning enligt lagen. Så är emellertid inte alltid fallet.Tydligt är att såväl säljare som köpare skall beskattas enligt förslaget omhandelsbolagsinkomsten fördelas med stöd av 5 §. Mer tveksamt är däremot vadsom händer om parteraa vid överlåtelsen av andelen visserligen överenskommitatt inkomsten skall fördelas på visst sätt men exempelvis till följd av attskriftligt avtal enligt 2 § första stycket inte förelegat förateättningaraaför tillämpning av 5 § första stycket inte är uppfyllda. Köparen torde i dettafall beskattas enligt 7 §. Av lagförslaget synes dock inte kunna utläsas omsäljaren skall beskattas enligt vanliga regler i KL och SIL, d.v.s. för delsreavinst, dels den avtalade delen av bolagete inkomst. Enannan situation då tvekan kan uppkomma om hur beskattningen skall ske är om parteraavisserligen uppfyllt de formella villkoren för inkomstfördelning enligt 5 §första stycket men skattemyndigheten underkänt den faktiska fördelningen av bolageteinkomst. Här synes tre olika alteraativ kurma komma i fråga. Det försto är att5 § försto stycket tillämpas med den av skattemyndigheten besfemdainkomstfördelningen. Säljaren torde för det andra vara oförhindrad att begäratillämpning av 4 § i följd varav reavinsten på gmnd av andelsförsäljningen beskattossom inkomst av näringsverksamhet i sfellet för inkomst av kapitol och köparenmedges avdrag med motsvarande belopp. Humvicfe en tillämpning av 4 § i sfelletför 5 § dessutom medför att all beskattning enligt KL och SIL avhandelsbolagsinkomsten bortfaller framsfer inte som helt klart. Det tredje altemativetär att säljaren under åberopande av skattemyndighetens underkännande avinkomstfördelningen hävdar att avtolet enligt 2 § inte längre gäller och attköparen därför skall beskattos enligt 7 §. Tvekan kan i ett sådant fall råda omen beskattning enligt 7 § skulle frito säljaren från beskattning enligt KL och SILför sin del av handelsbolagete inkomst. Avvad nu anförte framgår att den tilltänkto lagstiftningen även i relativtokomplicerade situationer kan bli besvärlig att tillämpa. Om delade meningarföreligger beträffande innebörden av avtol som träffete mellan partema kan detsålunda vara svårt för skattemyndighetema att avgöra om avyttringen skallföranleda beskattning enligt 4, 5 eller 7 §. Det förhållandet att köparensbeskattning enligt 7 § är direkt kopplad till storleken av säljarens reavinstkan också föranleda tillämpningsproblem. Så länge tvist pågår om hur stor säljarensreavinst är kan köparens toxering inte fastefellas. 1 detto liksom andra falltorde det ofta bli nödvändigt för partema att genom reservationsbesvär hållasin tolan öppen i awaktan på utgångenav andra toxeringsprocesser. Än mer Prop. 1992/93:151 besvärlig kansituationen givetvis bli om fråga inte endast är om en Bilaga 3 försäljningutan om en serie försäljningar (se t.ex. 8 §). Sammanfattningsvisfinner lagrådet att sådan kritik kan riktos mot förslaget att detto inte utangenomgripande förändringar kan läggas till grand för lagstiftning. Etttillgodoseende av syftet med förslaget bör enligt lagrådete mening åstodkommasgenom val av en enklare och mer lättillämpad lösning. Förden händelse det remitterade förslaget efter bearbetning äncfe läggs till grandför lagstiftning lämnar lagrådet i det följande vissa ytterligare kommentorertill enskilcfe besfemmelser i förslaget. Dessa kommentorer har delvis baseratepå vad som, utöver renussprotokollete innehåll, upplyste under föredragningenav remissen. Iförsto stycket försto meningen anges som en av förateättningaraa för att lagenskall gälla att "handelsbolaget har bedrivit aktiv näringsverksamhet".Eftersom sistnänmda begrepp enligt föreliggande författningsbe-sfemmelser och förarbeteuttolandenalltid är personrelaterat och att det här skall vara fråga om en överlåtelse avden andel i ett handelsbolag, som en fysisk person eller ett dödsbo mnehar,synes kravet på att det skall ha varit fråga om en sådan verksamhet rätteligenböra anknytos till överlåtoren. Vad som krävs i detto hänseende när ett dödsboär säljare har inte belyste i remissen. Det bör som tidigare nänmte vidarenoteras att vare sig lagtexten eller motiven ger någon säker vägledningangående det närmare inbördes sambandet mellan reglema i KL och SIL å ena sidanoch den föreslagna lagens besfemmelser å andra sidan. Medutgångspunkt i bestämmelsen i 9 § kan ifrågasättas om inte 1 § också bordeinnehålla ett undantog för fell då andel i handelsbolag förvärvas avhandelsbolag i vilket inte annan än fysisk person (eller dödsbo) är delägare. Vadgäller försfeelsen av den fenkto regleringen bör särskilt framhållas, att detskriftliga avtal som avses i första stycket första meningen encfest avser detförhållandet att överlåtoren skall beskattos för viss mkomst av näringsverksamhetunder det räkenskapsår då överlåtelsen skedde.