prop · GG0375 · 1992-12-31 00:00:00 — Denna lag Uäder i kraft den dag regeringen bestiiramer. Den sora vid lagens ikraftträdande bedriver registreringspliktig verksarahetskall registrera sig hos från ikraftu-ädandet det finns särskilda skäl, får för av sexmånader räknat från ikraftu-ädandet medge undantag från bestiimraelsema i 17,18, 22 och 24 §§. Lag omändring i radiolagen (1966:755) Härigenora föreskrivs i fråga om radiolagen (1966:755)' dels att I och 17 a §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 7 a §,av följande lydelse. I denna lag förstås raed radiosändning:ljud, bild eller annat meddelande som sänds med hjälp av elektromagnetiskavågor vilkas frekvenser är lägre än 3 000 gigahertz och vilka utbreder sig irymden ulan särskilt anordnad ledare, rundradiosändning:radiosändning som är avsedd att las emot direkt av allmänheten, om sändningeninte är avsedd endast för en sluten krets, vars medlemmar är förenade genom enpåtaglig gemenskap av annat slag än etl gemensamt inttesse att lyssna på ellerse sändningen, trådsändning:ljud, bild eller annal meddelande sora sänds raed hjälp av elektromagnetiska vågorvilka är bundna vid särskild anordnad ledare, sändare: anordning för radiosändning (radiosändare) ellertrådsändning (trådsändare), mottagare: anordning för mottagning av radiosändning ellerU-ådsändning, radioprogram:radiosändnings eller ttådsändnings innehåll, om delta består av annat , utomangivande av namn eller källa, enkla meddelanden om tid, väderlek, nyhetereller dylikt reklam: elt radioprogram sora är av.sctt att främja ennäringsidkares avsättning av en vara, en tjänst eller nägon annan nyttighet annonstid i televisionen: sänd- annonstid i televisionen: sänd- ningstid i televisionen sora inleds ningstid itelevisionen som inleds och avsluus av en särskild ljud- och bildsignalur som markerar att den som sänder i huvudsak gör della på uppdrag av andra. och avslutas av en särskild ljud- och bildsignatur sommarkerar att den som sänder i huvudsak gör detta påuppdrag av andra, programtjänst:ett samlat utbud av ljudradio- eller televisionsprogram som sänds under engemensam beteckning. Lagen omtryckt 1991:1066. Varje programföretag skall till Radionämndenredovisa hur stor andel av programtjänsten som utgjorts av sådana program somavses / 13 § första stycket lagen (1992:000) om satellitsändningar avtelevisionsprogram till allmänheten Om programföretaget bryter raot en bestäramelse i 9-11 §§,13 § första eller andra styckena, 14 eller 15 §, får radionämnden föreläggaprogramföretaget att följa bestämmelsen. Föreläggandet får förenas med vite.Motsvarande gäller om programföretaget bryter mol en bestämmelse sora tagitsin i elt avlal med stöd av 7 § andra stycket eller 13 § iredje stycket. Om programföretaget bryter mot en bestämmelse i 7 a §,9-11 §§, 13 § första eller andra stycket, 14 eller 15 §, får att följa be-stiiraraelsen. Föreläggandet får förenas raedvite. Motsvarande gäller om programföretaget bryter mot en bestämmelse som tagitsin i eU avtal med stöd av 7 § andra stycket eller 13 § tredje stycket Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på Härigenomföreskrivs att 5 kap. 7 § lagen (1991:1559) med föreskrifter påtryckfrihelsförordningen.s och yttrandefrihetsgmndlagens områden skall haföljande lydelse. I närradiolagen (1982:459) oc/i ( lagen (1991:2027) ora kabelsändningar till allmänheten finns ytterligare bestämmelser om skyldighet att tillhandahålla inspelningar av radioprogram. Inärradiolagen (1982:459), lagen (1991:2027) om kabelsändningar till allmänhetenoch i lagen (1992:000) om satellitsändningar av televisionsprogram tillallmänheten finns ytterligare bestiimmelser om skyldighet att tillhandahållainspelningar av radioprograra. I lagen (1978:487) om plUciexeraplar av skrifteroch ljud- och bild-upptagningar finns bestäraraelser om skyldighet att lämnaskrifter och upptagningar tiU bibliotek eller till arkivet för ljud och bild. Senaste lydelse 1992:74. 'Senaste lydelse 1991:2032. ProD 1992/93-75 Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. ' 4Förslag till IZVso!! Lag om ändring i marknadsföringslagen (1975:1418) lagförslag"" Härigenomföreskrivs att 2 § marknadsföringslagen (1975:1418) skall ha följande lydelse. Företagernäringsidkare vid marknadsföring av vara, tjänst eller annan nyttighetreklamålgärd eller annan handling, som genom att suida mot god affärssed ellerpå annal sätt är otUlböriig raot konsuraenter eUer näringsidkare, kan Marknadsdorastolenförbjuda honom att fortsätta därmed eller att företaga annan lUcnande handling.Detsamma gäller vid efterfrågan på vara, tjänst eller annan nyttighet. Förbudkan meddelas även anställd hos näringsidkare och annan som handlar pånäringsidkares vägnar samt var och en som i övrigt väsentiigt har bidragit tillhandlingen. Första stycket tillämpas även på sådana televisionssändningar somomfattas av lagen (1992:000) om satellitsändningar av televisionsprogram tillallmänheten och som kan tas emot endast i något annat land som är bundet avavtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (). Dennalag träder i kraft den dag regeringen bestiimraer. 'Lydelseenligt prop 1992/93:110. 5 Förslag till 'osto'' Lag om ändring i lagen (1978:763) med vissabestämmelser lagförslag om marknadsföring av alkoholdrycker Härigenomföreskrivs att 2 § lagen (1978:763) med vissa bestäraraelser om marknadsföringav alkoholdrycker skaU ha följande lydelse. Medhänsyn ull de hälsorisker som är förbundna med bruk av aUcohol skall särskildmåttfullhet iakttas vid marknadsföring av alkoholdryck. Därvid gäller särskiltatt reklam- eller annan marknadsföringsåtgärd inle får företas som ärpåträngande eller uppsökande eller som uppmanar till bruk av alkohol. Vidmarknadsföring av alkohol- Vid marknadsföring av alkohol dryck får inte användas koramersieU dryck får inte användas kommersieU annons i ljudradio- eller televisions- annons i ljudradio- eller lelevisions prograra. Detta gäller även för så dana televisionssändningar som omfattas av lagen (1992:000) om satellitsändningar av televisionspro gram till allmänheten och som kan tas emot endast i något annat land som är bundet av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbets området (). Vid raarknadsföring av spritdryck, vin eller starköl får ej användas kom mersiell annons i periodisk skrift eller annan skrift på vilken tryckfrihetsför ordningen är tillämplig och som med avseende på ordningen för dess utgiv ning är järaförbar raed periodisk skrift. Detta gäller dock ej i fråga omskrift som tiUhandahåUs endast på försäljningsstäUe för sådan dryck. Dennalag träder i kraft den dag regeringen bestiimmer. Lag omändring i lagen (1978:764) med vissa bestämmelser Härigenomföreskrivs att 2 § lagen (1978:764) raed vissa bestäraraelser omraarknadsföring av tobaksvaror skall ha följande lydelse. Med hänsyn till de hälsorisker sora är förbundna med bmk av tobak skall särskild måttfullhet iakttas vid marknadsföring av tobaksvara. Därvid gäller särskilt alt reklam- eller annan marknadsföringsåtgärd inte får företas som är påttängande eUer uppsökande eller som uppmanar tiU bmk av tobak. Vid marknadsföring avtobaksvara får inte användas kommersiell annons i ljudradio- eller televisionsprogram. Vid raarknadsföring avtobaksvara får inte användas koraraersiell annons i ljudradio- ellerlelevisionsprograra. Detta gäller även för sådana televisionssändningar somomfattas av lagen (1992:000) om satellitsändningar av televisionsprogram tillallmänheten och som kan tas emot endast i något annat land som är bundet avavtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (). Dennalag U-äder i kraft den dag regeringen bestämraer. Radiolagsutredningenssammanfattning av SOU 1992:31 Lagstiftning om satellitsändningar av TV-program. 1992/93:75 Biiaga 1 Betänkandetinnehåller förslag till åtgärder med anledning av de åtaganden som Sverigegjort eller avser göra till följd av den europeiska konventionen om gränsöverskridandetelevision och inledande kapitien (17) redovisas tekniska och juridiska aspekter ochutvecklingen på satellit- och kabelområdet. I kapitel 8 redovisas innehåUet iden europeiska konventionen om gränsöverskridande television och EG:s direktivom TV över gränsema. Ikapitel 9 redovisas de överväganden som ligger till gmnd för den föreslagnalagstiftning som behövs för att skall kunna uppfylla sina skyldighetersom ansvarigt land för sändningar till länder som omfattas av ellerden europeiska konventionen om gränsöverskridande television. ItiUägg.sdirektiv (1989:21) till radiolagsutredningen sägs attden europeiska konventionen om gränsöverskridande television innebär att destater som skaU tiUträda den måste se till att konventionens regler äruppfyllda för alla slag av gränsöverskridande sändningar, för viUca de äransvariga. Det innebär att del måste fmnas regler för innehållet isatellitsändningar med TV-program som vänder sig till alhnänheten. Sverigesaknar sådan lagstiftning. Uu-edningsuppdragetvidgades därför tiU att omfatta uppgiften att utarbeta ett förslag tillsatellitiag och i övrigt belysa konsekvensema av ett svenskt tUlträde tiUkonventionen. 3 Ändrade förutsättningar intemationellt Underden tid utredningsarbetet pågått har fömtsättningaraa för utredningenförändrats. Sverigehar närmat sig den europeiska gemenskapen (EG), dels genora ansökan ora svensktraedlemsskap i EG, dels genom överenskommelsen mellan omett europeiskt ekonoraiskt samarbetsområde (EES). Detta innebär att EG:sdirektiv om TV-sändningar även skall gälla för EFTA-länderaa. I kapitel 8 finnsen genomgång av såväl EG-direktivet som den europeiska konventionen om gränsöverskridandetelevision. Utformningenav bestäraraelsema i direktivet har skett parallellt raed Prop. 1992/93:75Europarådets arbete raed konventionen och skillnaden i sakligt avseende Bilaga 1 raellan de båda dokuraenten är liten. Enlagstiftning ora satellitsändningar raåste om, blir bundet av de bådadokumenten ta hänsyn till såväl sora EG-direktivet 4 Ändrade förutsättning nationellt Enannan viktig förändring av fömtsätmingama för utredningen är att sedanden har en ny yttrandefrihetsgmndlag (1991:1469), som reglerarskyddet för yttrandefriheten i radio, TV, filraer, videograra ochljudupptagningar. Detta redovisas utförligt i kapitel 4. En viktig skillnad iförhållande till vad sora gällde tidigare är att den nya gmndlagen ger varjesvensk raedborgare och svensk juridisk person rätt att sända radioprograragenom tråd, dvs. vad som i dagligt tal kallas kabelsändningar, med såväl TV somljudradio Ikapitel 4 och 5 redovisas också den korapletterande lagstiftning sora trätt ikrafl raed anledning av yttrandefrihetsgmndlagen och ändringar av radiolagen Förändringamapå kabelsändning sora rådet har redovisats i kapitel 7 De innebär att tillföljd av den tekniska utvecklingen under 1980-lalet sa gott som allasatellitsändningar med TV-program avsedda för allmänheten kora att iradiolagens mening vara mndradiosändningar, vUket innehar att de kundevi-daresändas i svenska kabebät ulan krav på tillstånd enligt den tidigarelagen om lokala kabelsändningar . Dennya lagen om kabelsändningar till allmänheten bygger på principen oraetableringsfrihet, dvs att var och en har rätt att sända radio och TV-prograrai kabelnät Den reglering sora tidigare var anknuten till tillståndsgivningensker nu i stäUet genora reglema i kabellagen. 5 åtaganden enligt de europeiskaöverenskommelsema Deåtaganden som gjort handlar både om mottagning av TV-program från andraländer och sändning av program från . De kan sammanfattas .som tvåhuvudsakliga förpliktelser. Fördet första åtar sig sora mottagande land att inte hindra mottagning avgränsöverskridande televisionssändningar eller vidaresändning av sådanasändningar om de uppfyller direktivets och konventionens regler. Fördet andra åtar sig sora sändande land att se till att sändningar soraSverige ansvarar för enligt definitionema i direktivet och konventionenuppfyller de krav sora uppstäUs i de båda dokumenten. I kapitel 8 redovisasbakgmnd och syfte med direktivet och konventionen. Där framgår att ett huvudsyfte med de båda överenskoraraelseraa är att sä- 73 ker.ställa att deTV-sändningar sora följer överenskorana regler inte skall Prop. 1992/93:75hindras från alt distribueras i de länder sora omfattas av konventioneneller Bilaga 1 direktivet. Utöverdet regelverk sora direktivet och konventionen föreskriver kan de enskildaländema tillämpa raer restriktiva bestämmelser rör sändningar som de ansvararför som sändande land. Direktivetbygger på en harmonisering av lagstiftningen i de olika medlemsländema.Romfördragels principer om en övergång från nationella marknader tillgemensamma produktions- och distributionsmarknader ska även gäUa TV-området Denfria rörligheten främjas genom att en sändning som är tillåten i ett EG-landockså skall vara det i övriga medlemsländer. Genora utsu-äcks dennaprincip även tiU EFTA-ländema. Dettainnebär en förpliktelse att inte hindra mottagning eller vidaresändning avprogram från andra EES-länder. Det innebär dock inte någon skyldighet attpraktiskt sörja för att sådan mottagning eller vidarespridning äger mm. Vissaraöjligheter att stoppa inkoramande sändningar som bryter mot regelverkenmedges i såväl direktivel som konvenuonen. kan dock inte ställa uppregler som medger ingripanden raol vidaresändningar av utifrån koraraandesändningar i större orafattning än vad direktivet och konventionen anger.Däreraot kan avstå från att utnyttja denna raöjlighet. Lagförslaget idetta betänkande innebär an inte utnyttjar möjligheten utan i ställetförlitar sig på gmndregeln att det sändande landet ansvarar för att sändrungamaföljer överenskommelserna. Närdel gäller de sändningar som har ansvaret för kan som framgåttovan tillämpa mer restriktiva regler än de som anges i direktivel ochkonventionen. I lagförslaget har denna möjlighet utnyttjats sa att reklamreglemaär mer restriktiva än direktivets och konventionens rainimiregler LagstifmingenbUr därmed enhetiig på detta område för alla sändningar som ansvararför. 6 Regler om ansvarigt land åtar sig att införa en lagstifming som gör det möjligt atteffektivt uppfylla EG-direktivets krav när det gäller ansvar somsändande land. För att skaU kunna ratificera den europeiskakonventionen om gränsöverskridande television måste också konventionens kravvara tiUgodosedda. Varjestat skall se till att det för sändningar som faller inora dess jurisdiktionfinns ett system för att raöjliggöra att direktivels och konventionens reglerupprätthålls. Eftersominnehållet i de båda dokumenten i huvudsak överensstäraraer innebär del intenågra störte problem att samraanföra dessa regelverk i samraa lag. På en punktuppstår dock svårigheter, nämligen när det gäller att fast- ställa vilket land somansvarar för en sändning, eftersom direktivet och kon- Prop. 1992/93:75 ventionen tiUämpar olika principer i det avseendet. EnUgldirektivel är det i första hand den stat som har jurisdUction över programföretagetsom ansvarar för att sändningama följer direktivets regler. I andra hand, oraingen EES-stat har jurisdUction över prograraföretaget är det den stat somtiUhandahåUer frekvens eller sateUidcapacitet eUer där upplänken är belägen,som ansvarar för sändningen. Europarådskonventionenplacerar i första hand ansvaret för sändningaraa i det land där upplänken sker.I andra hand ansvarar det land som ställer frekvens eUer satelUtkapacitet tillförfogande och därefter programbolagets hera-land. Genomen så kallad borticopplingsparagraf i konventionen gäller direktivets reglermellan EG:s raedlerasländer även om de tilltt-ätt konventionen. utsträcks denna princip även tiU EFTA-ländema. Detlagförslag som redovisas i detla betänkande tar i alla avseenden utora i frågaom regeln om ansvarigt land hänsyn till såväl direktivets sora konventionensregler. Eftersom du-ektivets och konventionens ansvarsregler är olika går detinte att på ett tiUfredsstäUande säll inarbeta båda i lagen. I bilaga 4 redovisasett förslag till utformning av lagtexten som även tar med konventionensregler. Resultatet av en sådan lagstifming skulle kunna bli att fiera ländersamtidigt skulle kunna bli ansvariga för en och sararaa sändning. Konventionenger de konventionsanslutna stateraa möjlighet aU sinserael-lan sluui avtal ifrågor sora regleras av konventionen. Det öppnar åtrainstone teoretisktmöjligheten att ländema avtalar om ansvarsfrågor för de sändningar som berördem. Om denna möjlighet utnyttjas av alla berörda länder så att direktivetsoch konventionens regler harmoniseras på denna punkt skulle det kunna minska deolägenheter som det innebär med olUca lösningama i konventionen och direktivet Huvudförslageti betänkandet är dock utformat enligt direktivets ansvarsregler. Detta innebäratt inför en eventuell ratificering av konventionen måste överväga omen ratificering är möjlig även om på denna punkt har en annan ordningän konventionen. bör i berörda interaationella fora aktualisera fråganom att bringa de två dokumenten till samstämmighet på denna punkt 7 Registrering och infonnation Lagförslagetinnebär att de regler som skall gälla för sändningar till satellit ges forraenav lagregler som blir tillämpliga på alla som bedriver en viss i lagen angivenverksamhet. Det innebär att en tillståndsgivning raed till en koncession knumaförplUctelser inte koramer att vara nödvändig. Enanmälningsplikt föreslås för dem sora bedriver verksamheten för allefterlevnaden av lagregleraa skall kunna bevakas. Såvälkonventionen som direktivet ställer stora krav på information, både omprogrambolagen och ora sändningamas karaktär. Del gäller uppgifier ora programbolagetsägare och finansiering och vem som har rätt aU företräda Prop. 1992/93:75programbolaget. För att kunna redovisa hur olUca programbolag lever upptill BUaga 1 bestämmelser ora viss andel europeiska program isändningsinnehållet och viss andel program från fristående producenter krävsockså uppgifier om programstatislik. IsateUitiagen föreslås en bestämmelse som innebär att prograrabolag som bedriversändningar enligt sateUitiagens definition skall tUl en tillsynsmyndighetanmäla sin verksamhet för registrering innan den påbörjas. Regeringen beslutarhos vilken myndighet sådan registrering skall ske. Programbolagenskall också redovisa viss programstatistik, som underlag till rapporterom andelen europeiska program och frilansproduktio-ner. Förde nationeUa raarksända TV-kanaleraa finns inte någon skyldighet att lämnauppgifter om programstatistik. För att skaU kunna redovisa de uppgiftersom föreskrivs i EG-direktivet krävs redovisningar även från dessaprograrabolag. En skyldighet att lämna uppgifier om sådan programstatislik börinföras genom en ändring i radiolagen. I övrigt krävs inte någon lagändringför de programbolag som bedriver verksamhet raed stöd av tillstånd enligt 5 §radiolagen. I svensklagstiftning finns regler ora referensbandning av TV-sändningar. Någonsådan skyldighet finns eraellertid inle för den som för annans räkning utförsändningar till satellit Lagförslaget innehåller därför en bestämmelse ora attsatellitentreprenörema skall ha skyldighet art orabesöija attlelevisionsprograra spelas in såvida inte sådan skyldighet åligger någon annan.Sådana inspelningar skall på uppraaning av tillsynsrayndigheten ställas tilldess förfogande. Direktivetoch konventionen innehåller allraänna föreskrifter om programmens karaktär.Där sägs att den mänskliga värdigheten och andras rättigheter skallrespekteras, att programmen inte skall vara oanständiga eller innehållapomografi eller ge obefogat uU7rame för våld eller framkalla rashat, att programsom kan vara skadliga för bam och ungdom inte skall sändas på tider då barn ochungdomar kan förväntas se dera. Konventionen har också bestäraraelser ora attnyhetsrapporteringen skall vara sakUg och främja en fri opinionsbildning. Dessa bestämmelsermotsvaras av reglema i radiolagen om opartiskhet och saklighet vidsträcktyttrandefrihet och informationsfrihet samt deraokratiska värderingar iprograraverksamheten. I radiolagen anges i att regler får tas in i ett avtalmellan regeringen och ett sändande företag ora respekt för den enskildesprivatiiv och om att programverksamheten skall bedrivas med beaktande avtelevisionens och ljudradions särskilda genomslagskraft Den sistnämndaföreskriften toUcas bl.a. sora att programföretagen skall vara varsamma medskildringar som kan verka upprörande eller skrämmande på pu- bliken och ta särskildhänsyn till minderårigas tittarvanor vid programlägg- Prop. 1992/93:75 ningen. Isatellitlagen förs motsvarande bestäraraelser in sora en allmän föreskrift omalt programverksamheten skall präglas av det demokratiska statsskicketsgmndidéer särat principen om alla människors lika värde och den enskildamänniskans frihet och värdighet Vid utformningen av en programtjänsts innehållskall satellitprogramföretaget när det gäller programmens ämnen och tiden försändning ta hänsyn till televisionens särskilda genomslagskraft samt dessbetydelse för den fria åsUctsbUdningen och kulturens utveckling. Bådedirektivel och konventionen fömtsätter att del skall finnas möjUgheter tiUberiktigande. Varje land skall se till att alla fysiska eller juridiskapersoner, oberoende av nationalitet eller vistelseort har rätt alt få uppgifterberiktigade. ViUkoren skall vara sådana att denna rätt kan utövas effektivt.Direktivet kräver också att del skall vara möjligt att underkasta tvister idessa frågor rättsUg prövning. En bestämmelse ora skyldighet att införaberiktigande föreslås i .satellitlagen. Tillsynsrayndigheten skall övervakasatelliiprograraföretagens efterlevnad av denna bestämmelse och kan vid viteförelägga företaget att publicera beslut i vilket konstateras att företagelbmlil mot sin skyldighet i detla avseende. 10 Andel europeiska program och fristående produktioner EnvUctig principfråga för såväl EG:s sora medlemsländer har varitatt stimulera produktion och distribution av europeiska program. Denna ambitionhar tagit sig utuck i regler ora att del skall finnas europei.skaprogram i sändningama. Enannan su-ävan har varit att upprauntra etablering av frislående produktionsbolag.1 direktivel anges därför att av sändningstiden eller avprograrabudgeten skaU avsätts för program från fristående producenter. 1sateUitiagen föreslås en bestiimraelse som raotsvarar kraven på andel europeiskaprograra och fristående produktioner. Vidare finns ett tillägg till regeln omeuropeiska program att det i program som är avsedda att las emot i börfinnas en betydande andel prograra på svenska språket och med svenska artisteroch verk av svenska upphovsmän. 11 Regler för sponsring och reklam Direktivetsoch konventionens reklararegler innehåller i huvudsak samma restriktioner somden svenska lagstifmingen på detta område. De medger dock en störte totalreklamvolym än de svenska reglema och för möjligheter all bryta program medreklara. En viktig skillnad är all spelfilmer inle får brytas med reklam enUgt desvenska reglema, medan detta i begränsad omfattning är Prop. 1992/93:75 tiUåtet enUgt direktivet och konventionen. Utgångspunktenför förslaget till satellitlag är att denna lagstifming så långt raöjligt skallfölja svensk reglering på radio- och Genom att de svenskareklamreglema även tillämpas på satellitsändningarna uppnås en enhetiighet iregelverket för de sändningar som ansvarar för. IsateUitiagen föreslås regler av följande innehåll. Den sora uppsåtiigen ellerav oakisarahei underiåler att lärana uppgifter om sitt satellitprogramföretagtiU den ansvariga myndigheten skall kunna dömas till böter. Om någon uppsåtUgeneller av oaktsamhet bryter mot bestäraraelsema ora inspelning av program kanhan dömas tiU böter eller fängelse i högst .