prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — En nyutvärdering, som genomfördes , inriktades pä utvärdering avresultat. Denna nya utvärdering bekräftade cxh förstärkte det första godaomdömet om materialkonsortierna. Utvärderingen gjordes även denna gäng avintemationelfe experter och har redovisats i /NFR:s rapport 1992:45.Utvärderama konstaterade i rapporten bland annat att konsortierna kan förväntasförse svensk industri med värdefuU kunskap cxh kompetens samt uppmuntrade tiUökat ud)yte av personal mellan konsortierna cxh näringsUvet. Utvecklingenpä det materialtekniska området är av stor betydelse för flertalet mdustri- cxh samhällssektorer. Det är därför väsendigt att pågående FoU-aktiviteter pä området kan fortsätta cxh vidareutvecklas. Regeringen konstaterar att den verksamhet med materialkonsortier som påbörjades är 1990 har faUit väl ut ifråga om säväl vetenskapUga 445 resultat som det nyasättet att arbeta inom universitet och högskolor. 1992/93:170utvärderingar av konsortierna som har genomförts ger ett mycket gott Avsnitt12 betyg ät verksamheten. Regeringen finner det mot denna bakgmnd väl Näringsdep. motiverat att verksainheten fortsätter. De gcxfe erfarenhetema fränmaterialkonsortiema bör utnyttjas även för insatser inom andra forskningsomräden. Denmcxlema biotekniken har revohitionerat den biologiska cxh medicinskagmndforskningen. De veteaskapliga firamstegen har givit upphov tiU industrieUatillämpningar främst inom företag som utvecklar och prcxlucerar vaccin,läkemedlel eUer diagnostika. Andra som utoytar framstegen inom bioteknik ärUvsmedelsindustrin, kemi- cxh växtförädlingsföretagen samt tiUverkare avapparatur cxh instmment för bioteknisk cxh biomecUcinsk FoU. Bioteknikenär en brett användbar basteknologi med tillämpningar inom de flesta sektorer avnäringsUvet. Sambandet meUan forskning cxh produktutveckUng är inom debii teknikområdevanUgtvis tydUgt. Regeringenanser att insatser pä bioteknikoiniidet under ansfeget Teknisk forskning cxhutveckling bör kunna beräknas pä en ungefär oförändrad ekonomisk nivä. lJTEKbör ansvara för den närmare utformningen av dessa. De phuierade insatsemabestår i huvudsak av fortsättning och fullföljande av pågående program enUgtföljande. De flesta programmen planeras pä nordisk basis. NUTEKbör konsoUdera och vidareutveckfe sina tidigare insatser genom centmmbUdningar,intemationalisering cxh utvecklad industriforskning. RamprogrammenPeptidteknologi cxh Protein fortsätter. De syftar tiU att stärkakunskapen om sambandet mellan struktur cxh egenskaper hos farmakologisktvUctiga molekyler av stort intresse för firämst läkemedelsindustrin. Ävenstödet tiU produktorienterad forskning inom AIDS-behandling fortsätter. Industriforskningenbör inteniufieras inom det biotekniska omrädet sä att avtalsbundna nätverkmeUan företag och universitet kan åstadkommas inom i första hand bioteknisk marksanering,immunteknik cxh Uvsmedelsindustrins hygienfrågor. 12.3.4Tekiuk frä- komplexa system Regeringenföreslir insatser på ett nytt teknUcområde benämnt Teknik för komplexa system.Regeringen anser att och , ev. i samverkan med andra FoU-finansierandeorgan bör svara för den närmare utformningen av insatsema. NUTEKhar i ansfegsfiamslällningen redovisat försfeg bU en ny programsatsning rörande systemteknik och utvecklingsmebxlik för komplexa system. Exempel på sådana system är telekommunikationsnät, 44 Syftet är att förstärka kunskapsbasen i landet genomatt ta firam formeUa metoder och verictyg för att utveckfe, hante- Prop.1992/93:170 ra, underhåUa cxh utvärdera prestanda för sammansätbiingar avolika Avsmtt 12 sfegs delsystem som innehåller komplexa interaktioner inomsystemen Näringsdep. cxh med omgivningen. TFRhar föresfegit en satsning på genereU systemteknisk gmndforskning medinriktning mot fordonstekniska tillämpningar säsom bUar cxh flygplan. Svenskaverkstadsföretag utvecklas mot att bU aUbner kvalificerade och renodladesystembyggare. Teknik för komplexa system är ett utvecklingsområde som byggerpå flera foasteknologier. Komplexasystem utmäiks av att antalet fiinktioneUa krav cxh foeroen-det mellan oUkaundersystem är stort. Ete komplexa systemen innehåUer i regel mänga delsystem.Dessa kan vara mekanik, etekttomk, hydraulik cxh programvara. Frän industrieUsynpunkt är det nödvändigt att kunna utveckfe, hantera cxh underhåUasammansättningar av sädana system. I komplexa interaktioner meUan delsystemenoch med omgivningen skaU systemet som heUiet uppfyUa givna krav pä fiinktion,ekonomi och hanteifoaihet. De mäste dessutom vara möjUga att första. Detfömtsätter samaifoete mellan kompetenser firän ett stort antal omräden. Ikomplexa system är människa-maskinkommunikationen av största vUct för systemetsfunktion. Flertalet produkter som baseras pä komplexa system är frän sävälteknisk som ekonoinisk synpunkt beroende av väl fiingerande kommunikationsuttusbiingmeUan användaren cxh maskinen. Svenskaföretag har visat stor förmåga och nätt industrieUa framgångar genom attutveckfe prcxlukter baserade pi stora komplexa system. Det gäUer exempelvisflygplan, foUar, eUcraftsnät och telekommunikationer. folir detaUbner tydUgt att den kunskap och den kompetens som de systemorienteradeföretagen behöver endast delvis finns vid svenska högskolor och institut. Forsknmgoch utveckling inom området bör inriktas pä de komplexa system cxh problem somsvenska företag arbetar med. De vetenskapUga frägeställningama foörföreträdesvis hämtas frän verkUga industrielfe utvecklingsprojekt. Aktivmedverkan firän företag i forskningsarbetet cxh brett samarbete mellanuniversitet cxh högskolor, institut cxh industti bedöms som nödvändigt för enfiamgängsrik veiksamhet. 12.4Forskning och utveckling inom vissa utvecklingsområden Regeringenföreslär i det följande insatser för forsknmg och utveckling inomutvecklingsområden med väsentUg industrieU potendial. De prioriterade områdenaär biomedicmsk teknik, produktionstekiuk, processteknik, transportteknik ochmUjötekmk. I propositionen görs en beskrivning av insatsema under respektiveteknikområde. Det ankommer pä lesp. FoU-finansierande myndighet att besluta om dennärmare fördelningen av forsknings- cxh utvecklingsinsatsema inom ramen förriktUnjer som fastställs av regeringen. En stor del av desamfinuisierade industriforskningsprogrammen Prop. 1992/93:170 medinriktning pä tUlverkningsindustri och svenska basnäringar redovi- Avsnitt12 sas här. I FoU-programmet innefettas också insatser där teknisk FoU Näringsdep. bedöms i hög grad kunna bidra tiU utveckUngen av nynäringsvericsam-het. Insatser görs ocksä mot ut]}ekade samhäll.smäl, rörande t.ex.nuljö, ttansportväsendet samt hälso- och sjukvård. Pi flera omriden ingirfrågor om aifoetsUv och aifoetsnuljö. Denfoiomedicinska forsknmgen i har i ett intemationeUt per-spék&ymycket hög klass. MecUcinsk tekiuk är en tidig iivnämare av resultat firinfoasteknologier som informationsteknologi, malerialtdcmk och bioteknik. Somexempel kan nämnas nya material, sensorer, mikromekanik och telekommunikation. Regeringen föreslär att de samlade msatsema pä detta område genomförspå en i stort oförändrad ekonomisk nivä. Tre nya programförsfeg anges i detföljande. Regeringen anser att bör genomföra dessa i den omfattninganvisade ekonomiska ramar medger. Pågående program foör ftiUföljas. Ett nytt program för kommersialisering av biomecUcinska forskningsresultat,PUFFA, skaU bidra tiU att forskningsprojekt med hög kommersieU potentialidentifieras, utvecklas och förädlas sä längt att de kan bedömas av marknaden.Projel:ten kan ge upphov tiU en nyföretagar-satsning eUer ny verksainhet inägot befintiigt företag. De bedrivs i den kreativa nuljö som har skapats mntvåra universitet och högskolor. Minimalt invasiv (minsta möjUga mgrepp i människokroppen)medicinteknik är ett nytt program som skaU främja svensk utveckling ochproduktion av medicintekniska produkter, som i mänga faU kan ersätta denklassiska kimrgin. Det tredje nya programmet btinämns Informationsteknologi för personermed specieUa behov och liar som mäl att tillämpa informationsteknologi för attutveckfe inlärnings- cxh kommunikationstekniska produkter. Exempelpä pågående program är MEDiBUd, medicinska bUd- och kunskapssystem, samt BiokompatibiUtet. Det senare är ett exempel pä användning av basteknologisk kunskapsuppbyggnad frän det materialtek niska området. Prop.1992/93:170 12.4.2 Produktioiistekmk Avsnitt 12 Förmågaatt utveckfe cxh använda avancerad prcxluktionsteknik är en avgörandekonkurrensfaktor för svensk tiUverkningsindustri. Den är en fömtsättning förökad produktivitet cxh utveckling av intemationeUt konkurrenskraftigaprcxlukter. I de flesta industriländer cxh intemationeUa samaifoetsprogram ärFoU-satsningar pä avancerad cxh mUjöanpassad produktionsteknik centrafeuisfeg. NUTEKrsroU inom vericstadsteknik är att påskynda utveckUngen av svenskverkstadsindustri genom att stimulera aktörerna inom FoU-systemet tiUsamverkan. En viktig uppgift är att ocksi att sprida teknikkim-nandet tiUmindre cxh medelstora förefeg. Utvecklingenav foasteknologier skapar möjligheter för effektivare produktionsteknik. INUTEK: s försfeg inom materialteknik cxh informationsteknologins tillämpningaringär insatser som riktas mot cxh görs i samspel tned tiUveikningsindustrin. Regeringenanser att foör genomföra insatser inom detta omiide inom ramen för istort oförändrade ekonomiska resurser. Regeringensförsfeg syftar tiU att öka industrins intemationelfe konkurrenskraft genomökad marknadsanpassning i prcxiuktionen cxh effektiv IT-användning.Programsatsningar kring datorintegrerade detaljtiU-vericningssystem ochflexifofe monteringssystem samt CAD/och kraftfuUt datorstöd bör fullföljas.De rör centrafe delar i produktfiram-tagningsprcxessen. Frågan omingenjörsaifoetets organisation och effektivitet fer en aUt viktigare roU iverkstadsföretagen. Därför föreslis nya FoU-insatser rörande integreradproduktfömyelse cxh prcxluktfömyelsens mekanismer, där även firägor om totalkvaUtet och marknadsanpassning integreras med det tekniskautvecklingsaifoetet. Inompnxessteknik stöds forskning cxh utveckling avseende system, utmstning cxhmetcxler för tiUverkning av prcxessindustrins produkter. Hit hör ävenförpackningsteknik. De viktigaste processindustrierna är massa- ochpappersindustrin, jäm-, stäl- och metalUndusttin, gmv- och mineralindusttin,kemiindustrin samt Uvsmedelsindustrin. Processteknikenär högteknologisk och spänner över flera omriden samt kräver tiUging tiUkunskap inom olika foasteknologier, framför aUt system- och reglerteknik,materialteknik samt foioteknik. En väsentUg del av de satsningar gör medavseende pä detta omride sker inom ramen för verksainheten vid olikaindustriforskningsinstitut. Regeringen räknar med att dessa insatser skaUfortsätta pä ungefär nuvarande nivä. De bedöms fä en viktig roU i industrinsaifoete med energi- och mUjöfrågor samt i kopplingen mellan industri- ochhögskoleforskningen och ud}Udningen. Ettnytt program rörande industrielfe produkter ur biologiska råvaror fömtses attgenomföras i samverkan mellan txh . 29 1992/93. 1 samL Nr 170 grammetär av brett intresse för den träråvamfoaserade industrin. Det Prop.1992/93:170 avses ingå i det program för kunskapsförsörjning för den träråvamba- Avsmtt12 serade industrin som presenteras i avsnitt 12.4.5. Regeringenanser att bör bibehålfe sma insatser för processteknisk FoU. PågåendeFoU-verksamhet inom transportomrädet är staikt fokuserat pä mUjöproblem genomsatsningar pä tekmk för minskade emissioner och energiföifoiukning.Satsningarna inriktas främst mot FoU-oiniiden som förväntas lecfe tiUeffektivare tnuisporter cxh fömyad indusbieU veiksamhet för produktion avnuljöimpassade transportsystem, fordon och komponenter. Insatser som planerar att fortsätta under treirspericxlen ärfol.a. delprogrammen inom energiforskningen Motorer och drivsystem samtAltemativa drivmedel. De är främst inriktede pä nya teknologier för attförfoättra vägtrafikmUjön, framför aUt i innerstadsmUjöer. Inom omrädetferkostteknik är stödet firamför aUt inriktat pä foasteknologier och derasanvändning utifirin samhäUets och industrins foehov av kunskap cxh energi- cxhmUjöinriktade åtgärder. Detta gäUer såväl vägfordon som flyg-, jämvägs- ochsjöfartsteknik. För dessa transportom-riden gör ocksi insatser inomomridet logistUcsystem. Ett exempel pi nya programsatsiungar som föresläs avserteknik för att minska fouUret specieUt firån fibkoster, maskiner cxh vindkraft. Skrivelser från fordonsindustrin om insatser för forskning och utvecklinghar inkommit tiU regeringen. Regeringenanser att utökade resurser nu foör avsättas för FoU-insatser av betydelse förden fordonstekniska utvecklingen, varvid industtin bör delta i finansieringencxh i prioriteringen av forskningsområden. Behov finns av ett långsiktigt,utökat och stärkt samaifoete med universitet och högskolor. Inomett nytt kompletterande program för fordonsteknisk forskning -att skapa effektivaresamverkan mellan företag, universitet cxh högskolor samt forskningsinstitut, -att inom det fordonstekniskaområdet öka antalet examinerade doktorer, -att öka antalet smä cxhmedelstora underleverantörers medverkan i nationeUa cxh intemationelfefiirskningsprogram. Regeringenavser att, inom en ärUg kostnadsram för programmet pä högst 30 mUjoner kronor , under vären 1993 på börja förhandlingar om finansieringen cxh inriktningen av programmet. Inomflera teknikområden har fordonsindustrin en teknikdrivande roU Prop.1992/93:170 som cxkså bör komma tiU nytta inom andra sektorer av industrincxh Avsmtt 12 samhäUet i övrigt. Omvänt finns teknikområden utanförfoidonsindu- Näringsdep. strins direkta intressesfär som har betydelse ävenför fordonsindustrin. Ett exempel utgör informationsteknologi, bl.a. demöjUgheter som skapas genom utvecklingen inom mikroelektroniken. Forskning,som innebär att olika dicipliner cxh speciaUteter samverkar, foör prioriterasi det särskilda forskningsprogiammet med inriktning pä att åstadkommamUjövänUgare, säkrare cxh effektivare foidonsbase-rade ttansportsystem. Härvidfoör foeaktas att foeslut om en fortsatt minskning av utsfepp av koldioxid ikomfoination med kämkraftens aweckling cxksä kommer att stälfe stora krav pi eneffektivare användning av fossife foränslen cxh en inttoduktion av ickefossife drivmedel. EnUgt regeringens foedömning foör programmet utformas somett komplement tiU : s försfeg vad gäUer omrädet transportteknik, sä attutökade insatser för tillämpad forskning pä detta område möjUggörs. Vidgenomförandet av forskningsprogrammet foör gällande ansvarsfördelning mellanolika sektorsforskningsområden beaktas. Iprogrammet foör eftersträvas att mUjöfoelastning firän fordon i möjUgaste mänundanröjs. Fordonsindustrinsfiramticfe konkurrenskraft cxh möjUghetema att i enUghet med fettade foeslutminska skadUga utsfepp är foeroende av att forskningen bedrivs vid denintemationeUa forskningsfronten. Engmndfömtsättning för forskningsprogrammet är att dttekta företagsstöd inteutgär, dvs. fiiU konkurrensneutraUtet skaU licfe, siväl nationeUt somintemationeUt. IntemationeUt forskningssamaifoete bör utiiyttjas där sä ärmöjUgt t.ex. genom deltagande i intemationelfe forskningsprogram. Ettprogram av detta sfeg innebär att avtal behöver träffas med ett stort antalintressenter. För att utoytta samhäUets samlade resurser cxh undvUca onödigt dubfoelaifoeteär det redan vid inrättandet av programmet viktigt att beakta vad som sker iandra program, säväl nya som pågående, genom finansiering frän olikasektorsorgan cxh forskningsråd, t.ex. , . , ,och ArbetsmUjöfonden. Det fömtsätts att den deltagandefordonsmdustrin medverkar i finansieringen pä minst samma nivå som statenbidrar med. Detär viktigt att bäde små cxh stora underleverantörsföretag fär delta i ettfordonstekniskt forsknmgsprogram sä att de ges möjUghet att tiUgcxlogöra sigde specialkompetenser och teknologiska framsteg som erfordras för att kunnautveckfe prodiUcter. Det bör ciärför vara ett StatUgt vUlkor att niindre cxh medelstorindustri skaU ges möjUghet att delta i det fordonstekniskaforskningsprogrammet. Inom ramen för programmet bör därför ges finansieUamöjUgheter att under en försöks-pericxl pä underfetta för denna målgmppatt ta mer aktiv del i den fordonstekniska forskningen än . Detfoör ankomma pä regeringen att foesluta om organisatoriska frågor rörande det nya programmet. Prop.1992/93:170 12.4.5 Kuiisk:q)sfräsörjiiiiig för den träiivanibaaeiade industrin Avsnitt12 Denakademiska gmndud)Udningen för massa- och pappersindustrin sker vid de tekniskahögskolonui i och Götefoorg, KTH och CTH. De eifojuder foädamöjUgheter tiU fördjupning i skogsindustrielfe ämnen inom ramen för uAildningav civilingenjöier. , , bidrarmed stipendier för examensarbeten, medveikar i utfoildningen vid tekniskahögskolor cxh ställer lokaler cxh utmsbiing tiU förfogsuide. Högskolani eifojuder en melfeningenjörsutbildning med inriktning mot massa- cxhpappersindustrin. Huvuddeten avforskamtfoUdningen foedrivs vid STFI som har ca 30 anstäUda i forskamtfoUdningoch ytterUgare ca 20 icke anstäUcfe forskarstuderande. Forskningssidandomineras helt av STFI nten med viktiga foidrag firän de mindre instibiten medanknytning tiiU pappers- och ceUu-losaomrädet. GrafiskaForskningsfefooratoriet, Packforsk och Ytkemiska Lafooratoriet. Vid de tekniskahögskoloma ll>edrivs cxksä forskning inom omrädet men deras resurser är smäjämfört med institutens. Instibiten aifoetar aktivt med att överföra sinaforsloiingsresultat tiU branschen. De fungerar som en brygga mellan högskolorcxh branschen. Instituten delfinansieras av staten vfe med 51 mUjonerkronor /93. Högre utfoUdning förtrititidustrin foedrivs pä tre stäUen i landet. CivilingenjörsutbUdning medtriiteknisk inriktning finns vid dels högskolan i , avdekungen iSkeUefteå, dels KTH i Stockhohn. Vid fend)ruksuniversitet, SLU, i Umeioch Uppsafe utbUdas jägmästare med inrikming mot sågverksindustrin.ForskamtbUdning bedrivs vid dessa högskolor. Ofta är de forskarstuderandeanstäUcfe vid industriforskningsinstitutet . Trätek som dominerar päforsloiingssidan har tre avdelningar förfegda tiU Stfxkhohn, SkeUefteå cxhJönköping. i bedriver forskning cxhprovnmgsverksamhet avseende möbler. SLUhar tre instittitioner som är delvis inriktade pä trä, en i och tvä iUppsafe. Forskning av betydelseför träindustrin foedrivs i mindre omfettning vid högskolan i (avdehiingen i SkeUefteå), KTH, (TTH och . För överföring avforskningsresultat tiU träindustrin svarar i första hand Trätek. Instibitetdelfinansieras från med 22,5 mUjoner kronor foudgetiret 1992/93 vUketmotsvarar av det avtalsfoundna ramprogrammet. Andelen har varitbetydUgt högre. Frågor rörandeskogsindusttins kunskapsförsörjning har ir 1991 utretts pi uppdrag avregeringen. Utredaren, professor , har lämnat sina försfeg ibetänkandet (Ds 1991:62) Kunskap för konkurrenskraft - skogsindustrinsliunskapsförsörjning. bl.a.förstärkta satsningar pä den industtirelevanta forskningen i form Prop.1992/93:170 av ökade statUga ansfeg tiU de industriforskningsinstitut som ärveik- Avsnitt 12 sanuna inom omrädet, samt en kraftig förstärioiing avskogsindustrins Näringsdep. ställning vid högskolan. Denna förstärkningskuUe innefetta ett flertal nya professurer. Utredarenpekar pä att träindustrins foehov av akademiskt udiUdad personal är mycketstort. av den träfoeaifoetande industrin i är lokaliserad tiUett områcte inom en tänkt triangel Växjö-Jönköping-Linköping. högre ttäteknisk uäiUdning och industrin upplever därförrekryteringsprobtem. Utredningenhar remissbehandfets cxh majoriteten av remissinstansema är positiva tiUförsfegen. Ett flertal remissmstanser berör löntegarfondema som tänkfoarfinansteringskäUa för reformförsfegen. En remissammanställning finns tiUgängUgpä . Regeringenanser det angefeget att den träråvaminriktade tekniska forskningen stärks. Detfoör ske genom insatser säväl inom somUtfoUdningsdepartementets och Jordfoniksdeparte-mentets verksamhetsområden.Regeringen avser att initiera förhandlingar om finanstering av ettskogsmdustrieUt program (se även avsnitten om UtfoUdnings- ochJordfoiuksdepartementens verksamhetsområden). Regeringen beräknar 10 mUjonerkronor i ansfeg tiU för nämnda program. Programmet foör innefettainsatser för hefe det skogsindustrielfe omiidet cxh fömtsätter medfinansieringfrän industrin. I den närmare utfonnningen av programmet och dess organisationfoör samråda med Skogs- och jordbmkets forskningsråd (), TFR, STFI,Trätek m.fl. HänsyntUl den yttre nuljön är en av nyckelfrågorna för näringsUvets överlevnad cxhutveckling. SamhäUets ökande krav pä näringsUvet i firäga om ätgärder för attförbättra den yttre mUjön kan innebära säväl hot som möjUgheter för företagen.Åtgärdema kan uppfettas som svära cxh kostsamma för i första hand de smä cxhmedelstora företagen. Utökad mUjöhänsyn uppfettas ofta som en belastning i formav ökade kosbiader för dessa företag. Regeringen vUl dock understtyka att mUjöhänsynäven leder tiU nya möjUgheter tiU positiva förändringar genom att det kan ökanäringsUvets konkurrenskraft. Företag, som är tidigt ute i ettförändringsaifoete inriktat mot mUjöanpassad produktion, kan vinnakonkurrensfördelar gentemot företag som är avvaktande i förhällande tiUmUjöfrågor. NUTEK- och tidigare Styrelsen för teknisk utveckling (STU) samt - har i sma FoU-stöd länge och i hög grad beaktat mUjöfrågomas betydelse. Under /91 var exempelvis ca 43 av de teknik- ochenergirefeterade projektsatsningarna vid STU direkt mUjömotiveradeeUer hade en stark anknytning tUl mUjöfrågor. 1992/93:170 Regeringenanser att hänsyn tiU den ytbe mUjön i sä stor utsträckning Avsnitt 12 sommöjUgt bör integreras i aibetet inom samtUga teknikområden. Näringsdep.Genom att i aUt FoU-aibete ta mUjöhänsyn sä ticUgt som möjUgt kan den kunskaputvecklas som krävs för en långsiktigt hällfoar utveckling. tillämpar s.k. mUjökonsekvensbeskrivningar vid foedömning av sägott som alfe enskUda projekt. Syftet med dessa beskrivningar är att analyseraom tUltänkta projeld kan bedömas piverka eten yttre nuljön cxh i si feU hurdenna piveikan sker. Det år enligt regeringens mening viktigt att i aUsin FoU-veiksamhet medveikar tiU att mUjöaspekter cxh mUjökonsekvenser blirbeaktade cxh redovisacte. MUjökonsekvensbeskrivningar skaU även kunna ge infonnation om ochunderfeg för satsningar pä kunsksuppbyggnad och utveckling av mUjörefeteradebasteknologter. Slädant aifoete bedrivs inom i nära samaifoete medNaturvärdsverket, KemikaUeinspektionen cxh AvfeUsforskningsrädet, AFR. Det övergripande mälet för AFR är att med ett konsekvent mUjötänkandeskapa fömtsättningar for att deb uppfyUa de mUjöpoUtiska maten inom utvaldaomriden, dels exploatera nya marknadssibuitioner. AFR kommer vidfoudgetärsskiftet 1992/93 - 1993/94 att ha avslufet ett treirigt program förmUjöanpassiid produkbitveckling och avfaUshantering. Regeiingen redovisarunder MUjö- och naturresursdepartementets avsnitt försfeg avseende AFR:sfortsaba vericsamhet. 12.5 Längsiktig förnyelse av energisystemet Energiforskningenhar sedan ir 1975 bedrivits i form av treiriga program. haransfegitii ca 9 mUjarder kronor i 1990 irs penningvärde tiUenergiforskningsprogrammen. har rikscfegen ansfegit betydande beloppför att utveckfe cxh demonstrera ny energiteknik. Stöd har lämnats föi bii.a.investeringar i vindkraftverk cxh anfeggningar för utnyttjande av solvärme, tUlenergieffektivisering samt tiU kraftvärmeprcxiuktion med biobränslen.Rikscfegen beslöt vären 1992 ab föra över 48,9 mUjoner kronor fränNäringsdepartementets energi-forskningsansfeg tiU JordbnUcsdepartementet förforskning om biobränslen (prop. 1991/92:100 bU. 13, foet. 1991/92:NU25, rskr.1991/92:271). Planeringsprcxessenpä energiforskningsområdet innebär att de ansvariga myndigheterna skaU svaiaför bedömningar av den vetenskapUga kvaUteten cxh den energipolitiskarelevansen i den forskning som stöds. De har inom sina områden ansvar för attfoedöma foehovet av insatser i hefe forsknings- cxh u'ecklingsprcxessen. NUTEKsvarar för samordningen mellan de myndigheter som har ansvar för energiforskningsprogrammetsdelar.