prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — Avvikt för det fortsatte upplåningsbehovet är vilken avkastning tillgångama gereller kan förväntas ge till steten. Här måste en awägning ske mellan å enasidan altemativet att behåUa en tillgång och å andra sidan altemativet att viden viss tidpunkt sälja den för att istället kunna minska kostnadema försteteskulden. Avnedanstående diagram framgår att avkastningen på stetens tillgångar beräknassjunka . De investeringar som planeras ärdock till stor del i infrastruktur, vilka inte ger någon avkastning direkt in istetebudgeten. Att t.ex. vägar inkluderas bland tillgångama gör av sanuna skäläven att avkastningen ligger på en något lägre nivå. Ävenom om hänsyn tas till att steten har vissa tillgångar som inte är avsedda attge avkastnig in i budgeten, kan det konsteteras att avkastningnivån är låg.Ett sätt att höja den är att steten säljer sådana tillgångar som ger lågavkastmng och som inte av andra skäl bör vara en stetlig angelägenhet. 1991/92:69 om privatisering av stetligt ägda företeg skall 34 stetligtägda företeg säljas. Regeringen har bemyndigande att genomföraprivatiseringsarbetet. Ägaransvaret för de olika stetliga företegen är fördelatmellan ett antal departement som också har ansvaret för att genomföraprivatiseringama inom sina resp områden. Näringsdepartementetär huvudman för såväl det störste antelet berörda företeg som för de störstekommersiella företagen. Näringsministem har ett speciellt koordineringsansvarför regeringens privatiseringsprogram. Ibudgetpropositionen 1993 har (bilaga 13, sid 36 ff) har en redovisning avverksamheten lämnate. Den tidigare angivna målsättningen att utförsäljningenska inriktas på en volym av ca kvarstår. 4 Riksdagen1992/93. Nr 150 Bil. Diagram4.3 Avkastning på stetens tiUgångar 198Ä/87-1997/98 Prop.1992/93:150 Bilaga 1.2 86/87 87/88 88/89 89/90 90/91 91/92 92/93 93/94 94/9595/96 96/97 97/98 Densvaga utvecklingen av avgifteunderlaget för ATP-avgifter i kombination medallt högre ATP-pensioner för nytillkommande pensionärer gör att ATP-systemeteutgifter ökar väsentligt snabbare än inkomstema. Trots en gynnsam demografiskutveciding under 1990-tolet kommer allt större delar av AP-fondensränteinkomster att tas i anspråk för de löpande pensionsutbetelningama. /94 beräknas avgiftsinkomstema täcka endast av de totelaATP-utgiftema; resterande av utgiftema finansieras med fondens kapitelavkastning.Som ett resultet av dette minskar AP-fondens finansiella sparande kraftigtunder LK-perioden. AP-fondens inkomster ochutgifter redovisas i diagram 5.1. Den vänstra stepeln förresp. budgetår visar totala utgifter för ATP-pensioner, medan den högra stepelnvisar AP-fondens inkomster fördelade på avgifter och räntor. Ökningstekten ipensionsutbetelningama avter svagt efter /92, till följd avbeslutode regelförändringar i form av reducerade pensionsutbetelningar ochhöjd pensionsålder. Figuren visar tydligt hur ATP-systemeteavgiftsfinansieringsgrad avter. klarar emellertidATP-systemet de löpande pensionsutbetelningama, genom te i anspråk allt störredelar av AP-fondens ränteinkomster. På kommer dock ATP-systemet attvara ohållbart till följd av systemete beroende av den ekonomiska tillväxten. Prop.1992/93:150 Bilaga 1.2 Diagram 5.1 AP-fondensinkomster och utgifter Göpande priser) kr/inv. 92/93 93/94 94/95 95/96 96/97 Under 1980-telet varAP-fondens andel av BNP relativt främst till följd av ett relativthögt finansiellt sparande. ökar andelen kraftigt, vilketprimärt förklaras av en mycket svag BNP-utveckling. avter andelentill följd av en ökning i BNP-tillväxten och ökande utgifter. Diagram5.2 AP-fondens kapitelutveckling i procent av BNP Fondkapital I % av BNP 40,--------------------------------------------------------- 1992/93:150 Bilaga1.2 AP-fondens fondstyrkaanger storleken på de löpande pensionsutbetelningama i relation till fondensstorlek. Fondstyrkan avter trendmässigt under hela LK-perioden. I början avperioden täcker fondens tillgångar pensionsutbetelningar för ca framåt.År 1997 beräknas fondens tillgångar klara utbetebiingar framåt.Mot slutet av perioden planar den fellande trenden ut något. Diagram5.3 Fondstyrkan i AP-fonden 82 84 86 88 90 92 94 96 6 Statens utgifter fördelade efter ändamålsområden Pop.1992/93:150 Bilaga1.2 I kapitlet redovisas stetens och socialförsäkringssektorns utgifter,exklusive räntor på steteskulden, fördelade efter olika ändamål. Indelningen iändamålsområden är gjord i syfte att visa stetens utgifter för olikaverksamheter och följer inte den rådande departementeindelningen. Redovisningenomfetter utgiftsutvecklingen /88 -1997/98 samt en närmareanalys av utvecklingen . Utgiftemaredovisas i 1993/prisnivå och utgiftsstruktur. Vissa tekniskaanpassningar har varit nödvändiga att göra för att uppnå jämförbarhet mellanutgiftema för respektive ändamål . Den mest genomgripandeförändringen består i att föra över de tidigare specialdestineradestetebidragen till det nya utjämningsbidraget från steten till kommunema. Enändamålsfördelning av stetebudgetens utgifter ger inte en komplett bild avresursfördelningen per sektor. I skattelagstiftningen fmns många olika typer avavvikelser som fyller samma fimktion som en transferering från budgetensutgiftsida. Momsbefrielse av dagstidningar är exempel på ett sådant undanteg.Om momsbefrielsen slopades, vilket skulle ge ökade skatteintäkter om cirka 1,6miljarder kronor, och ett lika stort bidrag betelades ut från stetebudgetensutgiftsida skulle dagspressens situation vara oförändrad. Åtgärden skulleinnebära en mer öppen redovisning och underlätte regeringens och riksdagensarbete när det gäller prioriteringar av olika utgifter. Vidare försvårasjämnförelsen mellan de olika ändamålen beroende på om utgiftema ärskattepliktiga eller ej. Inom pågår ett arbete med attkartlägga och beräkna effektema av skatteawikelser samt beräkna utgiftema exkl.skatt. arbete beräknas vara klart . Stetens utgifter förolika ändamål inkluderar förutom utgifter som redovisas på anslag även utgiftersom redovisas på inkomsttitel samt utgifter som helt redovisas utanförstetebudgeten t.ex. delpension och ATP. Diagram(.1 Stetens utgifter fördelade på ändamålsområden Arbetsmarknadspol 15 °o_ ,/' ' , 'p "\ Ålderspensioner23% Sjuk/arbetss. till kommun \ ...sÉi llW Övrigaområden Barnfamiljer 7 %m' Wk/ Kommunikation »»»»«« Rättsv, skatt och tull 4 %Utbildn/FoU 6 y7''m.. Stetensoch socialförsäkringssektoras utgifter för sociala ändamål svarar för ca 45 %av dessa sektorers totela utgifter /94. De störste utgiftsområdena ärpensioner och femiljestöd samt ersättningar vid sjukdom, arbeteskada ochförtidspension. Stetens utgifter för arbete-marknadsåtgärder uppgår till 15 %av de totela utgiftema. Utgiftema förväntas igenomsnitt öka i fäste priser /88 - 1997/98. Underden förste delen av perioden, fram /94, ökade utgiftema med igenomsnitt , medan utgiftema beräknas minska med i genomsnitt underåterstoden av perioden. I nedanståendesammanställning visas ändamålområdenas utgiftsutveckling fördelade efterökning respektive minskning /88 -1998/98. 1992/93:150 Bilaga1.2 TabeU6.1 Utgiftsutvecklingen /88 - 1997/98 i faste priser Områden med utgiftsöicning, Omr&den med utgiftsminskning, Statsbidrag till kommunsektorn* Milskydd, naturvård m.m. Sjuk- och aibetsskadeförsäkr. * En effekt av omläggningen av den kommunala ekonomin UnderLK-perioden (1993/94 - 1997/98) är det ett fatal områden som beräknas få enutgiftsökning. Kommunikationsområdet beräknas fä den störste ökningen med 15 %i real utgiftsökning, inklusive lån i (RGK-lån). Stetensutgifter för sjukdom och arbeteskada förväntas också öka , liksomutgiftema för ålderspension som ökar . De onu'ådensom beräknas få den störste utgiftsminskningen är bostadsförsörjning,invandring, näringsliv och jordbruk och arbetemarknadsåtgärder. Inom dessaområden minskar utgiftema realt med i storleksordningen . Utgiftsutvecklingeninom respektive område beror framförallt på de politiska prioriteringar somgörs . Pä vissa områden är det dock endast regelverk ochdemografiska förändringar, s.k. automatik, som styr utgiftema, utan attpolitiska beslut fettas. Ändamålsonu-ådenaär i de följande avsnitten redovisade efter fellande utgiftsandel. Måttetutgiftsandel anger ändamålsområdete storlek i procent av stetens ochsocialförsäkringssektoms totala utgifter /94. Underändamålet ålderspensioner redovisas folkpensioner, inklusive tilläggsförmåner,ATP samt delpension. Ändamålet inkluderar endast utgifter för ålderspensioner.Förtidspensioner redovisas under ändamålet Sjuk- och arbetsskadeförsäkring. Detotela utgiftema för ålderspensioner beräknas uppgå till ca 147 miljarderkronor under /94, vilket utgör av stetens ochsocialförsäkringssektoms totela utgifter. Diagram6.2 Utefter för ålderspensioner (miljarder kronor i1993/prisnivå) 1992/93:150 Bilaga1.2 i % av utg. 30, 87/88 89/90 91/92 93/94 95/96 97/98 Pensionsutgiftemastyrs huvudsakligen av antalet pensionärer, de totela ATP-poängen och denallmänna prisutveckligen. Utgiftema förpensionssystemet konuner i förste hand att öka på grund av attnytillkommande pensionärer har allt högre ATP-poäng. Den genomsnittligapensionspoängen för ATP stiger viUcet, föratom ökade utgifter totelt, innebären förskjutning av utgiftema från stetebudgeten till AP-fonden. I takt med attde totela ATP-utgiftema ökar minskar foUqiensionsutgiftema till följd av attdelar av foUq)ensionen reduceras proportionellt mot ATP. ökarantalet nytillkommande pensionärer mycket svagt. På kommer däremotdet totela antelet pensionärer att öka kraftigt. När de stora 40-telskullamapensioneras kommer påfrestningama på pensionssystemet att blistora. Hur stora påfrestningama på pensionssystemet blir beror i hög grad påden reala tillväxten i ekonomin. En allt större andel pensionärer i kombinationmed låg tillväxt innebär att dagens pensionssystem blir ohållbart . Problemenmed dagens pensionssystan Prop. Bilaga1.2 Dagens pensionsystem är behäftot med ett antel allvarliga brister. problem är systemete svagaföljsamhet till den samhällsekonomiska Systemet ärsterkt beroende av ekonomisk tillväxt. perspektiv med lågtillväxt av avgiftsunderlaget i kombination med demografiskaförskjutningar, där den förvärvsarbetande befolkningens relativa andel sjunker,kommer pensionssystemet att utsättas för stora Ytterligareett problem med dagens pensionssystem är dess svaga samband mellan avgifter ochförmåner. Ett större inslag av försäkrings-mässighet i pensionssystemet skulleininska skattekilama i ekonomin och därmed sannolikt bidra till bl.a. ett ökatarbetekraftsutbud. Vidareger dagens system mycket svaga incitement till långsiktigt sparande. Enparlamenteriskt sammansatt arbetegrapp har bl.a mot bakgrund av ovan angivnaskäl fått i uppdrag att lämna förslag till ett nytt pensionssystem.Arbetegrappen har redovisat en skiss till ett reformerat pensionssystem sombl.a. innebär ett tydligare samband mellan avgifter och förmåner. Ettgenomarbetet förslag förväntas föreligga . Isyfte att redan nu minska belastningarna på pensionssystemet har regeringenpresenterat förslag om successivt höjd pensionsålder samt om förändardeersättningsnivåer i delpensionsföisäkringen. Vidare gäller fno.m. år 1993reducerade ersättningsnivåer för flertelet pensionsförmåner. haremellertid avvisat förslaget om förändrade ersättningsnivåer idelpensionsförsäkringen. innebär en ökning av utgiftema med ca (i löpande priser) vid LK-periodens slut relativt regeringensförslag. Underändamålet redovisas de arbetemarknadspolitiska åtgärder som fmansieras överstetebudgeten, bidrag till , utgiftema för arbeteförmedlingar,arbetemarknadsinstitut, länsarbetsnämnder och AMS. Här ingår också utgifter förarbetsmarknadspolitiska åtgärder som fmansieras av arbetemarknadsfonden liksomfondens utgifter för arbetslösheteersättning, kontant arbetemarknadsstöd ochpermitteringslön. Vidare ingår de utgifter som belastar lönegarantifonden,arbetemiljöfon-den och arbetelivsfonden. De totela utgiftemaberäknas uppgå till ca /94, viUcetmotsvarar av stetens totala utgifter. När också de ca 6 miljarderkronor som /94 tillfälligt avsätts för utbildningsändamål räknasin, ökar andelen till . Andamålet är därmed det näst störste. Ungefärtre Värdedelar av utgiftema avser transfereringar till hushåll. Utgiftemaberäknas realt seft minska med , i takt med attarbetslösheten minskar. Andamålete andel av de totela utgiftema sjunker till ca14 % . Diagram6.3 Stetens utgifter f9r arbetsmarknadspolitik (miljarder kronor i 1993/prisnivå) 1992/93:150 Bilaga1.2 utg. i nrxdkr 120-- 87/88 89/90 91/92 93/94 95/96 97/98 Måletför arbetemarknadspolitiken är att förbättra arbetemarknadens funktionsförmågagenom att öka rörligheten och anpassningen på arbetemarknaden och därmed motverkainflation. Arbetemarknadspolitiken skall också motverka konjunkturbetingadarbetelöshet på grund av dess sociala och samhällsekonomiska kostnader på kortoch lång sikt. 1 takt med att arbetelösheten minskar måste omfettningen på dearbetemarknadspolitiska åtgärdema dias ner. De konjunkturberoendearbetemarknadspolitiska åtgärdema beräknas omfatte av arbetekraften år1993 och . Därtill finns åtgärder som riktas tillarbetehandikappade, vilket motsvarar ytterligare av arbetekraften. Deextraresurser som regeringen föreslår för /94 mom utbildningsområdet motsvarar av Prop. 1992/93:150arbetekraften. Sammanteget innebär dette att totelt av arbete- Bilaga 1.2 kraften, ca 475 000 sysselsatte, konuner att omfettas av olikaarbetemarknadspolitiska åtgärder. TabeU6.2 personer i olika former av arbetsmarknadspolitiska åtgirder inklextra utbildningspteteer /94. kr 1993/94 - reguljär (exkl. platskostnad) (11 800) Denöppna arbetelösheten beräknas uppgå till /94. LK-kalkylenredovisar normalt konsekvenser av fettade beslut. En strikt tillämpning avdenna princip skulle innebära att de arbetemarknadspolitiska åtgärdema liggerkvar på en oförändrat hög nivå . En sådan tillämpning avLK-tekniken ger emellertid en orealistisk utvecklmg av den öppna arbetelösheteni förhållande till den totela arbetelöshetens utveckling. 1 LK-kaUcylen ingårdärför som en beräkningsfömtsättning att de konjunkturberoende åtgärdemautvecklas i takt med den öppna arbetelösheten. Beräkningeninnebär att de reala resurser som avsatte för arbetemarknadspolitiska åtgärder(inkl. insatsema inom ) minskar med underfemårsperioden. Dessutom minskar utgiftema i arbetemarknadsfonden med ca 16 %under perioden. Föratt åstedkomma långsiktig tiUväxt bör samhällete resurser i förste hand sateaspå ordinarie utbildnings- och kompetenshöjande insatser och tillväxtbefrämjandeinvesteringar. Även de arbetemarknadspolitiska åtgärdema bör ha en sådaninriktning. Avde totelt ca som steten beräknas betala ut /94 tillföljd av arbetelöshet kan anses ha en tillväxtbefrämjande inriktning. I dette inräknas i förste hand åtgärder inom ut- bildningsområdet,dvs. utgifter för arbetemarknadsutbildning, företogs- Prop. 1992/93:150utbildning och utbildningsbidrag till dem som studerar och också den Bilaga1.2 extra sateningen inom den ordinarie utbildningen /94. Det ärnästan lika mycket som kommunemas utgifter för gymnasieskola ochvuxenutbildning. Ungefärhälften av stetens utgifter för ändamålet arbetemarknadspolitik m.m. avserpassivt kontantetöd som t.ex. arbetelöshetsersättning, kontant arbetsmarknadsstödoch ersättning från lönegarantin. avser ersättning vid aktivitetersåsom ungdomspraktik och arbetelivsutveckling. Av återstående utgifter avsermerparten stetebidrag till stetliga, kommunala och private arbetegivare vidanställning av bl.a. beredskapsarbetare och arbetehandikappade. Riksdagenhar ställt sig bakom regeringens förslag (prop. 1992/93:100 bU. 11 bet.1992/93:AU19, rskr. 1992/93:258) att begränsa arbete-löshetsersättningen till80 % av tidigare lön. Personer som sysselsatte i beredskapsarbete erhålleravtelsenlig lön, utbildning är kompetenshöjande och arbetelivsutveckling ochungdomspraktik ger de arbetelösa möjlighet till ett fäste på den ordinariearbetsmarknaden. Dessa åtgärder kvalificerar också för fortsattarbetelöshetsersättning. Det ger incitement för den enskilde att söka arbeteoch delte i olika arbetemarknadspolitiska åtgärder. I takt med att möjlighetemaatt erhålla arbete på den ordinarie arbetsmarknaden ökar bör regelsystemen sesöver. Möjlighetemaatt omfördela befintliga resurser är stora. De arbetemarknadspolitiskainsateeraa måste ha en sådan utformning att arbetekraften inte låses fäst iåtgärder eller sektorer utan står till arbetsmarknadens förfogande närefterfrågan ökar. En föratsättning för dette är att åtgärderaa skall varamöjliga att avslute snabbt. Flerteletav de arbetemarknadspolitiska åtgärdema är tidsbegränsade till sex månader.Undanteg gäller för arbetehandikappade där lönebidrag kan beviljas upp och förlängas därefter. Även anställning vid är av längrevaraktighet. Vissa begränsade möjligheter till förlängning finns inom övrigaåtgärder. Rent teoretiskt skulle de tidsbegränsade arbetemarknadspolitiskamedlen kunna dras in under loppet av , i takt med att enskilda individersluter i åtgärd. Regelsystemet ger således den önskvärda flexibiliteten påindividnivå. Detteär emellertid inte tillräckligt. Det är ininst lika viktigt att åtgärdemassammansättning och inrikning successivt ses över så att de anpassas efterrådande konjunkturläge. De arbetemarknadspolitiskaåtgärdema styrs allt mer över från offentlig Prop. 1992/93:150 sektor tillnäringslivet. Någon fiiUständig uppföljning av hur åtgärdema Bilaga 1.2fördelas på olika näringsgrenar finns inte men gjorda imdersökningar indikerarföljande utfell. Iårete kompletteringsproposition föreslås vissa regeländringar bl.a. i syfte atti än högre grad styra åtgärdema till näringslivet. Det gäller bl.a.beredskapsarbeten där stetebidraget till stetliga myndigheter föreslås minskasfrån fill , vilket innebär att subventionen i stort blir den samma somvid beredskapsarbeten/rekryteringsstöd i näringslivet. Vidare tillkommer 20 000plateer i företegsutbildning, vilka är förbehållna näringslivet. 6.3 Sjukförsäkring, arbetsskadeförsäkring ochförtidspension Prop. Bilaga1.2 Under ändamålet redovisas socialförsäkrmgsfönnåner vid ohälsa. Följandeförmåner utges enligt sjukförsäkringen, arbeteskadeförsäkringen * dagersättningar(sjukpenning, rehabiliteringsersättning och närstående penning) och livränte till följd av arbeteskada. * kostnadsersättningaroch bidrag (prisnedssättning eller kostnadsbefrielse på läkemedel, subvention av tandvård, ersättningar till sjukvårdshuvud männen m.m.) "*förtidspension (folkpension, pensionstUlskott, kommunalt bostedstillägg ochallmän tilläggspension) Stetensoch socialförsäkringens utgifter för ohälsa uppgår till ca 85 miljarder kronorunder /94, vilket motsvarar av stetens ochsocialförsäkringssektoms totala utgifter. Diagram6.4 Utgifter för sjukförsäkring, arbetsskadeförsäkring och förtidspension (miljarderkronor i 1993/prisnivå) i% av utg. 89/90 91/92 93/94 95/96 97/98 Ettantel förändringar har genomförte eller föreslagite som påverkar utvecklingenav utgiftema för ohälsa. - En ökad självrisk för de försäkrade har införte isjukförsäkringen i form av en karensdag och sänkte ersättningsnivåer. - En självrisk har införts för arbetsgivare isjukförsäkringen i form av sjuklön under de inledande i ensjukperiod. - En allmän sjukförsäkringsavgift har införts. - Egenavgiftema för läkemedel och tandvård har höjte. - Arbeteskadebegreppet har skärpte. - Förslag har lagte om en fullständig samordning avarbeteskadesjuk- penningoch sjukpenning enligt sjukförsäkringen. -Insateeraa för rehabilitering har ökat. Deutgiftsstyrande faktorerna för ersättningama inom sjuk- ocharbete-skadeförsäkringen är löneutvecklingen och antalet förvärvsarbetande.Utgiftsutvecklingen för läkemedel och tandvård beror bl.a på pris- ochvolymökningar samt att nya och dyrare preparat tas i bruk i snabb takt. År1992 infördes sjuklön. Det sjuktal som används för att beräknasjukpenningutgifteraa omfettar endast de dagar när sjukpenning utbetelas. Dagarmed sjuklön ingår inte. Mot bakgrund av de pågående förändringama isjukförsäkringen utgår kalkylen firån att sjuktelet ligger kvar på 1993/94 årsnivå under hela LK-perioden. Regeringenhar förelagt ett förslag (prop. 1992/93:178) om fullständigsamordning av sjukpenning och arbete-skadesjukpenning. Förslaget föreslås trädai kraft . Det innebär att arbeteskadesjukpenningen slopas ochatt samtliga utgifter för sjukpenning kommer att belästesjukförsäkringen. Besparingen uppgår till (1993/prisnivå). Övergångsvis kommer dock arbeteskadeförsäkringen attbelastas med sjukpenningkostaader som avser sjukdomsfell som inträffet före den1 . Förmånemainom sjukförsäkringen skall enligt nuvarande regler finansieras med stetebidragoch avgifter, medan arbeteskadeförsäkringen helt och hållet skall finansierasmed arbetegivaravgifter. Under senare delen av 1980-telet har avgiftemaemellertid inte täckt de lagreglerade delama av utgiftema för sjuk- ocharbeteskadeförsäkringen, vilket har inneburit att steten viaunderskottsfinansiering fått täcka mellanskillnaden. /91 gicksjukförsäkringen med i underskott. /92 gårsjukförsäkringen däremot med överskott. Arbeteskadeförsäkringen har sedan år1987 uppvisat ett årligt underskott som vid utgången av uppgår till ettackumulerat underskott på . Beslutede och föreslagnaåtgärder inom arbeteskadeförsäkringen beräknas successivt förbättraavgiftstäckningsgraden i systemet och bidra till att reducera detackumulerade imderskottet i arbeteskadefonden. Enallmän sjukförsäkringsavgift avseende inkoinst av anställning och annatförvärvsarbete, har fr.o.m. införte i sjukförsäkringen.Nettoinkomsten från avgiften konuner redovisningsmässigt att tillförassjukförsäkringen /95 och beräknas uppgå till ca . Regeringenkonuner senare denna dag att beslute om direktiv till en beredning att lämnaförslag till en ny ordning för sjuk- och arbeteskadeförsäkringen som innebäratt försäkringama flyttas ut ur stetebudgeten. Beredningen skall bl.a.överväga om förtidspensioneringen bör ingå i den nya ordningen. 6.4 Bidrag från staten till kommunsektorn Underändamålet redovisas generella stetebidrag mellan steten cKh kommimsektom. Destörste av dessa är det stetliga utjämningsbidraget till kommuner och skatteutjämningsbidragettill landsting. De totela utgiftema förbidrag från steten till kommunsektom beräknas uppgå till ca 50 miljarder /94, vilket motsvarar av stetens totela utgifter. Ifeste priser minskar bidragen i genomsnitt under perioden1987/88 - 1997/98. Flukftiationema mellan åren 1990/91 - 1993/94 berorfiramföraUt på tillkomsten av avräkningsskatten, förändringaraa avskatteutjämningsavgiftema och övergången till ett nytt stefligtutjänmingsbidrag till kommuner. I beräkningama har detstetliga utjämningsbidraget till kommunema antegite ligga på nominelltoförändrad nivå med undantag för regleringar med hänsyn tillfinansieringsprincipen (prop. 1991/92:150 del II, bet.1991/92:FiU29, rskr. 1991/92:345) /94 -1997/98. Detsammagäller skatteutjämningsbidraget till landstingen. Diagram6.5 Stetens utgifter för bidrag från steten till kommunsektora (miljarderkronor i 1993/94 äis prisnivå) 1992/93:150 Bilaga1.2 Utg. i mdkr 80 II Utgifter i miljarder kronor i% av utg. ,,..1 L..|..j i.v. )v.1 [■■■■■-.vj Ivl-p h-.YM [,V|V.l h-.y.-.i l::-f r0% 87/88 89/90 91/92 93/94 95/96 97/98 Riksdagenbeslutede om ett nytt stetligt utjämningsbidrag till kommuner(prop. 1991/92:150 del II, bet. 1991/92:FiU29, rskr. 1991/92:345). Förändringenträdde i kraft . Tolv av de tidigarespecialdestinerade stetebidragen, bl.a. bidragen till skola och barnomsorg samtskatteutjämningsbidraget, extra skatteutjämningsbidraget och bidrag medanledning av avskaffandet av den kommunala företegsbeskattningen, avskaffedesoch ersattes av ett nytt generellt stetsbidrag till kommunema fr.o.m. år 1993.Även skatteutjänmingsav-giftema och avräkningsskatten avskaffedes fr.o.m. år1993 för att randgången av pengar mellan steten och kommuner skulle upphöra. Ettviktigt syfte med utjämningsbidraget är att skapa mer likvärdiga ekonomiska förutsättningar mellan kommunema.