prop · GG0313 · 1992-12-31 00:00:00 — 3.3I sädana åtgärder skalltillsammans med intemationeUt stöd ingå främjande av en ekonomisk tUlväxt iutvecklingsländerna som är både varaktig (Kh hållbar samt direkta åtgärder föratt undanröja fattigdom genom förstärkning av program som skaparsysselsättning och inkomster. 3.4 Denlångsiktiga målsättningen att möjliggöra en hällbar försörjning för alla människor bör innehålla ett integrerande element som tUlåter gierna att beakta utvecklingsfrågor, hållbar resurshantering och undanröjande av fattigdom. Detta programområdes mål är: a)Att skyndsamt ge alla människormöjlighet att erhålla en hällbar för- Skr. 1992/93:13 sörjning, b)att genomföra riktlinjer ochstrategier som främjar adekvata finansieringsnivåer och som är inriktad påintegrerade strategier för mänsklig utveckling, inbegripet inkomstskapandeätgärder, ökad lokal resurskontroll, lokal förstärkning av institutioner (Khkapacitetsuppbyggnad och ökat deltagande av icke-statliga organisationer ochlokala styrelseniväer i fördelningsmekanismerna, c)att, med avseende pä allafattigdomsdrabbade omräden, utveckla integrerade strategier (Kh program för ensund (Kh häUbar förvaltning av miljön, resursmobUisering, lindring ochundanröjande av fattigdom, skapande av sysselsättning och inkomster, och d) attse tiU att nationella utvecklingsplaner och utvecklingsbudgetar in rUctas pä investeringar i mänskligt kapital, med särskUda riktiinjer (Kh pro gram som riktar sig till landsbygden, de fattiga i städerna, kvinnor (Kh bam. 3.5 Åtgärdersom kan bidra tUl ett integrerat främjande av håUbar försöij- ning (Kh skydd för miljön - innefattande en mängd sektoringrepp (Kh en rad aktörer på lokal och global nivå - är av central betydelse, särskUt pä lokal nivä. Åtgärder för att möjliggöra detta kommer att vara nödvändiga pä na tionell (Kh internationell nivä och måste fullt ut beakta regionala (Kh subre- gionala fömtsättningar för att kunna stödja ett lokalt bedrivet och landspeci- fikt angreppssätt. Programmen bör, allmänt sett: a)Fokusera på att ge behörighetät lokala samhällen genom principen om delegering av behörighet, ansvar (Khresurser tiU den lämpligaste nivån, för att säkerställa att programmet blirgeografiskt och ekologiskt specifikt, b)innehålla omedelbara ätgärderså att dessa gmpper kan Undra fattigdomen (Kh uppnä en hållbar försörjning,(Kh c)innehålla en långsiktigstrategi med sikte pä att skapa bästa möjliga förutsättningar för en hållbarlokal, regional och nationeli utveckling som kan eluninera fattigdom och minskaojämlikheten mellan de olika befolkningsgrappema. Den bör stödja de svagastegrappema - särskilt kvinnorna, barnen och de unga inom dessa grapper - CKhflyktingar. I dessa grapper bör ingå fattiga småbrakare, boskapsherdar,hantverkare, fiskare, icke jordägande befolkning, urspmngsbefolkningar,migrerande befolkningar och den fria sektorn i städerna. 3.6 Åtgärdernaunder denna punkt bör inriktas på särskUda tvärsnittsåtgär der, i synnerhet inom områdena gmndutbUdning, primär hälsovård (Kh mödrahälsovård samt en positiv utveckling för kvinnor. a)Lokalt inflytande 3.7 Enhällbar utveckling mäste uppnås på alla nivåer i samhäUet. Folkorga nisationer, kvinnograpper och icke-statliga organisationer är vUctiga källor för nyskapande initiativ och åtgärder på lokal nivå och har ett starkt intresse av(Kh en erkänd kapacitet för att främja utvecklingen mot en hållbar för- 54 Regeringar (Khandra beslutande instanser bör, i samarbete med Skr. 1992/93:13 berördainternationella och icke-statiiga organisationer, stödja det arbete för enhållbar utveckling som utgår från lokala grapper, vUket bland annat innefattar: a)Inflytande åt kvinnor genomrätt till oinskränkt deltagande i beslutsfattandet, b)respekt förursprangsbefolkningar och deras samhällens kulturella integritet (Khrättigheter, c)främjande eller inrättande avmekanismer på gräsrotsnivå som möjliggör utbyte av erfarenheter och kunskapermellan olika samhällen, d) gelokala samhällen ett stort mått av delaktighet i en hållbar förvaltning och vård av de lokala naturresurserna för att höja deras produktionskapaci tet, och e) inrättandeav ett nätverk av lokalt baserade lärocentra för kapacitets uppbyggnad och hållbar utveckling. b)Lednings- och hanteringsfrågor 3.8Regeringar och andra beslutande instanser bör, med hjälp av och i samarbetemed berörda internationella, icke-statliga och lokala samhällsorganisationer,besluta om åtgärder, vilka direkt eller indirekt: a)Skapar avlönade arbetstUlfäUenoch produktiva sysselsättningstillfällen som är förenliga med de landspecifikafömtsättningama, en tillräckligt stor skala för att tillgodose framtidaökningar av arbetskraften och för att åtgärda eftersläpningar, b)utvecklar med intemationelltstöd där så är lämpligt, en ändamålsenlig infrastraktur (Kh ändamålsenligamarknadsföringssystem, teknologisystem, kreditsystem och dylikt samt demänskliga resurser som är nödvändiga för att genomföra ovan nämnda åtgärder ochför att bredda den resursfattiga befolkningens valmöjligheter, samt ger högprioritet åt grand- och yrkesutbUdning, c)i betydande grad höjer denekonomiskt effektiva resursproduktiviteten och åtgärder som säkerstäUer att denlokala befolkningen kan dra vederbörlig fördel av resursanvändningen, d) gerinflytande åt lokala samhällsorganisationer och människor för att göra det möjligt för dem att erhålla en hållbar försörjning, e) ledertUl uppbyggnad av ett effektivt primärvårdssystem och mödra vårdssystem tUl vilket alla har tUlgång, f) övervägerstärkandet (Kh utfonnningen av rättsliga ramar för markför- valtning, tiUgång tUl markresurser och jordägande - särskUt med avseende på kvinnor - och arrendatorer, g) rehabiliterarförsämrade resurser i den utsträckning detta är praktiskt möjligt och inför politiska åtgärder för att främja en hållbar resursanvänd ning för de grandläggande mänskliga behoven, h)inrättar nya lokalt förankrade strakturer och stärker redan existerandestrakturer för att möjliggöra för den lokala befolkningen att erhålla hållbartillgång tUl de resurser som de fattiga behöver för att övervinna fattigdomen, i)genomför mekanismer för befolkningens inflytande - särskilt med av- 55 seende på fattiga, isynnerhet kvinnor - i lokala grapper för att främja en Skr. 1992/93:13hållbar utveckling, j)genomför åtgärder, med högsta prioritet och i överensstämmelse medlandspecifika föratsättningar och rättsordningar, för att säkerställa att kvinnor(Kh män har lika rätt att under frihet och ansvar besluta om hur många barn deskall ha och med vilka intervaller, och att de har tillgång tUl den informationoch utbildning och de medel, där det är lämpligt, som krävs för att de skallkunna utöva denna rättighet i överensstämmelse med sin frihet, värdighet ochsina personliga värderingar, med beaktande av etiska (Kh kultureUaöverväganden. Statema bör aktivt verka för att genomföra program för att införa(Kh stärka förebyggande (Kh vårdande hälsovårdsinrättningar, som bland annatbör vara kvinnoinriktade och ledda av kvinnor och en säker och effektivreproduktiv hälsovård, samt rimligt prissatta (Kh tUlgängliga tjänster för enansvarsfull planering av famUjestorleken i överensstämmelse med individensfrihet, värdighet och personliga värderingar, med beaktande av etiska ochkultureUa överväganden. Programmen bör vara inriktade pä en heltäckandehälsovård med mödravård, utbUdning och information om hälsofrågor ochföräldraskap och de bör ge alla kvinnor möjlighet att amma, åtminstone efter förlossningen. Programmen bör fuUt ut stödjakvinnans produktiva och reproduktiva roll (Kh välfärd och bör vara särskiltinriktade på behovet att ge alla bam en likvärdig och förbättrad hälsovård ochpå behovet att minska risken för dödlighet och sjukdom hos mödrar och barn, k)beslutar om integrerade åtgärder med sikte på en hållbar administration avtätorter, 1)åtar sig att genomföra ätgärder med sUcte pä livsmedelssäkerhet och iförekommande faU självförsörjning av livsmedel inom ramen för ett hållbartlantbmk, m)stöder forskning om (Kh integration av traditionella produktionsmetoder somhar visat sig vara miljömässigt hällbara, n)aktivt söker kartlägga samt integrera verksamhet in i den informeUa sektom iekonomin genom avskaffande av föreskrifter och hinder som är diskriminerandemot verksamhet i denna sektor, o)överväger tillhandahållandet av kreditfaciliteter och andra facUiteter för deninformeUa sektorn och för ökad tillgång tUl mark för den icke jordägande delenav befolkningen så att den kan införskaffa produktionsmedel och få tryggadtUlgång tUl naturresurser. I många fall krävs särskUda övervägandenbeträffande kvinnorna. Det krävs noggranna genomförbarhetsstu-dier för attlåntagarna skall kunna undvika skuldkriser, p)ger de fattiga tillgång tiU färskvatten och sanitära anordningar, (Kh q)ger de fattiga tillgång till primärutbildning. c)Information och utvärdering 3.9Regeringar och andra beslutande instanser bör förbättra insamlingen av information beträffande målgrapper och målområden för att underlätta ut formningen av målinriktade program och åtgärder som överensstämmer med målgruppens behov och ambitioner. Utvärderingen av sådana program 56 bör vara könsspecifik,eftersom kvinnorna är en särskilt eftersatt grupp. d)Samarbete och samordning på intemationeU och regional nivä Skr.1992/93:13 3.10 FörentaNationeraa bör, genom sina berörda organ, organisationer och församlingar, i samarbete med medlemsstatema och lämpliga intemationeUa och icke-statiiga organisationer behandla undanröjande av fattigdom med högsta prioritet cKh bör: a)Pä begäran stödja regeringaroch andra beslutande instanser i utformning (Kh genomförande av nationellaåtgärdsprogram avseende undanröjande av fattigdom och främjande av hållbar utveckling.ÅtgärdsinrUctade aktiviteter som berör ovan angivna mål, såsom undanröjande avfattigdom, projekt och program som i förekommande fall kompletteras medlivsmedelshjälp, samt stöd tUl (Kh särskUd inriktning på sysselsättning (Khinkomstskapande åtgärder, bör ägnas särskild uppmärksamhet i detta avseende, b)främja tekniskt samarbete meUanutvecklingsländer avseende ätgärder för att undanröja fattigdom, c)stärka existerande strakturer iFN-systemet för åtgärdssamordning avseende undanröjande av fattigdom,inbegripet inrättande av en kontaktpunkt för informationsutbyte (Kh utformningoch genomförande av sädana pUotprojekt för fattigdomsbekämpning som kanmångfaldigas, d) isamband med uppföljning av genomförandet av ge hög prioritet till utvärdering av framsteg beträffande undanröjande av fattig dom. e) undersökaramama för den intemationeUa ekonomin, inklusive resurs flöden och omstraktureringsprogram, för att säkerställa att sociala och mil jömässiga hänsyn beaktas, (Kh i detta sammanhang se över den politik som bedrivs av intemationella organisationer, organ och församlingar, inklusive finansieUa institutioner, för att säkerställa fortsatt tillgång tUlgrandläggande tjänster för fattiga och behövande, (Kh f) främjaintemationellt samarbete i syfte att ta itu med grandorsakeraa tUl fattigdom. Utvecklingsprocessen kommer inte att ta fart om utvecklings länderna tyngs av skuldsättnmg i utiandet, om finansieringen av utveck lingen är otillräcklig, om handelshinder begränsar tillträdet tUl marknaderna och om utvecklingsländemas råvarapriser och handelsvUlkor fortsätter att hållas på en otillfredsställande nivå. a)Finansiering och kostnadsberäkning 3.11 Konferenssekretariatethar beräknat den åriiga kostnaden (1993 - 2000) för att genomföra de i detta programområde angivna åtgärderaa tUl omkring 30 miljarder doUar inklusive 15 miljarder i bidrag eller förmånliga krediter från det intemationella samfundet. Det rör sig här endast om unge färliga uppskattningar, som inte har granskats av regeringarna. Denna upp skattning överlappar andra uppskattningar i . De faktiska villko ren för kostnader (Kh finansiering, inkluderande ickekoncessionella vUlkor, beror bland annat på de strategier och program som regeringarna beslutar att genomföra. b) Kapacitetsuppbyggnad Skr. Nationellkapacitetsuppbyggnad för genomförande av ovan angivna åtgärder är av avgörandebetydelse och bör ges hög prioritet. Det är särskilt viktigt att inriktaarbetet med kapacitetsuppbyggnad på den lokala samhällsnivån för att kunnastödja ett arbete mot hållbarhet som utgår från denna nivå och att inrätta ochstärka mekanismer som möjliggör utbyte av erfarenheter och kunskaper mellanolika samhällsgmpper på nationell och intemationell nivå. Avsevärda krav ställspå sådana åtgärder cKh har samband med de delar av som behandlarnödvändigt internationellt, finansiellt och teknologiskt stöd. 4.1 Detta kapitel innehållerföljande programområden: Inriktning på ohållbaraproduktions- och konsumtionsmönster. B. Utvecklingav nationella riktlinjer CKh strategier för att främja föränd ringar i ohållbara konsumtionsmönster. 4.2 Eftersomfrågan om förändrade konsumtionsmönster är mycket omfat tande, behandlas den i flera delar av , framför allt i de delar som behandlar energi, transport och avfaU, samt i kapitien om ekonomiska in strament och teknologiöverföring. Föreliggande kapitel bör också läsas tUl sammans med kapitel 5 (Demografisk dynamik och hållbar utveckling). Inriktning på ohållbara produktions- ochkonsumtionsmönster 4.3Fattigdom (Kh miljöförstöringär nära förbundna. Medan fattigdom orsakar vissa former av mUjöpåfrestningar,är den viktigaste orsaken till den fortsatta förstöringen av den globala mUjönohållbara konsumtions- (Kh produktionsmönster, i synnerhet i industrialiseradeländer, vilket är allvarligt dä det förstärker fattigdom och obalans. 4.4Ätgärder som skall vidtas påinternationell nivå för skydd och förbättring av miljön måste fuUt ut beaktaden rådande obalansen inom de globala komsumtions- (Kh produktionsmönstren. 4.5Särskild vikt bör läggas vid avohållbar konsumtion orsakad efterfrågan på naturresurser och vid en användningav dessa resurser som är effektiv och i överensstämmelse med målsättningen attminunera förbraknmg samt minska föroreningar. Trots att konsumtionen i vissadelar av världen är mycket hög, är de grandläggande konsumtionsbehoven hos del av mänskligheten inte tUlfredsställda. Detta leder till överdrivenefterfrågan och ohållbara livsstilar bland de rUcare segmenten, något sominnebär oerhörda påfrestningar på mUjön. De fattigare segmenten kan å andrasidan inte tUlfredsstäUa sina behov av livsmedel, hälsovård, bostäder ochutbildning. En förändring av konsumtionsmönstren kommer att innebära krav påen mångsidig strategi som är inriktad på efterfrågan, tUlfredsställande av defattigas basbehov, och minskning av avfall och av användning av icke förnyelsebararesurser i produktionsprocessen. 4.6Den växande insikten om viktenav att ta itu med konsumtionen har ännu inte lett tiU en motsvarande förståelseav vad detta egentligen betyder. Vissa ekonomer ifrågasätter den traditionellasynen på ekonomisk tillväxt och understtyker vikten av att sträva efterekonomiska mål som beaktar det fulla värdet av naturresurskapital. Det behövsstörre kunskap om konsumtionens roU i förhållande till ekonomisk tUlväxt ochbefolkningsdynamik för att man skall kunnautforma en konsekvent internationell CKh nationell poli- 59 M*l Skr. 4.7Åtgärder krävs för att uppnå övergripande mål: a)Främjande av konsumtions- CKhproduktionsmönster som minskar påfrestningarna på mUjön och somtillfredsställer mänsklighetens basbehov, (Kh b)utveckla en bättre förståelseav konsumtionens roll (Kh hur man åstadkommer mer hållbara konsumtionsmönster. a) Lednings-och hanteringsfrågor Antagandeav ett intemationellt tillvägagångssätt för att uppnå hållbara konsumtionsmönster 4.8.I princip bör länderna ledas av följande grundmål i sina ansträngningar attbehandla konsumtion och livsstilar inom ramen för mUjö och utveckling: a)Alla länder bör sträva efteratt främja hållbara konsumtionsmönster, b)de utvecklade länderna bör gå ispetsen när det gäller att uppnä hällbara konsumtionsmönster, och c)utvecklingsländema bör strävaefter att uppnå hållbara konsumtionsmönster i sina utvecklingsprocesser, underförutsättning att de fattigas basbehov tillfredsställs, och undvika sädana ohållbaramönster som framför allt i de industrialiserade ländema allmänt framstår somonödigt mUjöfarliga, ineffektiva och resursslösande. Detta kräver ökattekniskt och annat bistånd från de industrialiserade länderna. 4.9 Isamband med uppföljning av genomförandet av bör hög prioritet ges utvärdering av framsteg som gjorts i rUctning mot hållbara kon sumtionsmönster. b) Dataoch Information Konsumtionsforskning 4.10 Föratt stödja denna breda strategi bör regeringar och/eller privata in stitutioner för forskning och politik, med hjälp av regionala och internatio nella ekonomiska organisationer och mUjöorganisationer, med förenade an strängningar göra följande: a)Utöka eUer främja databaser omproduktion och konsumtion (Kh utveckla analysmetoder för dem, b)utröna sambandet mellanproduktion och konsumtion, miljö, teknologisk anpassning och innovation,ekonomisk tillväxt och utveckling, och demografiska faktorer, c)utreda verkningarna av pågåendestrakturförändringar inom de moderna industriella ekonomierna bort frånmaterialintensiv ekonomisk tUlväxt, d) övervägahur ekonomier kan växa och frodas som använd- ningenav energi och material och produktion av skadliga ämnen minskar. Skr.1992/93:13 och e)globalt kartlägga sådana balanserade konsumtionsmönster som jorden på lång sikttål. Utvecklingav nya koncept för hållbar ekonomisk tillväxt och välstånd 4.11 Manbör även överväga nuvarande koncept för ekonomisk tillväxt och behovet av nya välfärdskoncept och välståndskoncept som genom föränd rade livsstilar medger högre levnadsstandard (Kh som är mindre beroende av jordens icke förnyelsebara resurser och mer i överensstämmelse med jor dens belastningsförmåga. Detta bör återspeglas i utvecklingen av nya system för nationalräkenskaper och andra indikatorer för hållbar utveckling. c)Samarbete och samordning pä intemationeU nivå 4.12Internationellagranskningsprocesser existerar redan för granskning av ekonomiska,utvecklingsmässiga och demografiska faktorer, men mer uppmärksamhet bör ägnasfrågor om konsumtions- och produktionsmönster, hållbara livsstilar och miljö. 4.131 samband med uppföljningen avgenomförandet av bör hög prioritet ges utvärdering av den roll ochinverkan ohållbara produktions- och konsumtionsmönster och livsstflar har, samtdessas samband med hållbar utveckling. 4.14 Konferenssekretariatethar beräknat att det inte är troligt att genom förandet av detta program kräver nägra större nya resurser. B.Utveckling av nationella riktlinjer och strategier för främjande avförändringar av ohållbara konsumtionsmönster 4.15Uppnåendet av målen miljömässigkvalitet och hållbar utveckling kommer att kräva effektiv produktion ochförändringar av konsumtionsmönster för att öka en optimering avresursanvändning (Kh en minunering av avfall. 1 många fall kommer detta attinnebära en omorientering av nuvarande produktions- och konsumtionsmönstervilka har utvecklats i industrialiserade samhällen och som sedan harefterliknats i stora delar av världen. 4.16Framsteg kan göras genom attförstärka positiva trender som uppstår, som del av en process som leder tillbetydande förändringar i konsumtionsmönster hos industrier, stater, hushållCKh individer. 4.17 1framtiden bör staterna genom berörda organisationer arbeta i rikt ning mot att uppnå följande övergripande målsättningar: a)Främjande av effektivaproduktionsprocesser och minskning av resursslösande konsumtion i denekonomiska tillväxtprcKessen, med beaktande av utvecklingsländernasutvecklingsbehov, b)utveckling av nationellapolitiska ramar som främjar en förändring i riktning mot mer hållbaraproduktions- och konsumtionsmönster, och c)förstärkning av värderingar somfrämjar håUbar produktion och hållbara konsumtionsmönster samt politiskaåtgärder som främjar överföring av miljömässigt sunda teknologier tillutvecklingsländer. a) Främjandeav högre effektivitet vid användning av energi och resurser 4.18 Enminskning av mängden energi och material som används per enhet i produktion av varor och tjänster kan bidraga både till undanröjande av mil jömässiga påfrestningar och tiU högre ekonomisk och industriell produktivi tet och konkurrenskraft. Regeringarna bör därför i samarbete med industrin intensifiera ansträngningarna att använda energi och resurser på ett ekono miskt och miljömässigt effektivt och sunt sätt genom att: a)Främja spridningen avbefintliga miljömässigt sunda teknologier, b)främja forskning om ochutveckling av miljömässigt sunda teknologier, c)hjälpa utvecklingsländer attanvända dessa teknologier effektivt och att utveckla teknologier som äranpassade tfll deras särskilda fömtsättningar, d) främjaen nuljömässigt sund användning av nya och förnyelsebara energikällor, och e) främjamiljömässigt sund och hållbar användning av förnyelsebara na turresurser. b) Minimeringav avfallsproduktion 4.19 Samtidigtär det nödvändigt för samhället att utveckla effektiva meto der för hanteringen av de ökande mängderna avfallsprodukter cKh avfaUs- material. Regeringarna bör tUlsammans med industrin, hushållen och all mänheten göra förenade ansträngningar att minska produktionen av avfall och avfallsprodukter genom att: a)Främja återanvändning iindustriella processer samt på konsumentnivå, b)minska resursslöseri vidförpackning av produkter, och c)främja införandet avmUjömässigt mer sunda produkter. c) Hjälptill individer och hushåU att fatta miljömässigt sunda inköpsbeslut 4.20 1många länder har konsumentema blivit mer miljömed vetna och detta, tillsammans med ett ökat intresse hos vissa delar av indu strin för att producera mUjömässigt sunda produkter, är en betydelsefull ut veckling som bör främjas. Regeringar och intemationella organisationer 62 bör, tillsammans med denprivata sektom, utveckla bedömningsgrander och Skr. 1992/93:13 metoder föratt utvärdera miljöpåverkan och resurskrav under en produkts eller prcKcss helalivscykel. Resultatet av dessa utvärderingar bör omvandlas till tydligaanvisningar för att informera konsumenter och beslutsfattare. 4.21Regeringarna bör, i samarbetemed industrin och andra berörda grapper, främja en ökning av miljömärkning ochandra mUjörelaterade produktinformationsprogram som är utformade för atthjälpa konsumenterna att göra välgrundade val. 4.22De bör (Kkså främja ökadkonsumentmedvetenhet hos allmänheten (Kh hjälpa hushåll (Kh individer att göramiljömässigt välgrandade val genom att: a)Informera om följderna avkonsumentval och konsumentbeteende för att främja efterfrågan på miljömässigtsunda produkter och miljömässigt sund produktanvändning, b)göra konsumentema medvetna omprodukters påverkan på hälsa och miljö, genom exempelvis konsumentlagstiftningoch mUjömärkning, och c)främja konsumentinriktadeprogram, såsom återanvändning samt pant-och-retursystem. d) Statligupphandling som föredöme 4.23 Regeringarnaspelar även de en roll i konsumtionen, i synnerhet i län der där den offentliga sektorn spelar en viktig roll i ekonomin och därför kan ha stort inflytande på företagens beslut och allmänhetens värderingar. De bör därför granska sina organs och institutioners inköpspolitik för att i före kommande fall kunna förbättra mUjöinnehållet i den statliga upphandlings politiken, utan att btyta mot internationella handelsprinciper. e) Miljömässigtsund prissättning 4.24Utan stimulans i form av priseroch marknadssignaler som för producenter och konsumenter klargör demiljökostnader vilka energiförbrukning, materialförbrukning och förbrakning avnaturresurser och avfallsproduktion medför, är det tveksamt om på kort siktnågra större förändringar av konsumtionsmönster och produktionsmönster kommeratt ske. 4.25Användningen av lämpligaekonomiska instrament för att påverka konsumentbeteendet har inneburit vissaframsteg. Instrumenten ifråga innefattar mUjöavgifter och miljöskatter, systemför pant-ochretur osv. Denna prcKess bör främjas med beaktande av landspecifikaföratsättningar.