prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — *T.o.m. /93 ingick endast köp av interregional persontrafik Frånanslaget finansieras statens köp av interregional persontrafik på järnväg somär regionalpoliliskt angelägen men som inle kan drivas på företagsekonomiskavillkor. Anslaget disponeras även för ersättning till ()för vissa gemensamma funktioner på länsjärnvägarna. Vidare disponerasanslaget, enligt förslag från regeringen fr.o.m. /94, för drift-och investeringsbidrag fill intressenter, kompensation till SJför överlåtande av rullande materiel till intressenter ochersättning till främst SJ och för administrativa kostnader vidöverförandet av nyttjanderätten till fill kommunerna längs medinlandsbanan. Ansvaretför förhandlingar om och administrationen av statens köp av interregionalpersontrafik på järnväg överfördes till kommittén (K 1991:02)Förhandlare för statens köp av persontrafik på järnväg m.m. Enligttilläggsdirektiv till kommittén (K 1992:79) skall upphandlingen ske i konkurrens mellan olika järnvägsföretag. Trafiken kanvidare upphandlas Prop. 1992/93:100 på perioder upp till . Vidförhandlingar om mer långsiktiga avtal kan Bilaga 7 förhandlaren välja attföreslå upphandling av rullande materiel i stället för upphandling av trafik. Kommittén har efter förhandlingarredovisat ett förslag till trafikupphandling för /94. Förslagetförutsätter ett anslag om . 1 beloppet ingär köp av vissagemensamma funktioner för länsjärnvägar med . I medelsrameningär även kostnader för förhandlingar och administration av upphandlingen ochanslag F3. Ersättning lill trafikhuvudmännen för köp av viss kollektivtrafik. Kommitténs förslag om trafik /94 innebär att all trafik upphandlas för etl är av SJ.Därutöver föreslås två (Bergslagen och - - )långsikliga överenskommelser (T94-T97) där statens kostnader i principmotsvarar SJ:s kapitalkostnader för rullande materiel. Årets upphandlade trafik motsvarari princip föregående års trafik. Vissa mindre indragningar av tågpar på vissasträckor har skett. Kommitténs förslag innebär följande Irafikutbud /94: Antal tågpar per dag ' Viss trafik tillkommer under vissa perioder Med tågpar avses en tur- ochrelurkörning med ett tågsält. Det angivna trafikutbudet avser i princip trafikmåndag till fredag. Vissa veckoslutsvaria-lioner förekommer. - är ettkombinerat trafikupplägg med läg och buss. Förutom två tågpar ingår 15dubbelturer med buss. SJ har även pä begäran av kommitténoffererat fyra tågpar på sträckan . Kommittén anser dock atttrafiken inte tillräckligt uppfyller de interregionala och regionalpolitiskakraven. Inför T 93 planerasCityExpressförbindelser - via . Pä sä sätt skapas ensnabb förbindelse mellan Kristianstads-/Hässle-holmsregionen och Göteborg.Denna förbindelse tillgodoser dock inte önskemålen från berörd trafikhuvudmanom tågstopp i . Problemställningen kan enligt kommittén i huvudsakbrytas ned lill en fråga om ell ökat antal tågstopp. Denna fråga bör lösasgenom avtal mellan berörd trafikhuvudman och SJ. Trafikhuvudmannen i har hemställt atttrafikutbudet på Västkustbananskall prövas i statens upphandling. Frågan om ytterligare läg- Prop.1992/93:100 stopp pä bör enligt kommittén pä samma sätt somtidigare Bilaga 7 beskrivna trafik lill lösas genom avtal mellantrafikhuvudmannen och SJ. Anbud har lämnats av konkurrerandeoperatörer på samtliga sträckor. Offerlerhar lämnats av , Dalatåg ABoch SJ. Med utgångspunkt frän förutsättningen alt problemen kring möjlighetenatt fä dispositionsrätt till fordon, lillgång till SJ:s biljetthanteringssystemoch alt ersättningen för trafikledningen kan lösas har kommittén beräknatstatens kostnader för upphandling av privata operatörer på olika linjer. Enjämförande analys av de olika anbuden visar att de privata alternativen inte ärkonkurrenskraftiga. Kommittén drar slutsatsen att en konkiirrensupphandling börfokuseras på flerårsavtal med kvalitetshöjning i fordonsmaterielet. Med hänsyntill den knappa tid som stått till buds för årets upphandling har det inlevarit möjligt att sluta avtal med privata operatörer om långsiktigatrafiklösningar. Kommittén har dock tagit initiativ till elt utvecklingsarbetesom syftar till att aktivera olika operatörer och trafikhuvudmän medinriktningen att utarbeta regionalt förankrade trafiklösningar med nyfordonsmateriel. Dessa trafiklösningar bör sedan kunna tjäna som underlag förupphandlingen i T 94. Regeringen har i tvä propositioner (prop. 1992/93:9, bet.1992/93:TU3, rskr. 1992/93:113) Om och (prop. 1992/93:91, bet.1992/93:TU3, rskr. 1992/93:113) öm vissa ekonomiska frägor som gällerinlandsbanan, dragit upp riktlinjerna för fortsatt trafik pä inlandsbanan.Regeringen föreslår att en plattform skapas för en utveckling av olika formerav gods- och persontrafik på . intressenter -inledningsvis kommunerna - ges ansvar för såväl banan som för trafiken, medundantag för viss godstrafik. intressenter börbeviljas ett tidsbegränsat bidrag pä totalt fördelade pä enfemårsperiod till drift och investeringar, dvs. i genomsnitt 27 miljoner kronorper år. Kostnaden bör belasta anslaget . fr.o.m /94. intressenter börerbjudas att utan kostnader överta äganderätten till vissa fordon. SJ börkompenseras med för denna rullande materiel. Dennakompensation på betalas från anslaget . vid den tidpunktöverlåtelsen av rullande materiel sker. Arbetet med att överföranyttjanderätten till till kommunerna kommer att vara förenat medvissa kostnader bl.a. av administrativ karaktär främst vid Banverkel och SJ.Regeringen föreslär därför alt reserveras /94på anslaget . Upphandlingen av interregional trafik /94 Kommitténs förslag lill Irafikutbud innebär allinterregional och regionalpo liliskt angelägen trafik kan upphandlas. Kostnaderna för upphandlad trafik, vilken i principmotsvarar föregående Prop. 1992/93:100 ärs trafik, har minskal med 100 miljonerkronor jämfört med föregående år. Bilaga 7 Vidare har kostnaderna förgemensamma funktioner pä länsjärnvägarna reducerats med 2 miljoner kronor.Statens kostnader för köp av interregional persontrafik på järnväg har såledesminskal med , vilket bl.a. gett utrymme för fortsatt trafik päinlandsbanan. Jag godtar kommitténs förslag rörande slalens köp avinterregional persontrafik pä järnväg och beräknar kostnaden lill 447 miljonerkronor för /94. I medelsberäkningen ingår kommitténsförhandlings- och administralionskostnader. är första året staten upphandlar olönsaminterregional persontrafik på järnväg i konkurrens. Även om all trafik ävenför trafikäret 1993 föresläs upphandlas av SJ är jag nöjd med resultatet. Genomatt genomföra upphandlingen i konkurrens har statens kostnader förinterregional trafik reducerats kraftigt. Jag anser dock att detta endasl ärförsta steget för att uppnå en kostnadseffektiv upphandling. pekat på att SJ:s monopolställning inom en rad strategiska funktionerskapar problem för andra aktörer. Den särskilda utredare som tillsatts för attföreslå åtgärder som ökar konkurrensen inom järnvägssektorn (dir. 1992:40)Ökad konkurrens inom järnvägssektorn skall bl.a. redovisa vilka åtgärder somkrävs för alt garantera likvärdiga konkurrensförutsättningar på bannätet. Minmålsättning är att vidareutveckla upphandlingen genom att skapa bättreförutsättningar för nya aktörer alt konkurrera med SJ om den av statenupphandlade interregionala trafiken. Med nuvarande syslem beslutarriksdagen om köp av interregional persontrafik pä järnväg på grundval avbudgetpropositionen. Detla innebär att etl slutligt avtal medtrafikoperatörerna inte kan upprättas förrän innan trafikäret startar.Detta leder till svårigheter för trafikoperatörerna alt planera sin verksamhetoch begränsar bl.a. möjligheterna för nya aktörer att träda in pä marknaden.Mot denna bakgrund avser jag återkomma lill riksdagenmed elt förslag lill avtal om köp av interregional persontrafik pä järnväg förtrafikäret 1994. Utgångspunkten för förhandlingarnaär det Irafikutbud och de medel som beslutar om för trafikäret 1993. Jag godtar kommitténs förslag attteckna tvä (Bergslagen och -- ) långsiktigaöverenskommelser (T94-T97) med SJ. Genom dessa avtal kommer statens kostnaderför den berörda trafiken att reduceras kraftigt. För att skapa förutsättningar för gods- och persontrafikpä fö reslär jag all anslaget F2. belastas med /94. Dessa fördelar sig pä till SJ som kompensation för rullande materiel, till främst SJ och för ad- 109 minislralivakostnader i samband med överförandet av nyttjanderätten till Prop.1992/93:100 lill berörda kommuner samt i drift-och in- Bilaga 7 vesteringsbidrag till intressenter. Jaganser att del totala driftoch investeringsbidraget på totalt 135 miljonerkronor, som skall belasta anslaget ., bör fördelas jämnt över helafemårsperioden dvs. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1.lill Köp avinterregional persontrafik på järnväg för /94 anvisa ettreservationsanslag på samt 2.godkänna vadjag anfört om upphandlingen inför . Ersättning till trafikhuvudmännen för köp av visskollektivtrafik 1991/92 Utgift 177022000 Reservation 49000 1992/93 Anslag 183000000 1993/94 Förslag 191000000 Från anslaget finansieras det statsbidrag som i enlighetmed trafikpolitiska beslut skall ges lill trafikhuvudmännen förövertagande av ansvaret för viss persontrafik på länsjämvägar. Reglerna förstatsbidragsgivningen är bundna i avlal mellan staten och resp. trafikhuvudman.En ärlig uppräkning av den statliga ersättningen skall ske. Konsumentprisindexskall därvid användas som utgångspunkt för beräkningarna. Genom anslaget finansieras ocksåersättningstrafik utmed . I enlighet med beslut den 21mars 1991 träffade staten samma är avtal med trafikhuvudmännen iJämtlands, , och om ersättning förövertagande av persontrafikförsörjningen utmed . Avtalet, sombörjade gälla från och med den lOjuni 1991, sträcker sig ochinnebär en ersättning till trafikhuvudmännen pä totalt perår i prisnivå för /92. Ersättningsbeloppet räknas ärligen uppenligt SCB:s nettoprisindex. Ansvaret för avtal och föradministration av ersättningen till trafikhuvudmännen överfördes den Ijuli1991 från till kommittén (K 1991:02) Förhandlare för statens köpav persontrafik pä järnväg m.m. Kommittén har beräknat ersättningsbeloppet till 189miljoner kronor för /94. Ökningen med berordels på en avtalsenlig indexuppräkning med 5,2miljoner kronor, dels pä att800000 kronor behöver reserveras för utbetalning av ersättning till DalatrafikAB för trafikering pä sträckan mellan och gränsen mot länpä järnvägen . Regeringen beslutade att överlämna tillkommittén en 110 framställningfrån trafikhuvudmännen i för lämpliga åtgärder vad avseranskaffande av fem motorvagnar av typ för användning på de länsjärnvägar somhuvudmannen har ansvar för. I en skrivelse frän kommittén som kom in till regeringen() föreslås att tremotorvagnar som inte längre behöver användas för trafik på länsjärnvägen Boden-Haparandaskulle kunna fä disponeras av trafikhuvudmännen i för trafik päbandelarna och . I enlighet med regeringensuppdrag bygger förslaget frän kommittén pä en kartläggning av behovet avytterligare motorvagnar för trafikering på samtliga länsjärnvägar medpersontrafik i landet. Kommittén har därefter i en skrivelse daterad den 30november 1992 redovisat alt en molorvagn, som använts för trafik pålänsjärnvägen Hällnäs-Sto-ruman, enligt skrivelse från trafikhuvudmannen iVästerbottens län inte längre behövs för persontrafik pä banan. Prop.1992/93:100 Bilaga 7 Sammanfattning av föredragandens förslag: -Till ersättningtill trafikhuvudmannen för köp av viss kollektivtrafik föresläs 191 miljonerkronor för budgeläret 1993/94. -Tremotorvägnar, som tidigare använts i trafik pä länsjärnvägen ,bör tills vidare fä disponeras av trafikhuvudmännen i . -En motorvagn,som lidigare använts för trafik pä länsjärnvägen bör tillsvidare få disponeras av trafikhuvudmannen i . Den av kommittén tillämpade indexuppräkningen pä 2,85 %har jag bedömt som något för läg med hänsyn till hur konsumentprisindex kanberäknas utvecklas . Jag har för min del räknat med enökning i genomsnitt för /94, vilket ger elt medelsbehovpä . Till detta belopp bör läggas som börreserveras som ersättning för trafikering på sträckan mellan ochgränsen mot på bandelen mellan och . Jag beräknar sammanfattningsvisersättningen till trafikhuvudmännen till för budgetåret1993/94. Administrationskostnaderna för anslaget bör ävenfortsättningsvis belasta anslag F2. Köp av interregional persontrafik påjärnväg. Med hänsyn till all anslags- och kostnadsberäkningarna mellan anslagenF2. kan komma alt behöva justeras bör regeringen bemyndigas att göranödvändiga omfördelningar mellan anslagen. Vad gäller anskaffande av motorvagnar iör trafik pålänsjärnvägar i har kommittén i enlighet med regeringensuppdrag gjort en karlläggning av behovet av motorvagnar på samtligalänsjämvägar med person- 8 1992/93. trafik i landet. Milt ställningstagande lill önskemåletfrän trafikhuvudman- Prop. nen i om fler motorvägnar bygger bl.a. pädenna kartlägg- Bilaga 7 Bakgrunden till framställningenfrän trafikhuvudmannen är att denne övertog ansvaret för persontrafiken påbandelarna och . Dessa bandelarkom därför inle alt omfattas av trafikpolitiska beslul omtrafikhuvudmännens trafikeringsrätt pä etl antal länsjärnvägar (prop.1987/88:50, bet. 1987/88:TU19, rskr. 1987/88:260). beslul innebar bl.a.att om avtal slöts mellan staten och en trafikhuvudman om persontrafik medjärnväg pä en länsjärnväg, skulle trafikhuvudmannen utan kostnad fä överta frånSJ erforderlig rullande materiel av befintlig lyp. För bandelarna ochJönköping-Vaggeryd regleras Irafike-ringen däremot pä grundval av riksdagenstrafikpolitiska beslut saml kompletterande beslul medanledning av regeringens förslag budgetproposition (prop.1978/79:99, bet. 1978/79:TU18, rskr. 1978/79:419, prop. 1982/83:100 bil. 8,bet. 1982/83:TU15, rskr. 1982/83:293). Dessa båda riksdagsbeslut innebar intenågot överlämnande från statens sida av rullande materiel tilltrafikhuvudmannen. För att motorvagnar som blivitövertaliga i en trafikhuvudmans verksamhet skall kunna överlämnas lill enannan trafikhuvudmän för trafik på en länsjärnväg som inle omfattas av 1988 årstrafikpolitiska beslut erfordras ett nytt riksdagsbeslut. Trafikhuvudmannen iJönköpings län kan inte pä grundval av 1988 ärs riksdagsbeslut hävda någraformella anspråk på den friställda malerielen från länsjärnvägarnaBoden-Haparanda och . I likhet med kommittén finner jagatt det från samhällets synpunkter är angeläget att de friställda motorvagnarnakan utnyttjas aktivt för trafik på länsjärnvägar. Jag kan också konstatera atttrafikhuvudmannen i för sin trafik pä de båda länsjärnvägarnaunder årens lopp fått bära högre kostnader än vad som gäller för andratrafikhuvudmän i landet. Detla är en följd av att huvudmannen före1988 års trafikpolitiska beslut frivilligt log pä sig ansvaret förpersontrafiken på de två bandelarna, utan att kostnadsfritt fä tillgäng lillde motorvagnar som tidigare använts av SJ för trafiken. I stället harhuvudmannen fått hyra in motorvagnar från SJ. Mot bakgrund härav och medbeaktande av den kartläggning av behovet av motorvagnar på länsjärnvägarna ilandet som kommittén gjort, tillsfyrker jag kommitténs förslag atttrafikhuvudmännen i lills vidare får disponera de fyramotorvägnar som friställts från trafik på bandelarna ochHällnäs-Storuman. Jag hemställer alt regeringen föreslår att 1. till Ersättning lilltrafikhuvudmännen för köp av viss kollektivtra fik för /94 anvisa ell reservationsanslag på 2. godkänna vad jag anfört om disponering av fyramotorvagnar för trafik pä sädana länsjärnvägar som trafikhuvudmannen iJönköpings ] \2 län har ansvar för samt 3. bemyndiga regeringen att /94 vid behov om- Prop. 1992/93:100 fördela medlen mellananslagen F2. Köp av interregional persontrafik Bilaga 7 på järnväg och F3.Ersättning till trafikhuvudmännen för köp av viss kollektivtrafik. : Åtgärder inom dencivila delen av totalförsvaret * Anslaget benämndes /92 G7. Åtgärder inomden civila delen av totalförsvaret. Från anslaget utbetalas medel till Översfyrelsen för civilberedskap (ÖCB) för åtgärder som gäller transportfunktionen inom den civiladelen av totalförsvaret. ÖCB har ansvaret för funktionen Transporter ochdelfunktionerna transporlsamordning och landsvägstransporter. ,, , och svarar för deövriga delfunktionerna. Dessutom ingår i funktionenTransporter. Översfyrelsen för civil beredskap ÖCB planerar fortsatt anskaffning av skyddsutrustning motABC-stridsmedel. Under budgeläret kommer utbildning och information tillberedskapshandläggare och krigsplacerad personal vid länssfyrelser ochcivilbefälhavare att genomföras. För att tillgodose totalförsvarets krav pålandsvägstransporter krävs praktisk funktionsövningsverksamhet. Vidare skallstudier i syfte all fä underlag för planering och verksamhet inomtransportfunktionen genomföras. Studierna ger bl.a. underlag för planläggning,beredskapsätgärder, utbildning och information. Anslaget ingår i den civila delen av totalförsvarsramensom beslutade om . Inom denna ram föresläs attTransportfunktionen tilldelas 1993/94 vilket är en vissökning i förhållande till föregående budgetär. För anslaget F4. Översfyrelsen förcivil beredskap: Åtgärder inom den civila delen av totalförsvaret beräknarjagmedelsbehovet till kommande budgetår. Jag hemställer att regeringen föreslär alt till Överstyrelsen för civilberedskap: Åtgärder inom den civila delen av totalförsvaret för /94 anvisa ett reservations anslag pä . G. Transportforskning Prop. Bilaga 7 1 bereds förnärvarande vissa frägor om inriktningen av den framtida forskningspolitiken. Arbetet bedrivs medsikte pä att en proposition i ämnet skall föreläggas vären 1993. 1 awaktan pä att beredningenslutförs föreslårjag att anslagen inom området förs upp med oförändrat belopp. 1991/92 Utgift J 992/93 Anslag 1993/94 Förslag Bidrag till statens väg- och trafikinstitut 1991/92 Utgift 50167000 1992/93 Anslag 61129000 1993/94 Förslag 61129000* *Ulbrulel anslag 1991/92 Utgift 43854000 1992/93 Anslag 44006000 1993/94 Förslag 44006000* Under vären 1992 avlämnadeTransportforskningsutredningen sitt betänkande Räd för forskning omtransporter och kommunikationer (SOU 1992:55). Detla har remitterats. Jag harför avsikt alt utarbeta elt förslag som i huvudsak överensstämmer medutredningens förslag. Jag hemställer att regeringen föreslår alt, iavvaktan pä särskild proposition i ämnet, 1.lill Statensväg- och Irafikinstltut för budgeläret 1993/94 anvisa ett förslagsanslag pä , 2.till Bidragtill statens väg- och trafikinstitut för /94 anvisa eltreservationsanslag pä saml 3.lillTraiisponforskningsberedningen för /94 anvisa eltreservationsanslag på . Prop.1992/93:100 Bilaga 7 Sammanfattning av föredragandens förslag och bedömningar: -SMHLsövergripande mål och affärsidé fastställs. -Säväl uppdrags-som affärsverksamheten skall öka sitt bidrag lill basverksamheten ochden anslagsfinansierade andelen av verksamhelen bör minska. -Sverigesfortsatta medlemskap i skall finansieras med ell nyinrättat anslag.SMHI skall bidra med fr.o.m /94 och årligenunder en tioårsperiod. -De ökadekostnaderna för medlemskapet i EUMETSAT samt förändrade konkurrensvillkorställer krav på kostnadsminskningar och ökad affärsmässighet. -skall sessom en resurs i miljöarbetet. -Nya sfyrmedelför statens köp i form av verksamhetsmål och resultatmått skall utvecklas. är för meteorologiska,hydrologiska och oceanografiska frägor. skall bedriva uppdrags- ochaffärsverksamhet samt tillämpad forskning och utveckling inom sitt område. Verksamheten finansieras dels medanslag över statsbudgeten, dels med ersättning för uppdrags- ochaffärsverksamhet. Anslaget skall täcka kostnaderna för institutetsmyndighetsuppgifter. skiljer på uppdrags- ochaffärsverksamhet. Uppdrag är sådana tjänster som utför ät andramyndigheter och verk inom ramen för sitt myndighetsansvar och som ejfinansieras över SMHLs anslag. Uppdragsverksamheten skall ge fullkostnadstäckning. Affärsverksamheten bedrivs på kommersiella grunder.Investeringar finansieras genom lån i . har inlämnat en särskild rapport till regeringen den9 . En fördjupad anslagsframställning inkom den 1 september 1992.Riksrevisionsverket har dessutom utarbetat en revisionsrapport, - enkunskapsin-riktad myndighet, . Föredragandens överväganden Samhällets behov av driver på statsmakternas uppdrag verksamhet somskyddar liv och egendom och främjar samhällsutvecklingen i samt bidrarlill att öka lönsamheten i näringslivet. tillhandahållerplaneringsunderlag för miljövård samt för energi- och naturresursanvändningen.SMHLs prognoser och varningar samt katastrofberedskap möjliggör förenskilda och företag att Prop. 1992/93:100 planera sina aktiviteter så attriskerna för skada på människor och egendom Bilaga 7 undviks eller minskas. Resultatredovisning budgetåren 1988/89-1990/91 SMHLs mål och det omfattande arbetet med omstruktureringenav institutet speglar väl kraven pä effektivitet i den offentliga sektorn ochstatsmakternas målsättningar om marknadsanpassning och konkurrens. hargenomfört en omfattande organisationsförändring i syfte att anpassa sig tillmarknaden, internationaliseringen och nya arbetsuppgifier inom energi-, miljöochklimatområdena. Verksamheten har delats upp i affärsområden för samhälle,miljö och energi, trafik, samt konsument. Rationaliseringar iprognosproduktionen och en breddning av verksamheten mol framför allt miljö-och klimatfrågor har kunnat göras genom utveckling av prognosmodeller, teknikoch system. Den meteorologiska varnings- och prognostjänslen harrationaliserats genom att allt större delar av analys- och prognosarbetelöverförts lill numeriska modeller som bearbetas i datorer. Ytterligarerationaliseringar har genomförts genom automatisering och annan ny teknik. Som en följd av utvecklingen avväderprognosmodellerna har bättre analyser av luftföroreningarnas spridningoch kemiska omvandling i atmosfären kunnat tas fram. Bearbetningen avsatellitdala har vidareutvecklats. SMHLs förmåga alt göra insatser vidräddningsverksamhet i samband med katastrofer har ökat. Bl.a. har endecentraliserad beredskap för kärnenergiolyckor genomförts i samverkan medStatens strälskyddsinstitut. utför sedan nägot är mätningarav ozonskiktels tjocklek och hur den ultravioletta strålningen förändras övertiden. I den hydrologiska verksamheten har stalionsnätetsregionala täckning förbättrats genom en ökning med ca 20vattenföringsstationer. De tillkommande driftskostnaderna har balanserats motrationaliseringar. Dessutom har det skett en övergång till automatiskdataöverföring och introduktion av ny utrustning för bearbetning avvattenståndsdiagram. Med användning av etl nyutvecklatgeografiskt informationssystem kan uppgifter om avrinningsomräden och topografianvändas bättre. Genom ett omfattandeutredningsarbete har riktlinjer för bestämning av dimensionerande flöden fördammanläggningar kunnat fastläggas. Riktlinjerna skall leda till en minskningav riskerna för dammbrott vid nya och befintliga dammar. Ett syslem förriskklassificering av dammanläggningar har utarbetats. Ett stortberäkningsarbete pågår för att kontrollera säkerheten i de stora kraftproducerandeälvarna. I samarbete med har genomförtomfattande kartlägg- tsilaga / ningar av miljösituationen i och iÖstersjön. Under växtsäsongen har algläget i dessa hav fortlöpande övervakatsoch information och varningar avgivits. Inom ramen för Helsingforskommissionensövervakningsprogram för den miljön har på uppdrag av Naturvårdsverketgenomfört miljöövervakning i haven. harisprognoser och varningar för nedisning lämnats. Beräkningar av miljöeffekterför har varit ett viktigt projekt. Uppdrags- och affärsverksamheten har haft en positivutveckling . Överskottet inom meteorologin harökal från /89 till 4,7 miljoner /91 och omsättningen från till 147,7miljoner kronor. Väderprognoser står för och klimatuppdragför . Nya produkter har varit bl.a. betal-teletjänsten"Televäder" och "Energiindex" (minskning avenergiförbrukningen i fastigheter). Den hydrologiska uppdrags- ochaffärsverksamheten har ökat omsättningen från budgetåret1988/89 till /91 och överskottet blev 1,5miljoner kronor.