prop · GF03150 · 1992-01-01 00:00:00 — Närmare bestämmelser om investeringsbidrag finns i förordningen (1991:1923) om statligt investeringsbidrag för ny- och ombyggnad av bostäder och i förordningen (1990:1369) med samma rubrik. Regeringen har tidigare denna dag beslutat att föreslå att sänka den generella mervärdeskatten från fr.o.m. . Jag anser att investeringsbidraget bör avvecklas som en följd av en sådan sänkning av mervärdeskatten. Investeringsbidrag bör således inte lämnas för nya projekt efter utgången av . Med nya projekt avser jag ny- och ombyggnader som påbörjas . För nya projekt innebär mitt förslag en fördyring med [0,031 - (1 - 122/125)]. En sådan fördyring bör kunna betraktas som helt marginell i sammanhanget, särskilt om man beaktar att både hanteringskostnader och likviditetspåfrestningar minskar för byggherren genom att reduktionen av mervärdeskatten kommer direkt i stället för genom ett särskilt sökt bidrag som betalas ut först sedan projektet är avslutat. Bidragsgivningen enligt tidigare beslutade bestämmelser bör fullföljas såvitt gäller projekt som påbörjats före utgången av . Som följd av den föreslagna sänkningen av mervärdeskatten bör dock bidrag för sådana i projektet ingående byggnads- och anläggningsarbeten som debiteras den lägre mervärdeskatten minskas i motsvarande mån. Minskningen bör således göras med ett belopp som motsvarar av den mot sådana arbeten svarande andelen av bidragsunderlaget för investeringsbidrag. Det bör ankomma på regeringen att besluta om de närmare be- stämmelser som behövs för avvecklingen. Statens utgifter för investeringsbidrag för /93 har budgetproposition (bil. 8, s. 110) beräknats till 6 600 milj.kr. Den tidigare beslutade sänkningen av bidragsandelen till beräknades innebära en ut- giftsbegränsning på ca 4 400 milj.kr. räknat för helår. Den skulle dock endast få marginell effekt för /93. När i tiden den ytterligare utgiftsbegränsning inträffar som följer av en avveckling enligt mitt förslag beror av i vilken utsträckning pågående projekt kommer att debiteras mervärdeskatt enligt den högre eller lägre procentsatsen. Det är därför svårt att göra någon mera exakt beräkning av förslagets effekter för medelsbehovet under /93. Överslagsvis beräknar jag att medelsbehovet för /93 minskar med 500 milj.kr. Med hänsyn till osäkerheten i beräkningarna anser jag dock att ingen ändring nu bör göras i fråga om anlaget för investeringsbidrag nämnda budgetår. 2.8 Hemställan Jag hemställer att regeringen föreslår att godkänna vad jag har förordat i fråga om 1. räntebidrag för nybyggnad av bostäder (avsnitt 2.4.3), 2. räntebidrag för ombyggnad m.m. av bostäder (avsnitt 2.4.4), 3. statliga kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder (avsnitt 2.4.5), 4. höjd garanterad ränta m.m. för hus med räntebidrag enligt äldre bestämmelser (avsnitt 2.5), 5. avveckling av investeringsbidrag för ny- och ombyggnad av bostäder (avsnitt 2.7). 3 och exekutionsväsendet Föredragandens överväganden ADB-verksamheten vid I årets budgetproposition har regeringen föreslagit att de uppgifter som handhas av () tekniska avdelning fr.o.m. skall föras till en särskild resultatenhet med ett anslag som i statsbudgeten formellt tas . De medel som för dessa uppgifter anvisats på anslaget , i huvudsak under anslagsposten ADB-verksamhet, skall fördelas mellan verkets egna sakenheter samt mellan skattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna (prop. 1991/92:100 bil. 8 s. 29). Kostnaderna för ADB-stödet skall i fortsättningen betalas av användarmyndigheterna från resp. anslag för förvaltningskostnader. RSV har redovisat en beräkning av de anslagsmässiga konsek- venserna av den ändrade formen för finansiering av ADB-stödet. Beräkningen har gjorts i tre steg. I det första steget har de medel som kan anses belöpa på ADB-verksamheten identifierats. Därefter har dessa medel fördelats mellan denna verksamhets olika system och produktområden. Slutligen har medlen inom resp. system eller produktområde fördelats mellan RSV:s, skattemyndigheternas och kronofogdemyndigheternas anslagsposter för förvaltningskostnader. I korthet innebär RSV:s förslag till fördelning att under anslaget till RSV anslagsposten Förvaltningskostnader skall tas . (en minskning med .) och anslagsposten Utbildning och information till . (en minskning med .) medan anslagsposten ADB-verksamhet (.) tas bort, samt att anslaget till Skattemyndigheterna, anslagsposten Förvaltningskostnader skall tas upp till 3 . (en ökning med .) och anslaget till Kronofogdemyndigheterna, anslagsposten Förvaltningskostnader till . (en ökning med ). Totalt sett innebär dessa tekniska omdisponeringar ingen förändring av resurstilldelningen. Jag anser att RSV:s förslag till fördelning av anslagsmedlen bör följas. Som regeringen anfört i årets budgetproposition bör ADB- tjänsterna tillhandahållas av en särskild resultatenhet, skild från RSV:s sakenheter, vars kostnader helt täcks av avgifter som tas ut av uppdragsgivarna (prop. 1991/92:100 bil. 8 s. 29). För verksamheten bör en särskild anslagspost föras upp under anslaget till , till ett formellt belopp på . Hittillsvarande teknik för myndigheternas kapitalförsörjning är inte anpassad till att ta hänsyn till eventuell avgiftsfinansierad verksamhets behov. I budgetpropositionen har nya regler aviserats som skall tillgodose utvecklingsbehoven på detta område (prop. 1991/92:100 bil. 1 s. 55). Med anledning härav vill jag framhålla att frågan om vilken lösning som bör väljas för framtiden vad gäller kapitalförsörjning m.m. för RSV:s ADB-service kommer att behandlas vid den fördjupade prövningen inför perioden /94-1995/96 med utgångspunkt i de förhållanden som råder inom RSV:s verksamhetsområde. uppdrog regeringen åt () att, i samarbete med RSV, göra en översyn av taxesättningen inom RRV har redovisat uppdraget i två etapper. I en första rapport lämnades förslag till avgifter i mål om betalningsföreläggande och handräckning. Dessa avgifter har därefter reglerats i förordningen (1991:1583) om avgifter i mål om betalningsföreläggande och handräckning. RRV har i en slutrapport redovisat den andra delen av uppdraget och lämnat förslag till ändrad avgiftssättning i utsökningsmål m.m. hos kronofogdemyndigheterna. Förslaget innebär sammanfattningsvis följande. Grundavgiften i mål med begränsad tillgångsundersökning höjs från . och grundavgiften i mål med fullständig tillgångsundersökning, mål om avhysning och mål om återtagande av gods som köpts på avbetalning m.fl. typer av mål från . Mål som avser uttagande av underhållsbidrag föreslås vara avgiftsbefriade även i fortsättningen och sökanden i mål rörande anspråk på grund av brott föreslås även i fortsättningen vara befriad från ansvar för avgiftsbelopp som inte kan tas ut hos gäldenären. Vidare föreslås beträffande försäljningsavgift - att en avgift motsvarande av egendomens värde skall tas ut redan när denna förtecknas och värderas, samt - att försäljningsavgiften i fall där försäljning äger rum och blir bestående skall motsvara av köpeskillingen i fråga om såväl fast som lös egendom och att högsta avgiftsbeloppet för försäljningen skall vara ett basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. är avgiften vid försäljning av fast egendom av köpeskillingen, dock lägst . Vid försäljning av lös egendom är det högsta beloppet . RRV:s förslag innefattar också viss ändring vad gäller särskild avgift. I RRV:s förslag är avgifterna beräknade utifrån principen om full kostnadstäckning, varvid kostnaden för handläggning av de avgiftsbefriade målen om uttagande av underhållsbidrag har undantagits. RRV:s rapport remissbehandlas , och jag avser att senare återkomma till regeringen med ett förslag till nya av- giftsbestämmelser. Redan nu vill jag dock säga att jag räknar med att RRV:s förslag i allt väsentligt skall kunna följas. Som regeringen anfört i den till överlämnade propositionen om nytt avgiftssystem vid försenade skatteinbetalningar (prop. 1991/92:93 s. 100), finns det dock knappast skäl att behålla avgiftsfriheten vid verkställighet för underhållsbidrag. Däremot anser jag att sökanden vid sådan verkställighet bör vara befriad från ansvar för avgiftsbelopp som inte kan tas ut hos den underhållsskyldige. I sammanhanget kan nämnas att, som RRV också berör i sin rapport, verkställighet enligt lagen (1962:512) om indrivning i av underhållsbidrag, fastställda i , , eller skall försiggå utan avgift för den berättigade. Lokala skattekontor i och Regeringen beslutade att det inom skattemyndigheten i skall inrättas två nya skattekontor, ett i och ett i . Vidare uppdrog regeringen åt RSV att utarbeta en plan för genomförandet av lokaliseringen. RSV har redovisat uppdraget. Enligt verket kan en lämplig tidpunkt att påbörja verksamheten vid de nya kontoren vara . Utlokaliseringen från medför enligt RSVs beräkningar en permanent merkostnad på ca 2,8 milj.kr. Merkostnaden för /93 uppgår inkl. engångsutgifter till ca 5,7 milj.kr. Jag gör bedömningen att merkostnaderna för utlokaliseringen till viss del bör kunna rymmas inom befintliga medelsramar. För /93 bör dock en tillfällig resursförstärkning medges med 4 milj.kr. Medlen bör anvisas på anslaget till Skattemyndigheterna. I vad mån utlokaliseringen påverkar resursbehovet i ett längre perspektiv är en fråga som bör kunna tas upp i den kommande fördjupade prövningen av verksamheten inför perioden /94-1995/96. Kontoinsättning av överskjutande skatt Genom ett förslag kompletteringsproposition inhämtade den dåvarande regeringen godkännande till att vidta de åtgärder som krävs för att möjliggöra direktinsättning på postgirokonto eller bankgirokonto av överskjutande skatt för de mottagare som önskar kontoinsättning (prop. 1990/91:150 bil 1:1 s. 76 f). På regeringens uppdrag har RSV redovisat ett förslag till rutiner för kontoinsättning, som enligt verket kan tas i drift för debiteringen av slutlig skatt enligt taxering. RSV har vidare anfört att det är önskvärt att rutinerna kan användas även för andra återbetalningar av skatt än den överskjutande skatten. Härefter har regeringen genom beslut gett RSV i uppdrag att, i samråd med RRV, vidta de åtgärder som krävs för att utbetalning av överskjutande skatt och omräknad slutlig skatt samt förtida återbetalning av för mycket inbetald preliminär skatt skall kunna ske direkt till postgirokonto eller bankkonto för den som önskar kontoinsättning. De nya rutinerna skall tillämpas första gången vid utbetalning av överskjutande skatt och omräknad slutlig skatt enligt taxering och vid förtida återbetalning av för mycket inbetald preliminär skatt avseende . Enligt RSV:s beräkningar medför genomförandet av förfarandet med kontoinsättning engångsutgifter inom skatteförvaltningen på sammanlagt 5,5 milj.kr., varav 4,5 milj.kr. för information till allmänheten och 1 milj.kr. för system- och programutveckling. Av informationskostnaderna är huvuddelen portokostnad. För egen del gör jag inte någon annan bedömning än RSV vad gäller genomförandekostnaderna. Även om de kontoförande instituten kan förutsättas lämna information till sina kunder finner jag det nödvändigt att också skatteförvaltningen informerar om det nya förfarandet. bör för /93 få ett tillfälligt resurstillskott för att täcka informations- och andra genomförandekostnader. Av beloppet bör 4,5 milj.kr. anvisas på anslaget till och 1 milj.kr. på anslaget till skattemyndigheterna. Totalt sett räknar jag med att systemet med kontoinsättning skall leda till en besparing för staten, främst genom minskad kostnad för hantering av återbetalningskort. En ordning där återbetalning sker genom kontoinsättning fordrar att uppgifter om kontot och fullmakten för bank eller postgiro att ta emot skatteåterbetalningen registreras i det centrala skatteregistret. En bestämmelse härom bör införas i skatteregisterlagen (1980:343). Vissa reformer på uppbörds- och indrivningsområdet Som redan nämnts har regeringen lagt fram ett förslag till nytt avgiftssystem vid försenade skatteinbetalningar. Vidare har ett förslag lagts fram till nya regler om skatteavdrag och betalning av socialavgifter. Det senare förslaget går bl.a. ut på att det skall införas en ny typ av skattsedel, F-skattesedel, som skall skapa klarhet i fråga om skyldigheten för den som betalar ut ersättning för utfört arbete att göra skatteavdrag och betala arbetsgivaravgifter. Det innebär också att avdrag för preliminär A-skatt i fortsättningen skall göras inte bara på ersättning för arbete från den som är huvudarbetsgivare utan även på biinkomster (prop. 1991/92:112). Förslagen leder om de genomförs till en inte obetydlig förstärkning av statsbudgeten. Det nya avgiftssystemet vid försenade skatteinbetalningar ger dels en totalt sett bättre räntekompensation för staten än dagens system, dels avgiftstäckning för en betydande del av kostnaden för kronofogdemyndigheternas indrivning av skatt m.m. och därmed till en minskad nettoutgift för staten. För /93 kan minskningen av nettoutgiften på anslaget till kronofogdemyn- digheterna grovt uppskattas till ca 175 milj.kr. Förslaget om preliminärskatteavdrag på biinkomster leder till att betydande skattebelopp flyter in tidigare än vad som är fallet , när de betalas efter inkomstårets utgång genom fyllnadsinbetalning eller som kvarstående skatt. För genomförandet av förslagen krävs emellertid förberedelsearbete, främst vad gäller system- och programutveckling. En mängd datorprogram berörs av förändringarna. Vidare krävs bl.a. information till allmänheten och viss utbildning för de anställda inom skatteförvaltningen och exekutionsväsendet. RSV har beräknat kostnaderna, som till alla delar är av engångsnatur, till 40 milj.kr. för det nya avgiftssystemet och 20 milj.kr. för de nya reglerna om skatteavdrag och betalning av socialavgifter. RSV:s beräkning har som utgångspunkt bl.a. att förberedelsearbetet på ADB-området till övervägande del måste utföras av konsulter. Med tanke på den mängd förändringar som måste göras på grund av de nu nämnda och andra reformer är jag beredd att ansluta mig till den bedömningen. Jag anser dock att det inom RSV:s verksam- hetsområde bör finnas sådana möjligheter till omprioritering att kostnaderna till viss del kan rymmas inom befintliga medelsramar. För egen del bedömer jag behovet av tillfälligt medelstillskott för de nu nämnda reformerna till sammanlagt 50 milj.kr. Av beloppet bör 13 milj.kr. anvisas på anslaget till , 30 milj.kr. på anslaget till skattemyndigheterna och 7 milj.kr. på anslaget till kronofogdemyndigheterna. RSV har i rapporten (RSV Rapport 1992:2) roll och arbetsuppgifter bl.a. behandlat beskattningsavdelningens organisatoriska ställning. Avdelningen, som handhar RSV:s uppgifter på punktskatteområdet, är lokaliserad till . I rapporten diskuteras två alternativ - dels att avdelningen får bilda en fristående myndighet, dels att arbetsuppgifterna på punktskatteområdet förs över till För egen del anser jag att övervägande skäl talar för den senare lösningen. Det främsta skälet till att jag anser att avdelningen inte längre bör vara en del av RSV är att jag finner det mindre lämpligt att centralmyndigheten svarar för operativa arbetsuppgifter av den omfattning som det här är fråga om. Genom att avdelningen blir en del av skattemyndigheten i det län dit verksamheten är lokaliserad uppnår man också bl.a. bättre möjligheter till flexibel användning av tillgängliga personella och andra resurser och bättre förutsättningar för spridning av kompetens på punktskatteområdet. Jag vill dock understryka att tanken inte är att bana väg för en ändrad lokalisering av verksamheten. Frågor om punktskatter skall även i fortsättningen handläggas i . En förändring av beskattningsavdelningens organisatoriska ställning kräver ändringar i lagstiftningen på punktskatteområdet. Det finns anledning att i det här sammanhanget noga överväga vilken roll RSV i fortsättningen skall ha inom detta område. Av det skälet är det såvitt jag kan se inte möjligt att genomföra ändringen med verkan fr.o.m. . Med hänsyn till budgetregleringen är det mest lämpligt att den sker vid ett halvårsskifte. Jag föreslår därför att beskattningsavdelningen förs över till skattemyndigheten i . Upprättat lagförslag I enlighet med det anförda har inom upprättats ett förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343). Förslaget bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga I:5.8. Förslaget är av sådan beskaffenhet att lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Något yttrande från lagrådet har därför inte inhämtats över förslaget. Datainspektionen har i avgivet yttrande över förslaget inte haft något att erinra mot den föreslagna ändringen. Jag hemställer att regeringen föreslår dels att anta förslag till 1. lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343), dels att bereda tillfälle att 2. ta del av vad jag har anfört om de anslagsmässiga konsekvenserna av att införa en grundavgift i allmänna mål hos kronofogdemyndigheterna, dels att 3. med ändring av beslut (prop. 1991/92:100, bil. 8, SkU16, rskr. 139) till för /93 anvisa ett förslagsanslag på , 4. med ändring av beslut (prop. 1991/92:100, bil. 8, SkU16, rskr 139) till Skattemyndigheterna för /93 anvisa ett förslagsanslag på 4 , 5. med ändring av beslut (prop. 1991/92:100, bil. 8, LU21, rskr. 165) till Kronofogdemyndigheterna för /93 anvisa ett förslagsanslag på . Statlig lokalförsörjning och fastighets- förvaltning Investeringar m.m. Regeringen har budgetproposition (prop. 1991/92:100, bil. 8) redovisat en treårsplan för investeringar för treårsperioden /93 till 1994/95 om 1 700 milj.kr. Regeringen har därefter i prop. 1991/92:102 om totalförsvarets utveckling till och med /97 samt anslag för /93 förslagit att myndigheter utanför försvarsmakten och de s.k. gemensamma myndigheterna inom försvarsmakten inom försvarsdepartementets verksamhetsområde skall lokalförsörjas enligt samma regler som gäller för övriga statsförvaltningen. Med anledning därav har inte några anslag för anskaffning av anläggningar för gemensamma myndigheter, anläggningar för räddningsskolorna m.m. samt anskaffning av anläggningar för föreslagits . Investeringarna för dessa ändamål uppgår /93 till . och avses fr.o.m. /93 redovisas under sjunde huvudtiteln, avsnittet Investeringar m.m. Jag anser att det av sysselsättningsskäl är angeläget att tidigarelägga byggnadsinvesteringar utöver vad som har redovisats. Jag beräknar att treårsplanen för investeringar kan utökas med en investeringsvolym om ca 1 000 milj.kr. Jag beräknar därvid särskilt medel för byggnadsinvesteringar inom högskoleområdet, kulturområdet, område samt för handikappanpassning av statliga lokaler. Jag föreslår att regeringen till följd av det besvärliga sysselsättningsläget ges ett bemyndigande att inom en total kostnadsram om 1 000 milj.kr. igångsätta byggnadsprojekt löpande under /93 oavsett beloppsgräns. Regeringen kommer successivt att följa upp utvecklingen och tidigarelägga byggnadsprojekt som både kan påbörjas tidigt och ge hög sysselsättningseffekt. Jag har för avsikt att återkomma till och redovisa hur detta bemyndigande använts. För den kommande treårsperioden bör treårsplanen kompletteras med ett projekt understigande 50 milj.kr. Inom område räknar jag med en ombyggnad och upprustning av närings- och teknikutvecklingsverkets lokaler i . Omfattande anpassning av lokalerna erfordras för att tillgodose den nya myndighetens behov. Årskostnadsökningen för projektet ryms inom de medel som myndigheten disponerar. Med anledning av detta beräknar jag nu investeringsbehovet för treårsperioden /93 till 1994/95 till ca 6 600 milj.kr. Treårsplan 1992/931993/941994/95 Pågående/beslutade 1 535 1 269 848 investeringar Nya investeringar m.m. 665 931 1 352 Summa investeringar 2 200 2 2002 200 budgetproposition angavs planeringsnivån till 1 700 milj.kr. Den nya treårsplanen uppgår till 2 200 milj.kr. Medelsbehovet för nästa budgetår beräknar jag nu till 2 . i aktuellt genomförandeprisläge. Ramen för upplåningen bör sättas högre än det beräknade medelsbehovet, eftersom det erfarenhetsmässigt kan inträffa förändringar i de olika byggnadsprojekten. Jag förordar därför nu att ram för upplåning under /93 fastställs till 3 . Hemställan Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna den utökade treårsplanen för Investeringar m.m. i enlighet med vad jag förordat, 2. bemyndiga regeringen att besluta om tidigareläggning av byggnadsprojekt i enlighet med vad jag förordat, 3. bemyndiga regeringen att besluta om att får ta upp lån i för Investeringar m.m. i enlighet med vad jag förordat. 5 C 3. Täckning av merkostnader för lokal- kostnader m.m. Regeringen har budgetproposition (prop. 1991/92:100, bil. 8) föreslagit att . anvisas under anslaget för /93. I det föregående redogjorde jag för att byggnads- och anläggningsinvesteringar för myndigheter utanför försvarsmakten och de s.k. gemensamma myndigheterna inom försvarsmakten inom försvarsdepartementets område skall redovisas under sjunde huvudtiteln, avsnittet Investeringar m.m. (se prop. 1991/92:102, s. 118-119). Under /93 finns det inte underlag för att budgetera kapitalkostnader för dessa investeringar hos respektive lokalbrukande myndighet. Kostnaderna för detta ändamål bör övergångsvis belasta under /93 förslagsanslaget för täckning av merkostnader för lokalkostnader m.m. Jag beräknar att kostnaderna uppgår till ca 10 milj.kr. Från och med /94 skall hyreskostnaderna belasta respektive myndighets anslag för förvaltningskostnader. Hemställan Jag hemställer att regeringen föreslår att under sjunde huvudtitelns förslagsanslag Täckning av merkostnader för lokalkostnader m.m. anvisa . utöver vad som föreslagits i prop. 1991/92:100 bil 8. 6 F 7. Täckning av merkostnader för löner och pensioner m.m. Regeringen har budgetproposition (prop. 1991/92:100, bil. 8) föreslagit att 1 . anvisas under anslaget för /93. Merkostnader för löner som faller på anslag inom det militära försvaret har tidigare inte belastat detta anslag för täckning av merkostnader för löner och pensioner m.m. utan täckts via fjärde huvudtitelns anslag för prisregleringar. Regeringen har i prop. 1991/92:102 om Totalförsvarets utveckling till och med /97 samt anslag för /93 budgeterat den militära utgiftsramen i s.k. genomförandeprisläge för /93. Därmed finns det inte längre något behov av ett anslag för prisregleringar under den fjärde huvudtiteln. Med ändring av vad regeringen föreslagit i prop. 1991/92:100 skall från och med /93 merkostnader för löner som faller på anslag inom det militära försvaret belasta det under sjunde huvudtiteln uppförda förslagsanslaget för täckning av merkostnader för löner och pensioner m.m. Som en följd bör det under anslaget anslås ytterligare 300 milj.kr. för det nya ändamålet. Hemställan Jag hemställer att regeringen föreslår att under sjunde huvudtitelns förslagsanslag Täckning av merkostnader för löner och pensioner m.m. anvisa . utöver vad som föreslagits i prop. 1991/92:100 bil 8. 7.1 Personalkonsekvenser vid strukturförändringar De strukturförändringar som genomförs inom statsförvaltningen kommer att leda till övertalighet. Det som är det mest avgörande för om människor kan finna och behålla arbeten är hur väl den ekonomiska politiken i stort lyckas. Det centrala är att tillväxten i den svenska ekonomin kan återvinnas. Det kommer emellertid att ta tid innan omläggningen av den ekonomiska politiken ger resultat. När den svenska ekonomin har återfått sin styrka och tillväxt får detta effekt även på efterfrågan av arbetskraft. Detta gagnar inte bara de statligt anställda som hotas av övertalighet utan också alla andra löntagare. För de statligt anställda gäller ett trygghetssystem i samband med övertalighet som anses vara det mest utbyggda trygghetssystemet på arbetsmarknaden. Betydande resurser har avsatts för att övertalighet skall kunna lösas i de enskilda fallen. Hur många av de övertaliga som verkligen blir arbetslösa beror - förutom på utvecklingen av den svenska ekonomin - bl.a. på hur väl detta system fungerar.