prop · GF0338 · 1992-01-01 00:00:00 — Därigenom har det sannolikt uppstått ett utbudsöverskott på vissa varor och trots omfattande realisationer har försäljningsvolymen inte ökat i önskad utsträckning. Vidare har räntorna fallit markant, se vidare kapitel 10. har det skett en radikal dämpning av hushållens inflationsförväntningar för det närmaste året. förväntas prisökningstakten sett över falla till ca 2,. beräknas arbetskraftkostnaden öka med drygt 3,. Vinstmarginalerna förutses emeller-tid stiga i samband med att konsumtionen vänder uppåt. Inom bygg- och tjänstesektorerna väntas produktivitetsutvecklingen bli svagast. Detta tillsammans med bl. a. avtrappningar av räntesubventioner, stigande driftskostnader mm. medför att hyrorna bedöms öka med ca 6,. Kost-naderna för boende i eget hem ökar något mindre. Lägre mervärdeskatt sänker emellertid konsumentprisindex med . Importpriserna väntas utvecklas mycket måttligt. Prognosen för prisutvecklingen under loppet av 1992 stannar på . Den underliggande prisökningstak- ten (NPI) faller något jämfört med , trots omslaget i vinstutvecklingen. Detta förklaras främst av lägre ökningar i boendekostnaderna och i arbetskraftskostnaden per producerad enhet. Tabell 10 Konsumentpriser Årlig procentuell förändring 1990 1991 1992 1993 10,7 7,8 3,0 3,8 NPI dec. 7,3 4,7 4,6 4,3 KPI årsgenomsnitt 10,4 9,4 3,0 3,6 NPI årsgenomsnitt 6,6 5,8 4,7 4,2 OECD-området 4,9 4,3 3,6 3,7 Källor: , , Statens pris- och konkurrens-verk samt . förutses arbetskraftkostnaden stiga med . Boendekostnaderna beräknas öka med och vinsterna fortsätta att förbättras. Sista steget i skattereformen genomförs, då en rad olika punktskatter avskaffas; bl. a. på läskedryck, konfektyr, kemisk-tekniska preparat, kassettband och videoapparater, vilket sänker KPI med 0,. Importpriserna väntas öka snabbare, med under loppet av året, när den internationella konjunkturen tar fart. Sammantaget beräknas KPI under loppet av 1993 öka med . Den underliggande prisökningstakten faller emellertid från 4,1992 till 1993, beroende på framför allt en lägre arbetskrafts- och boendekostnadsökning. Inom OECD-området förutses konsumentpriserna i genomsnitt stiga med 4,3, 3,6 resp. 3,. Därmed kan den svenska prisökningstakten komma ned till omvärldens nivåer, se diagram 2. Diagram 2 KonsumentpriserÅrlig procentuell förändring Anm.: är sammanvägda efter varje lands betydelse som konkurrent till . Källor: , och . 7 Hushållens ekonomi och privat konsumtion steg hushållens realt disponibla inkomster med i genomsnitt . ökade realinkomsterna med . Även beräknas en stark inkomstökning, med , trots vikande sysselsättning och växande arbetslöshet. Skattereformen bidrar till uppgången genom sänkt inkomstskatt och ökade transfereringar till hushållen. Därtill kommer att inflationen avtagit . Samma faktorer medför en relativt god utveckling av realinkomsterna också 1992. I det nya skattesystemet justeras skatteskalan genom att grundavdraget höjs i takt med basbeloppets ökning och skiktgränsen för statsskatten (den s.k. brytpunkten) räknas upp med ökningen av konsumentprisindex föregående år (12- månaderstakten ) plus . Genom att skatteskalan justeras med den historiska inflationen uppkommer en real skattesänkning när inflationen avtar. Pensionärerna får en inkomstökning genom att basbeloppet stiger realt med . Barnbidragen höjs med . Nedgången i sysselsättningen upphör och inflationen stabiliseras på låg nivå. De faktorer som drar upp inkomsterna och 1992 faller emellertid bort och ökningen av de realt disponibla inkomsterna begränsas därför 1993 till . Tabell 11 Hushållssektorns disponibla inkomster, konsumtion och sparande 1990 1991 1992 1993 1990 1991 1992 1993 Löpande priser Löner 596,8 621,4 656,8 687,7 12,4 4,1 5,7 4,7 Transfereringar från offentliga sektorn 276,9 316,8 327,0 340,9 10,7 14,4 3,2 4,3 Övriga inkomster, netto 126,0 144,7 151,6 154,5 3,8 14,8 4,7 1,9 Direkta skatter och avgifter 304,3 295,4 303,7 313,4 4,3 -2,9 2,8 3,2 Disponibel inkomst 695,5 787,6 831,6 869,7 13,9 13,2 5,6 4,6 Privat konsumtion 695,6 765,2 800,6 838,6 8,9 10,0 4,6 4,7 priser Disponibel inkomst 508,8 523,8 532,8 537,3 4,2 2,9 1,7 0,9 Inkomster inkl. effekt av tillfälligt sparande 3,6 4,4 2,2 0,0 Privat konsumtion 508,9 508,9 512,9 518,1 -0,3 0,0 0,8 1,0 Sparkvot,nivå i % 0,0 2,8 3,7 3,6 Sparande exkl. tillfälligt sparande, förändring i procentenheter 4,0 4,3 1,4 -1,0 Källor: , och stiger hushållen köpkraft utöver de disponibla inkomsterna , dels genom att det tillfälliga sparandet har upphört och dels genom att sparande har återbetalats. återbetalas sparande, vilket bidrar med 1/till hushållens köpkraft . stiger disponibelinkomsterna med , medan köpkraften blir oförändrad jämfört med beroende på effekterna av avvecklingen av det tillfälliga sparandet , se tabell 11. Efter avregleringen av kreditmarknaden ökade den privata konsumtionen kraftigt. steg konsumtionen med i genomsnitt . Många hushåll valde att öka sin upplåning för att finansiera konsumtion. Hushållens skulder steg och sparkvoten föll . dämpades konsumtionstillväxten markant och registrerades en svag nedgång i konsumtionen. Sparkvoten förbättrades med och översteg inte konsumtionen inkomsterna. Sett ur ett internationellt perspektiv är den dramatiska utvecklingen av sparkvoten inte unik. Detta förlopp har observerats i bl.a. våra nordiska grannländer , vilket framgår av diagram 3. En kraftig nedgång i sparkvoten har skett efter att kreditmarknaden avreglerats, följt av en snabb uppgång. I har uppgången för-stärkts av skattereformen och det försämrade läget på arbetsmarknaden. Diagram 3 Hushållens sparandeAnm. : (1993 i fall) svarar resp. finansdepartement för prognosen. Källor: , , och . Mellan första halvåren 1990 och 1991 sjönk konsumtionen med , vilket främst förklaras av fallande bilinköp, ett minskat utlandsresande efter oroligheterna kring och en minskad efterfrågan på olika tjänster. Sällanköpsvaruhan- deln gav ett fortsatt positivt bidrag till konsumtionen. Jämfört med och säsongrensat steg dock konsumtionen något. Denna uppgång beräknas fortsätta , vilket ger en totalt sett lika stor konsumtion 1991 som 1990. Sammantaget fortsätter sparkvoten att förbättras kraftigt och beräknas uppgå till . Mot bakgrund av den rådande lågkonjunkturen med ett svagt arbetsmarknadsläge och problem inom den finansiella sektorn bedöms hushållens sparkvot fortsätta stiga , om än i en långsammare takt. En viss oro för pensionssystemets stabilitet kan, tillsammans med det nya skattesystemets effekter, leda till ett större sparandet jämfört med den genomsnittliga nivå som rått . Med en uppgång av de disponibla inkomsterna på 1,bedöms den privata konsumtionen växa med 0,. När sedan konjunkturen slutar att försämras i en situation där hushållens sparandet befinner sig på en historiskt sett hög nivå beräknas konsumtionen öka med 1,1993, dvs. i samma takt som inkomster- na. av i stort sett stagnerad konsumtion kan det inte uteslutas att det sker en snabbare uppgång mot prog- nosperiodens slut med en motsvarande nedjustering av sparkvoten. 8 Investeringar Utvecklingen av bruttoinvesteringarna vände 1990, då en nedgång med 1,noterades, stark expansion. Det var främst närings-livets investeringar som sjönk, men också kommunernas investeringar och ombyggnaderna av bostäder gick ned. förutses en betydligt sämre utveckling, minskad investeringsvolym. Näringslivets investeringar beräknas fortsätta sjunka. Maskininvesteringarna faller mer än byggnadsinvesteringarna i och med att bostadsbyggandet och affärsverkens investeringar bromsar nedgången på byggsidan. minskar investeringarna ytterligare, men i avtagande takt, . Det största fallet inträffar för bostadsinvesteringarna men också inom industri och övrigt näringsliv är utvecklingen negativ. Nedgången motverkas av expansionen i de statliga affärsverken till följd av satsningarna på infrastrukturen. Industrins investeringar beräknas falla kraftigt enligt SCB:s investeringsenkät. Det är dålig lönsamhet, lägre kapacitetsutnyttjande och produktion samt en kontinuerligt försämrad konkurrenskraft som gör att in- vesteringsklimatet försämrats märkbart. Nedgången väntas bli starkast inom basindustrin, där skogsindustrin svarar för det största fallet. Även i transportmedelsindustrin sker en markant neddragning. Sammantaget bedöms de totala industriinvesteringar- na falla . förutses en uppbromsning av investeringsnedgången till -, vilket är i linje med in- vesteringsenkäten. En fortsatt stark minskning inom bas-och transportmedelsindustrin verkar neddragande. Prognosen innebär att de totala industriinvesteringarna ändå inte faller ned till de nivåer som rådde under föregående lågkonjunktur. beräknas nivån vara densamma som . Risk finns för en mer negativ utveckling. Även inom övrigt näringsliv väntas investeringarna falla kraftigt. Nedgången prognosticeras till 1991, exklusive affärsverken. Inom finans- och fastighetsförvaltning beräknas en stark minskning ske, främst inom bank- och försäkring- sinstituten. Övriga branscher där fortsatta neddragningar väntas är jord- och skogsbruk samt varuhandel, hotell och restauranger. Utvecklingen inom byggbranschen förutses vända och en nedgång prognosticeras för helåret. Inom samtliga dessa sektorer fortsätter försämringen 1992. Inom de statliga affärsverken håller däremot expansionen i sig. Investeringarna stiger särskilt starkt inom och genom byggandet av bl.a. samt utbyggnad av och . De totala bostadsinvesteringarna beräknas kvarstå på ungefär oförändrad nivå 1991 medan ett fall uppgående till förutses . Nyproduktionen av bostäder väntas minska , därefter fortsätter nedgången. Det innebär en minskning av antalet påbörjade lägenheter från 67 000 1990 till 52 000 1991. Tecken på en minskad bostadsefterfrågan finns , t.ex. har antalet lediga lägenheter hos allmännyttiga bostadsföretag stigit markant från ca 4 000 till ca 11 000 . fortsätta att sjunka till följd av ett antal faktorer: det försämrade konjunkturläget med ökande arbetslöshet, relativprishöjningen på bostäder p.g.a. skattereformen samt ett stramare kreditläge. De förväntade högre realräntorna bör också ha en negativ inverkan, främst på lite . Antalet påbörjade lägenheter beräknas minska till ca 40 000 1992. Investeringarna i nyproduktion väntas falla starkt, med . Ombyggnaderna prognosticeras däremot stiga bl.a. med hänsyn till den ökning av ansökningar om ombyggnadslån som skett . beräknas denna ökning uppgå till . Den totala byggvolymen avtar med 1991 och med 1992. bromsar anläggningsbyggandet och bostadsbyggandet den nedgång som sker inom industri och övrigt husbyggande. är det ombyggnadsinvesteringar, infrastrukturinvesteringar samt byggnadsreparationer som motverkar nedgången medan nyproduktionen av bostäder faller. Den totala byggnadsverksamheten, inkl. reparationer, förutses därmed avta respektive 1991 och 1992. De totala investeringarna förutses åter stiga 1993. Ökad industriproduktion och stigande vinster medverkar till en högre investeringsaktivitet inom såväl industri som övrigt näringsliv. Inom myndigheter och statliga affärsverk sker en fortsatt uppgång till följd av infrastruktursatsningarna. Bostadsin- vesteringarna fortsätter dock att sjunka. Sammantaget ökar därmed de totala investeringarna . Tabell 12 Bruttoinvesteringar efter näringsgren Miljarder Årlig procentuell volymförändring kr. 1990 1990 1991 1992 1993 Näringslivet 167,1 -3,3 -11,1 -3,2 3,6 Industri 51,0 -4,5 -18,0 -6,0 4,5 Övrigt näringsliv 116,1 -2,8 -8,0 -2,1 3,2 Bostäder 73,8 4,1 0,1 -13,1 -5,0 Nybyggnad 54,3 13,2 0,0 -24,0 Ombyggnad 19,5 -13,2 0,5 14,0 Offentliga myndigheter 32,2 -4,0 1,9 9,0 5,6 Totalt 273,1 -1,8 -7,0 -4,0 2,0 Maskiner 115,8 -4,1 -10,4 -2,7 3,1 Bygg och anläggningar 156,6 0,8 -3,8 -5,2 0,9 Källor: , och Lagerinvesteringarnas bidrag till nedgången i BNP var , dvs mer än det totala fallet. Denna kraftiga lagerneddragning var enligt SCB främst koncentrerad till handelsledet där lagren i fasta priser minskade med . Inom industrin drogs lagren ner med ca . Här ökade dock lagren av färdigvaror medan lagren av insatsvaror och varor i arbete minskade. Industrins färdigvarulager har därmed ökat med . De kraftiga lagerneddragningarna i handelsledet förutsätts nu vara avslutade varför industrins möjligheter är goda att dra ner sina stora färdigvarulager. Totalt sett förutses lagrens negativa bidrag till BNP-tillväxten bli . väntas en fortsatt neddragning av främst industrins färdig-varulager. De totala lagerneddragningarna väntas i fasta priser bli ca , vilket är betydligt mindre än . Omslaget av lagerinvesteringarna ger därmed ett positivt BNP-bidrag med . Även 1993 förutses lagerinvesteringarna ge ett positivt bidrag till BNP. Tabell 13 Lagervolymförändringar Miljarder kr. 1981-1990 1990 1991 1992 1993 Jord- och skogsbruk 0,1 0,0 -0,3 -0,2 Industri -27,5 0,2 -4,2 -2,6 El- och vattenverk -4,5 0,1 -0,5 -0,1 Partihandel -16,7 -0,7 -2,0 -1,0 Detaljhandel 2,1 1,1 -2,2 -1,0 Totalt -46,5 0,8 -9,1 -4,9 -1,1 Källor: , och 9 Offentlig sektor Den offentliga sektorns finansiella sparande uppgick till ca , motsvarande av BNP. Skatterna och socialförsäkringsavgifternas andel av BNP (skattekvoten) var 56,medan utgifterna var drygt 61,som andel av BNP. har den offentliga sektorns finanser försämrats snabbt och för beräknas det finansiella sparandet gå ned till motsvarande knappt 1/av BNP. Konjunkturnedgången medför minskade skatteinkomster som utgifterna stiger för arbetsmarknadspolitiska åtgärder och ersättningar till arbetslösa. bromsas försämringen av den offentliga sektorns finanser upp. Den ekonomiska tillväxten kommer att vara fortsatt svag men en viss tillväxt sker ändå . Tillfälligt ökade inbetalningar från statliga affärsverk till statskassan bidrar också till att hålla uppe det finansiella sparandet, som ändå väntas visa ett underskott på . beräknas underskottet siga till motsvarade av BNP, se tabell 14. Tabell 14 Den offentliga sektorns inkomster och utgifter Löpande priser 1990 1991 1992 1993 1990 1991 1992 1993 Inkomster 878,9 909,0 939,8 964,3 9,5 3,4 3,4 2,6 Skatter 558,3 564,5 579,6 596,5 7,8 1,1 2,7 2,9 Socialförsäkringsavgifter 198,7 216,3 219,0 229,3 12,9 8,8 1,3 4,7 Övriga inkomster 121,9 128,2 141,1 138,5 11,8 5,2 10,1 -1,9 Utgifter 827,3 904,2 941,8 978,6 12,3 9,3 4,2 3,9 Transfereringar till hushåll276,9 316,8 327,0 340,9 10,7 14,4 3,2 4,3 Subventioner m.m. 77,4 85,1 90,8 92,7 7,8 10,0 6,7 2,1 Ränteutgifter 76,1 83,6 85,9 85,8 13,9 9,8 2,8 -0,1 Konsumtion 366,0 381,3 393,7 411,8 15,2 4,2 3,3 4,6 Investeringar 30,9 37,5 44,5 47,4 2,8 21,2 18,7 6,6 Finansiellt sparande 51,7 4,8 -2,0 -14,3 därav: stat 13,8 -39,8 -58,9 -69,7 socialförsäkring 46,2 42,2 40,4 41,4 kommun -8,3 2,3 16,5 14,1 Procent av BNP Skatter och avgifter 56,5 54,8 54,1 53,2 Utgifter 61,7 63,5 63,8 63,0 Finansiellt sparande 3,9 0,3 -0,1 -0,9 Anm.: I investeringar ingår investeringar i personalbostäder, lagerinvesteringar samt nettot av köp och försäljning av fastigheter och mark. Källor: , , och Skattekvoten beräknas gå ned . Det är en följd av dels skattesänkningar, dels av att skattebaserna utvecklas svagt. Utgifternas andel av BNP stiger 1991 och 1992. Det försämrade läget på arbetsmarknaden drar upp transfere- ringarna till hushåll. Därtill kommer de höjningar av barnbidrag m.m. som ligger i skattereformen. upphör arbetslösheten att öka som nedväxlingen i inflationen slår igenom på pensionsutbetalningarna m.m. och utgiftskvoten sjunker. Det är statens och i någon mån AP-fondernas finansiella sparande som går ned medan kommunernas sparande stiger kraftigt. Kommunernas förbättrade ekonomi beror på den tvååriga efersläpningen och avräkningsförfarandet vid utbetalningen av kommunala skattemedel. Skatteinkomsterna ökar därigenom starkare än utgifterna när inflationen går ned. Förbättringen av den kommunala ekonomin är tillfällig. försämras, med nu gällande regler, åter kommunernas finanser. Den offentliga konsumtionen ökade i volym med mellan första halvåren 1990 och 1991. Därvid drogs konsumtionen upp av myndigheternas inköp medan timvolymen utvecklades svagt trots ett ökat antal personer i kommunalt beredskapsarbete. beräknas den statliga konsumtionen stiga med 0,och den kommunala med . De besparingar och rationaliseringskrav som ställs på de statliga myndigheterna väntas medföra att den statliga konsumtionen minskar med ca 0,1992 och 1993. Den tillfälliga förbättringen av kommunernas ekonomi 1992 och 1993 förutses inte leda till någon starkare expansion av den kommunala verksamheten. I stället väntas kommunerna använda det finansiella utrymmet för att konsolidera sin ekonomi av underskott. Inberäknat en ytterligare ökning av beredskapsarbete i regi beräknas den kommunala konsumtionen stiga med 1992 och med 0,1993. 10 Kapitalmarknaden har den internationella ränteutvecklingen till övervägande del varit nedåtriktad. Undantaget är där räntorna hålls uppe av en stram penningpolitik. Nedgången har varit särskilt stor i , och . Företrädsvis har detta föranletts av lättnader i penningpolitiken i syfte att påskynda en konjunktur- återhämtning. Diagram 4 Ränteutvecklingen Anm.: 6 månaders räntor och 5 åriga statsobligationer. Före avser ecu-räntan den korgvägda räntan. Sista observationen avser . Effekterna på realekonomin av det senaste årets räntesänkningar i förefaller ännu vara begränsade. Den lättare penningpolitiken har framförallt påverkat de korta räntorna medan de långa endast sjunkit något. Betydande kreditförluster i det amerikanska banksystemet medför också att bankerna ej i full utsträckning har anpassat utlåningsräntorna till de sänkta marknadsräntorna. Den tyska ekonomin präglas av hög aktivitet och stigande inflation i spåren av återföreningsprocessen. Detta har föranlett att föra en restriktiv penningpolitik. De korta marknadsräntorna ligger i stort sett på en oförändrad nivå jämfört med medan de längre fallit något. Räntesänkningarna i , som ägt rum parallellt med att inflationsförväntningarna har minskat, har kunnat genomföras utan att pundet nämnvärt har försvagats inom den Europeiska växelkursmekanismen, . Den allt lägre räntedifferensen gentemot och den politiska osäkerheten har dock försvagat pundet . Även flertalet andra har i begränsad omfattning kunnat sänka räntorna. Ränteutvecklingen i har medfört att räntenivåerna i de skilda länderna närmat sig varandra ytterligare . stärktes dollarn betydligt på valutamarknaderna. har dock förväntningar om fortsatta räntesänkningar i inneburit att intresset för placeringar i valutor med högre avkastning, främst D-marksplaceringar, stigit. På de internationella aktiebörserna har köpintresset understötts av lägre räntor. Intresset har varit särskilt stort i och . Nedgången för de svenska räntorna har varit förhållandevis kraftig. Lägre omvärldsräntor, minskade inflationsförväntningar och kronans knytning till den europeiska valutaenheten, ecu, är huvudförklaringarna. Ansökan om EG- medlemskap och ecu-anknytningen har stärkt förtroendet för den fasta växelkurspolitiken. Inte minst detta förhållande har medfört att räntedifferensen gentemot omvärlden har nedbringats väsentligt. Ett tecken på det växande utländska förtroendet är att utlandets köp av svenska aktier och räntebärande kronpapper har ökat betydligt. har utlandet köpt sådana papper för jämfört med . Den allt lägre räntedifferensen har medfört att svenskars intresse för att låna i utländsk valuta minskat. Valutaflödena har kännetecknats av stora inflöden i samband med ecu-anknytningen och därefter utflöden. Sammantaget och fram till och med tredje veckan av oktober har ett inflöde registrerats på . Sammantaget har de svenska marknadsräntorna fallit med mellan . höjde bankernas marginalränta vid upplåning i till 10,mot bakgrund av det pågående valutautflödet, den svagare kronan och för att bryta marknadens förväntningar om ett ytterligare räntefall. Tabell 15 Nettoutlåning till allmänheten Miljarder kr, i kronor och utländsk valuta 1987 65,0 58,8 24,4 148,2 1988 157,7 90,9 9,9 258,5 1989 159,8 109,1 14,7 283,6 1990 129,5 129,6 -5,0 254,1 1991, jan-sep 13,0 104,11 -18,7 98,4 Stock 924,1 897,4 110,2 1931,7 Anm: För finansbolagen . 1 Varav har tillförts från annan sektor. Källa: Riksbank. Kreditmarknaden kännetecknas av stigande kreditförluster och befinner sig i en besvärlig anpassningsprocess. Orsaken till de nuvarande problemen kan tillskrivas två delvis samverkande faktorer, den allmänna lågkonjunkturen och en betydande prisnedgång för kommersiella fastigheter. En förklaring till den dramatiska prisutvecklingen var att avregleringarna på kredit-och valutamarknaden samt skattereformen kom . Kreditinstitutens utlåning kännetecknades av stor frikostighet och generös kreditprövning. Högkonjunkturen medförde att bedömningen av den framtida prisutvecklingen var optimistisk. Finanspolitiken var inte tillräckligt stram för att dämpa överhettningen och bidrog därmed till att den snabba kreditexpansionen uppkom. Eftersom bedriver en fast växelkurspolitik måste nödvändiga anpassningar ske via de interna kostnaderna, vilket påverkar fastighetsmarknaden. innebär lågkonjunkturen att efterfrågan på kommersiella lokaler minskar. Fallande fastighetspriser och stigande kreditförluster är emellertid inte unikt för utan snarare ett allmänt kännetecken internationellt. Den nuvarande utvecklingen medför att kreditinstituten har en mer försiktig attityd och en grundligare prövning vid kreditgivning. Större tonvikt läggs vid säkerheter och låntagarens betalningsförmåga. För vissa kreditinstitut utgör de stigande kreditförlusterna i kombination med de kapitaltäckningskrav på som enligt internationella överens- kommelser måste vara uppfyllda vid utgången av , en begränsning för utlåningskapaciteten. Diagram 5 Börsutvecklingen 1990-1991Anm. Sista observationen avser . De senaste årens utlåningsexpansion har dämpats betydligt . I huvudsak är detta ett uttryck för att efterfrågan på krediter från företag och hushåll har minskat. Lågkonjunkturen ökar osäkerheten som skattereformen har medfört att ränteavdragens värde minskat. Bostadsinstitutens nettoutlåning har fortsatt att expandera vilket bl.a. skall ses mot bakgrund av att de numera kan erbjuda krediter till rörlig ränta som ofta är lägre än de banker och finansbolag kan erbjuda. föll de svenska aktiekurserna med i genomsnitt . har aktiekurserna återhämtat sig något. Intresset har främst riktats mot de större exportorienterade företagen. Fortsatta kursfall har dock noterats för företag verksamma inom fastighets- och byggsektorn, banksektorn och för de mindre företagen noterade på den s.k. OTC-listan. har köpintresset avtagit. Delårsrapporterna visar fortsatta vinstfall vilket har tolkats som att konjunktur- återhämtningen har försenats. Fram till och med hade aktiekurserna i genomsnitt stigit . 1 Sammanfattning 2 2 Internationell utveckling 6 3 Utrikeshandel 9 4 Industrin 13 5 Arbetsmarknaden 15 6 Löner och konsumentpriser 17 7 Hushållens ekonomi och privat konsumtion 21 8 Investeringar 24 9 Offentlig sektor 27 10 Kapitalmarknaden 29 2 Nyckeltal 4 3 Sparande 5 4 Internationella förutsättningar 6 5 Export och import av varor 10 6 Bytesbalans 11 7 Industriproduktion 14 8 Arbetsmarknad 16 9 Timlön för samtliga löntagare 17 10 Konsumentpriser 19 11 Hushållssektorns disponibla inkomster, konsumtion och sparande 21 12 Bruttoinvesteringar efter näringsgren 25 13 Lagervolymförändringar 26 14 Offentlig sektor 27 15 Kapitalmarknaden 30 1 Nominell timlön inom industrin 18 2 Konsumentpriser 20 3 Hushållens sparande 22 4 Ränteutvecklingen 29