prop · GG0318 · 1992-12-31 00:00:00 — Resultaträkning, nominal och real Första, Andra och Tredjefondstyrelserna Skr.1992/93: U Bilaga 1 Intäktsräntor Obligationer Partiafbevis Föriagsbevis Reverser Kursskillnadervid avyttring av värdepapper 40 393 522 201 451 Kursskillnadervid avyttring av värdepapper 431 204 24 994 60 135 22 465 2 096 583 Ökning/minskning av ej realiseradevinster/förluster Avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft Arets reala resultat -25 730 024 -32 145 493 Balansräkning, nominal och real Första, Andra och Tredjefondstyrelserna Skr.1992/93:1! BALANSRÄKNING PER 31.12 |TKR) Enligt balansräkning föregående är (varav reserverade löntagartondsmedel) 110 792 589) Summa fondkapital föregående år -87 860 8S7 -77 406 049 (-6 065 8241 (-2 195 880) 3 873 845 1 238 287 -2 776 175 Vinstdelningsskatt Löntagarfondsavgifter./.rekvirerade löntagarfondsmedel (2 868 025) -3 197 799 (2 335 9571 140 077 22 532 225 952 198 32 285 572 823 573 952 198 47 408 153 823 573 38 384 952 Summatillskiutet grundkapital Indexuppräknat grundkapital Överföring frän delfonderna Årets bokförda resultat Årets reala resultat Ökning fondkapital innevarande år Summa fondkapital totalt Summaskulder och fondkapital Kontrakteradeej likviderade fondaffärer avseende köp 8 706 062 avseende försäljning 2 466 971 Skr.1992/93:1! Första fondstyrelsen tillförs avgifter, som erlagts av staten, komnnuner ochdem närstående institutioner och bolag. De förvaltade medlen har placerats påsätt som framgår av balansräkningenoch har enligt reglementet bokförts tillanskaffningsvärden. Resultatet av årets förvaltningsamt delfondens tillgångar och skulder per den 31/12 1991framgår av nedanstående resultaträkningoch balansräkning. intäktsränlor Obligationer PartJaibevis Förlagsbevis Reverser Kursskillnadervid avyttring av värdepapper Kursskillnadervid avyttring av värdepapper Skr.1992/93: U Bilaga 1 BAUNSRAKNINGPER 31.12 (TKR) Banktillgodotiavandefi Penritngmarknadsplaceringar Räntefordringar tn m Fordran å delfonderna Värdepapper: (varav reserverade löntagarfondsmedel) Summa fondkapital föregående är Vinstdelningsskatt Löntagarfondsavgifter./.rekvirerade löntagarfondsmedel Summa tillskjutet grundkapital Överföring frän delfonderna Åretsresultat (Ökning fondkapital innevarande år) Summa skulder och fondkapital Kontrakterade ej likviderade fondaffarer avseende köp 2 119 148 (3 640 372] -31 981 352 -1 881 515 (12 711433) CarfJohan (verkställande direktör) Skr.1992/93: U Bilaga 1 Andra fondstyrelsen tillförs avgifter, som erlagts av enskilda större arbetsgivare. Med störrearbetsgivare avses arbetsgivare vilkas lönesumma(avgiftsunderlag) överstiger 240 basbelopp, ca . De förvaltade medlen har placerats påsätt som framgår av balansräkningenoch har enligt reglementet bokförts tillanskaffningsvärden. Resultatet av årets förvaltningsamt delfondens tillgångar och skulder per den 31/12 1991framgår av nedanstående resultaträkningoch balansräkning. RESULTATRÄKNING |TKR| Kursskillnader vid avyttring av värdepapper KursskitWder vid avyttring av varrJepapper Skr.1992/93: IJ Bilaga 1 BAUNSRAKNINGPER 31.12 (TKR) Banktillgodohavanden Penningmarknadsplaceringar Räntefordringar m m Fordran å delfonderna Värdepapper: (varav reserverade löntagarfondsmedel) Summa fondkapital föregående år Vinstdelningsskatt Löntagarfondsavgifter./.rekvirerade löntagarfondsmedel Summa tillskjutet grundkapital Överföring från delfonderna Åretsresultat (Ökningfondkapital innevarande är)Summa skulder och fondkapital Kontrakteradeej likviderade fondaffärer avseende köp 5 507 437 avseende försäljning 1748 899 -31 981 352 (19 272 467) Carl-JohanÅberg (verkställande direktör) Skr.1992/93: U Bilaga 1 Tredje fondstyrelsen tillförs avgifter, som erlagts av enskilda mindre arbetsgivare samt s kegenavgifter. Med mindre arbetsgivare avses arbetsgivare, vilkas lönesumma (avgiftsunderlag) högst uppgårtill 240 basbelopp, ca . De överfördaegenavgiftema uppgår till kr 2 589 075 tkr. De förvaltade medlen har placerats päsätt som framgår av balansräkningenoch har enligt reglementet bokförts tillanskaffningsvärden. Resultatet av årets förvaltningsamt delfondens tillgångar och skulder per den 31/12 1991framgår av nedanstående resultaträkningoch balansräkning. Kursskilinader vid avyttring av värdepapper Kursskilinader vid avyttring av värdepapper Skr.1992/93:1! BAUNSRAKNINGPER 31.12 (TKR) Banktillgodohavanden Penningmarknadsplac eringarRantefordringar m m Fordran ä delfondernaVärdepapper: {varav reserverade löntagartondsmedel) Summa fondkapital föregående år Vinstdelningsskatt Lontagartondsavgifter ./.rekvirerade löntagartondsmedel Summa tillskjutet grundkapital Överföring frän delfonijerna Arets resultat (Ökningiondkapital innevarande är)Summa skulder och fondkapital Kontrakteradeej likviderade fondaffärer avseende kop 1 079 477 avseende försäljning 718 072 |3 489 787) -23 898 153 -3 410 728 -2 333 976 17 364 702) Carl-JohanÅberg (verkställande direktor) Styrelse och revisorer Första fondstyrelsen Skr. 1992/93: li , Landshövding j (ordförande) KarlGustaf , Generaldirektör, BernthJohnson, Kommunalråd () GunnarHofring, Förbundsordförande, LisbethEklund, Förbundsordförande, () , Statssekreterare, (tom1991-10-05) , F d landstingsledamot , , löne- och pensionsverk UllaPetterson , Kommunalråd (fr o m1991-10-31) MonicaSundström, Förbundsdirektör, () , Sekreterare, i ,Auktoriserad revisor (ordförande) Per Wardhammar,Auktoriserad revisor GunnarEklund, Administrativ chef, Styrelseoch revisorer fondstyrelsen Skr. , Landshövding i Län(ordförande) , Ordförande,i , Ekonom, i , Förbundsordförande, () , F d styrelseledamot, , Direktör,() , Förbundsordförande, (fr o m 1991-03-C LarsHellman, Förbundsordförande, ,Auktoriserad revisor (ordförande) PerWardhammar, Auktoriserad revisor , Ekonomichef, i Styrelse och revisorer fondstyrelsen Skr.1992/93:18 , Landshövding i (ordförande) , Direktör () , Direktör,() ArneDahlberg, Förbundsordförande, BengtLloyd, Förbundsordförande, SeineSvensk, Förbundsordförande, StureNordh, Förbundsordförande, , vice ordförande, StenLindberg, Ekonomidirektör, ,Verkställande direktör, , vice ordförande, ,Auktoriserad revisor (ordförande) PerWardhammar, Auktoriserad revisor , Ekonomichef, i Revisionsberättelser Skr.1992/93:1! Undertecknade, som au regeringen förordnats att såsomrevisorer granska Allmänna pensionsfondens första fondstyrelses förvaltning, får härmed avge revisionsberättelse för . Vi har granskat förvaltningsberättelsen,tagit del av räkenskaper, protokoll och andrahandlingar, som lämnar upplysning om fondstyrelsens förvaltning, inventerat de tillgångar som fondstyrelsen förvaltar samt vidtagit de övriga granskningsåtgärder vi ansett erforderliga. Räkenskaperna har granskats avBohiins . Revisionen har icke givit anledningtil! anmärkning beträffande förvaltningsberättelsen, de i densamma upptagna resultat- ochbalansräkningarna, bokföringen eller inventeringen eller eljest beträffande fondstyrelsens förvaltning. (ordförande) Per Wardhammar BengtGustavsson Undertecknade, som av regeringen förordnats att såsomrevisorer granska Allmänna pensionsfondens andrafondstyrelses förvaltning, får härmed avgerevisionsberättelse för . Vi har granskat förvaltningsberättelsen,tagit del av räkenskaper, protokoll och andrahandlingar, som lämnar upplysning om fondstyrelsens förvaltning, inventerat de tillgångar som fondstyrelsen förvaltar samt vidtagit de övriga granskningsåtgärder vi ansett erforderliga. Räkenskaperna har granskats avBohiins . Revisionen har icke givit anledningtill anmärkning beträffande förvaltningsberättelsen, de i densamma upptagna resultat- ochbalansräkningarna, bokföringen eller inventeringen eller eljest beträffande fondstyrelsens förvaltning. (ordförande) Per V\/ardhammar LarsGårdö Undertecknade, som av regeringen förordnats att såsomrevisorer granska Allmänna pensionsfondens tredjefondstyrelses förvaltning, får härmed avgerevisionsberättelse för . Vi har granskat förvaltningsberättelsen,tagit del av räkenskaper, protokoll och andrahandlingar, som lämnar upplysning om fondstyrelsens förvaltning, inventerat de tillgångar som fondstyrelsen förvaltar samt vidtagit de övriga granskningsåtgärder vi ansett erforderliga. Räkenskaperna har granskats avBohiins . Revisionen har icke givit anledningtill anmärkning beträffande förvaltningsberättelsen, de i densamma upptagna resultat- ochbalansräkningarna, bokföringen eller inventeringen eller eljest beträffande fondstyrelsens förvaltning. (ordförande) Per Wardhammar HugoOrup Jämförande balans- och resultaträkningar 1960-1991 Första, Andra och Tredjefondstyrelserna Skr.1992/93:1? BALANSRÄKNINGAR PER 31.12 I MKR Fastighetslån Övriga skulder Fondkapital Summaskulder Övriga intäkter, kursskillfrader m m Kostnadsräntor, inköpsräntor och kursskillnader, övriga kostnader 4 1992/93. Placeringarnas fördelning efter placeringsobjekt Skr.1992/93: 1! (Nominella värden och totalt ävenanskaffningsvärden, mkr) Bilaga1 FOND III TOTALT TOTALT INOM. 2 690 -166 -3 -19 -4 -84 -9 -29 -164 -I 759 -924 -I 386 -1 -8 -6 -30 Placeringarnas fördelning på låntagargrupper (Anskaffningsvärden, mkr) därav industri m m övrigt Utländska låntagare m m Summa Placeringarnas fördelning efter placeringsobjekt per31.12 1991 Skr. 1992/93: li (Nominella värden och totalt ävenanskaffningsvärden, mkr) Bilaga1 FOND III TOTALT TOTALT VÄRDEN) IANSK. Placeringarnas fördelning på låntagargrupper per (Anskaffningsvärden, mkr) därav industri m m Placeringarnas fördelning på låntagargrupper under respektive år Skr. 1992/93: U (Anskaffningsvärden, mkr) Bilaga 1 därav industri m m Penningmarknadsplacenngar, m m Placeringarnas fördelning på låntagargrupper per 31.12 respektive år (Anskaffningsvärden, mkr) därav industri m m Skr.1992/93: n Bilaga 1 APFastigheter består av direktägda fastigheter, hel- och delägda bolag samt aktier i fastighetsbolag. I APFastigheter ingär som inneharAnders . Delägda bolagomfattar delsjiet genom ägdaGloben City KB (), dels de av AllmännaPensionsfonden ägda kommandit- och aktiebolag somingär i ().Aktier i fastighetsbolag omfattar (18,) och (). Aktier i fastighetsbolag tillgångar Summa tillgångar V. RESULTATRÄKNING 1991 MKR 10 891 504 149 Kortfattade fakta om allmän tilläggspension Skr.1992/93:18 Bilaga 1 Anställda och egna företagare i åldern16-64 är (för personer födda räknas även det 65;eåret). Basbeloppet uttrycker den värdesäkring som ATP liksom flertaletsociala förmåner är uppbyggt pä. Basbeloppet fastställs numera för i taget och visar förändringen i konsumentpriserna frän året innan. Basbeloppet respektive år reglerar utbetalningen av ATP. Den pensionsgrundande inkomsten (PGI) redovisas på slutskattesedeln . Den utgörsi princip av förvärvsinkomsten under åretmjnskadmed basbeloppet . Inkomster över7,5 basbelopp räknas inte med i denpensionsgrundande inkomsten (= taket i ATP). Maximal ATP-poänguppgår således till 6,5 . ATP-poängenregistreras och sparas för varje individ ATP-pensionens storlek för är beräknas enligt följande: Basbeloppet x xmedel-ATP-poäng* antal" är med ATP 30 * Genomsnittet av de 15 högsta ATP-poängen." Högst 30 är. Utgår normalt från den månadman fyller 65 är. För att få full ATP skall man arbetat (för de som är födda ochtidigare gäller särskilda regier). Reduktion med 1/30 för varje felande år. Av de 30 åren räknas de 15 bästa inkomståren(= inkomst mellan 1 basbelopp och 7,5 basbelopp). Maximalt för : 0,6x 6,5 x 32.200 = . Förtida uttag av ålderspensionen kan göras tidigast frän . Reduktion med 0,per"förtida" månad (livsvaraktig). Uppskjutet uttag av ålderspensionenkan ske längst intill . Förhöjning med 0,per uppskjuten månad. har hand om uträkningoch utbetalning av ATP. Utgår vid varaktig arbetsoförmågamotsvarande . Förtidspensionens storlek beräknaspå samma sätt som förålderspension (med några undantag). Vid fullständig arbetsoförmåga är förtidspensionen samma som ålderspensionen. Omställningspension och hel särskild efterievandepen-sion utgör av den avlidnes egenpension eller, om barn medbarnpension finns, . För barn under 18 är: av den avlidnes beräknade eller verkliga ålders- eller förtidspension. Detta gäller förförsta barnet. För varje ytterligare barn ökas procenttalet med 20. A11 *' n / j Skr. 1992/93:1! Fjärde fondstyrelsen () ingär i allmänna pensionsfonden. Allmänna pensionsfonden grundades efter beslutet attinföra en allmän tilläggspensionering finansierad genom obligatoriskaarbetsgivaravgifter. tillkom 1974 med uppgift att förvalta demedel som används för förvärv av aktier och liknande värdepapper. har genom riksdagsbeslut successivttilldelats 2.350 inkr. utgör den maximalatilldelningen ett belopp som motsvarar av det sammanlagdaanskaffningsvärdet pä de medel som första, andra och tredje AP-fondemaförvaltar. skall till första, andra ochtredje AP-fondema överföra en avkastning beräknad till pä nuvärdet avförvaltade medel. Fjärde AP-fondens ägarandel i varje enskilt börsnoterat företagfår uppgå till högst eller om företaget utgivit aktier med olika röstvärdetill högst av det totala rösttalet. -irkrk J Skr. 1992/93:1! Fondensgrundkapital fär from uppgå till högst av första-tredje fondstyrelsemastillgångar eller omkring 4,0 mdr /92. Fondensgrundkapital uppgår till 3.5 mdr. Fondenstillgångar upptagna till marknadsvärden uppgick till 22,6 mdrmot 19,5 mdr vid ingången av året. Fonden köpteunder 1991 värdepapper för 3,8 mdr och sålde värdepapper för 4,1 mdr. I nyemissionerplacerades , varav i icke börsnoterade företag. Fondens fem störstaengagemang var i ordningsföljd , , , AGAoch som med ett sammanlagt marknadsvärde på 8,5 mdr svarade för drygt 44%av portföljvärdet. Fondensengagemang i onoterade företag ökade med . Det totalainvesterade beloppet i onoterade företag uppgick till . Sammanlagt sedan fondens tillkomst har fonden överträffatresultatkravet - att bibehålla grundkapitalets realvärde och ge en årligutdelning på detta - med över 14,5 mdr. Index för fondens portfölj steg . Avkastningenpå fondkapitalet blev . Skr.1992/93:1! Nittiotaletsinledning tiar för en aktieplacerare på varit mycket svag.Den kraftiga kursnedgången följdes 1991 av en blygsam uppgång påknappt . Ändå kom året all bli dramatiskt i många avseenden. Inte minstgällde detta den ekonomiska utvecklingen i världen i allmänhet och I isynnerhet. Det var året då prognoser om tillväxt och företagsvinstersuccessivt fick justeras ned och då optimisterna ersattes av pessimister. Den svenska ekonomin befinner sig i en omfattandestrukturell omvandling. En av beståndsdelarna i denna process är den pågåendenedväxlingen av inflationstakten. Genom att den svenska kronan ensidigtknutits till EMS (EG:s valutor), har ocksä ramarna fastställts för de svenskaräntorna. Något förenklat innebär detta att det rådande höga ränteläget iTyskland medför höga svenska räntor. 1 kombination med avtagande inflation blirresultatet höga svenska realräntor. Detta förhållande fär betydande konsekvenserför en aktieplacerande institution som . I förra årets VD-kommentar fördes en diskussion omsambandet mellan risk och avkastning och om hur således olika investeringarsriskpremie påverkar avkastningskravet. Detta avkastningskrav brukar oftastbeskrivas i reala termer, justerat för inflation. En fallande inflation, medstigande realräntor som följd, leder till att avkastningskravet för alla typerav placeringar höjs. För aktieplaceringar betyder detta (allt annat lika) attkursnivän mäste justeras ned för att investeringen skall ge samma avkastningsom . Detta är lätt att förstå om man jämför aklieplaceringarmed placeringar i räntebärande tillgångar. Med tanke pä den riskaktieplaceringen innebär, kräver investeraren ati avkastningen på aktiernaöverstiger den ränta som kan erhållas genom en riskfri placering i t exstatsobligationer. Om ränteläget förändras, förändras också investerarenspreferenser. Ett högt ränteläge är därför nonmalt negativt för aktiemarknaden. Det höga ränteläget t kombination med försämrade vinstutsikterför de svenska börsbolagen, har för fjärde AP-fondens del inneburit all andelenlikvida medel har hållits relativt hög . De likvida medlen förräntaspå den svenska obligations- och penningmarknaden, som under åretfortsatt att utvecklas till en mer effektiv marknadsplats. Händelserna påfinansmarknaden har lett till ökade räntedifferen.sermellan olika emittenters lån. En på detta sätt differentierad prissättning harbättre kommit att avspegla den risk som ligger även i denna typ av placeringar. För en i huvudsak aktieförvaltande institution som tjärdeAP-fonden, är räntebärande placeringar endast i mindre utsträckning ettalternativ till aktier. Portföljens avkastning påverkas i första hand avfondens placeringsstrategi, som bl a innebär en medveten koncentration lilletl begränsat antal bolag. Detta medför ett högre risktagande, men är också enförutsättning för att över tiden kunna uppnå en förräntning som överstigermarknadens genomsnittliga avkastning. Fondens koncentrationssiralegi har varit lyckosam settöver . När emellertid de större innehaven utvecklas bättre änmarknaden som helhet, blir resultatet automatiskt alt konceniralionen avaktieinnehaven ytterligare förstärks. Således har Astras andel avportföljen fonsatt att öka, trots att delar av innehavet avyttrats. Fokuseringen på ett mindre antal bolag är inte bara ettuttryck för en uttalad portföljslrategi, utan delvis ock.så en naturlig följdav att likviditeten på marknaden är koncentrerad till ett relativt litet antalbolag. Enligt fondbörsens statistik svarar de fem mest handlade aktiema förnästan hälften av börsomsättningen. Detta innebär klara begränsningar för aktör som . Glädjande är dock att den totalabörsomsättningen ökade igen efter att ha fallit . En god likviditet på marknaden är en av de viktigasteförutsättningarna för en effektiv portföljförvaltning. Det är uppenbart att detligger en stor risk i att inte inom rimlig tid kunna förändra portföljensutseende när behov föreligger. Att problemet blir extra besvärande för en storaktör är lika uppenbart. Avslutningsvis kan konstateras alt resultatet av verksamhetenväl uppfyllde del reala avkastningskravet . Totalavkastningen har däbelastats med ett par procentenheter på grund av den riskavsättning, som vidtagitsför befarade men icke konstaterade förluster i onoterade företag. Skr.1992/93:1! År 1991blev kursmässigt händelserikt på den svenska riskkapitalmarknaden. Diagram 1visar utvecklingen av Veckans Affärers totalindex samt avtotalindex och index för några av de viktigaste branscherna 1991. Totalindex steg med (föregående år-30%).Kursutvecklingen var växlande. dan underårets första börsdag föll kursema med 40. Detta kursfall återhämtades raskt.Vid januari månads slut hade index stigit sedan årets början och denpositiva trenden fortsatte. hade kursema stigit med 42%jämfört med bottennoteringen . Från kulmen till årets slutsjönk den allmänna kursnivän ined en femtedel. 10 20 30 40 50 1991VECKA 10 20 30 40 50 1991VECKA 10 20 30 40 50 1991VECKA 10 20 30 40 50 1991VECKA Denbranschmässiga kursutvecklingen har varit mycket oenhetlig. Åretsvinnarbransch blev med en kursstegring pä . Kemisk Industriär överrepresenterad i fondens portfölj. Verkstäder, som också väger tungt ifondens portfölj, utvecklades marginellt bättre än marknaden , medanbranschen Skogsindustri uppvisade en sämre utveckling, ±0%. Sämstkursutveckling uppvisade branscherna Banker, -, Fastighets- och byggföretag,-och OTC- bolagen, -, vilka alla är underrepresenterade i portföljen.Övriga branscher ökade sitt börsvärde med mellan och . För enskilda aktier har kursutvecklingen varit än merskiftande. Det är svårt att urskilja nägra generella tendenser.Anmärkningsvärt är att en så stor andel som 2/3 av det totala antalet noteradeaktier på A:I och A;II-listoma utvecklats sämre än totalindex för andra året iföljd. Närmare en tredjedel av dessa har dessutom halverat sitt börsvärdeunder året. Noteras kan också att bolagen fördelar sig över hela skalan mellande två ytterligheterna med det bästa företaget som nästan har fördubblat sittbörsvärde till det sämsta som minskat med . Den registrerade aktieomsättningen vid {A:I och A:II-listoma) steg från 93,5 mdr 1990 till 124,6 mdr 1991. Därmedbröts den negativa trend som pågått under de fyra föregående åren. sättningeninnehåller såväl en pris- som en volymkomponent, äromsättningsha.stigheten ettmer relevant mått pä affärsaktiviieten. Omsättningshastigheten beräknas månadsvisav fondbörsen. registrerades en omsättningshastighet på ,jämfört . Affärsaktiviteten - mätt pä detta sätt -överstegdärmed de senaste två årens nivåer. Anmärkningsvärtär dock att av de 127 registrerade börsföretagen stod 20 bolag för mer än 80%av den totala börsonisättningen. Redan de fem mest omsatta bolagen svarade förnästan hälften av börsomsättningen. Den sammanlagda exporten och importen avsvenska aktier ökade markant lill 30,5 mdr (21,3 mdr). Om man jämförgenomsnittet av dessa köp och försäljningar med den i registreradeomsättningen, så steg utländska placerares andel av handeln på stockholmsbörsentill (). netioköpte utländska placerare svenskaaktier. Nettoexporten ökade kraftigt till 11,2 mdr (1,2 mdr). vilket överstiger1983 års rekordnivå om 6,2 mdr. Vid en jämförelse av genomsnittet av importen och exportenav utländska aktier med den i registrerade omsättningen har dennarelation minskat till (). De sammanlagda köpen och försäljningarna avutländska aktier uppgick till 104,5 mdr (112,3 mdr). Härav nettoköptesutländska aktier för 14,2 mdr (19,8 mdr). Skr.1992/93:1! innebäralt gränshandeln för utländska aktier minskat påtagligt efter tvä års mycketkraftig expansion. Noterbart är all har handeln med utländska aktierstadigt utgjort närmare 1/3 av svenska placerares totala aktiehandel. Sedangränshandeln för räntebärande instrument liberali-serades i mitten av 1989 harkapitalflödena över gränsen ökat avsevärt. har denna handel haft enexplosionsartad utveckling. Framförallt ökadehandeln kraftigt. köptes och såldes nominella värdepapper försammanlagt 1.517,0 mdr (408,1 mdr). Härav svarade kronobligationer för 1.465,1mdr (369,4 mdr). Nettoförsäljningen av obligationer till utlandet ökade lill44,7 mdr (37,4 mdr). Tendensen att svenska placerare ökar andelen reala utländskatillgångar i sina portföljer på bekostnad av nominella svenska tillgångar hardärmed fortsatt. Diagram 2 visar kursutvecklingen mätt i lokal valuta för etturval utländska börser från årsskifte lill årsskifte . Dendollarbaserade världsindexutveck-lingen , enligt lidskriften MorganStanley Capital Intemational (MSCl), återges också i diagrammet. De större börsema. som är representerade i fondensaktieportfölj - , , , , och Ziirich - stegkursmässigt från årsskifte lill årsskifte med mellan och i lokalvaluta. De två undantagen var , som steg med , och , somsjönk med . I I Helår 1991 nn Helår1990 Optionshandelnvar i stort oförändrad jämfört med föregående är. Omsättningen minskade nägoti handeln med indexoptioner, från 6,1 mdr till 5,2 mdr. Handeln medstandardiserade aktieoptioner var marginellt lägre, 4,9 mdr mol 5,0 mdrföregående är. De svenska börsbolagens totala marknadsvärde ökade under åretmed 15 mdr till 540 mdr, vilket motsvarar en värdering uppgående till avdet justerade egna kapitalet. har företagens börsvärde iregel överstigit värdet av det justerade egna kapitalet. Förhållandet speglar marknadens ändrade avkastningskrav och förväntningaravseende bolagens resultatutveckling men leder, mot bakgrund av rådandekonjunktumlsikler och ränteläge, inte självklart till slutsatsen att företagendärmed är undervärderade. Även om kursnivån varierade högst avsevärt underåret, så kunde endast en måttlig kursuppgång registreras för helåret 1991.Detta inträffade efter två mycket starka och ett mycket svagt börsar: 1988,1989 och 1990, då totalindex steg och respektive sjönk med 30%.Under 1988 och 1989 kulminerade företagens vinster efter en lång och starkkonjunkturuppgång inom hela OECD-området. Kursema fortsatte att stiga underförsta , men var i hög grad likviditetsdrivna. sjönk totalindex avsevärt.