prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Bl.a. måste nu vietnamesiska företagutan StatUga subventioner konkurrera på världsmarknaden på Uka viUkor somkonkiurentema i det dynamiska . Den tidigare höga inflationstaktenförefaUer man nu börja få biUct med och ekonomin har på sistoneuppvisat klart positiva resultat. Kraftiga produktivitetsökningar kanexempelvis konstateras såväl inom den privatiserade jordbrukssektom som inomindustrin, vilket lett tUl en omfattande export och t.o.m. ett betydandehandelsöverskott . Dock återstår mycket att reformera ochprioritetsområden är bl.a. följande: den statliga företagssektom,skattesystemet, den ekonomiska lagstifbrdngen m.m. Dettidigare planekonomiska systemet utformat efter sovjetiska förebUder är nu påväg att raseras i snabb takt och målet förefaUer vara en marknadsekonomi avsydostasiatiskt snitt. Omorienteringen inleddes , men först tie år senarebörjade de marknadsekonomiska mekanismema på allvar att slå igenom. 66,7 milj (1990) Andel av arbetskraften i industri tjänster octi \ service 11,20, Andel läskunniga Förväntad livslängd 6,(1990) 2,(1990) Bistånd,andel av BNI Militärutgifter, andel av BNP Offentligt nettobistånd/person 1990, USD Bistånd från , 1991/92, mkr Reformpolitikensnegativa effekter för de sociala sektorerna kvarstår med hög arbetslöshet --, stigande polarisering i samhäUet samt minskad social service. , ,ItaUen, Austialien m.fl. Det amerikanska handelsembargot förhindrar fortfarandeIMF, VärldsbarUcen och AsDB att gå in med nya lån. Det samlade internationellabiståndet har uppskattats tiU ca 200 mUjoner US doUar. Vietnamhar skrivit under FN :s aUa konventioner om mänskUga rättigheter. Återkommanderapporter talar dock om bristfälligt rättsskydd och långa fängelsesttaff förbl.a. poUtiskt och reUgiöst verksamma. I helhetsperspektivet kan ändå enpositiv utveckling skönjas med bl.a. en ökande frispråkighet och tolerans föroUktänkande i den inhemska debatten och ett likaledes friare kulturklimat. BiståndetförefaUer uppfylla rimliga krav på effektivitet. Militärutgifter, externa konflikter OfficieUauppgifter saknas om miUtärutgiftema. Dess andel av BNP anses dock ha sjunkitkraftigt , inte ininst tUl följd av det miUtäratiUbakadra-gandet från samt det mycket kärva budgetläget. Armén uppgesexempelvis ha reducerats med och uppgå tiU en halvmUjon man. Deten gång så omfattande östbiståndet har helt upphört. och Finlandfortsätter med sitt stöd tiUsammans med UNDP, medan nya aktörer är , SIDAhar länge dominerat det svenska utvecklingssamarbetet med . SAREC harspelat en viktig roU på forskningssidan. är på väg att förstärka sinprofU i landet, medan BITS-samarbetet f.n. begränsar sig tiU att finansieravietnamesers deltagande i BITS inter-nationeUa kurser. fortsätter attmottaga katasfrofbistånd från . Det övergripande syftetmed Vietnambistånd har varit att på oUka sättstödja den pågående ekonomiska reformprocessen samt att genom dialog ochinsatser främja demokrati och mänskliga rättigheter i landet. Det ttaditioneUasvenska biståndet inom hälsovårds- och skogssektorerna fortsätter, men med enutfomuiing som är anpassad tiU nya mer marknadsmässiga förhåUanden.MUjöaspektema bevakas i ökande ut-stiäckrUng inte minst skogsprogrammet. Desenaste biståndsöverläggningama ägde rum , då bl.a. ett ramavtal ombiståndssamarbete /93-1993/94 undertecknades. Sedan mitten av 1980-talethar det svenska stödet tUl skogssektorn huvudsakUgen inriktats på insatser förskogsskötsel, forsk-iiing och markvård. En stor principieU förändring fråntidigare stöd kan konstateras genom att detta nu fokuseras på den enskUdebonden/skogsbrukaren, som har givits nyttjanderätt tiU marken och frittkan förvalta densamma. ponenteri biståndet är f.n. rådgivning i markrättsUga frågoi, nya metoder för enskUtbondeskogsbruk, återplantering av skog, rådgivning vid utarbetande av ennationeU skogsutvecklingsplan samt stöd tUl ett skogsforskningsinstitut. Detsvenska skogsprogrammet, vari genderfrågorna ägnas särskild uppmärksamhet, ärgeografiskt koncentterat tiU de fem nordUgaste provinserna. Pappersbruket BaiBång i Viah har drivits i vietnamesisk regi medtiUfredsstäUande resultat. Stödet tUl hälsovården harlänge varit ett cenfralt inslag i samarbetet och främst inriktats motprimärhälsovårdens behov. Huvudmålet har varit att höja hälsostan-darden iVietnam genom bättte utbildning, effektivare behandlingsmetoder och modernaresjukvårdsutrustning m.m. En ny komponent i hälsostödet är att utvecklalagstiftningen, som styr förhåUandena kring produktion och disfribution av läkemedelsamt kvaUtetskonttoU. rådande budgetåtstiamning, privatisering ochav-giftsbeläggrung stäUer stora krav på löpande analys av sektoms utveckling.F.n. förbereds ett nytt program fö r 1993/94-1995/96, där man utgår från deslutsatser som drogs i en 1992 genomförd SID A-utvärdering och enVärldsbanksfi-nansierad sektorstudie från . I dessa förordas bl.a. enkoncentiering av antalet insatser, en ökad uppmärksamhet av köns- ochbefolkningsfrågor samt att målgruppen för det framtida hälsostödet bör varakvirmor i fertU ålder. Institutionellt stöd/ demokratistöd Insatser för att bygga uppden institutioneUa kompetensen i landet utgör en synnerUgen viktig del avstödet tUl reformprocessen. Samarbetet omfattar insatser på skatte- och rättsområdena,materieUt stöd och UtbUdningsinsatser inom bankväsen- det,stöd till UtbUdning i makroekonomi, ekonomisk poUcy-analys, företagsledning,massmedie- och kultursamarbete m.m. Importstöd Mekanismen för valutafördelning under det nutUlämpade obundna importstödet har marknadsanpassats under det senaste året.TUlsammans med utbUdningsinsatser på banksidan har detta inneburit ettbetydelsefuUt bidrag tUl reformprocessen i marknadsekonomisk riktning. Det ärsåledes inte längre staten utan bankema som har ansvaret för fördelningen avvalutan. Mot bakgrund av kraftigt ökande exportinkomster och de gynnsammaeffekter som ett upphävande av det amerikanska handelsembargot förväntas ha iform av normaUserade relationer med IMF/ och AsDB, anses engradvis utfasning av denna stödform kunna aktuaUseras. Bistånd genom SIDA, mkr har förklarat sigberett att utanför landramen delta i en intemationell stödgrupp för isyfte att medverka till en normaUsering av relationema tiU IMF/ . Ensådan blockeras f.n. av . Bistånd genom enskilda organisationer Ett aUt störrevietnamesiskt intresse kan konstateras för samarbete med utländska enskildaorganisationer, bland vUka f.n. nio har representationskontor i . FörRädda Bamen blev nytt programland 1991. engagerade i ett samnordiskt projekt för stöd till hemvändande vietnameser.Det finansieras med stöd från SIDA:s katasfrofanslag.Svenska Röda korset finansierar dessutom en representant för InternationellaRöda i samt ett katasttofberedskapsprogram. Energisektorn har fåttsvenskt stöd . Bl.a. har ett värmekraftverk iHo-Chi-Minh City rehabUite-rats, vUket haft en avgörande betydelse för stadensekonomiska Uv. Tyngdpunkten i samarbetet ligger på ett flertal insatser påeldistributionsområdet med landets tre kraftbolag som huvudsakliga mottagare.Då rådande brister på infrastrukturområdet starkt hämmar den ekonomiska reformprocessen,planeras kraftigt vidgade satsningar . Katasfrofbistånd bl.a. iform av stödinsatser för hemvändande "bätflyktingar" har givitsVietnam och kanaUserats via UNHCR och . För 1992uppgick denna hjälp tUl ca . Ett samarbete med BITS harhittiUs inskränkt sig tUl finansiering av deltagande i dess intemationeUakurser, i vUka hittUls sammanlagt ett 75-tal vietnameser deltagit. /92 utbetalades 2,5 mUjoner kronor. har isamarbete med ansvarat för utbildning av företagsledare i vietnamesiskaexportföretag, för en exportfrämjandeinsats samt ett par mUjöinsatser.Dessutom har studier utförts på standardiseringsområdet samt rörandekompetensuppbyggande inom den vietnamesiska handelskammarorganisationen. Nuplaneras en utvidgad verksamhet och en projektidé rör ett center förföretagsledarutbildning, som skall bU ett fönster mot den svenskamarknaden. En annan rör SIDA:s kompletterande Uisatser på bankområdet. /92 utbetalades totalt 0,9 mUjoner kronor. stöder SARECett omfattande bilateralt forskningssamarbete, som huvudsakligen varitkoncentrerat tiU områdena jordbruk och medicin. Forskarutbytet omfattar f.n.ett 20-tal forskare, varav merparten är vietnameser för utbildning i Sverige.HittiUs har verksamheten berört sammanlagt 18 större projekt, som bekostatsmed anslag om totalt 45,8 mUjoner kronor. Nya områden är makroekonomiskStabUiseringspoUtik, primärhälsovård och marin mUjö. Under /92utbetalades 8,6 mUjoner kronor. Biståndtill andra länder i TotaUutbetalat under /92 187,6 mUjoner kronor (inklusive u-krediter). Eftermassakern vid 1989 beslöt den atticke avtalsbundna biståndsprojekt tUls vidare skuUe frysas, men att ingångnaavtal skuUe uppfyUas. Genom ett regeringsbeslut tUlätsdärefter BITS att resttiktivt återuppta beredningen av biståndsinsatser i Kinaoch efter ytterUgare ett regeringsbeslut fick u-krediter inomramen för BITS-samarbetets riktlinjer åter bevUjas. Riktlinjema innebär attbiståndssamarbetet huvudsakUgen skaU inriktas på projekt inom mUjöområdet,demokratifrämjande insatser samt insatser inom den sociala sektom. Utbetalat /92u-krediter 172 mUjoner kronor, tekniskt samarbete 5,5 mUjoner kronor samtintemationella kurser (22 personer). 1979 inleddes dettekruska samarbetet genom BITS och 1983 gavs den första u-krediten.U-kreditgivningen, som sammanlagt uppgått tiU 2,5 miljarder, har ihuvudsak avsett en utbyggnad av telekommunikationsnät i två provinser.Den senaste u-krediten om 172 mUjoner kronor bevUjades inom områdettelekommunikationer. AktueUa insatser inom det tekniska samarbetet har bl.a.avsett drUt och underhåU av vattenkraftverk. stöd till en gästprofessurvid , seminarium om ozonproblem m.m. BITS-stödhar också givits skogsindu-stiin genom u-krediter för produktion av spån- ochfiberskivor samt för modernisering av flera pappers- och massafabriker, vilkethaft positiva effekter på miljön. BITS har vidare genom u-krediter stött fleraprojekt inom Uvsmedelssektom samt lämnat tekniskt bistånd tiU ettutbUdningscen-ter för mejerinäringen. Påenergiområdet har u-krediter bl.a. lämnats för ett inindre vattenkraftverk.Dessutom har bidrag tiU tekniskt bistånd lämnats i samband med anläggning avett underjordiskt pumpkraftverk samt tiU utbUdningsinsatser avseendeanvändning av högspänd likstiöm. Kinaär det land som har haft flest deltagare - totalt 402 personer - iBITS intemationeUa kurser. I SWEDECORPis regi har olika typer av exportfrämjande insatsergenomförts: exportseminarier för kineser, utgivning av exportguider, bevakningav Kina-mässor i etc. Dessutom deltar /i tvåfabriksprojekt, som avser produktion av läkemedel respektive värmefråd. Utbetalatunder 1992 4,2 mUjoner kronor. SAREC:s forskningssamarbete med inleddes1977 och har hittiUs stötts med ca Samarbetet kom tidigare att koncentteras tiU medicinskforskning och lantbruksstudier, men har breddats och omfattar nu ävenlandsbygdsindustri-aUsering och ett skogs- och mUjöprojekt. Utbetalatunder 1991/92 katasttoft)istånd 3,6 mUjoner kronor tiU översvämningsoffer samtsärskilda program . TotaUutbetalat /92 52,3 mUjoner kronor (inklusive u-krediter.) Utbetalatunder /92 u-krediter 31,2 mUjoner kronor, tekniskt samarbete11,, intemtio-neUa kurser (44 personer) 3,5 mUjoner kronor.BITS-samarbetet med inleddes . Totalt har hittUls utbetalats67,8 mUjoner kronor inom det tekruska biståndet. Hertalet av insatsema haravsett energisektom med stöd tiU lönsamhetsstudier, utbUdning, bistånd vidupphandling, instaUationer m.m. Under /92 aktuella insatseravsåg bl.a. ett vattenverk, kartering av plantageskog, ett nationeUtlaboratorium för läkemedelskonttoU, lantmäteri etc. Sammanlagt 206 nuljonerkronor har givits i u-krediter, som bl.a. avsett eldistributions- ochfransmissions-projekt, tiansformatorstationer, mUjöfond m.m. BITS engagemangomfattar ocksä samarbete inom områdena vattenrening, mUjö och förvaltning. Deltagandeav malaysier i BITS intemationeUa kurser har hittiUs omfattat totalt 292personer. Utbetalatunder 1991/. Genom genomförs f.n. en insats för attfrämja landets möbeUndusfri. Dessutomfmns två /Swed-fund-stödda joint-ventureprojekt som har avsettmöbelkomponenter samt ett KF-projektcenter. Bistånd genom enskilda organisationer Utbetalatgenom SIDA /. En rad enskUda organisationer är verksamma ilandet, bl.a. Mission (SKM), Amningshjälpen och . TotaUutbetalat /92 (inklusive u-krediter). Utbetalatunder 1991 /92: u-krediter 38,9 mUjoner kronor, tekniskt samarbete 16,5 mUjonerkronor, Intemationella kurser 2,9 mUjoner kronor (36 personer). Biståndsinsatsemai,ThaUand har hittUls huvudsakligen ägnats energisektom, men stödet tiUmUjövård, fransportväsende, jordbruk m.m. har gradvis ökat i betydelse. BITShar bedrivit tekniskt samarbete med ThaUand och hittUls gjordautbetalningar uppgår tUl . Stöd har vidare givits flera avVärldsbanken initierade eUer finansierade projekt som exempelvis ett nationeUtoch regionalt elttansmissionssystem (upphandUng och instaUation), åtgärderägnade att effektivisera EGAT:s (Electticity Generating Authority of ThaUand)organisation och tiafiksäkerhet. Senast aktuella insatser har avsett hanteringav farUgt gods, ett bevattnings-/vattenkraftprojekt, utbUdning inom el-sektom,industrieUa förore-rungar, luftföroreningar i m.m. U-krediterom sammarUagt 321 mUjoner kronor har bevUjats och f.n. aktuella och härigenomfinansierade projekt avser en massafabrik, en reningsarUäggning i an- slutningtiU en pappers- och massafabrik samt en inhemsk utvecklingsbank. BITS intemationella kurser har hittiUs omfattat ettthaUändskt deltagande om 317 personer. Utbetalatunder 1991/. Inom ramen för SWEDECORP-samarbetet har kartlagtsexportmöjUghetema för produkter som bUtiUbehör, ttädgårdsverktyg m.m. NuaktueUa handelsfrämjandeinsat-ser avser ett fruktseminarium, fräleksaker m.m.Dessutom finns två / Swedfund-stödda jointventureprojekt: ett glasbrukoch en juicefabrik. Utbetalatunder 1991/92: Katastrofbistånd , projektbistånd viaenskUda organisationer samt 10,6 mUjoner kronor från mUjöanslaget. Genom har ett omfattande och ökandekatasfrofbistånd givits flyktinggrupper från . Utbetalningen frånmUjöanslaget avser stöd tiU AIT - i . Aktörerinom projektbiståndet via enskUda organisationer är förutom , och . Totaltutbetalat under /92 39,0 nuljoner kronor. Utbetalat under budgetåret1991/92 tekniskt samarbete 29,5 mUjoner kronor, inter-nationeUa ktuser 3,2mUjoner kronor (40 personer). BITS tekniska samarbete inleddes först budgetåret1986/87, men har redan vuxit tiU att bU det största i något av BITS samar- betsländer.HittiUs har totalt 64,2 mUjoner kronor utbetalats huvudsakligen för insatsermed mUjö- eUer energianknytning. En mUjöinsats har gjorts tiU projekt rörandeföroreningar från soptippar. I samarbete med VärldsbarUcen har BITS vidarelämnat stöd för kartläggning av naturresurser/ mUjöpåverkan med hjälp avsateUitbUder. På energisidan har insatsema främst gäUt vatten- och geotermiskkraft, produktion och tiansmission av elkraft, energibesparande åtgärder samtrehabiUtering av vattenkraftgeneratorer. Dessutom pågår enmetodutveckUngsinsats på lantmäteriområdet inom ramen för FUippinemas pågåendejordreformprogram - CARP/Comprehensive Agrarian . Inom ramen förBITS intemationeUa kurser har hittiUs 237 fiUppiner deltagit. F.n. är enbart handelsfrämjandedelen avverksamheten aktuell. Förutom direktstöd tiU landets möbelindustri, harsvenska möbeltUlverkare/inom ramen för SWEDECORP-samarbetet börjat flyttaut den egna tiUverkrungen tiU FiUppinema. Dessutom omfattas samarbetet av stödtUl produktutveckling/export av textiUer, skor m.m. samt tiU ett samarbete medfiUppinska producenter av datamjukvara. Utbetalat under budgetåret1991/92 katasttofbistånd 3,4 mUjoner kronor, humaru-tärt bistånd 1,75 mUjonerkronor, projektbistånd genom enskUda orgaiusationer 0,1 mUjoner kronor. Utbetalatkatasttofbistånd avser stöd tiU offer för tyfoner/vulkanutbrott. De humanitärainsatsema avser rättshjälp via det svenska . Bland enskUdasvenska organisationer verksamma i landet kan nämnas , Röda Korset,samt flera kristna missionsorganisationer. IaprU 1992 föU den kommunistiska regeringen i och motståndsrörelsenMujaheddin bUdade en regering innefattande motståndsrörelsens alla partier.Den återhållsamma optimism som skapades förbyttes tämligen omgående i pessimismdå krigshandlingar mellan olika grupper ttappades upp. Den väpnade kampenbedöms kunna pågå . Krigsskadomai landet är oerhörda och nära en tredjedel lever som flyktingar i ochIran. Svenskt bistånd till repa-trierings- och återuppbyggnadsarbetet har gettsredan 1979 och finansierats via katasttofanslaget. Stödet har utgått delsgenom svenska enskUda organisationer, varav medparten tiU SvenskaAfghamstankom-mittén, SAK, dels genom oUka FN-organ. Totalt utbetalades /92 34,3 mUjoner kronor. Pakistanhar ett civilt parlamentariskt styre av mUitärstyre. Landets resurser fördelasojämnt och även om den nya regeringen gjort mycket för att stimulera handel ochföretagsamhet visar man inte mycket vUja att komma tUI rätta med fattigdoms-och befolkningsproblemet. Efteratt ställning som programland upphörde har det svenskabiståndet kanaUserats genom BITS och svenska enskUda orgamsationer samt SARECoch . Samarbetet genom BITS, företiädelsevis inom infrastruktur ochinstitutionsuppbyggnad, har p.g.a. landets försämrade ekonomiska situation undersenare år i många faU staraiat på planeringsstadiet. med omfattar bl.a. telekommunikationer(för-packiungsfridustri och infusionslösningar). SAREC har stöttett forsk- ningsprojekt om barn- ochmödrahälsovård. Blandde enskUda organisationema som verkar i kan nämnas ,och . Verksamheten har inriktats på hjälp tUl denfattigaste befolkningen och afghanska flyktingar. Totaltutbetalades /92 ca 27 mUjoner kronor tiU , varav ca 10 mUjoner kronor genom enskUda organi sationer, 9,4 mUjoner kronor som katastrof bistånd och 5,7 mUjoner kronor genom BITS. Nepalär ett Utet bergsland i med en av världens lägsta per capitainkomster.Jordbruket utgör den dominerande sektorn i ekonomin. Landet, som är enkonstitutioneU monarki, har en demokratiskt vald regering. Nepalgenomför ett strukturanpassningsprogram inriktat på att stimuleraden ekonomiska utvecklingen och ininska fattigdomen. TUlväxten har under senareår varit hög med undantag av 1991 /92 när den sjönk p.g.a. stömingar i ekonomin.Det största hindret för utvecklingen bedöms vara den dåligt utveckladeinfrastrukturen såväl fysiskt som socialt. Detsvenska biståndet tUl har huvudsakUgen kanaUserats genom svenska enskUdaorganisationer, främst , och Svenskahandikapporganisationemas intemationeUa biståndsstiftelse (SHIA). Huvuddelenav verksamheten har inriktats på socialt arbete, även om insatser också finnspå infrastrukturområdet. I övrigt har inlett exportfrämjandeverksamhet och BITS har gett kurser med deltagare från . Totaltutbetalades imder /92 ca 7 mUjoner kronor, huvudsakUgen viaenskUda organisationer. Mellanösternär som region föremål för ett betydande svenskt politiskt inttesse. Formemaför svenskt ekonomiskt samarbete med ländema skUjer sig avsevärt åt meUan oljeproducentema och övriga stater. Fredsförhandlingar i inleddes ioktober 1991. Processen innebär bUaterala överläggningar mellan ochpartema i regionen (, , och palestiniema), kompletteradeav möten i fem multilaterala arbetsgrupper med även utom-regionalt deltagande.Efter regeringsskiftet i har överläggningama kommit in iett nytt skede med förhandUngar i oUka substansfrågor. stöderfredsprocessen och deltar aktivt i det multilaterala arbetet. InkomstskiUnadema är mycket stora både inom ochmeUan ländema i regionen. BNP per capita beräknas tUlöver , att jämföra med som ligger kring . De rikarestatema är betydande biståndsgivare, främst till andra länder i regionen, inklusiveMaghreb. Vissaländer och grupper i drabbades ekonomiskt mycket hårt av kriget iPersiska . De ockuperade områdena (och ) samt Jordanienoch tog emot talrika skaror av återvändande gästarbetare, sombiståndsflödena minskade. Irakhar ännu inte uppfyUt de krav som stäUs i de ca 25 resolutioner som antagits avFN:s säkerhetsråd. FöljaktUgen bibehåUs sanktionerna mot landet. Kurderna inorra och de shiamusUmska grupperna i söder befinner sig i en mycketutsatt situation och är beroende av omvärldens humanitära bistånd. Sverigestöder FN:s poUtik i Irak-frågan. Fortsatta biståndsan-sfrängningar kommer attkrävas för att minska befokningens Udande. Sverigehar ett bUateralt biståndspro- gram för palestiniema i deockuperade områdena, som vi efter och EG är den största givarentUl UNRWA. Biståndet är humanitärt och politiskt motiverat och syftar tiU attstödja de sociala sektorerna, främja respekten för mänskUga rättigheter ochstimulera en ekonomisk kompetens och utveckling. Stödet kanaUseras via svenskaenskilda organisationer, olika FN-organ och direkt till friståendeorganisationer och institut inom områdena mänskliga rättigheter ochförttoendeskapande åtgärder. Stödet utgör en viktig del av SverigesMeUanöstern-politik. Utöverdetta program består det svenska biståndet tUl regionen främst av bidrag tiUinsatser genom enskilda organisationer. De utför ett viktigt arbete.Mottagarländer är bl.a. , och Yemen. Ett omfattandekatastrofbistånd har lämnats till drabbade grupper i . lämnade totalt ca 90 mUjoner kronor ibistånd tUl ländema i regionen under /92. Biståndet till , utbetalningar /92, mkr Sverigeär tiUsammans med bl.a. EG, och betydande givare tiU palestiniernapå de ockuperade områdena och . Vårt bidrag tUl UNRWA:sverksamhet för palestinierna i regionen uppgick under /92 tUl146 mUjoner kronor. DärtiU har det bilaterala programmet för ochGaza utvecklats i enUghet med de riktlinjer som drogs upp i regeringsbeslut1991-03-21. Målen för programmet är att minska den palestinska befoUcningensU-dande och misär, att bidra tUl att skapa förutsättningar för ensamhäUssktmktur tUl grund för ett framtida demokratiskt fritt samtatt främja ekonomisk verksamhet och respekt för mänskliga rättigheter. Stödetlämnas tiU verksamhet genom enskilda organisationer, multUaterala organ ochfristående institut. Huvudkomponenteni det svenska programmet är stödet tiU hälsosektom. har en omfattandeverksamhet, främst inriktad på rehabilitering. get bidrar organisationenockså med driftsstöd till palestinska sjukhus och vårdcentraler. IndividuellMänniskohjälp arbetar med utbildning av gravt utveckUngsstörda bam. ÄvenPalestinagruppema är verksamma inom hälsoområdet. UNlCEF:s program förrehabUitering, utbUdning och hälsoinsatser stöds av . Detstöd tUl mänskUga rättighetsorganisationer som inleddes har utvidgats.Bidrag lämnades under /92 till åtta organisationer, såvälpalestinska och israeliska som intemationeUa. Även ett antal institut av forskningskaraktärinriktade på utbUdning och förttoendeskapande åtgärder har fått svenska bidrag. BITShar under /92 arbetat för att inleda verksamhet på de ockuperadeområdena, och kan palestinierna delta i BITS internationellakursprogram. Totaltutbetalades under /92 ca 17 mUjoner kronor genom svenska ochlokala enskUda organisationer för katasttofinsatser och humanitära ändamål. luu <;00 /-'-.TEGUCIGALPA .-' :".SALVA? 1991/92, Ekonomi, politik ocli samiiälle Den1987 inledda fredsprocessen omfattade en rad försonande och förttoendeskapandeåtgärder inom och meUan de sju centtalamerikanska länderna. Fredsprocessengjorde /92 betydande framsteg, men var alltjämt bräckUg. Utvecklingenpräglades i hög grad av det fredsavtal för , som undertecknades iMexico . Fredsförhandlingarna mellan partema i Guatemalakännetecknades dock av stora svårigheter och den prekära ekonomiskasituationen i utgjorde ett påtagligt hot mot StabiUteten i landet. Sociala och ekonomiska förhållanden Strukturproblemeni regionens ekonomier var av krig och ekonomisk misshushållningbetydande. Därtill kom olösta jordfördelnings- och jordägarfrågor. De småländemas ekonomier fortsatte att vara mycket exportberoende. TiUväxttakten iekonomin nådde i genomsnitt , vilket var något lägre än under1990.