prop · GG03184 · 1992-12-31 00:00:00 — Detär därför viktigt att stöd till ökad sjösäkerhet kan utgå även i fortsättningensamt att stödet anpassas bättre till de verkliga kosmadema för brandskydd och livräddningsutmsmingi fartygen. Länsstyrelseni : Ett statligt ekonomiskt stöd före- Prop. 1992/93:184 slåsutgå för att effektivisera fiskeflottan som en reduktion av fångst-Bilaga kapaciteten skall eftersträvas. fmner det märkligt att manhelke ser högeffektiva enheter som med statligt stöd ligger oumyttjadepå gmnd av uppfiskade kvoter än små och därmed mindre kostnadskrävande enhetersom nyttjas . Den nu uppkomna situationen visar när det gällertorskbeståndet i hela östersjöbäckenet att effektiviteten och storleken på nuvarandefartyg har varit och är fortfarande fullt tilfräckliga för att skapa de be-ståndsmässigaoch ekonomiska problem som svenskt fiske nu har. Fartyg och fiskebåtar samtredskap och teknisk utrusming bör därmed anpassas till de speciella fömtsätmingarsom finns i området. Här kan då främst nämnas klimatets inverican i området vidstränga vintrar och svåra isförhållanden. Erfarenheten visar att detta kaninnebära perioder då fisket hindras helt. Fåtalet fiskarter och därmed få altemativär faktorer som skapar ekonomiska problem för i första hand stora enheter medhöga fasta kosmader. Fisket har inte bara direkt och indirekt betydelse i sysselsätmingssvagaregioner. Exempel på detta är turismen och servicen i dessa områden. Medanledning av detta är det nödvändigt att skapa ekonomiska och praktiska fömtsättningarför en utveckling av kustfisket och fiske med små Q-älenheter. Hittillsvarandemöjligheter att med stadigt stöd inköpa s.k. säkerhetsutmsming (brandskyddsutrusmingoch livräddningsflottar m.m.) har haft en positiv inverkan vid bränder ocholyckor som drabbat yrkesfiskare. Med anledning av detta är det viktigt att säkerhetsarbetetfortsätter samt att stöd lämnas till detta som . Konsumentberedningen:KoB vill nämna sin principinställning att EG-anpassningar inte bör vidtas ,som blir mindre lämpliga om ett EG-inträde fördröjs eller inte alls kommer tillstånd. Vidare bör förslagen bedömas utifrån de långsiktiga möjlighetema tilllönsam avsättning av svenskfängad fisk. : De allt störte kraven pä kostnadseffektivitet kombinerat medhögre krav för inre och yttre miljö är viktiga faktorer bakom den fortgåendestrukturrationaliseringen inom fiskindustrin. Större volymer krävs för attuppnå skalfördelar i olika led. Den tulldiskriminering av svenskproduceradefiskprodukter, som sker vid försäljning till EG-marknaden, har sedan 1973gjort det mycket svårt för svensk fiskindustri att uppnå önskvärdaskalfördelar. I är och de största marknaderna förförädlade livsmedelsprodukter med en utvecklad modem distti-bution. Fisk- ochskaldjursprodukter i skilda former omsätts för stora belopp. Det finnsdefinitivt kunnande inom svensk fiskindustri att utnyttja denna potential, omman fick likvärdiga villkor. Den rådande diskrimineringen har letttill att en stor del av förädlade fisk- och skaldjursprodukter importeras tillSverige. 3 1992/93. - Företagen,i synnerhet de störte företagsgmpperingama, koncentrerar si- Prop.1992/93:184 na investeringar till EG. Deras svenska sälj- och marknadsbolag förses i Bilaga ökandeutsträckning med produkter från produktionsenheter inom EG. -Många mindre företag minskareller avstår från investeringar och koncentrerar sig på att marknadsföra ochdistribuera. Produktförsörjningen sker mer och mer i form av legoproduktionutomlands. -En del företag stagnerar ochvissa överlever helt enkelt inte. Ominte svensk handel och industri också inom fiskets område uppnår omedelbar ochfull frihandel i samband med en svensk EG-anslutning, så kommer rådandeutvecklingstendenser att accelerera. : SFR delar utredningens uppfattning att ersättning vidfångstbegränsning även skall utgå vid s.k. planerat stillaliggande, vilketkommer att bli verklighet /med ett fyra månaders stoppi torskfisket i östra delen av . Det är dock nödvändigt att den s.k. båtersätmingenräknas upp, både för de större och mindre fartygen för att motsvara dagenspenningvärde. har i skrivelse tillJordbruksdepartementet redogjort för hur stora dessa belopp bör vara. Det ärnödvändigt att yrkesfisket får denna hjälp till att "övervintra"tills möjligheter till ett bättre torskfiske i äter öppnas. Mot bakgmndav de kvantiteter smätorsk som observeras i finns allanledning att anta att det skall finnas betydligt bäto-e möjligheter tilltorskfiske än . anser det värdefullt att man genom förändringar i möjlighetematill rationaliseringsstöd av olika slag kan ersätta bl.a. de befintliga fiskerilänen,vilka enligt utredningens bedömning ej kan behållas. I detta ingår ocksåförbättrade villkor vid skrotning av fartyg, vilket underlättar en nödvändigrationalisering och förnyelse av fiskeflottan. Föratt umyttja befmdiga och beslutade ramar för kreditgaranti föreslår förbundetatt de medel som fmns inom kan fä utnyttjas i konsoliderandesyfte, t.ex. att överföra udandslån till svensk bank eller att på annat sättlyfta av betungande garantiåtaganden som borgen eller liknande. I dessa fallbör staten kunna ligga på en högre risknivå än botteninteckning. SFRanser även att fiskerilån med kortare amorteringstid än bör ges möjlighettill förlängning. : Utredningen talar om insatser som ska underlätta för den svenskaexporten av fisk och fiskprodukter. Dessa åtgärder bör också innefatta vattenbmksföretag. 2Konsumentfrämjande åtgärder Pop. Medlenbör användas dels till information under i syfte att på lång siktöka konsumtionen av fisk och fiskprodukter, dels till insatser som syftar tillatt förbättra kvaliteten på dessa. Medlen bör fonderas och förstärkas med medelfrån fiskbranschen i vid bemärkelse. Regeringen bör besluta om översiktligariktlinjer för verksamheten. Beslut om genomförande av åtgärderna bör fattasav en gmpp bestående av representanter för fiskbranschen i vid bemärkelse ochrepresentanter för allmänintresset. Samarbete bör ske med Folkhälsoinstitutet.Det kunnande som finns representerat inom bör tas tillvara. Kommerskollegium:Kollegiet vill framhålla att de statligt understödda konsumentfrämjande åtgärder() som föreslås i betänkandet bör utformas sä att de inteverkar diskriminerande i förhällande till utländsk import (artikel 11 i ,motsvarande artikel 30 i förbjuder kvantitativa restriktioner ochåtgärder med motsvarande effekt). I övrigt kan konstateras att utredningenkoncentrerar analysen till de kris-drabbade delarna av fisket. Kommerskollegiumsuppfattning är dock att föreslagna medel till konsument- och exportfrämjande ätgärderfrämst bör avsättas för de konkurrenskraftiga delama av svenskt fiske.Kollegiet hade önskat att det i betätdcandet tydligare hade framgått vilkadelar av fisket som är relativt konkurrenskraftiga i förhållande till konkurtentemainom EES, dels med avseende pä den ökade konkurrensen på den svenskahemmamarknaden, dels med avseende på svensk export. Konkurrensverket:I jordbruksprisförhandlingama och 1988 avsattes sammanlagt 30 miljonerkronor för konsumentfrämjande åtgärder. finner det anmärkningsvärtatt beslut om hur dessa medel skall användas ännu ej fattats. Somkonsumentfrämjande ätgärder föreslår utredningen att medlen inriktas påinformations- och marknadsföringsverksamhet av fiskprodukter. En sådananvändning är att beakta som producent-inriktad, varvid de rättsliga konsekvensemakommer i fokus. Enligt mening mäste dessa medel, i form avgenerella prissänkningar på fiskprodukter eller liknande direkta åtgärder,komma konsumentema till del. Vad gäller behovet av en marknadsföringssatsningför fiskprodukter torde den uppgiften vara ett natiurligt inslag iproducentemas verksamhet Generellt sett tillgodoses dock konsumentens intressebäst genom att marknadens mekanismer och därmed konsumentemas signaler fårstyra utbudet och prisbildningen pä en konkurrensutsatt marknad.Konkurrensverket har i olika sammanhang förespråkat att även ett sådantspeciellt område som yrkesfisket successivt bör öppnas för marknadensmekanismer, vilket pä sikt gör det möjligt att uppnå en effektiv ochkonkurrenskraftig fiskenäring i . : Behovet av att minska förekomsten av toxiska Prop. 1992/93:184 ämneni fisk förbigås av utredningen som konsumentfrämjande åtgärd. De Bilagafödoämnen som tas från sjöar, vattendrag och hav bör kunna utnyttjas som födautan hälsorisk. Förekomsten av kvicksilver, organiska miljögifter, kadmium ochcecium -137 är de ämnen som främst begränsar denna möjlighetDet är därför speciellt viktigt att uttedningen beaktar hur konsumentema skallges information som främjar konsumtionen av lämplig fisk. : vill understryka att användningen av medlenmåste i första hand vara en konsumentfråga. Vid utarbetande av förslag tillmedlens användning bör därför synpunkter från nuvarande Konsumentberedningen (fd. Konsumentdelegationen) tillmätas särskild betydelse. Konsumentberedningenbör vidare vara representerad i den gmpp som tillsätts för att närmare utarbetaförslag till användning av medlen. Det bör ankomma pä regeringen att besluta ommedlens användning pä förslag av gruppen. : instämmer i utredningsförslag att medel avsättsför konsumentfrämjande åtgärder och att de används för en långsiktiginformationsinsats i syfte att öka intresset för fisk och fiskprodukter.Livsmedelsverket vill erinra om de konsumentfrämjande åtgärder som verketbedriver med stöd av livsmedelslagstifmingen och som syftar till att förbättrakvalitet och hygien på fisk och fiskprodukter. Verket vill också här påminnaom det mångåriga och mycket goda samarbetet med . En samordning avkommande informationsinsatser och verksamhet bör därför ske.Delar av de avsatta medlen bör enligt verkets uppfattning användas tillföljande områden: -Kostrekommendationer för fisk -Kost och hälsoaspekter pä fisk -Livsmedelshygien och fisk Länsstyrelseni : Fisk som ett viktigt livsmedel för folkhälsan börbetonas och organiserad samverkan med relevant medicinsk forskning inom områdetär viktig. De konsumtionsfrämjande åtgärdema som föreslås i utredningen ärockså positiva. Det är inte minst viktigt att man kan ta till vara råvaruutbudetdär det är som störst, dvs. i sill/ strömmingfisket. Det är angeläget attförsöken att få fram produkter baserade på sillråvara till både storkök ochenskilda konsumenter. Det är övertygelse att genomtänktamarknadsföringsinsatser för produkter av sillråvara kan ge betydandemarknadsandelar, som ger positiva återverkningar för sillpriset. SvenskFisk, ekonomisk förening: Föreningen tillstyrker utredarens förslag om hur de30 som tidigare avsatts för konsumentfrämjande åtgärder skallanvändas. Det är väsentligt att informationsverk- samheten blir friståendefrån såväl statliga som privata organisationer. Det är Prop. 1992/93:184 inomdetta omräde viktigt att det kontaktnät och den informationsverksamhet Bilaga som föreningen byggt upp kan bibehållas.också under det väl inarbetade namnetSvensk Fisk. Konsumentberedningen:Konsumentberedningen vidhåller den gmndupp-fatming som kom till uttryck i brevtill regeringen av och förordar att 1.i första hand bör 30 miljonerkronor (med tillägg för ränta) användas enligt ursprungligt beslut, för prisnedsättningpå torsk. 2.om regeringen föreslärriksdagen ändrad användning, för information m.m., bör beloppet handhas avorganisationer, som bevakar konsument-inO-esset och som samlats i ettnybildat svenskt konsumenöid. Det vore stötande om fiskbranschen, som urspmngligendrog fördel av de höga torsk-prisema, skulle styra handhavandet av pengarna. (Idetta sammanhang gjorde beredningen i brevet en jämförelse mellan 30 miljonerkronor till fisket och /år till konsumentorganisationer föraktiviteter på det livsmedelspolitiska området.) Om det inte går attåstadkomma en för konsumentema tillfredsställande användning av beloppet päfiskets område vore det måhända bättre att det via statsbudgeten tillfördeskonsumentorganisationer för allmänna insatser på konsumentområdet. Beloppet 30miljoner kronor avsågs urspmngligen skola disponeras 1988/89. Medlen haringått i prisregleringskassan och har varit räntebärande. Räntorna (inkl.ränta pä ränta) bör läggas till det ursprungliga beloppet och användas på sammasätt som detta. : Vi delar utt-edarens förslag då det gäller konsumentfrämjande ätgärder,men vill understryka, att oavsett om medlen används på 3-4 åreller för ännu mera långsiktiga insatser, är det av stor vikt att åtgärdema samordnasmed "fiskbranschen i vid bemärkelse". Som ansvarig för genomförandetav åtgärdema anger uttedningen tvä altemativ, dels , om verksamhetendär fortsätter, eller en gmpp där fiskbranschen finns representerad. FRföreslår det senare altemativet och är berett att delta i den beslutande gmppen.Vi vill understryka vikten av att beslut fattas före ochföreslår att medlen överförs till att användas enligt utredarensförslag med som huvudman. : Frågan om de som reserverats förkonsumentfrämjande åtgärder har varit föremål för flera förslag ochöverväganden. Utredningens förslag borde kunna tillfredsställa konsumentintresseti vid bemärkelse. SFR delar i huvudsak utredningens förslag. Förbundet villunderstryka, att den övervägande målsättningen bör vara att skallfå möjlighet att långsiktigt kunna genomföra den informations- ochupplysningsverksamhet som är etablerad -. inte minst för stor- hushåll, skolverksamhetoch massmedia. Avkastningen pä nämnda belopp Prop. 1992/93:184 garanterar en verksamhet som ungefärligen kan jämställas med dagens. Detbör i detta sammanhang understrykas, att försvinner informations- och konsumenmpplysningenom fisk som livsmedel, finns det ingen möjlighet att etablera enliknande verksamhet Fisken som kostriktigt livsmedel och kvalitetsaspekter iövrigt kommer totalt bort för andra livsmedel, som har stora resurser förreklam och övriga marknadsföringsåtgärder. Detta är inte minst viktigt i ett EG-perspekriv.Bl.a. har i marknadsföringen vilseledande beteckningar pä fisk utgjort ettstort problem för konsumentema i mänga . Detta är ett problem som mandelvis kommit till rätta med i genom samarbete mellanbranschorganisationerna och . har i dettasammanhang en stor uppgift att fylla. : VRF delar förslag gällande en väl genomarbetadinformationskampanj. Även här gäller att VRF ges tillfälle att medverka i och päverkakampanjens utformning. Vattenbmksföretag bör även kunna päverka utformningen avoch medverka i insatser, som syftar till att förbättra kvalitén på fisk ochfiskprodukter. 3 Utsättning av fisk Förverksamheten med utsättning av fisk bör under budgetåren 1993/94 och 1994/95avsättas ur prisregleringskassan för fisk. Uöed-ningenåterkommer i slutbetänkandet med förslag till framtida inriktning,fmansiering och omfattning av utsättningsverksamheten. : stöder i huvudsak utredningens förslag.Resurserna för kompensationsodling och utsätming av bl.a. lax bör pä sikt istörre omfattning umyttjas för biotopvård och förbättrande av naturreproducerandefiskbestånd. Skälen till detta är dels att det är viktigt att bevara de hotadegenetiska resurserna, dels de risker för fisksjukdomar som fiskodlingarnainnebär. Finansiering genom fiskevårdsavgifter för flera områden än Vänem börutredas för att bl.a. möjliggöra etableringen av flera fiske-värdsomräden iSverige. Då det är angeläget att finna lämpliga finansieringsformer förbiotopvård, utsättning av fisk och andra åtgärder som kan gynna både yrkes- ochfritidsfisket bör möjlighetema till fiskevårdsavgifter för även andra otnrådenän Vänem utredas. Länsstyrelseni : Utsättning av fisk mäste art- och omrädesvis välutvärderas innan beslut om inriktning fattas. Värdet av naturligtreproducerande fiskbestånd är en stor nationell resurs, vilken bör skyddaslångsiktigt Omfattande odlingsverksamhet utan betryggande kon-oroll utgör etthot mot biologisk mångfald och genetisk variation. läget att den planeradeutvärderingen av torskförsöken bl.a. integrerar andra Prop. 1992/93:184 ländersforskningsresultat inom området och att lönsamheten vid utsätmingar Bilaga underolika tänkbara utfall prognosticeras. Länsstyrelseni : Enligt utredningen är fiskutsättningar i många fall ensamhällsekonomiskt lönsam fiskevårdsåtgärd som bl.a. kan medföra attlönsamheten i ett pågående fiske upprätthålls eller ökas. Under mänga år harål, lax och havsöring satts ut vid . Utsätmingar i mindreomfattning har även gjorts av gädda och sik. Fiskutsättningar gynnar emellertidinte bara yrkesfisket utan även husbehovsfisket och sportfisket. Åtskilligttyder dessutom på att kustfiskets betydelse kommer att öka under de närmasteåren. anser att fiskutsättningar vid kusten är en mycket viktigåtgärd som i de flesta fall ökar lönsamheten i fisket som det bidrartill att konsumentema får ett bredare utbud av fisk. Utsätmingar av fisk vidkusten bör därför vara en viktig uppgift för staten. Härigenom skapas förutsättningarför ett mera differentierat fiske, ökade inkomster och fler arbetstillfällen ikust- och skärgårdsområden samt ökade möjligheter till ändrad fiskeinrikming. Länsstyrelseni : Påtagliga brister och oklarheter finns i utredningenssammanfattning om utförd fiskevård. Sä gott som uteslutande uppräknas utfördainsatser vid väst-, syd- och ostkusten. I andra fall uppräknas utsätmingar i destörre insjöama i samt utsättningen i . Sammanfattningenblir missvisande eftersom fiskevärden i reducerats till enbart försökmed odling av flodkräfta och torsk trots att huvuddelen av all lax- ochhavsöringutsättning i sker vid och Norrlandsälvama.Betydande kvantiteter sättål utsattes även inom detta omräde. Bortsettfrån havsöringen som i stort är stationär gagnar denna fiskevård hela detsvenska fisket inkl. dä husbehovsfisket och sportfisket anser attfiskutsätmingar vid kusten och älvarna är en värdefull åtgärd som bidrar till sysselsätmingensamt till att konsumentema får ett brett utbud av fisk. Utsätming av fiskskapar därmed möjligheter till fiske pä flera fiskarter vilket bidrar till ettdifferentierat fiske. Genom detta skapas ökad sysselsätming samt ökadeinkomster i de sysselsättningssvaga regioner som speciellt Nortlands kust- ochskärgårdsområden utgör. Fiskut-sätming vid kusten och i älvarna bör med dettavara en statlig uppgift när det gäller att uppnå ovanstående syfte. : Det är viktigt att utsättningar av fisk får fortsättaenligt ungefär samma mönster som och förbundet finner dettillfredsställande att medel för denna verksamhet föreslås för vart och ett avde kommande två budgetåren. Utsätmingsverksamheten ger en mycket god ekonomiskavkastning för yrkesfisket och SFR ser det också mycket angeläget attpåbörjade försök med förstärkningsutsättningar av bl.a. torsk och plattfisk kanfortsätta. SFR noterar också attutredningen återkommer i sitt slutbetänkande till den Prop. 1992/93:184 långsiktiga omfattningen och fmansieringen av utsätmingar. Isamband med förslagen rörande utsättningsverksamheten, anförs i betänkandet,att de "förslag som läggs av utredningen om en särskild fiskevårdsavgiftför Vänem bör beaktas när ställning tas till hur utsätmingsverksamheten generelltbör organiseras och finansieras." Förbundet vill i detta sammanhang mycketkraftigt framhålla, att denna särskilda fiskevårdsavgift bör utformas som en"allmän" fiskevårdsavgift med en fastställd avgift per fiskande, och inte,som diskuterats, i förhållande till mängden upptagen fisk. Ett system, som intebara skulle drabba yrkesfisket orimligt hårt, utan ocksä införa fördelningsprincipersom går rakt emot de förslag som presenteras i förslaget till ny fiskeriförordning.SFR:s bestämda uppfattning är vidare, att en eventuell kommandefiskevårdsavgift skall administreras av eftersom detta är attbetrakta som en myndighetsuppgift. Detbör införas ett regionalt transportstöd för fiskare på och påGotland. Kommerskollegium:Utredningens förslag till transportstöd i form av regionalt pristillägg kanvara mer kontroversiellt än vad som framgår i betänkandet. Frågan om"stöd till arktiska och subarktiska regioner" är ännu inte avgjordmellan och EG. Inom EG är man generellt sett negativ till driftstöd,som det ju är fråga om här. vill understryka behovet av stöd till speciellt norra ostkustensom har länga avstånd och där fisket är beroende av ett fåtal kommersielltintressanta arter. I EG:s nuvarande stödsystem lämnas inget utrymme förfraktstöd. I sägs i protokoll 9 artikel 4 att allt stadigt stöd somsnedvrider konkurrensen skall avskaffas. bedömer att ettfraktstöd till inte står i sttid med . Konkurrensverket:En viktig del av som berör bl.a. fiskets område gäller generellaprinciper för statligt stöd. Dessa regler baseras på för stadigtstöd enligt artiklar 92-94 och innebär att i princip allt stödsom kan snedvrida konkurrensen är förbjudet, i den mån det påverkar handelnmellan medlemsstaterna. Enligt protokoll 9 inom förbjuds vidareanvändning av bl.a. importavgifter för att stödja den egna produktionen. Mot bakgmndhärav borde utredningen närmare ha belyst om ett ttansportstöd till vissaområden och ett exportstöd, som under skall finansieras frän den befindigaprisregleringskassan, kommer att vara förenliga med bestämmelser. Närings-och teknikutvecklingsverket: vill framhålla att det Prop. 1992/93:184 sedanmånga år finns ett regionalpolitiskt godstransportstöd som just har till Bilagasyfte att ge företagen kompensation för fraktmerkostnader som uppstår pä längaavstånd. Stödet ges bereoende på var företaget är beläget och hurlång transportsträckan är. En lägsta a-ansportvikt är . Detta stöd kanlämnas för huvuddelen av transporter av fisk frän transportstödsområdet perbil eller jämväg pä ett avstånd om . Stödet täcker Norrlandskustenfrän och normt. anser att detta stöd är mer konkurrensneutraltoch tar mer hänsyn till avstånd och geografisk belägenhet än det i utredningenföreslagna systemet. Stödet lämnas som bidrag i procent på faktiskt erlagd kosmadtill den av avsändaren eller mottagaren som erlagt frakdcostnaden. menaratt utredningens förslag ger en överkompensation och inte tar hänsyn tillavstånd och geografisk belägenhet. Vidare menar att staten bör verka förrationella ttansportlös-ningar. anser att utredningens förslag inte allsutgör ett incitament till att effektivisera transporterna. Snarare motverkarförslaget en sådan utveckling. anser därför att någon särskild form avtransportstöd för fisk inte behöver införas. I stället bör det befindigatransportstödet utvecklas. har regeringens uppdrag att utvärdera godsö-ansportstödetoch har påbörjat detta arbete där hela regelsystemet - inkl. stödettill jordbruk/ fiske och livsmedelsindustri - kommer att ses över. När detgäller transportstöd till Godand finns även här ett statligttransportstöd som lämnas direkt till rederiet som därigenom kan reducera sinafrakttaxor. Innan ett ytterligare transportstöd för fisk på Godand införs bördet befindiga stödet studeras närmare. anser dock att ett ö-ansportstödtill/från Godand mäste gmndas på att ge kompensation för fraktmerkosmadema. : Utredningen diskuterar regionalpolitiskt motiverat stöd i formav transportstöd i öre/kg. Upplysningsvis vill meddela att detinom EG inte tillämpas sådana stödformer. Stöd för transporterkan i stället utgå genom att transportapparaten stöds, t.ex. genominvesteringsbidrag till färjor. För det godändska jordbrukets konkurrenskrafthar gjort bedömningen att ett transportstöd är av avgörandebetydelse. Detsamma torde gälla för fisket. Länsstyrelseni : Utifrån vissa motiv pekar uttedningen ut (och normt) samt Gotiand som område för regionalt stöd.Länsstyrelsen anser inte att särskilda områ- ■ den/kuststräckor bör angesinnan definitiva uttolkningar i enlighet med EG-tillämpning kan göras. Ettstörre urval av adekvata kriterier för regionalekono-miskt svaga områden börutarbetas innan definitiv ställning tas till vilka områden, som bör ifrågakomma.Jämförelser mellan övriga nordiska länders syn på regionalt EG-stöd bör för attuppnå konkurrenslikhet ske. I finns öar och andraområden utmed kusten där altemativa syssel-sätmingsmöjligheter till fiske är fåeller saknas, där samhälleliga servicegra- 4 1992/93. den är låg, där ö-ansportvägarför avsätming av fisk och till erforderlig service Prop.