prop · GG03167 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93:167 om rätt för Statens Bostadsfinansieringsaktiebolag,att besluta i frågor om statligt reglerade lån för bostadsändamål, m.m. Regeringenföreslår att ante de förslag som har tegits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås att Stetens Bostedsfinansieringsaktiebolag, fårrätt att beslute om uppsägning och övertagande m.m. i frågor om stetligtreglerade räntebärande lån som beviljats under medverkan av samt i frågor om lån enligt förordningen (1989:858) omersättningslån för bostedsändamål. Bakgmnden är att låneförvaltningen vid länsbostedsnämndemaläggs ner. Den nya ordningen föreslås böija gälla . 1 1992/93. 1 samL Nr 167 Propositionens lagförslag pp- 1992/93:167 Lag om rätt för , SBABatt besluta i frågor om förvaltningen av statligt reglerade lån förbostadsändamål, m.m. Regeringenfår överlämna till Stetens Bostedsfinansieringsaktiebolag, att fettebeslut som innebär myndighetsutövning i frågor om förvaltningen av stetligtreglerade räntebärande lån som beviljats under medverkan av Bostedsstyrelseneller en länsbostedsnämnd samt i frågor om lån enligt förordningen (1989:858)om ersättningslån för bostedsändamål. Förvaltningsuppgiftersom avses i denna lag utövas enligt föreskrifter som regeringen besluter. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1992:1775) om ändring i sekretesslagen(1980:100); Härigenomföreskrivs att lagen (1992:1775) om ändring i sekretesslagen (1980:100)' skalländras så att bilagan samt ikraftträdandebestämmelsen får följande lydelse. I enlighet med vadsom anges i 1 kap. 8 § skall vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen omrätt att te del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla ocksåhandlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingama hör tilldär angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fell medhänvisning till numret i () på den förfettningmed stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. Riksprovplatseraa Aktiebolaget , Aktiebolaget ochApoteksbolaget kontrollsom riksprovplats (SFS 1992:1119) Dennalag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. ' Lagen omtryckt 1992:1474. r 1992/93. 1 samL Nr 167 Ienlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad som föreskrivs itryckfrihetsförordningen om rätt att te del av handlingar hos myndighet itillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedani den mån handlingama hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamhetenanges i förekommande fell med hänvisning till numret i () på den förfettning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åtorganet. Riksprovplatseraa Aktiebolaget , Aktiebolaget ochApoteksbolaget kontroll som 1992:1119) förvaltningav statligt reglerade räntebärande lån för bostadsändamål sorn beviljats undermedverkan av Bostadsstyreben eller länsbostadsnämnd samt frågor om lån enligtförordningen (1989:858) om ersättningslån för bostadsändamål (SFS 1993:000) 1.Denna lag träder ikraft, ifråga orn bilagan , och i övrigt den dag regeringenbestämmer. 2.Intill dess lagen(1992:1119) om teknisk kontroll träder i kraft skall rätten att ta del avhandlingar i stället tillämpas i verksamhet enligt lagen (1989:164) om kontrollgenom teknisk provning och om mätning. Pfop- 1992/93:167 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde den 25 febmari 1993 Närvarande:stetsministem Bildt, ordförande, och stetsråden B. , ,, , , , , , , , ,, , , , , , P. , Proposition om rätt för ,att besluta i frågor om statligt reglerade lån för bostadsändamål, m.m. 1 Ärendet och dess beredning Genomriksdagens beslut (prop. 1991/92:56, bet. 1991/92:BoU9, rskr.1991/92:75) infördes ett nytt bostedsfinansierings-system fr.o.m. den 1 januari1992. Det innebär bl.a. att den stetligt reglerade bostedslånegivningen numeraär avskaffed såvitt gäller nya ny-och ombyggnadsprojekt. Istället erbjuder stetenen kreditgaranti för lån på den allmäima lånemarknaden i motsvarandesäkerhetsläge för sådana projekt. En särskild steflig myndighet, ,finns inrätted för att handha dessa kreditgarantier. Den särställning som StetensBostedsfinansieringsaktiebolag, tidigare haft i samband med bostedsfmansieringenhar därmed upphört. bedriver numera låneverksamhet under samma fömtsättningarsom andra kreditaktiebolag. Som en följd av beslutet att avskaffe den särskildabostedslånegivningen skall länsbostedsnämndemas befettning med förvaltningen avutestående bostadslån upphöra. Ett avtel har träffets med som innebär attbolaget successivt, med början , ter över all förvaltning av bostedslån- såväl de anslagsfmansierade som de bolagsfinansierade -i egen regi.Överföringen skall vara fiillt genomförd . Med anledning häravhar jag funnit att bör tillerkännas befogenheten att fatte beslut i vissafrågor som rör förvaltningen av sådana lån. Regeringen beslutede den 4 febmari1993 att inhämte Lagrådets yttrande över dels ett förslag till lag om rätt för StetensBostedsfman-sieringsaktiebolag, att beslute i frågor om förvaltningen av stetligtreglerade lån för bostedsändamål, dels ett förslag till lag om ändring i sekretesslagen(1980:100). Lagrådsremissen föregicks av remiss till och har lämnat förslagen utan erinran. Lagrådets yttrande bör fogas till protokolleti dette ärende som bilaga. De lagförslag jag nulägger fram överensstämmer med en lagteknisk Prop. 1992/93:167 jämkning medde lagförslag som remitterats till Lagrådet. StetensBostedsfmansieringsaktiebolag, , som är ett stetligt helägtkreditaktiebolag, bildades . Bolagets uppgift var urspmngligen att genomupplåning på kreditmarknaden fiaansiera bostedslån för ny- och ombyggnad avbostäder beviljade av de stetliga lånemyndighetema, främst länsbostedsnämnderaa.Tidigare fmansierades dessa lån över stetsbudgeten. Bolagets verksamhetbegränsades till upplåningssidan (prop. 1983/84:90 s. 8-9 och bil. 2 s. 46-47).Upplånade medel skuUe lämnas ut i enlighet med beslut av lånemyndigheteraa. Lånemyndighe-teraaskulle sköte alla åtgärder som hade samband med lånebesluten samt avisering ochindrivning. Bolaget hade inte rätt att gå in i enskilda låneärenden eller påannat sätt styra långivning eller förvaltning av bolagets lån. innebarmotsvarande begränsning av bolagsorganens År1988 beslutede (prop. 1987/88:115, bet. 1987/88:BoU16,' rskr.1987/88:273) om vissa ändringar såvitt gäller förvaltningen av de stetligt regleradelånen inom dåvarande Bostedsdepartementets ansvarsområde. Beslutet innebar bl.a.att fr.o.m. övertog förvaltningen av bolagsfinansieradelån samt på uppdrag av steten hade att svara för förvaltningen av sådana lånsom finansierats över stetsbudgeten. Enligt ett mellan steten och bolagetingånget ramavtel ålades bolaget att överlåte till de regionala lånemyndigheteraaatt svara för den praktiska låneförvaltningen beträffende såväl anslagsfmansierade,som bolagsfinansierade lån. Som en följd härav svarar länsbostedsnämnderaaformellt för alla beslut som innebär myndighetsutövning gentemot den enskilde ifråga om utestående lån som omfettes av ramavtelet. befettning medlånen är bl.a. att med hjälp av länsbostedsnämndemas personal sköteredovisning, avisering, utbetehiing och indrivning samt att svara för förvaringoch hantering av säkerheter för lånen. Mittförslag: Regeringen bemyndigas att till överlämna att fatte beslut sominnebär myndighetsutövning i frågor om förvaltningen av stetligt regleraderäntebärande lån som beviljats under medverkan av Bostedsstyrelsen eller en länsbostedsnämndsamt i frågor om lån enligt förordningen (1989:858) om ersättningslån för bostedsändamål.Regler härom tes in i en särskild lag. Principenom handlingsoffentlighet skall gälla i den verksamhet som ter över efter länsbostedsnämnderaa. Skälenför mitt förslag: Som framgått av vad jag har anfört om ärendet och dessberedning är avsikten att självt skall förvalte alla de lån som bolagetidag enligt avtel med steten aviserar ränte och amortering på. Det innebär isak bl.a. att bolaget med egen personal och i egna lokaler nu kommer att svaraäven för förvaringen av låneförbindelser och säkerhetshandlingar (pantbrev ochborgensutfästelser). har som framgått länsbostedsnämndema gjort. Detinnebär emellertid också att kommer att behöva befogenhet att te ställningtill och agera i en rad frågor som uppkommer ett lån utestår. Detgäller t.ex. beslut om övertegande av lån i samband med att festigheten ellertomträtten övergår till ny ägare eller tomträttshavare och beslut om att sägaupp lån på gmnd av utebliven betelning. Vidare kan det gälla sanering avlånebilden genom nedsättning och andra åtgärder i fråga ominteckningssäkerheten för det förvaltede lånet. Det kan även handla om ackordoch andra eftergifter av lånefordringar på anslagsfinansierade lån. Idagär det myndigheter - i förste hand länsbostedsnämndema - som utövarbefogenheter av det angivna slaget med stöd av bestämmelser i låne- ochbidragsförordningar. Verksamheten omfetter även sådana lån som finansierats av ,om de beviljats med stöd av sådana bestämmelser. Besluten som myndighetema fetterinom ramen för dessa befogenheter har ofte en sådan rättsverkan att de faranses innefette vissa moment av myndighetsutövning. Jag vill särskilt peka påden betydelse som stetligt reglerade bostedslån generellt sett har för rättentill stetliga räntesubventioner i form av räntebidrag för ny- och ombyggnad avbostäder. Principen är här att utan bostedslån erhåller man inget räntebidrag.Det innebär att en ny ägare av ett hus inte kan få räntebidrag om han inte fåröverte bostedslånet. Ett annat exempel på myndighetsutövning är beslut omutbetelning av tidigare beviljade bostedslån. Enligt11 kap. 6 § regeringsformen kan förvaltningsuppgift överlämnas till bolag,förening, samfällighet, stiftelse eller enskild individ. Innefetter uppgiftenmyndighetsutövning skall dock enligt samma lagmm överlämnandet ske med stöd avlag. Mot bakgmnd av vad jag nuhar anfört förordar jag att regeringen i en Prop. 1992/93:167 särskild lagbemyndigas att till överlämna att beslute i frågor om övertegande,uppsägning m.m. av lån som bolaget förvalter enligt avtel med steten. Enligtmin mening är det en mera rationell ordning när länsbostedsnämndemas befettningmed lånefrågor nu skall upphöra, än t.ex. att överföra uppgifteraa till enannan stetlig myndighet. har redan nödvändig kompetens och resurser föruppgiften. Ändringen kan ske inom ramen för den överenskommelse om rätttill ersättning av steten för förvaltningen av de anslagsfinansierade lån somhar träffets med stöd av beslut (prop. 1989/90:112, bet. 1989/90:BoU15,rskr. 1989/90:215). Detföreslagna bemyndigandet för regeringen bör dessutom innefette rätt attöverlämna beslut i frågor om s.k. ersättningslån, dvs. lån enligt förordningen(1989:858) om ersättningslån för bostedsändamål. Avsikten med ersättningslånegivningenär att underlätte en förtida återbetelning av anslagsfmansierade bostedslånenligt äldre bestämmelser. De lån jag avser här är bostedslån beviljade enligt bostedsfinansieringsförordningen(1974:946) eller motsvarande äldre bestämmelser som betelats ut före den 1 juli1985 samt senare utbetelade bostedslån för förvärv som villkors-mässigt ärknutna till tidigare beviljade bostedslån. För dessa lån gäller sedan år 1989att de skall sägas upp till betelning, om det hus som avses med lånet övergårtill ny ägare. Den nye ägaren skall dock erbjudas ett ersättningslånsom finansierar till ett belopp som högst motsvarar kapitelskulden på bostedslånetvid tidpunkten för uppsägningen. Ersättningslån kan också erhållas om låntegarenfrivilligt vill lösa in ett anslagsfinansierat bostedslån . Det ärenligt min mening naturligt att tilläggs denna funktion som direktsammanhänger med den övriga låneförvaltningen. Bemyndigandetbör begränsas till sådana lån för vilka låntegaren betelar ränte. Frågor somrör villkoren på räntefria lån, exempelvis lån enligt förordningen (1983:1021)om tilläggslån för ombyggnad av bostedshus m.m. bör fortferande prövas av myndigheteraa,i förste hand av länsbostedsnämnderaa och senare, om vad jag har föreslagit om awecklingenav länsbostedsnämnderaa godkänns (prop. 1992/93:172), av . Detbör i övrigt ankomma på regeringen att genom förordning närmare precisera omfettningenav befogenheter. Utgångspunkten bör vara att bolaget tiUerkänns sammabeslutsbefogenheter som länsbostedsnämnderaa har ; de beslut som enligtförordning får eller skall fettes av länsbostedsnämnd skall i fortsättningenfettes av . Närdet sedan gäller rätten för låntegaren att i förvaltningsrättslig ordningöverklaga beslut som meddelar anser , som prövaröverklaganden av länsbostedsnämnderaas beslut i lånefrågor, att en sådan rättbör gälla även i fortsättningen men att rätten bör begränsas till sådana beslutsom innebär myndighetsutövning. anser att någon rätt till överklagande avbeslut som fetter inte bör införas över Som motivanför bolaget att man vid övertegande av lån Prop. 1992/93:167 endast kommeratt göra en kreditprövning av bankmässig karaktär. Föregen del anser jag att utgångspunkten bör vara att omläggningen skallgenomföras med så små förändringar som möjligt sett från låntegarens synpunkt.Nuvarande ordning ger låntegaren rätt att överklaga beslut av länsbostedsnämndeni alla frågor som låntegaren väcker och som har bäring på lånet och dessvillkor. Låneregleraa ger alltså låntegaren rätt att överklaga även beslut av länsbostedsnämndensom endast innebär partsbesked. Principiellt sett borde denna rätt inte ändrasenbart därför att beslutsbefogenheterna överförs till . Samfidigt kan detfrån praktisk synpunkt te sig som en onödig komplikation att ge låntegarenmöjlighet att överklaga partsbesked. I händelse av oenighet är parteraa ändåtvungna att vända sig med frågan till allmän domstol. Min bedömning är att detprincipiella skälet för en fortsatt rätt att överklaga beslut tills vidareöverväger. Nuvarande rätt för låntegaren att i förvaltningsrättslig ordningöverklaga beslut bör alltså behållas. Möjligheten att överklaga beslutbör dock vara begränsad till en instens, nämligen . Det ankommer påregeringen att meddela närmare föreskrifter om i vilken utsträckning beslut fåröverklagas. Bemyndigandetbör även innefette rätt för regeringen att till överlämna att medverka vidackord och eljest efterge fordringar på anslagsfmansierade lån helt ellerdelvis när låntegaren är på obestånd som inte endast är tillfälligt. Beslut idessa frågor fettes av regeringen med tillämpning av Kungl. Maj:tscirkulär (1940:677) angående bemyndigande för Kungl. Maj:t att biträda ackordoch eljest eftergiva stetens rätt med avseende å lån från stetensutlåningsfonder m.m. Denna bestämmelse medför inte någon självständig rätt fören låntegare att under vissa fömtsättningar slippa fullgöra sina åtegandenenligt låneförbindelsen utan innebär att stetens inställning som part läggsfest. De bedömningsgmnder som därvid tillämpas är uteslutande låntegarensekonomiska förmåga att fiillgöra sina åteganden. En sådan bedömning kan likaväl göras av . Även rationella skäl telar för en sådan ordning eftersomfrågor av denna typ ofte kräver en snabb behandling. Medhänsyn till myndighetsutövande fiinktion och till att handhavandet avverksamheten berör allmänna medel till avsevärda belopp bör principen om handliagsoffentlighetgälla för bolaget. 11 kap. 8 § andra stycket sekretesslagen (1980:100) anges att vad som föreskrivsi tryckfrihetsförordningen om rätt att te del av handlingar hos myndighet skalli tillämpliga delar gälla hos de organ som anges i bilagan till den lagen, iden mån handlingama hör till den verksamhet som nämns där. Jag föreslår att denverksamhet ter över efter länsbostedsnämnderaa tes in i bilagan tillsekretesslagen. Boverkethar i anslutning härtill anfört att det råder viss tveksamhet humvida de lånsom finansierats av omfettes av sekretess enligt 9 kap. 5 § sekretesslagenoch ifrågasatt om inte ett förtydligande bör göras i nämnda bestämmelse såvittgäller dessa lån. anför att bolaget fömtsätter att offentlighetsprincipeni allt väsentligt är förenlig med de regler förbanksekretess som gäller för bolagets övriga verksam- Prop. 1992/93:167 het. Vadgäller dessa invändningar har jag inhämtet att 9 kap. 5 § sekretesslagen hartillämpats i praxis även på lån som finansierats av kreditinsfitut(Kammarrätten i Mål nr 2951-1991), Något förtydligande av regeln ärdärför inte nödvändigt. Enligt min mening bör med tillämpning av dennaregel ha möjlighet att upprätthålla en tillfredsställande sekretess för dekunders förhållanden som omfettas av den i bilagan till sekretesslagen angivnaverksamheten hos . 1enlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättetsförslag till 1.lag om rätt for Stetens Bostedsfinansieringsaktiebolag,att beslute i frågor om förvaltningen av stetligt reglerade lån för bostedsändamål,m.m. 2.lag om ändring i sekretesslagen(1980:100). Lagförslag2 har upprättets efter samråd med stetsrådet . Förslagen har granskats avLagrådet. Jaghemställer att regeringen föreslår att ante de upprättedelagförslagen. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och besluter att genomproposition föreslå att ante de förslag som föredraganden har lagtfram. Bilaga Prop.1992/93:167 Utdragur protokoll vid sammanträde Per Jermsten, regeringsrådet , justitierådet IngerNyström. Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av stetsrådet beslutet inhämte lagrådets yttrande överförslag till 1. lagom rätt för Stetens Bostedsfinansieringsaktiebolag, att beslute i frågor om förvaltningen av stefligt reglerade lån för bosteds ändamål, m.m. 2. lagom ändring i sekretesslagen (1980:100). Förslagenhar inför lagrådet föredragits av rättschefen . Lagrådet lämnarförslagen utan erinran. gotab 43263, 1993