prop · GG0350 · 1992-12-31 00:00:00 — 1991/92: FiU30, rskr.1991/92:350) disponerades ur arbetslivsfonden förfinansiering av vissa sysselsättningsskapande åtgärder. Tillsi dag har fonden beslutet om bidrag ora ca till drygt 7000 projekt. Av de beslutede bidragen har ca utbetelats.Fondens kassabehållning uppgår till ca . Detteinnebär att fonden har ca till sitt förfogande för nyabeslut. Motbakgrand av den uppgörelse avseende den ekonomiska politiken som regeringennyligen träffat med det Socialdemokratiska arbeterepartiet föreslår jag att överförs från arbetslivs- fondenfill stetsbudgetens inkomsttitel (2811) Övriga inkomster av stetensverksamhet. För att raöjliggöra en sådan överföring föreslår jag en särskildtidsbegränsad lag om awikelse från 2 § lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift.Det bör ankomma på regeringen att med stöd av lagen beslute om överföringen avmedlen under budgeteret 1992/93. För att fonden skall fåskäligt rådram att likvidgöra medlen bör överföringen ske tidigast två månaderefter beslut. Åtgärden irmebär att detregeringsuppdrag till den centrala arbetslivsfonden som omnämns i 1992 årskompletteringsproposition att göra ytterligare särskilda insatser riktede tillde små företegen framför allt inom tillverkningsindustrin inte kan fullföljas.Jag avser att senare återkomma till regeringen i denna fråga. Inom Arbetsmarknadsdeparteraentethar upprättets ett förslag till lag om tillfällig avvikelse från lagen(1989:484) om arbetsmiljöavgift. Förslaget bör fogas till protokollet i detteärende sora bilaga 7.1. Jag har i denna fråga samrått med chefen förFinansdepartementet. 2.2.8Förkortning av den lagstadgade rätten till semester 1992/93:50 Bilaga 7 Mittförslag: Den lagstedgade rätten till seraester inskränks raed . Saratidigtminskas semesterlönen till av löneunderlaget. Skälenför mitt förslag: Genora en ändring i seraesterlagen (1977:480) från och raedden förlängdes den lagstedgade rätten till semester (prop.1989/90:59. AUlO, rskr. 142, SFS 1990: 102). höjdes semesterlönentill av löneunderlaget. Semesterledighet enligt denya bestämmelseraa utgick för förste gången under semesteråret den 1 april1991 - . Den lagstedgade rättentill semester bör minskas . iimebär en minskning av anteletsemesterdagar från 27 till 25 per semesterår och en minskning av semesterlönenfrän tretton till av arbetstegarens under intjänandeåretförfallna lön i anstellningen. Förändringen bör göras påmotsvarande sätt som när seraesterrätten utvidgades . Det irmebäratt den lägre semesterlönen skall tillämpas för intjänande från och med den 1april 1993 och att den förkortede semesterledigheten skall tillärapas från och raedsemesteråret - . För en stor del av arbetstegaraagäller avtel ora eller fler. Med hänsyn till den nuvarandeekonomiska situationen är det angeläget att parteraa på arbetsmarknaden i sina kollektivavtelminskar antelet semesterdagar med två. InomArbetsmarknadsdepartementet har upprättets ett förslag till lag om ändring isemesterlagen (1977:480). Förslaget bör fogas till proto- kollet i dette ärende sombilaga 7.1. Lagförslaget är av så enkel beskaf- Prop. 1992/93:50 fenhet att Lagrådets hörande kan undvaras. Jaghemsteller att regeringen föreslår deb att ante förslagen till 1. lag om arbetslivsutveckling, 2. lag om ändring i lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring, 3. lag om fillfällig awikelse från lagen (1989:484) omarbetsmiljöavgift. 4. lag ora ändring i semesterlagen (1977:480). 5. godkänna att hÖgst av raedlenunder anslaget Arbetsraarknadspolitiska åtgärder får användas till försterkningav arbetsförraedlingen (avsnitt 2.2.1). 6. godkänna vad jag har föreslagit om att genomföra enförsöksverksamhet med arbetslivsutveckling för arbetslösa (avsnitt 2.2.2). 7. godkänna vad jag har föreslagit i fråga om stetsbidragtill anordnare av arbetslivsutveckling för arbetslösa (avsnitt 2.2.2). 8. godkänna de ändrade regleraa för ungdomspraktik somjag har föreslagit (avsnitt 2.2.3). 9. godkänna vad jag har anfört om bidrag till denkommunala vuxenutbildningen, gymnasieskolan och folkhögskolan (avsnitt 2.2.4), 10. godkärma vad jag har anfört om bidrag tillaffärsverksinvesteringar (avsnitt 2.2.5), 11. till ArbetsmarknadspoUtiska åtgärder påtilläggsbudget till stetsbudgeten för budgeteret 1992/93 under tionde huvudtitehianvisa ett reservationsanslag på 8 . Vidarehemställer jag att regeringen bereder tillfälle att 12. te del av vad jag i övrigt anfört om arbetslivsutvecklingför arbetslösa. 13. te del av vad jag har anfört om utförsäkringshotedesrätt till beredskapsarbete eller arbetsmarknadsutbildning (avsnitt 2.2.4). Propositionens lagförslag Prop. 1 TT" 1 -11 Bilaga 7.1 1 § Den som av länsarbetsnämnden anvisats tillverksamhet för arbetslivsutveckling skall inte anses som arbetstegare när han delteri verksaraheten. När sådan verksarahet bedrivs på en arbetsplats, skall handock likställas med arbetstegare vid tillämpning av 2 kap. 1-9 §§,3 kap. 1-4och 7-13 §§, 4 kap. 1-4 och 8-10 §§ samt 7-9 kap. arbetsmiljölagen(1977:1160). Därvid skall vad i arbetsmiljölagen sägs ora arbetsgivare gälla densom upplåtit en arbetsplats för verksamhet för arbetslivsutveckling. 2 § Vad som föreskrivs om arbetsmarknadsutbildning i7 § 1 och 8 § andra stycket 2 och 31 § lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring skall gälla också i fråga om verksamhet som avses i 1 §. Dennalag träder i kraft den och gäller till utgången av . 2 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring Härigenomföreskrivs att 14 § lagen (1973:370) ora arbetslöshetsförsäkring' skall haföljande lydelse. Ersättningutgår under längst (ersättningsperiod). Har försäkrad uppnått innan ersättningsperioden gått till ända är perioden i stellet . Utan hinder av bestämmeben i första stycket skall ersättningsperiodenförlängas med det antal dagar sorn motsvarar dagar under vilka den försäkradehar anvisats verksamhet för arbetslivsutveckling i enUghet med föreskrificrsom har meddelats av regeringen. 1ersättningsperioden inräknas i I ersättningsperioden enUgt första fall sora avses i 10 § ersättningstid stycket inräknas i fell som avses i i den andra arbetslöshetskassan. 10 § ersättningstid i den andra arbetslöshetskassan.Ersättningsrätten upphör vid utgången av månaden före den under vilken denförsäkrade fyller . Deimalag träder i kraft . 'Lagenomtryckt 1991:1334. 3 Förslag till Prop. Bilaga7.1 Lag om tillfälligavvikelse från lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift Medavvikelse från 2 § lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift bemyndigas regeringenatt for /93 disponera från Arbetslivsfonden. Dennalag träder i kraft och gäller till utgången av . 4 Förslag till Prop. Lag om ändring i semesterlagen (1977:480) ' Härigenomföreskrivs att 4, 16 och 27 §§ semesterlagen (1977:480) skall ha följandelydelse. Arbetstegarehar rätt till tjugosju Arbetstegare har rätt varje semesterår semesterdagar varje semesterår utom i fell som avses i 5 och utom i fell sora avses i 5 och 27 §§. Undersemesterledighet skall arbetstegare ha seraesterlön i den mån han har tjänat insådan under intjänandeåret. Arbetstegarefår avste från rätt till semesterledighet som ej är förenad med semesterlön. Semesterlönenutgör tretton proc- Semesterlönen utgör /o7v procent ent av arbetstegarens under in- av arbetstegarens under in tjänandeåret förfellna lön i an- tjänandeåret förfellna lön i an ställningen, ställningen. Vidberäkning av lönen imder intjänandeåret skall i lönesumman ej inräknas annansemesterlön än sådan som avses i 22 § eller permitteringslön med anledning avdriftsuppehåll för samfidig semester. I lönesumman skall ej heller inräknasersättning som har utgått för dag, då arbetstegaren helt eller delvis har haftsådan ledighet från arbetet som är semesterlönegrandande enligt 17 §. För varjesådan dag skall arbetsinkomsten i stället ökas med ett belopp, motsvarande arbetstegarensgenomsnittliga dagsinkomst i anstellningen av intjänandeåret.Har arbetstagaren då ej haft någon mkomst i anstellningen, skall semesterlönenberäknas med hänsyn till den inkoinst som det kan antegas att han skulle hahaft, om han hade arbetet för arbetsgivarens räkning. 'Senastelydelse 1990:102. Senaste lydelse 1990-.102. Prop.1992/93:50 Nuvarande lydebe Föreslagen lydebe Bilaga 7.1 Arbetstegare,som utför arbetet i Arbetstegare, som utför arbetet i sitt hem eller annars under sådana sitt hem eller annars under sådana förhållanden att det icke kan anses förhållanden att det icke kan anses tillkomma arbetsgivaren att vaka tillkomma arbetsgivaren att vaka över arbetets anordnande, är be- över arbetets anordnande, är be rättigad till särskild semesterlön rättigad till särskild semesterlön raed av arbets- av arbetstegarens tegarens under intjänandeåret under intjänandeåret förfellna lön i förfallna lön i anställningen. Beräkningav lönen under intjänandeåret skall ske med motsvarande tillärapning av 16 §andra stycket. Vad där föreskrives angående semesterlönegrandande frånvaroskall dock tillärapas raed avseende på kalendervecka, ora ej annan tidsperiod överenskommes.Även 24 och 25 §§ samt, ora anställningen har avsetts skola pågå högst tremånader och omfette högst , 5 § tredje stycket äger motsvarande tilllämpning. Särskildsemesterlön skall betelas ut näst efter in-tjänandeåretsutgång eller, om intjänandeåret löper ut efter , senast två månaderefter dess utgång. Dennalag träder i kraft . Såvitt avser semesterledighet tillämpasden nya lagen dock först under semesteråret - den 31 mars1995. Senaste lydelse 1990:102. Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Föredragande: stetsrådet Prop.1992/93:50 Bilaga 8 Anmälan till proposition om åtgärder för att stabiliseraden svenska ekonomin InomKulturdepartementets verksamhetsområde minskas de offentliga utgiftema genorasänkning av dagbidraget till asylsökande och begränsning avhälsoundersökningar för asylsökande. Ingen av dessa åtgärder kräver beslut avriksdagen. Jag vill emellertid ändå anmäla åtgärderaa för i samband raedatt övriga minskningar av de offentliga utgiftema som ingår i överenskonunelsenmellan regeringen och socialdemokrateraa presenteras för . Jag villdärvid också redovisa de motiv för förändringar sora finns vid sidan avbesparingsskälen. 1 Dagbidrag för asylsökande Enligt9 § lagen (1988:153) om bistend åt asylsökande m.fl. har en utlänning som avsesi lagen - i den mån han behöver det - rätt till bistånd för sin dagligalivsföring som tillförsäkrar honom eller henne en skälig levnadsnivå(dagbidrag). 1987/88:80 om bistend åt asylsökande m.m. skall utgångspunkten vidbedömningen av vad som är skälig levnadsnivå vara den.sarama vid tillämpningenav 6 § socialtjänstlagen och regeln i lagen om bistånd åt asylsökande m.fl. Detteinnebär dock enligt föredraganden inte att nivån på bidragen nödvändigtvisbehöver vara densamma eftersom behoven i vissa avseenden är större för den somvaraktigt finns i . Som exempel närans att den sora bor på enförläggning eller i en genomgångsbosted inte behöver bistånd till möbler eller hemutrastning.Vidare sägs att även andra förhållanden kan motivera en lägre nivå pådagbidraget. Regeringeneller den rayndighet sora regeringen besteraraer fastställer grander för debelopp sora dagbidrag skall utgå med. Regeringen har meddelat föreskrifter ifrågan i förordningen (1988:156) om bistånd åt asylsökande m.fl. Enligt2 § förordningen skall dagbidrag till asylsökande tecka kostnader förlivsmedel, kläder och skor, fritidsaktiviteter, hygienartiklar och andra förbrakningsvarorsamt tidningar och telefon. Enligt3 § förordningen beräknas dagbidrag i procent av det basbelopp somenligt 1 kap. 6 § lagen ora allmän försäkring fastställts för året.Procentsatsen varierar beroende på hushållets sammansättning och När fri mat ingår i inkvarteringen lämnas ett reducerat Prop.1992/93:50 dagbidrag. Närprocentsatseraa feststelldes utgick man från rekommenderadenorm för socialbidrag. Från denna norm har sedan reduktion skett med deprocentsatser .som där ingår för bl.a möbler och hemutrastning. sjukvård(eftersom asylsökande har tillgång till fri akutvård) och vissafritidsaktiviteter. En ytterligare neddragning har senare skett för bara i skolålderamed hänvisning till att den som går i skola erbjuds kostnadsfri lunch i skolan(SFS 1992:15). Påsenare år har nivån på kommuneraas socialbidragnormer sjunkit i förhållandetill konsumentprisindex i flertelet kommuner. Många kommuner har dessutominfört en lägre socialbidragsnorm vid korttidsbehov. Sådana korttidsnormerligger som regel under nivån på dagbidraget. Det förhållandet att asylsökande raersällan är bundna av ekonomiska åteganden på och som regel inte harså stora ekonomiska förpliktelser jämfört med dem sora bor här stedigvarande telarsora en följd härav för en sänkning av nivån på dagbidraget. Enannan förändring sora skett är att ett antel kommuner harinfört en reducerad socialbidragsnorra för flerbarnsfamiljer. Reduceringen irmebäratt familjen får en mindre summa för exempelvis tredje och påföljande bara. Vivet vidare att ett icke ringa antel asylsökande skickar hera pengar för atthjälpa till med femiljens försörjning. Det är inte tanken bakom dagbidraget.Vidare förekommer att asylsökande under förläggningsvistelse kan skaffa sigkapitelvaror sora de kan te raed till hemlandet vid ett återvändande efter ettnegativt beslut i asylärendet. överensstämmer inte raed syftet raeddagbidraget, sora är att ge den asylsökande en skälig levnadsnivå i den dagligalivsföringen, och indikerar därför att nivån på dagbidraget kan sänkas och ändåge de asylsökande en skälig levnadsnivå. Ävenvid en järaförelse raed de övriga nordiska länderaa är dagbidraget högt. Detgäller särskilt det samlade dagbidraget för flerbarasfarailjer. Sedanreglema för dagbidrag trädde i kraft har dessutom anteletasylsökande ökat kraftigt med åtföljande ökade kostnader som detockså har skett andra förändringan Flera samverkande faktorer gör således attdet kan bedömas rimligt att sänka nivån på dagbidraget utan att frångåprincipen att ge de asylsökande en skälig levnadsnivå. Densärskilda utredare som ser över mottegandet av asylsökande och flyktmgarskall enligt sina direktiv (dir. 1992:25) även se över nivån på dagbidragettill asylsökande. Utredaren skall lämna sina förslag . Detmycket stora antelet asylsökande och den därav följande särskilt storaansträngningen på stetsfinansema utgör eraellertid sterka skäl för att inteavvakte utredningens arbete utan genomföra den sänkning av nivån pådagbidraget sora är motiverad raed hänsyn till erferenheteraa av nuvarande nivåoch järaförelseraa raed bistend enligt socialtjänstlagen och bidragsnivåeraa iövriga nordiska länder Regeringen har därför den fettetbeslut om en ändring i förordningen (1988:156) om Prop. 1992/93:50 biståndåt asylsökande m.fl. Ändringen iimebär dels en generell sänkning Bilaga 8 avdagbidraget med 8 - för vuxen asylsökande och något lägre belopp förbara, dels särskilda regler om reducering för femiljer med fler än två bara.Ändringen träder i kraft den 1 deceraber 1992. Medutgångspunkt från det antel asylsökande som vistes påInvandrarverkets förläggningar och de bedömningar som gör vadgäller antelet asysökande, handläggningstider m.m. under det närmaste åretberäknas en sänkning av dagbidraget leda till en besparing på ca 140 milj.krunder innevarande budgeter och ca 180 milj.kr under budgeteret 1993/94. Förnärvarande erbjuds samtliga asylsökande en hälsoundersökning. Hälsoundersökningamaskall ske enligt de rekommendationer som utfärdar i samråd medInvandrarverket. Kostnaderaa betelas av . Den genomsnittligakostnaden för en hälsoundersökning vid utredningssluss eller förläggning är . Denstora ökningen av asylsökande innebär att kostnaderaa förhälsoundersökningar ökar och beräknas uppgå till ca 110 milj.kr. Denna kostnadsökning understryker behovet av att överväga omfettningenpå hälsoundersökningaraa. Detfinns flera skäl för att begränsa hälsoundersökningarna. Undersökningar visaratt det är mycket sällan man påträffer några smittsamma eller andra allvarligasjukdomar genom de omfettande provtegnings-prograra som för närvarandegenomförs. Detteär en anledning till att inte fortsatte med de generella och rutinmässiga provtegningarsom nu sker. Provtegningaraa bör i stellet differentieras och anpassas medhänsyn till att förhållandena och riskeraa för ohälsa i hög grad skiljer sigmellan olika asylsökande och flyktingar bl.a. beroende på varifrån de kommeroch andra bakgrandsfaktoren Asylsökande som kommer från områden i vilica riskenför smittsamma sjukdomar är mycket liten bör inte längre regelmässigt erbjucfesen hälsoundersökning. Bara bör dock alltid få del av de undersökningar somförekommer i den reguljära barnhälsovården. Endifferentiering av hälsoundersökningaraa ligger i linje med de riktlinjer somgodkänts av och som fmns redovisade i prop. 1983/84:124 ora mottegandetav flyktingar och asylsökande m.m. ISocialstyrelsens gällande allmänna råd förordas också att provtegning bör grandaspå en medicinsk bedömning och inte göras generellt. redovisas eraellertiden rad exerapel på undersökningar eller prover sora kan bli aktuella och dennaredovisning har i realiteten blivit normgivande för provtegningaraa för saratligaasylsökande och flyktingar. Socialstyrelsenhåller på med en revidering av de allmärma råden om hälso- ochsjukvård för flyktingar och asylsökande. Det är angeläget att dettearbete vad gäller hälsoundersökningar sker Prop. 1992/93:50 snabbt och inriktespå mer differentierade provtegningar. Enligt uppgift Bilaga 8 är också detteambitionen. Självfelletmåste Invandrarverkets ersättningar för hälsoundersökningar anpassas tillförändringar i innehållet. De avtel som finns mellan och andraparter om ersättning för hälsoundersökningar måste därför ses över. Merbegränsade hälsoundersökningar för asylsökande innebär en besparing i stetsbudgeten.Hur stor denna besparing blir beror bl.a. på varifrån de asylsökande kommen Förinnevarande budgeter torde besparingen bli marginell, bl.a. med hänsyn tillgällande avtel mellan och sjukvårdsentreprenörer på förläggningaraa.För näste budgetår kan en besparing på drygt 25 milj.kr. vara möjlig ora anteletasylsökande uppgår till ca 30 000 och hälsoundersökningaraa kan begränsas tillhälften. Sammantegetberäknas de vidtegna åtgärderaa leda till en besparing på ca 140 milj.kr.innevarande budgetår och ca 205 milj.kr. under näste budgetår. Jaghemsteller att regeringen bereder tillfälle attte del av vad jag anfört om dagbidrag och hälsoundersökningar för asylsökande.