prop · GF03124 · 1992-01-01 00:00:00 — Skälen för min bedömning: För de ungdomar som avses i 1 § lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. och de ungdomar som fått sin skolgång fördröjd till följd av ett varaktigt funktionshinder gäller enligt lagen (1989:425) om särskilda inskolningsplatser hos offentliga arbetsgivare att de har rätt till en sådan plats till dess de fyller . AMS föreslog i sin anslagsframställning för /93 att utökad tid på särskild inskolningsplats, , skulle kunna ges även till ungdomar som fått sin skolgång avbruten eller förlängd på grund av psykisk störning eller till följd av psykiatrisk vård. Även ungdomar som på annat sätt har en dokumenterad, långvarig kontakt med den psykiatriska vården och som har svårt att få arbete borde få denna rätt. Försöksverksamheten ''''''''Arbete åt unga handikappade'''''''' har visat att psykiskt arbetshandikappade ungdomar har särskilt svårt att komma in på arbetsmarknaden. Av 199 ungdomar med psykiskt handikapp som ingick i projektet /87 hade fått arbete medan saknade sysselsättning utanför hemmet. Av de utvecklingsstörda ungdomarna i samma grupp, som har rätt till särskild inskolningsplats , hade arbete. Jag delar AMS uppfattning att det är lättare för psykiskt handikappade ungdomar att få arbete om de får möjlighet till en längre sammanhängande tid i en åtgärd. Jag föreslår därför att särskilda regler i vissa avseenden även bör gälla för denna grupp ungdomar. Arbetslinjen skall gälla även för handikappade ungdomar så att antalet förtidspensioner minimeras. Jag anser det därför utomordentligt viktigt att arbetsförmedlingen och arbetsmarknadsinstituten i nära samarbete med den psykiatriska vården utarbetar en utvecklingsplan utifrån den enskilda ungdomens behov och förutsättningar. Ungdomar under ansvarsområde ingår inte i ovanstående målgrupp, såvida inte de tillhör de grupper jag nämnt. Som jag redan nämnt anser jag det motiverat att särskilda regler i vissa fall skall gälla för handikappade ungdomar. Sålunda bör anvisningstidens längd kunna bestämmas på ett friare sätt för denna kategori. Detsamma bör gälla i fråga om förlängning av en anvisning. Om det skulle vara lämpligt bör hinder t.ex. inte finnas för en sammanhängande praktik . Också antalet timmar per dag i praktikutbildning bör kunna bestämmas på ett friare sätt för denna kategori ungdomar. I fråga om utbildningsbidraget föreslår jag att detta bör utgå med samma belopp som för övriga ungdomar som de deltar i den arbetsplatsförlagda arbetsmarknadsutbildningen. Deltar de mer än bör ersättningen höjas till . per dag, dvs. ett högre belopp än för de flesta övriga ungdomarna. Nämnda belopp motsvarar den genomsnittliga dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen, som jag beräknar kommer att gälla under nästa budgetår. I de fall de skulle ha fått en högre dagpenning än . vid arbetslöshet, bör det högre bidraget utgå. Starka skäl talar för en högre ersättning för handikappade. De handikappade ungdomarna riskerar att bli en avsevärt i åtgärd än övriga ungdomar. De blir därför mer långsiktigt beroende av ersättningen för sin försörjning. Ersättningen får inte avvika allför mycket från de förmåner som en handikappad ungdom kan erhålla som förtidspensionär och därmed förknippade ersättningar. Mitt förslag: När det nya åtgärdssystemet införs skall följande bidrag upphöra:statsbidrag till beredskapsarbete för ungdomar , statsbidrag till särskilda inskolningsplatser,statsbidrag till arbetsgivare för handledare för ungdomar som anställs på avtalade inskolningsplatser, arbete med rekryteringsstöd och utbildningsvikariat,förhöjt utbildningsbidrag till ungdomar som deltar i upphandlad arbetsmarknadsutbildning. Skälen för mitt förslag: Målsättningen vid införandet av det nya åtgärdssystemet för arbetssökande ungdomar är att få ett enkelt och enhetligt åtgärdssystem. Det bör därför vara ett system som är klart och entydigt när det presenteras för de arbetsgivare som erbjuder ungdomarna praktik som det bör vara lätt att administrera för arbetsförmedlingen. Antalet åtgärder till vilka ungdomarna kan anvisas bör därför begränsas. Jag anser det mycket viktigt att ungdomarna inte styrs in mot den offentliga sektorn genom åtgärdssystemets utformning. Statsbidraget till särskilda inskolningsplatser bör därför upphöra liksom statsbidraget till beredskapsarbeten för ungdomar . De enskilda beredskapsarbeten som är förlagda till näringslivet bör ersättas av utbildningsvikariat, arbete med rekryteringsstöd eller i sista hand ungdomspraktik. Jag föreslår vidare att statsbidrag till arbetsgivare för handledare för ungdomar som anställs på avtalade inskolningsplatser, arbete med rekryteringsstöd och utbildningsvikariat upphör. Handledarbidraget infördes för att underlätta arbetet med att få fram platser för ungdomar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Då arbetsgivarna i det nya åtgärdssystemet inte har någon lönekostnad för de ungdomarna bör handledarbidraget upphöra. Fr.o.m. innevarande budgetår kan ungdomar i åldern 18--som deltar i upphandlad arbetsmarknadsutbildning få utbildningsbidrag med det högre belopp som normalt utgår till den som har fyllt . Det innebär att de får . per dag i stället för . som gäller för andra under . Redan efter den korta tid som detta förhöjda utbildningsbidrag har varit i kraft har det visat sig ge flera nackdelar. Ungdomarna har i många fall valt att inte fullfölja sin gymnasieutbildning i vanlig ordning med studiebidrag utan har i stället sökt utbildningen som arbetsmarknadsutbildning med det mycket förmånliga utbildningsbidraget. Detta är enligt min mening otillfredsställande och jag föreslår därför att det förhöjda utbildningsbidraget för 18--19-åringar som genomgår upphandlad arbetsmarknadsutbildning upphör. De ungdomar som redan tidigare hade möjlighet att få det högre bidraget, dvs. främst ungdomar med försörjningsplikt, berörs inte av mitt förslag. För de ungdomar som före ikraftträdandet av det nya systemet arbetar på särskilda inskolningsplatser eller som har beredskapsarbete, bör arbetsförmedlingen i första hand försöka att finna lösningar på den reguljära arbetsmarknaden eller i form av utbildning. I den mån detta inte är möjligt, bör arbetsförmedlingen -- efter överenskommelse med berörda arbetsgivare -- erbjuda ungdomarna att stanna kvar på respektive arbetsplatser men, fr.o.m. , med de villkor som skall gälla för arbetsplatsförlagd arbetsmarknadsutbildning. Hur stor omfattning det nya åtgärdssystemet kommer att få under nästa budgetår är svårt att förutsäga. Jag gör emellertid följande beräkningar av omfattningen med utgångspunkt från de antaganden om arbetslöshetens utveckling som har gjorts i årets budgetproposition. Jag vill här betona att det kan finnas anledning att återkomma till omfattningen i samband med årets kompletteringsproposition, då en ny bedömning av utvecklingen på arbetsmarknaden skall göras. Mot denna bakgrund beräknar jag antalet platser under nästa budgetår till 39 000, varav 16 000 för 18--19-åringar och 23 000 för 20--24-åringar. Av 20--24-åringarna beräknas vara kassaberättigade. Av det totala antalet ungdomar beräknar jag antalet handikappade ungdomar med rätt till ett högre utbildningsbidrag till 1 000. Kostnaden för 39 000 årsplatser beräknar jag till 2 900,6 milj.kr. Kostnaderna för utbildningsbidrag vid deltagande i jobbsökaraktiviteter och ungdomspraktik samt bidrag till avtalade inskolningsplatser bör rymmas inom ramen för de medel som regeringen i årets budgetproposition har beräknat för inskolningsplatser och bidrag till handledare för ungdomar, sammanlagt 2 366,1 milj.kr., samt med vissa andra medel som har beräknats under anslaget B 2. Det gäller medel för beredskapsarbeten och utbildningsbidrag. Av medlen bör få betalas erforderliga administrationskostnader. Vidare bör högst 5 milj.kr. av medlen få utnyttjas för en informationskampanj om det nya åtgärdssystemet. Som jag har föreslagit (avsnitt 2.6) bör rätten till beredskapsarbete begränsas till dem som har fyllt och rätten till förhöjt utbildningsbidrag för vissa 18--19-åringar tas bort. Härigenom frigörs ca 580 milj.kr. Någon ytterligare medelstilldelning utöver vad som föreslagits i budgetpropositionen behövs således inte. I enlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättats förslag till 1. lag om upphävande av lagen (1989:425) om särskilda inskolningsplatser hos offentliga arbetsgivare, 2. lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd, 3. lag om ändring i lagen (1976:600) om offentlig anställning, 4. lag om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, 5. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 6. lag om ändring i lagen (1991:1153) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 7. lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter, 8. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter. Lagförslagen under 2, 3 och 6--8 avser ämnen som faller inom lagrådets granskningsområde. Förslagen är emellertid av sådan beskaffenhet att lagrådets hörande kan undvaras. I fråga om lagförslagen under 5 och 7 har jag samrått med statsrådet . Beträffande lagförslagen under 6 och 8 har jag samrått med chefen för . Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen förslår att 1. anta lagförslagen, 2. godkänna förslaget om genomförande av en försöksverksamhet med arbetsplatsförlagd arbetsmarknadsutbildning för ungdomar (avsnitt 2.1), 3. godkänna förslaget i fråga om att slopa statsbidraget till a) särskilda inskolningsplatser, b) beredskapsarbete för ungdomar , c) arbetsgivare för handledare för ungdomar (avsnitt 2.6), 4. godkänna förslaget i fråga om utbildningsbidragets storlek till ungdomar som deltar i upphandlad arbetsmarknadsutbildning (avsnitt 2.6), 5. godkänna att regeringen för det nya åtgärdssystemet får utnyttja de medel som budgetproposition (prop. 1991/92:100 bil. 11) har beräknats för inskolningsplatser, vissa beredskapsarbeten, bidrag till handledare för ungdomar och vissa utbildningsbidrag (avsnitt 3), 6. ta del av vad jag i övrigt anfört. Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärder och de ändamål som föredraganden har hemställt om. Propositionens huvudsakliga innehåll 1 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 12 1 Inledning 12 1.1 Allmän bakgrund 12 1.1.1 Allas vårt ansvar 13 1.1.2 Från skola till arbetsliv 13 1.2 Kritiken mot åtgärderna 14 1.2.1 Osäkerhetsfaktorer 15 1.3 En övergångsperiod 15 1.3.1 Utgångspunkter 17 1.3.2 Riktlinjer 17 1.4 Framtiden 18 1.4.1 Ungdomarnas preferenser 18 1.4.2 Utmaningen 19 1.5 Övrigt 19 2 Utformning av åtgärderna 20 2.1 Ett nytt åtgärdssystem 20 2.2 22 2.3 Ungdomspraktik 23 2.4 Utbildningsbidrag 24 2.5 Handikappade ungdomar 25 2.6 Genomförandet 26 3 Kostnader 27 4 Upprättade lagförslag 28 5 Hemställan 29 6 Beslut 29 1 Senaste lydelse 1989:428. 1 Lagen omtryckt 1991:600. 1 Lagen omtryckt 1991:1334. 1 Lagen omtryckt 1982:120. 2 Senaste lydelse av 17 kap. 1 § 1988:881 20 kap. 9 a § 1991:215 (1991:363). 3 Senaste lydelse 1989:432. 1 Lagen omtryckt 1989:633. 2 Senaste lydelse 1990:1429. 1 Lydelse enligt prop. 1991/92:100 bil.