prop · GG0313 · 1992-12-31 00:00:00 — Dessa centra skulle i princip kunna ge råd och utbUdning för särskilda nationella situationer och främja utveck lingen av nationell kapacitet vad gäller miljöanpassad teknikvärdering. Möj ligheten av att överlåta denna verksamhet ät befintliga regionala organisatio ner bör undersökas grandligt innan helt nya institutioner skapas, liksom möjligheten att finansiera denna vericsamhet genom samarbete mellan of fentliga och privata institutioner. 3A.nLångsiktigt samarbete bör främjas meUan företag i utvecklade länder oehutvecklingsländer för att utveckla mUjöanpassad teknologi. MultinationeUaföretag, som förfogar över en unik teknisk kompetens när det gäller skydd ochförbättring av miljön, intar en särställning (Kh har ett särskUt intresse avatt främja samarbete inom teknologiöverföring, eftersom de är viktiga kanalerför sådan överföring, och av att bygga upp en välutbildad reserv av mänskligaresurser samt infrastmktur. 34.28 Samriskföretagbör främjas mellan leverantörer och mottagare av tek nologi, med beaktande av utvecklingsländemas politiska prioriteringar och mål. Tillsammans med utländska direktinvesteringar skulle sådana företag kunna utgöra viktiga kanaler för överföring av miljöanpassad teknologi. Så dana samriskföretag och direktinvesteringar skulle kunna bidra tUl att över föra och upprätthålla sunda miljöförvaltningssystem. 34.29 Konferenssekretariatethar beräknat totalkostnaden (1993- 2000) för att genomföra de ätgärder som redovisas i detta kapitel tUl i bidrag eller förmånliga krediter. Det rör sig här endast om ungefärliga uppskattningar, som inte har granskats av regering ama. De faktiska kostnaderna och finansieUa vUlkoren, inklusive icke-kon cessionella villkor, beror bl.a. på vilka strategier (Kh program som regering arna beslutar att genomföra. Kapitel 35 Skr. Forskning för en hållbar utveckling Inledning 35.1Detta kapitel fokuserar påvetenskapens roll och användning för att stödja en klok hantering av miljö- ochutvecklingsfrågor med sikte pä mänsklighetens överlevnad och framtidautveckling. De programområden som föreslås här skall vara övergripande för attstödja de särskilda krav på vetenskap som har nämnts i andra kapitel i Agenda21. En uppgift för vetenskapen bör vara att tillhandahålla information som ettunderlag för en bättre utformning av miljö- och utvecklingspolitik. För attuppfylla detta krav blir det nödvändigt att öka den vetenskapliga insikten,förbättra långsiktiga vetenskapliga bedömningar, stärka den vetenskapligakapaciteten i alla länder och säkerställa att vetenskapen svarar mot deframväxande behoven. 35.2Vetenskapsmän ökar sinakunskaper när det gäller t.ex. klimatförändring, ökningen avresursanvändningstakten, demografiska trender och miljöförstöring.Förändringar inom dessa och andra områden mäste beaktas vid utarbetande avlångsiktiga utvecklingsstrategier. Ett första steg mot att förbättra detvetenskapliga underlaget för dessa strategier är förbättrade kunskaper ommarken, haven, atmosfären och dessas sammanlänkade vatten-ochnäringsämneskretslopp och biogeokemiska kretslopp och energiflöden, som allautgör delar av jordsystemet. Detta är avgörande för att möjliggöra en korrektbedömning av den belastning som planeten jorden kan tåla och om dess förmågaatt återhämta sig frän de många belastningar som den utsätts för till följd avmänsklig verksamhet. Vetenskapen kan få fram de nödvändiga kunskaperna genomökad forskning om de underliggande ekologiska processerna och genom utnjltjandeav moderna, effektiva verktyg som finns, som t.ex. fjärranalysutrustning, robotiseradeövervakningsinstra-ment och data- och modellkapacitet. Vetenskapen spelar enviktig roll som en länk mellan Jordens grundläggande livsuppehållande systemoch lämpliga utvecklingsstrategier som bygger pä dess fortsatta funktion.Vetenskapen bör även i fortsättningen spela en ökad roll för att effektiviserautnyttjandet av resurser och finna nya metoder, resurser och alternativ vadbeträffar utveckling. Det är nödvändigt att vetenskapen ständigt omvärderar (Khfrämjar trender mot ett mindre intensivt resursutnyttjande, inbegripet enmindre intensiv energianvändning inom industri, jordbrak och transport. Detfinns således en växande insikt om vetenskapen som ett nödvändigt element i sökandetefter genomförbara sätt att uppnå en hållbar utveckling. 35.3Vetenskaplig kunskap börutnyttjas för att formulera och stödja målen för en hållbar utveckling genomvetenskapliga studier av de nuvarande förhållandena och utsikterna för jordenssystem. Sådana studier, baserade på befintliga kunskaper och de nya rön somgörs inom vetenskapen bör användas i beslutsprocessen och samspelet mellanvetenskapen och beslutfattarna. Det behövs en ökad vetenskaplig produktion föratt öka kunskapsmängden och underlätta samverkan mellan vetenskap och samhälle.En ökning av den vetenskapligakapaciteten och förmågan att uppnå dessa mål kommer att Skr. 1992/93:13 krävas,särskilt i utvecklingsländerna. Av central betydelse är behovet av attvetenskapsmän i utvecklingsländerna deltar i full utsträckning i internationellaforskningsprogram för globala miljö- och utvecklingsproblem i syfte att göradet möjligt för alla länder att på likaberättigad basis delta i förhandlingarom globala miljö- och utvecklingsfrågor. Inför hotet om irreversiblamiljöskador får inte ett bristande vetenskapligt underlag användas som ursäktför att skjuta upp ätgärder som i sig själva är motiverade. Försiktighetssynenkan ligga till grund för politik beträffande komplicerade system som ännu inteär tillräckligt kända och där följderna av stömingar ännu inte kan fömtsägas. 35.4 Deprogramområden som ligger i linje med de slutsatser och rekom mendationer som har antagits av Internationella konferensen om ett veten skapligt handlingsprogram för miljö (Kh utveckling för det 21 :e århundradet (ASCEND/21) är: a)att stärka den vetenskapligabasen för en hållbar utveckling, b)att förbättra de vetenskapligainsikterna, c)att förbättra långsUctigavetenskapliga utvärderingar, d) attbygga upp den vetenskapliga kapaciteten och förmågan. Att stärka den vetenskapliga basen för en hållbarutveckling 35.5 Hållbarutveckling kräver långsiktiga perspektiv, integrering av lokala och regionala följder av globala förändringar i utvecklingsprocessen och ut nyttjande av bästa tillgängliga vetenskapliga och traditionella kunskaper. Utvecklingsprocessen bör ständigt omvärderas mot bakgrund av nya forsk ningsrön för att säkerställa att resursutnyttjandet orsakar mindre skador på jordens system. Trots detta är framtiden oviss och man får räkna med över raskningar. En god miljö- och utvecklingspolitik mäste därför stå på en fast vetenskaplig grund och sträva efter att hälla en mängd olika valmöjligheter öppna för att säkerstäUa att flexibla åtgärder kan vidtas. Försiktighetssynen är viktig. Ofta finns ett gap i kommunUcationen mellan forskare, beslutsfat tare och allmänheten, vilkas intressen utttycks av säväl statiiga som icke statliga organisationer. Bättre kommunikationer krävs mellan forskare, be slutsfattare och allmänheten. 35.6Huvudmålet är för varje land att med stöd av nationella organisationer, enligtönskemål, bedöma situationen vad gäller dess vetenskapliga kunskapsnivå,forskningsbehov och prioriteringar i syfte att sä snart som möjligt uppnäväsentliga förbättringar på följande omräden: a) En omfattande breddning av denvetenskapliga basen och ett stär- 27 1992/93. kände av vetenskaps- ochforskningskapaciteten - särskilt vad beträffar ut- Skr. 1992/93:13 vecklingsländerna- inom områden med anknytning till miljö- och utvecklingsfrågor, b)utformning av miljö- ochutvecklingspolitik på grundval av bästa vetenskapliga kunskaper ochbedömningar, med beaktande av behovet att förbättra det internationellasamarbetet samt av det förhällandet att de olika processerna ochvalmöjligheterna är relativt osäkra, c)samspelet mellan vetenskap ochbeslutsfattare, varvid försiktighetssynen skall tUlämpas där så är lämpligt,för att förändra de nuvarande produk-tionsoch konsumtionsmönstren och vinna tidför att minska osäkerheten vad beträffar val av politik, d) framtagandeoch tillämpning av kunskaper, särskilt lokalbefolkningens kunskaper, med hänsyn tfll förutsättningarna inom olika miljöer och kultu rer, för att uppnä en hällbar utvecklingsnivä, med beaktande av samband på nationell, regional och internationell nivå, e) attförbättra samarbetet mellan vetenskapsmän genom att främja tvär vetenskapliga forskningsprogram och forskningsverksamhet, f) attlåta människorna delta i prioriteringsarbete och beslutsprocesser beträffande en hällbar utveckling. 35.7Länder bör med hjälp från internationella organisationer, enligt önskemål: a)Inventera sittinformationsförråd på det naturvetenskapliga och samhällsvetenskapliga områdetsom är av betydelse för att främja en hällbar utveckling, b)fastställa sina behov ochprioriteringar inom forskningen mot bakgrand av internationell forskning, c)stärka och utforma lämpligainstitutionella mekanismer på den högsta lämpliga lokala, nationella, subregionalaoch regionala nivån samt inom FNsystemet för att utveckla en starkarevetenskaplig bas för att förbättra utformningen av en miljö- ochutvecklingspolitik som är förenlig med de långsiktiga målen för en hållbarutveckling. Pågående forskning på detta område bör breddas för att i högre gradengagera allmänheten i beslut om långsiktiga mål för en hällbar utveckling, d) utveckla,tillämpa och skapa de nödvändiga verktygen för en hällbar utveckling, inbegripet i)indikatorer för livskvalitet, som omfattar t.ex. hälsa, utbildning, socialvälfärd, miljösituationen och ekonomin, ii)en ekonomisk syn på miljöanpassad utveckling och nya och förbättrade styrmedelför en bättre förvaltning av resurserna, iu)utformning av en långsiktig miljöpolitik, riskhantering och miljöanpassadteknologivärdering, e) samla in, analyseraoch integrera information om sambanden mellan ekosystemens tiUstånd och hälsotillståndet i mänskliga samhällen i syfte att förbättra kunskaperna om kostnaderna och nyttan av olika slags utvecklings politik och utvecklingsstrategier rörande hälsa och miljö, särskilt i utveck- 418 lingsländema. f) genomföravetenskapliga studier av nationella (Kh regionala vägar mot Skr. 1992/93:13 en hållbar utveckling, med utnyttjande av jämförbara och inbördes komplet terande metoder. Sådana studier, samordnade genom en internationell ve tenskaplig satsning, bör i hög grad utnyttja lokal sakkunskap och genomfö ras av multidisciplinära forskarlag frän regionala nät och/eller forsknings centra, allt efter nationell kapacitet och de tillgängliga resurserna, g) förbättrakapaciteten för att fastställa forskningsprioriteringar pä na tionell, regional och global nivå för att uppfylla de krav som ställs av en häll bar utveckling. Detta är en process som kräver vetenskapliga bedömningar om kortsiktiga och långsiktiga fördelar och möjliga långsiktiga kostnader och risker. Den bör vara flexibel och inställd på att tillgodose upplevda be hov och genomföras med transparenta "användarvänliga" metoder förrisk hantering, h)utveckla metoder för samverkan mellan etablerad vetenskap och ursprungsbefolkningenskunskaper inom olika kulturer. Dessa metoder bör prövas i pilotstudier. De börutvecklas pä lokal nivä och tonvikten bör läggas vid ett samspel mellanursprungsbefolkningars traditionella kunskaper CKh motsvarande gängse"avancerad vetenskap", med betoning pä spridning (Kh tillämpning avresultaten på miljöskydd och hållbar utveckling. a) Finansieringoch kostnadsberäkning 35.8 Konferenssekretariatethar beräknat totalkostnaden (1993-2000) för att genomföra de åtgärder som redovisas i detta kapitel till ca. 150 miljo ner dollar, inklusive ca. frän det internationella samfundet i bidrag eller förmånliga krediter. Det rör sig här endast om ungefärliga upp skattningar, som inte har granskats av regeringarna. De faktiska kostna derna och finansiella villkoren, inklusive icke-koncessionella villkor, beror bl.a. på vilka strategier och program som regeringama beslutar att genom föra. b) Vetenskapligaoch tekniska medel 35.9 Devetenskapliga och tekniska medlen är bl.a. följande: a)Att stödja nyaforskningsprogram, inklusive socio-ekonomiska och mänskliga aspekter, pä lokal,nationell, subregional, regional och global nivå för att stimulera till synergiermellan traditionella och konventionella vetenskapliga kunskaper och metoderoch stärka tvärvetenskaplig forskning om förstöring och rehabilitering avmiljön, b)att upprättademonstrationsmodeller av olika slag (t.ex. socio-ekonomiska ochmiljöförhållanden) för att studera metoder och utforma riktiinjer, c)att stödja forskningen genomatt utveckla metoder för relativ riskbedömning som ett hjälpmedel förbeslutsfattare vid rangordning av forskningsprioriteringar. B. Ati förbättra de vetenskapliga insiktema Skr. 35.10 Föratt främja en hållbar utveckling behövs bättre kunskaper om vil ken belastning som jorden tål, inklusive de processer som kan försämra eller förbättra dess livsuppehållande kapacitet. förändras den globala miljön snabbare än någonsin under de senaste århundradena; därför bör man vara beredd på överraskningar och under nästa århundrade kan stora miljöförändringar äga rum. ökar den mänskliga använd ningen av energi, vatten och icke-förnybara resurser, säväl totalt som per capita och brister kan uppstå i många delar av världen även om miljöförhål landena förblir oförändrade. Sociala processer är utsatta för mängder av va riationer och rum och inom olika regioner och kulturer. Dessa pro cesser påverkar och påverkas av föränderliga miljöförhållanden. Mänskliga faktorer är viktiga drivkrafter i dessa invecklade relationer och utövar ett direkt inflytande på globala förändringar. Ett studium av de mänskliga di mensionernas betydelse för miljöförändringars orsaker och verkningar och av mera hällbara utvecklingsalternativ är därför nödvändigt. 35.11 Ettviktigt mål är att förbättra och öka den grundläggande förståelsen av sambanden mellan mänskliga och naturliga miljösystem och förbättra de analys- och prognosverktyg som krävs för en bättre förståelse av miljöeffek terna av olika utvecklingsval genom att: a)Genomföra forskningsprogram somleder till förbättrade kunskaper om vilken belastning jorden tål belastningarmed hänsyn till dess naturliga system, t.ex. de biogeokemiska kretsloppen, detsystem som utgörs av at-mosfären/hydrosfären/ litosfären/ktyosfären, biosfärenoch biologisk mångfald, jordbrukets ekosystem och andra ekosystem på jordenoch i vattnet, b)utveckla och utnyttja nyaanalys- och prognosverktyg för att med större precision bedöma hur jordensnaturliga system i ökande grad påverkas av mänskliga aktiviteter, bådeavsiktliga och oavsiktliga, och demografiska trender samt effekterna av dessaaktiviteter och trender, c)integrera fysisk, ekonomisk ochsamhäUsvetenskapUg vetenskap för att förbättra förståelsen av effekterna avekonomiskt och socialt beteende pä miljön och effekterna av miljöförstöring pålokala och globala ekonomier. 35.12 Följandeåtgärder bör vidtas: a)Stödja utvecklingen av ettutvidgat övervakningsnätverk för att beskriva kretslopp (t.ex. globala, biogeokemiskaoch hydrologiska kretslopp) och pröva hypoteser om deras beteende och förbättraforskning om samspelet mellan de olika globala kretsloppen och deras effekterpä nationeU, subregional, regional och global nivå som vägledning för tålighetoch känslighet, b)stödja nationella, subregionala,regionala och internationella observations- och forskningsprogram för global atmosfäriskkemi och källor till (Kh sänkor för växthusgaseroch se till att resultaten läggs fram i en form som är Skr. 1992/93:13tillgänglig och förståelig för allmänheten, c) stödjanationella, subregionala, regionala och internationela forsk ningsprogram om havets och jordens system, bygga ut globala terrestriska databaser för komponenterna i dessa, bygga ut motsvarande system för övervakning av förändringarna i deras tillstånd och förbättra prognosmodel ler för jordens system och dess undersystem, inklusive modeller för hur dessa system fungerar vid olika scenarier för olika intensiv mänsklig påver kan. Forskningsprogrammen bör innefatta de program som nämnts i andra kapitlet i som stöder mekanismer för samarbete och konsekvens mellan forskningsprogram om globala förändringar, d) uppmuntrasamordning av satellituppdrag (Kh nätverk, system och me toder för att behandla och sprida den information som erhålls samt utveckla kommunikationen med de forskare som använder observationsdata om jor den och med FN:s Earthwatchsystem, e) utvecklakapaciteten för att fömtsäga hur jord-, färskvattens-, kust och havsekosystem samt den biologiska mångfalden reagerar på kortare och längre miljöstörningar och vidareutveckla metoder för att återställa ekolo gin, f) studerabetydelsen av den biologiska mångfalden och arters försvin nande för ekosystemens och det globala livsuppehållande systemets funk tion, g) upprättaett globalt observationssystem för de parametrar som behövs för en rationell vård av kustoch bergszoner och avsevärt bygga ut övervak ningssystem för färskvattenskvantitet/kvalitet, särskilt i utvecklingslän derna, h)för att förstå jorden som ett system, utveckla system för observation av jordenfrån rymden som ger integrerade, kontinuerliga och långsiktiga mätningar avsamspelet mellan atmosfären, hydrosfären och litosfären samt utveckla ettsystem för informationsspridning som underlättar utnyttjandet av de uppgiftersom erhålls genom observation, i)utveckla och tillämpa system och teknik för automatisk insamling, registreringoch överföring av uppgifter till data- och analyscentra för att övervakaprocesser pä jorden, i havet och i atmosfären och varna för naturkatastrofer, j)förbättra ingenjörsvetenskapers bidrag till tvärvetenskapliga forskningsprogramom jordsystem, särskilt i syfte att öka beredskapen för och minska de negativakonsekvenserna av stora naturkatastrofer, k)intensifiera forskning för att integrera de fysiska, ekonomiska och samhällsvetenskapernai syfte att förbättra förståelsen av miljöeffekterna av ekonomiskt och scKialtbeteende samt följderna av miljöförstöring för lokala och globala ekonomier (Khbl.a. i) utveckla forskning om mänskliga attityder och mänskligt beteende som de viktigaste drivkrafterna för en förståelse av orsak (Kh ver kan vad gäller miljöförändringar och resursutnyttjande, ii) främja forskning om mänskliga, ekonomiska och sociala reaktioner tUl globala förändringar, 1) stödja utveckling av nya användarvänliga tekniker och system som un- 421 derlättar integreringen avtvärvetenskapliga, fysiska, kemiska, biologiska Skr. 1992/93:13 ochsamhällsvetenskapliga/humanistiska processer, som i sin tur ställer informationoch kunskaper till förfogande för beslutsfattare och allmänheten. a) Finansieringoch kostnadsberäkning 35.13 Konferenssekretariatethar beräknat totalkostnaden (1993- 2000) för att genomföra de åtgärder som redovisas i detta kapitel till ca. , inklusive ca. från det internationella samfundet i bidrag eller förmänliga krediter. Det rör sig här endast om unge färliga uppskattningar, som inte har granskats av regeringarna. De faktiska kostnaderna och finansiella villkoren, inklusive icke-koncessionella vUlkor, beror bl.a. pä vilka strategier och program som regeringarna beslutar att ge nomföra. b) Vetenskapligaoch tekniska medel 35.14 Devetenskapliga och tekniska medlen omfattar bl.a. följande: a)Att stödja och utnyttjauniversitetens, forskningsinstitutens och statliga och icke-statligaorganisationers nationella forskningsverksamhet och främja deras aktivadeltagande i regionala och globala program, särskilt i utvecklingsländerna, b)att öka utnyttjandet avlämpliga system och teknologier, t.ex. superdatorer, lymd-, jord- och havsbaseradobservationsteknologi, datahanterings-och databasteknik samt framför allt attutveckla och bygga ut det globala systemet för klimatobservation. Att förbättra långsiktiga vetenskapliga utvärderingar Bakgrund 35.15 Atttillgodose forskningsbehoven på miljö- och utvecklingsområdet är endast första steget i det stöd som vetenskap kan ge till processen för en håll bar utveckling. De kunskaper som erhålls kan sedan användas för att göra vetenskapliga utvärderingar (revisioner) av den nuvarande situationen och för en rad tänkbara situationer . Detta innebär att man måste upprätthälla biosfärens hälsotiUstånd och att förlusten av biologiska arter mäste bromsas. Även om mänga av de långsUctiga miljöförändringar som troligen kommer att påverka människor och biosfären är av global omfatt ning, kan viktiga förändringar ofta genomföras på nationell och lokal nivå. kan mänskliga aktiviteter på lokal och regional nivä ofta bidra till globala hot, t.ex. nedbtytning av det stratosfäriska ozonskiktet. Därför be hövs vetenskapliga utvärderingar och vetenskaplig planering på global, re gional och lokal nivä. Mänga länder (Kh organisationer utarbetar redan rap porter om miljö- och utvecklingsfrågor med undersökningar av den nuva rande situationen och slutsatser om utvecklingstendenser. skullekunna utnyttjas till fullo i regionala och globala utvärderingar, men 422 dessabör ha en större räckvidd och omfatta resultaten av detaljerade studier Skr.1992/93:13 om utvecklingen pä grundval av olika antaganden om möjliga mänskligareaktioner , varvid de bästa tillgängliga modellerna bör utnyttjas.Sådana utvärderingar bör utformas med sikte på att kartlägga genomförbarautvecklingsstrategier inom ramen för varje områdes belastningskapacitet vadgäller miljömässiga, sociala och ekonomiska faktorer. Traditionella kunskaperom den lokala miljön bör utnyttjas till fullo. 35.16 Huvudmåletär att få fram utvärderingar av nuläget och utvecklings tendenserna vad gäller viktiga utvecklings- och miljöfrågor på nationell, sub regional, regional och global nivä på grandval av bästa tillgängliga veten skapliga kunskaper i sjte att utforma alternativa strategier, inklusive sädana som utgår ifrån ursprangsbefolkningens medverkan, för de olika perspektiv och ram som krävs för utformning av en långsiktig politik. 35.17 Följandeåtgärder bör genomföras: a)Samordna befintligainsamlingssystem för data och statistik med an-kn)'tning till utvecklings- ochmiljöfrågor som underlag för upprättandet av långsiktiga vetenskapligautvärderingar, t.ex. data om överutnyttjande av resurser, import/exportflöden,energianvändning, hälsoeffekter, demografiska trender; att utnyttja deuppgifter som erhålls genom den verksamhet som avses i programområde B förmiljö/utvecklingsvärderingar pä global, regional och lokal nivå samt sörja fören omfattande spridning av värderingarna i en form som svarar mot allmänhetensbehov och är lättförståelig, b)utveckla metoder för attgenomföra nationella (Kh regionala revisioner och en 5-årig global revision påintegrerad basis. De standardiserade revisionerna bör vara ett hjälpmedel förförfinade studier av utvecklingens mönster (Kh karaktär och bör bl.a. behandlade globala och regionala livsuppehållande systemens förmåga att uppfyllabehoven hos mänskliga och andra livsformer och visa pä områden och resurser somär känsliga för ytterligare förstöring. Denna uppgift skulle innebära enintegrering av alla relevanta vetenskaper på nationell, regional och globalnivå och bör organiseras av statliga organ, icke-statliga organisationer,universitet och forskningsinstitutioner med stöd frän mellanstatliga och icke-statligaorganisationer och FN-organ, där så är nödvändigt och lämpligt. Dessarevisioner bör senare göras tillgängliga för allmänheten. 35.18 Konferenssekretariatethar beräknat totalkostnaden per är (1993- 2000) för att genomföra de ätgärder som redovisas i detta kapitel till ca. , inklusive ca. från det intemationella sam fundet i bidrag eller förmånliga krediter. Det rör sig här endast om ungefär- 423 ligauppskattningar, som inte har granskats av regeringarna.