prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — För att amortera den rörliga kredit som stäUts tiUJordbmksverkets förfogande för att finansiera exportkostnader ärsspannmålsöverskott får i män av behov lUcsom budgetaret 1992/93disponera återbetalda medel avseende etableringsstöd. JaghemstäUer att regeringen föreslär att 1.bemyndiga regeringen att medgeatt för inlösen av oljeväxter och spannmål underbudgetaret 1993/94 får disponera en röriig kredit på iRiksgäidskontoret, 2.bemyndiga regeringen att medgealt för finansiering av underskottet ispannmälsregleringen skörd under /94 fär disponeraen röriig kredit pä i , 3.bemyndiga regeringen att vidbehov höja de rörliga krediter som disponerar för inlösenav oljeväxter och spannmål samt för finansiering av underskott ispannmålsregleringen, 4.till Omställningsåtgärder ijordbruket m.m. för /94 anvisa ett förslagsanslag på . 1991/92Utgift 8 785 899 Reservation 30 999 100 1992/93Anslag 29 785 000 1993/94Förslag 29 785 000 Frän anslaget utbetalas medel för informations-,rådgivnings-, utbildningsoch utvecklingsinsatser för att underlätta jordbmketsomställning cx;h för landskapsvärd som en led i omstäUningen av jordbruket. Bilaga 10 I riksdagsbeslutet om livsmedelspoUtikenanförs an rådgivnings- cx;h utbildningsinsatser är av gmndläggande betydelse iden kommande omställnings-prcx;essen i jordbmket. De olika stödens utformningcx;h tillämpning i olika situationer har inneburit ett mycket omfattande behovav rådgivning. Den nya livsmedelspoUtUcen ställer nya krav päjordbrukaren som företagare. Därför har utbildningsinsatser prioriterats högt.Ett samarbete har etablerats meUan cx:h bl.a. Sverigeslantbruksuniversitet. , , Statensskola för vuxna. , , lantbmksskoloma cx;hjordbrukets organisationer. Målet är att insatsema för rådgivning ochutbUdning skall ha sm tyngdpunkt i utbildningar bl.a. iföretagsledning och marknadsföring samt i verksamhet för ny sysselsättningcx;h ny markanvändning. Därigenom får programmet en långsUctig inriktning motkunskapsutveckling på landsbygden. Exempel på aktueUa utveckUngsprojekt ärbl.a. -ny markanvändning genombioenergigrödor, lövskogsodlin eller landskapsvård - extensivt bete, -ny sysselsättning genomsmåskalig vidareförädling, turism eUer ökad verksamhet i skogen, - omstäUning av ekonomi och prcxluktion iväxicxlUng och animaUeproduk tion, - särskUdainsatser för kvmnor cx;h ungdomar i jordbruket. Även i fortsättningen bör en del av medlen förrådgivning och utbildning disponeras för utvecklingsprojekt, som kan utnyttjasi utbildning och rådgivning . Under det gångna verksamhetsåret har insatsbehovetför högt skuldsatta jordbrukare varit Utet. anser att omställningen av jordbmketkommer att påverkas av en anpassning till EG. Det är därför av stor vikt attge utbildning i och infonnation om EG-frågoma. Verket bedömer därför anprogrammet för rådgivning och utbildning bör fullföljas men att inriktningenbör äncUas så att ocksä EG-frägor tas med i programmet. Verket föreslår ettoföräncUat anslag. Jaganser att de utökade rådgivnings- cx;h utbildningsinsatser som enligt detlivsmedelspolitiska beslutet skall genomföras under omställningspericxjen ärmycket angelägna. Enligt min mening är det också vUctigt att utbildning i cx;hinformation om EG-frågoma lyfts fram i arbetet. Anslaget bör föras upp med för /94. Bilaga 10 Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen atttiU Rådgivning och utbildning för /94 anvisa ett Stöd till sockerbmket på m.m. 1991/92Utgift 124 500 000 1992/93Anslag 124 500 000 1993/94 Förslag 12 500000 1Anslaget Stöd tUl sockerbruken på och m.m. Under detta anslag har anvisats stöd tillsockerbmken på cx;h . EnUgt beslut skall stöd lämnasunder en övergångspericxl. sockerbmk har lagts ned. Det statiigastödet till sockerbmk lämnas längst ärs kampanj. För attunderlätta anpassningen i samband med nedläggningen och finna altemativsysselsättning för berörd personal disponeras för altförstärka länsanslaget i resp. län. Avinnevarande års anslag disponeras för scx;kerbmk,av i cx;h för Romasockerbmk. Efter överläggningar mellan Sockerbolaget, scKkerbetsodlare cx;hanställda vid scx;kerbmk upphörde cUiften vid sockerbmkefter 1991 ärs kampanj. föreslår att 12,5 miljoner kronortas upp för budgetaret 1993/94 under fömtsättning att scxkerbmk är idrift. Anslagetbör i lUchet med Statens jordbmksverks förslag föras upp med 12,5 miljonerkronor som stöd för driften av sockerbmk. I samband med detUvsmedelspoUtiska beslutet är 1990 utökades anslaget Regionala utvecklingsinsatserunder tionde huvudtiteln med (prop. 1989/90:146, bet.1989/90:JoU25, rskr. 1989/90:327). Under en övergängs-pericxi har delar avdetta belopp anvisats som stöd till sockerbmken under detta anslag. De medel på12 mUjoner kronor som frigjorts i samband med att sockerbmk lagtsned, bör föras till anslaget Regionala utvecklingsinsatser. Anslaget bör i fortsättningen benämnas Stöd tillscxkerbmket på Gotiand m.m. Jaghemställer att regeringen föreslär att till Stöd till sockerbruket på m.m. /94 anvisa en förslagsanslag pä . Bilaga 10 C 1. : Frö- och plantverksamhet Bidrag till skogsvård m.m. Stöd till byggande av skogsvägar Främjande av skogsvård m.m. InomJordbruksdepartementet bereds för näivarande frägor rörande den framtidaskogspolitiken och skogsvårdsorganisationen. Arbetet bedrivs med sikte pä atten proposition i ämnet skall kunna föreläggas under vären 1993. I awaktan på an beredningen slutförs föreslårjagatt ifrägavarande anslag förs upp med oförändrade belopp. Jag hemstäUer att regeringen föreslär riksdagenalt, i avvaktan pä särskild proposition i ämnet, 1.tiU Skogsvårdsorganisationenför /94 beräkna ett förslagsanslag pä , 2.till Skogsvårdsorganisationen:Myndighetsuppgifter för /94 beräkna en ramanslag på 310 080 000kr, 3.tiU Skogsvårdsorganisationen:Frö- och plantverksamhet för /94 beräkna en förslagsanslag pä , 4.tUl Bidrag tdl skogsvård m.m.för /94 beräkna elt förslagsanslag på , 5.till Stöd till byggande avskogsvägar för /94 beräkna en förslagsanslag på , 6.till Främjande av skogsvårdm.m. för /94 beräkna ett reservationsanslag pä . Bilaga 10 D 1. 1991/92Utgift 47 508 045 1992/93 Anslag 55 816000 1993/94 Förslag 49 463000 beslutade att samla decentrala statiiga uppgiftema pä fiskets omräde i en och samma myndighet (prop.1990/91: 87, bet. 1990/91: JoU25, rskr. 1990/91:283). uppgUterframgår av förordningen (1991:827) med instmktion för . Verkethar bl.a. till uppgift att leda de statUga åtgärdema för att främjafiskenäringen, fiitidsfisket och fiskevärden. framhåller i sin fördjupadeanslagsframställning att beslut är 1991 att samla de cenn-alastatUga uppgifterna pä fiskets omräde till en myndighet bl.a. innebär anverkets roll som centtal myndighet har förstärkts cx;h attundersökningsverksamhetens cennala roll betonas. Föreskriftema på fisketsområde förenklas och de intemationella frägoma pä fiskets område har fän ökadbetydelse. bedömer att verksamheten kommer att präglas av bl.a. följande. Uo-edningsarbeteti samband med förhandUngama om mecUemskap i EG kommer att fortsätta.FoU-verksamheten kommer delvis att fä ändrad inrikming bl.a. tUl följd av denrådande suua-lionen för torskbeståndet i . Prisregleringen pä fiskavvecklas till följd av . För att skall kunna bevakafiskets intressen vid omprövning av vattendomar behövs ytterligare medel. Detär av slor betydelse att biståndsverksamhet även ifortsättningen är nära knuten tUl verkets övriga verksamhet. har pä regeringens uppdrag uQ-ettvissa frägor om fisket med anledning av EES-avialet. Uppdraget har redovisats ien promemoria som har remissbehancUats cx;h som beskriver reglema för statsstödtUl fisket inom EG och jämför dessa med motsvarande svenska bestämmelser.Vidare beskrivs bestämmelser om etablering cx;h konsekvensema avdessa för svenskt fiske. Vidare beskrivs förproducentorganisationer pä fiskets område. Vissa förslag tUl ätgärder lämnas.Slutiigen lämnas förslag till hur de för konsumentfrämjande ätgärder avsattamecUen inom prisregleringskassan för fisk skaU användas. 4 1992/93. 1992/93:100 Bilaga10 Fiskeriverketsövergripande mål skall vara oförändrat. skall verka för enansvarsfull hushållning med fisktillgångaraa pä en sätt som långsiktigtmedverkar till livsmedelsförsörjningen och vårt välstånd i övrigt. Ramanslag 49 463 000 krför /94. Fiskeriverketsundersökningsfartyg skall fr.o.m. budgeläret 1993/94 vara heltavgiftsfinansierade. För biståndsverksamhet, undersökningsfartygoch övrig uppdragsverksamhet ställs ett räntekonto med kredit pä 10 miljonerkronor för budgetaret 1993/94 till förfogande. Fiskeriverketsfördjupade anslagsframställning bygger till stora delar pä uppgifter somhänför sig till budgetåren före beslut är 1991 om den statliga administrationenpä fiskets omräde. verksamhet har fr.o.m. /92förändrats i så hög grad an resultaten knappast kan betraktassom relevanta för en utvärdering av den nuvarande verksamheten. Vidare fmnsdet, enUgt min mening, inte ett nöjaktigt underlag för att kunna göra enbedömning av effektiviteten i verksamheten inom de olika verksamhetsområdenaeftersom de tekniska fömtsätmingama för en sädan prövning fortfarande saknas. resultatanalys inom verksamhetsomrädetyrkesfiske visar bl.a. an arbetet med att rationalisera fiskeflottan skulle haresulterat i att medelåldera för flottan ökade nägot under perioden 1988-1990.Enligt min mening är tidsperioden för den genomförda analysen emellenid för kortför att man skall kunna dra nägra slutsatser. Delverksamheten fiskevård visarbl.a. att arbetet med bildande av fiskevårdsområden under perioden 1981-1990har resulterat i an fiskevärdsomrädenas andel av total sjöareal har ökat från10 % till . Denna utveckUng hade, enligt , inte skett om intestatliga medel beviljats för att stimulera bUdandet av fiskevärdsomräden.Delverk- samheten forsknings- cx;hutvecklingsarbete har successivt ut- Prop. 1992/93:100värderats. Utvärderingen visar bl.a. an forskning rörande arter av betydelse Bilaga 10 för svenskt fiske cx;h vattenbmk bör prioriteras. presenterade ettbetänkande (Ds 1992:70) Förslag om enklare fiskebestämmelser. Jag avser an under vären 1993 återkomma till regeringen idenna fråga. Övergripandemäl för verksamhet skall vara att verka för en ansvarsfullhushållning med fisktillgängama pä en sätt som långsiktigt medverkar tiUlivsmedelsförsörjningen cx;h värt välstånd i övrigt. FiskeriverketskaU i sin verksamhet särskUt -medverka till an fömtsättningarskapas för en livskraftig fiskenäring cx;h underlätta näringens anpassning tiUoch utveckling pä en fri marknad, -medverka i det intemationellaarbetet med fiskefrågor cx;h i förhandUngar om sädana frägor, -medverka till ökade ochändamålsenliga fiskemöjUgheter för aUmänheten, -verka för en gcxl balans mellanyrkesfiskets och fritidsfiskets inöessen, -främja forskning och bedrivautvecklingsverksamhet pä fiskets omräde, -i enUghet med myndighetenssektorsansvar för miljön verka för ett rikt cx;h varierat fiskbestånd och ettansvarsfullt fiske. För an uppnä det övergripande målet bör den redaninledda förändringen av verksamheten fortsättas bl.a. så att verket stärker sinroll som cenö-al statlig myndighet pä fiskets område, att arbetet mtensifierasmed att förenkla och koncentrera föreskriftema pä fiskets område och attarbetet med intemationella frägor pä fiskets omräde stärks ytterligare. undersökningsfartyg skall /94 vara helt avgiftsfinansierade. Avgiftemas storiek skallbeslutas av efter samråd med de myndigheter som utnyttjarfartygen och med . Avgiftema bör täcka kosmadema för löner,drift och investeringar i befintliga fartyg. Undersökningsfartygen finansierasi dag till största delen av förvaltningsanslag. För attmöjUggöra för () ochStatens naturvårdsverk att köpa tid på fartygen bör 3,6 mUjoner kronoröverföras till . behov av fartygstid för genomförande avverkets utsjöprogram inom ramen för programmet för övervakning avmiljökvalitet (PMK) skall bekostas av de tiU överförda mecUen. Medelsbehovet har beräknats med utgängspunkt i enreal minskning av utgiftema om i enUghet med den princip som tUlämpasgenerellt i årets budgetförslag. Chefen för har tidigare dennadag redovisat eu förslag om genereU räntebeläggning av statUga medelsflödensamt presenterat en modell som bör tillämpas.Fiskeriverket kommer fr.o.m. /94 Prop. 1992/93:100 atttiUämpa denna mcxieU. kommer därför att tilldelas ett ränte- Bilaga 10 konto med kredit i cx;h medlen under ifrägavarandeanslag förs tUl detta konto. Anslaget för har budgeterats utanhänsyn till de tekniska justeringar som mäste göras till följd av ändringen avnivän pä lönekostnadspålägget, den ändrade fmansieringsformen för Stalshälsan,övergången till lån i RUcsgäldskontoret samt de nya principema förbudgeteringen av anslagen. Riktiinjema för dessa förändringar har tidigaredenna dag redovisats av chefen för (bil. 1, Statsbudgetenoch särskilda frågor, avsnitt 2.2). Det belopp som kommer att ställas tillmyndighetens disposition kommer att slutiigt fastställas enUgt de redovisaderiktiinjema och kan därför avvika frän det nu budgeterade beloppet. JaghemstäUer att regeringen föreslår an 1.gcxUcänna den huvudsakligainriktningen för verksamheten inom ansvarsområde i enUghet medvad jag har förordat i avsnittet Slutsatser, 2.till förbudgetaret 1993/94 anvisa ett ramanslag pä . 1991/92Utgift 8 142 553 Reservation 1326 453 1992/93Anslag 4 541 000 1993/94Förslag 4 084 000 Anslaget används för bicUrag till främjande avfiskerinäringen och för att täcka kostnader för forskning, utvecklingsarbeteoch försöksverksamhet pä fiskets område. Anslagetbör tiUföras genom överföring från anslaget . IenUghet med vad som redovisades i prop. 1991/92:38 om inriktningen av denekonomiska poUtUcen bör bicUagen rill fiskeorganisationer avvecklas helt Anslaget bör säledes minskas med Prop.1992/93:100 tiU . SammaiUagtbör anslaget föras upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Främjande av fiskerinäringen /94 anvisa ett reservationsanslag på . Bidrag till fiskets rationalisering m.m. Täckande av förluster vid statlig kreditgaranti tillfiske Prisreglerande åtgärder på fiskets område Medstöd av regeringens bemyndigande tiUkallade jag en särskildutt-edare med uppgift att utteda fiskerinäringens utvecklingsmöjligheter.Utredningen skall göras mot bakgmnd av de intemationella överenskommelser somhar träffats på bl.a. fiskets omräde. TiU utredaren är knuten en parlamentariskreferensgmpp. Uö-edaren skall redovisa sina slutiiga förslag senast den 1 juli1993. Dock skall uo-edaren bedöma om det finns behov av särskilda åtgärder perden 1 juU 1993 I avvaktan pä att beredningen slutförs föreslårjagan ifrågavarande anslag förs upp med oförändrade belopp. Jaghemställer att regeringen föreslär att, i awaktan pä särskild propositioni ämnet, 1.tUl Isbrytarhjälp åtfiskarbefolkningen för /94 beräkna ett förslagsanslag pä 1 000kr, 2.till Bidrag till fisketsrationalisering m.m. för budgetaret 1993/94 beräkna ett förslagsanslag på , 3.till Lån tiUfiskerinäringen /94 beräkna ett re- Prop. 1992/93:100 servationsanslag pä . 4.tUl Täckande av förluster vidstatlig kreditgaranti till fiske för /94 beräkna ettförslagsanslag pä , 5. till Prisreglerande åtgärder på fiskets områdeiör b\iågtti:re.t 1993/94 beräkna ett förslagsanslag pä . Ersättning för intrång i enskild fiskerätt m.m. 1991/92Utgift 1 819 654 1992/93 Anslag 1000000 1993/94 Förslag 1 000000 Från anslaget täcks kostnader för bl.a. ersättningarenUgt lagen (1985:139) om ersätming för mttång i enskild fiskerätt cx;h förbicUag enligt förordningen (1985:145) om statsbidrag tUl fritidsfisket inomvissa omräden. Fiskeriverketföreslär att anslaget förs upp med oförändrat belopp. Regeringenuppdrog ät att med utgängspunkt i vad som haranförts i jordbruksutskottets betänkande 1991/92:JoU22 utvärdera konsekvensemaav det fria handredskapsfisket. Uppdraget har redovisats och remissbehancUats.Frägan bereds inom . Jag har för avsikt anåterkomma tiU regeringen i frägan. Anslaget bör föras upp med oförändratbelopp. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Ersättningför intrång i enskild fiskerättm.m. för /94 anvisa ett förslagsanslag pä . Bidrag till fiskevård m.m. 1991/92utgift 8 359 100 Reservation 213 017 1992/93Anslag 4 174 000 1993/94Förslag 3 612 000 Från anslaget lämnas bidrag tUl bl.a. fiskevård ochtiU kosmader för bUdande av fiskevärdsomräden enligt förordningen (1985:440)om statsbidrag till fritidsfisket. Bilaga 10 Anslaget bör ökas med tUl . Somredovisades i prop. 1991/92:38 om inriktningen av den ekonomiska politiken börbidragen till fiskeorganisationer avvecklas helt fr.o.m. budgetaret 1993/94.Med hänsyn cx;ksä tiU de bestämmelser som gäller för anslagets disposition iövrigt bedömer jag an anslaget kan minskas med till . Jaghemställer att regeringen föreslår att tiU Bidrag till fiskevård m.m. för budgetaret1993/94 anvisa en reservationsanslag pä . E.Rennäring m.m. Prop. Bilaga 10 E 1. 1991/92Utgift 13 052 155 Reservation 4 057 232 1992/93Anslag 11017 000 1993/94 Förslag 11017000 En del av anslaget fördelas pä användningsområdengenom beslut av efter ärliga överläggningar meUan staten ochföreö-ädare för ren-näringsutövama. Användningsområdena avser ätgärder tUlfrämjande av rennäringen såsom upplysning och rådgivning, katastrofskadeskyddvid svära renbetesförhällanden, konsulentverksamhet vid (), inventering cx;h kartläggning av vinterbetesmarker, utvecklingsprogramför samebyar samt särskUda ändamäl i övrigt som gagnar renskötande samer.Anslaget används ocksä för underhåU av riksgränsstängsel med anledning avbl.a. 1972 ärs svensk-norska renbeteskonvention, för underhäll av vissarenskölselanläggningar samt för statens del av kostnaderaa för samebyamasutvecklings- och markanvändningsplanering. Jordbmksverketföreslär att anslaget förs upp med och anför bl.a. följande. EnUgt ett till konventionen (SÖ 1972:15) mellanSverige och om renbeming m.m. anslutande protokoll skall ochNorge bekosta och underhåUa vissa stängsel. Vidare ankommer det på attunderhålla riks-gränssiängsel i enligt särskilt protokoU meUanSverige och om uppförande och underhåU av dessa stängsel. Stängslenutsätts för stora skador främst i samband med snösmältningen. Vissasträckningar bör byggas om. VanUga långsiktiga beräkningar av hur länge ettstängsel skall hålla kan därför inte tjäna som underlag för beräkning av deverkliga underhåUskostnadema. Mot bakgmnd av konventionen bör statenfortiöpande betala de verkliga kosmadema för att hålla stängslen. Om man utgår frän länsstyrelsemas yrkanden kommerkosmadema att uppgä tUl per är för riksgränsstängslen.Jordbmksverket föreslår att anslagsposten höjs med för attåtagandena enligt konventionen skall kurma uppfyUas och föreslär för övrigaanslagsposter oförändrade belopp för nästa budgetår. Svenskastaten har genom en konvention åtagit sig att uppföra och underhälla vissariksgränsstängsel mot . Genom konventionen har vissa områden i Sverigeupplåtits för norsk renbetning. Svensk renbetning får med vissa un- dantaginte förekomma i dessa betesområden. Överträdelse av bestämmelser- Prop.1992/93; 100 na sker i ökande omfattning. Länsstyrelsema bör därför tillförasresurser för Bilaga 10 kontroU av betesbestämmelsemas efterlevnad. För attkunna tUlgcxlose under-häUsbehovet för stängslen cx;h för den nämnda konttollenbör anslaget för underhåll av riksgränsstängsel och vissarenskötselanläggningar räknas upp med till . Motsvarandebesparing fär göras pä andra områden som omfattas av anslaget. I dettasammanhang vUl jag särskilt betona behovet av att tiUräckUga resurser avsättsvid överläggningarna meUan staten och förettädare för de renskötande samemaför inventering av vinterbetesmarkema. Sammanlagtbör anslaget föras upp med . Jaghemställer att regeringen föreslär att tiU Främjande av rennäringen för budgetåret1993/94 anvisa ett reservationsanslag pä . 1991/92Utgift 23 803 267 1992/93Anslag 38 000 000 1993/94Förslag 38 000 000 Anslaget används för pristillägg pä renkön.Bestämmelser om prisstödet finns i förordningen (1986:255) om pristillägg pärenkött. Enligt beslut skall reella överläggningar föras meUanstaten cx;h företrädare för rennäringen om nivän pä prisstödet (bet.1989/90:JoU14, rskr. 1989/90:194). PristiUägget utgår irmevarande budgetår med379 kr för varje slaktad ren som gcxlkänts vid köttbesikming. Jordbruksverkethar efter överläggningar med beslutat allpristiUägg skall utgä tUl renägare med p)er slaktad ren som godkänts vidkönbesiktning cx;h att dämtöver ett kollektivt marknadsstöd skall utgå med 15kr per slaktad ren. Antalet gcxlkända slaktade renar under /92var 64 000 viUcet innebär en minskning med ca 30 000 djur jämfört medföregående budgetår. Mot bakgmnd av att renantalet är alltför högt i vissaomräden är denna nedgång aUvarlig. Det är därför angeläget an de insatser somnu kan komma att ske i form av marknadsföringsåtgärder CKksä kan fonsätta /94. har beslutat an prisstödet tillrennäringen skall frikopplas frän stödet till jordbruket i nona . Iregeringens proposition 1991/92:96 omvissa jordbmkspolitiska frågor m.m. framhölls an inom Prop.1992/93:100 ramen för pågående projektarbete inom verket skaU föreslå dentekniska ut- Bilaga 10 forrrming av uppräkningsreglema som i stället bör gäUa.Utformnmgen av ett system för justering av prisstödsnivån är bl.a. beroende avstödets framtida utformning cx;h förändringaraa av de ekononuskafömtsättningama för rennäringen. Stor oklarhet råder om vad somkommer att gäUa för rennäringen efter förhandlingaraa med EG. Dessaförhållanden gör an det är svårt att föreslå nägon långsiktig mcxlellför hur stöduppräkningen bör ske. har haft överläggningar med SSRangående verkets anslagsframställning. Mot bakgmnd av osäkerheten om lämpligametoder för stöduppräkning samt dä den allmänna inflationstakten för närvarandeär läg föreslär verket att prisstödet behålls oförändrat under nästa budgetår. Regeringenföreslog i prop. 1992/93:32 om samema cx;h samisk kultur m.m. aU prisstödet börlämnas som ett stöd per kUo från . Kostnaderna beräknades bU istort sett oförändrade. Regeringen uppdrog åt att utarbeta en förslag till hure» kilorelaJerat prisstöd börutformas. Jag avser att återkomma till regeringen i frägan sedanJordbruksverket har redovisat sina förslag. Anslagetbör föras upp med oförändrat belopp. Jaghemställer an regeringen föreslär an till Prisstöd till rennäringen för budgetåret1993/94 anvisa ett förslagsanslag pä . Ersättningar för viltskador m.m. 1991/92Utgift 27 168 378 1992/93Anslag 12 320 000 1993/94Förslag 12 320 000 Från anslaget utbetalas ersättning för föriustersom uppkommer till följd av angrepp av vissa rovdjur pä renar, fär och andratamdjur. Bestämmelser om ersättning finns i förordningen (1976:430) omersättning vid vissa skador av rovdjur. Från anslaget lämnas vidare vissersättning enligt förordningen (1980:400) om ersättning vid vissa viltskador,m.m. Dessutom bekostas frän anslaget vissa åtgärder för att förebygga skador avvilt m.m. har beslutat om ändrade principer förersättning för rovdjursriv-na renar (prop. 1992/93:32, bet. 1992/93:BoU8, rskr.1992/93:115). beslutetskaU det ärUgen avsättas en samlad ersänningssumma som motsvarar Prop.1992/93:100 skäligt värde för de rovdjursrivna renama. Fördelningen aversätmingen skall Bilaga 10 baseras pä rovdjursförekomst. Beloppet skallanvändas till ersätming för rovdjursrivna renar. svarar föradminisö-ationen och fördelningen i samverkan med skall ansvara för att det sker en sammanställning avuppgiftema om rovdjursförekomsten inom renskötselområdet. När det gäller skadorsom rovdjuren orsakar andra tamdjur skaU ett fast belopp anvisas förersättning av dessa skador. Det nya ersättningssystemet gäUer frän den 1 juU1995. Jaghemställer att regeringen föreslår an tiU Ersättningar för viltskador m.m. /94 anvisa en förslagsanslag på . Ersättningar på gmnd av radioaktivt nedfall 1991/92Utgift 54 889 368 1992/93Anslag 1 000 1993/94Förslag 1 000