prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93: 170 Forskning för kunskap och framsteg Regeringen överlämnar denna proposition till . Köredragande vid regeringssammanträdet har varit chefenför Utbildningdepartementet; vidare cheferna lor Justitie-, lörsvars-.Social-, Kommunikations-, linans-, Jordbruks-, Arbetsmarknads-, Kultur-,Närings-, Civil- samt Miljö- och naiurresursdepartementen och statsrådetSvensson. I propositionen presenteras regeringens forskningspolitikför åren 1993/94 - 1995/96. framlid ligger i målmedveten .satsning påkunskap. Del gäller säväl skolan som den högre utbildningen och forskningen. Genom forskningen bryts ny mark. Den ökar vårt vetande omlivets villkor, om människors relationer lill varandra, om historien och kulturer.Den är förutsättningen för industriella och ekonomiska växt. Regeringens forskningspolitik syftar till att skapa föratsäHfiitigafför vetenskapen att nå kunskapens frontlinje. Den utgår från att I 1992/93. 1 samL Nr 170 forskningsresultat inte kan kommenderas fram utan skapas i det Prop. 1992/93:170 naturliga samspelet människor emellan. Avvecklingen av löntagarfondernaundanröjer en rest av socialistiskpolitik. Fonderna utnyttjas nu för att gesvensk forskning möjlighet, att på områden där grunden redan ärav hög klass, bli världsledande. forskningen - och därmed förhela vårt samhälles Utveckling- som öppnas, kan inte överskattas. På de områden inom forskningen där ökade insatser mobiliseras, kommereffekten att bli tydlig. Effekterna sträckersig emellertid längre än så. Satsningen kan förstärkakreativiteten i hela det svenska forskarsamhället,öka vårt lands internationella attraktionskraft och stärka det svenska näringslivetsutvecklingsförmåga.. Regeringen avstårfrån att själv i enskildheter avgöra hur forskningsförstärkningen skall fördelas. Det kan andra göra bättre. Insatserna skall emellertid vara koncentrerade och bygga vidare ])§ redan vunna framsteg. De skall förstärka det humanistiska och samhällsvetenskapliga kunskapssökandet, förstärka strategiska forskningsområden inom teknik och naturvetenskapoch vidareutveckla ' redan framgångsrikforskning för en bättre miljö. De som ges uppgiften att avgöra hur den svenska forskningen nu skall utvecklas har ett stortansvar. I ett litet land som vårtär det särskilt viktigt att all kunska|) tillvaratas.Kunskapsutbytet mellan universiteten och högskolornaå ena sidan och det övriga samhälletå den andra måste bli bättre.Särskilt gäller delta utbytet med närin}',slivet. Kunskapsutbytet underlättas om fler forskare är verksamma inorn industrin. Regeringen vill främjakunskapstillväxten. Det kräver att fier unga får möjlighet att forska. Regeringenpresenterar därför en plan för en fördubbling av antalet doktorsexamina ). tin del av forskningsrådens resurser börgå till unga, särskilt lovande forskare. Särskilda forskarskolor introduceras. Fler kvinnor måsteengageras i forskning. Regeringen presenterar ett tiopunktsprogram för fler kvinnor i forskning och forskarutbildning.Kvinno-och jämställdhetsforskningen fördubblas. Det svenska forskningsystemet måste göras merflexibelt. Kunskapsutvecklingen världenöver går numera så fort att forskningsorganisationeroch enskilda forskare måste klara en kontinuerliganpassning till nya villkor. internationella forskningsrelationer är centrala. I ;s partikelfysikforskning deltarsvenska forskare i arbetet med alt utrönamateriens ursprung. Del inlernalionella kartlägger det mänskliga génomet.Rymdsamarbetet inom bidrar till förståelsen Prop. 1992/93:170 av universum, men ökar också kunskapen om miljöförstöringens orsaker. internationella forskningssamarbete förstärks genomell fulll deltagande i EG;s forskningsprogriam. Del kompletteras med ett utökat bilateralt samarbete med och . Relationerna med och understryks särskilt.Fasta och omfattande relationer eftersträvas rneilan svenska universitet ochutländska institutioner av högsta klass. ' Den snabbi föränderl iga ' om värIden aktualiserar nya forskningsområden.Utrikespolitiska institutets möjligheteralt bedriva forskning om säkerhetspolitiken förbättras. VidU)upprättas etl särskilt institut förCentral- och Ösleuropaforskning. EG-samarbetet ställerkrav på vidgade kunskaper om Europaskultur, idéutveckling och juridik. Forskningenkring dessa områden utvidgas. Den utveckling i mångkulturell riktning som vårt eget land gérnomgår understryker betydelsen av detta. Den socialvetenskapliga forskningen byggs ut. Det äi angelägelinle minsl som ett stöd för del svenska välfärdssystemets omvandling i riktning mot ökad hänsyn till personliga krav. Forskning på områden av särskiltintresse för det svenska näringslivets utveckling ges hög prioritet. Det sker genom såväl ordinarieforskningsinsatser som inom ramen förforskning med löntagarfondijmedel. Områden av särskiltintresse är bl.a. bioteknik ochmikroelektronik. Regeringen föreslår i annat sammanhang att bl.a. civilingenjörsutbildningen byggs ut. Transportforskningen ges bättre utvecklingsmöjligheter. Forskning kring miljövänligatransporter är av särskild betydelse. Forskningen om skogen och skogsråvaran förskjutsi riktning mot de senare leden i förädlingskedjan. Forskning och utvecklingsarbete kräver tillgångtill kompetenta forskare, men ocksåtill avancerad utrustning och ändamålsenliga lokaler. Förutsättningar skapas för att uppföra ett i som ett första steg i förverkligandetav projekt , etl .sammanhängandekunskapsområde mellan universitetoch Tekniska högskolan. Vid fortsätter tillskapandet av ett biomedicinskt centrum. Ett djurhus uppförs vid i föratt möjliggöra en rationell förändring av det s.k. medicinarberget. Etl materialtekniskt centrum uppförs vid en särskild forskningsenhet för molekylärmedicinmöjliggörs vid i omfattande ombyggnad av inleds. För att främja en bred spridning av foiskningen ges de mindreoch medelstora högskolorna större möjligheteratt bedriva forskning. Det är av särskild betydelse för att upprätthålla en hög regional kompetensnivå. Särskilt forskningsstöd föreslås till nätverk i vilka också ingåruniversitet och höjkolor med fast forskningsorganisation. Forskningsstödföreslås också till mindre och medelstora högskolor som etablerar varaktigt forskningssamarbete med t.ex. industriföretag. Propositionen omfattar alla anslag på statsbudgeten till forsknings- och utvecklingsarbete med undantag av medlen till försvarsforskning och Propositionen innebär att för den kommande treårsperiodenårligen ca 12,5 miljarder kronorställs till förfogande för forskning och utveckling, dvs. sammanliigl för de tre Jämfört med innevarande budgetår ökar resurserna, utöver kompensation för kostnadsökningar, rrred ca 21)0 , sammanlagt för de tre åren 600 miljoner kron)r. Därtill kommer investeringar i lokaler och utrustning för universitet och högskoloruppgående till minsl . Med den förstärkning av forskningen som regeringen nu föreslår skapas förutsättningar för att skall kunna etableras som en såväl kulturellsom industriell kunskapsnation av högklass. I en separat proposition (prop. 1992/93:171) preciserasregeringens förslagom användning av löntagarfondspengarför forskningsändamål. lin uppföljandeforskningsproposition planeras lill 19)4. 1 Inledning Prop. 1992/93: no 1.1 Forskningens möjligheter och begränsningar Detmoderna samhället är ett kunskapssamhälle. Del innebär bland annat att högakrav ställs på varje enskild människas förmåga att förslå en komplex verklighet.Kunskapssamhället ger emellertid också nya möjligheter för var och en attberika och fördjupa sitt liv. utvecklas kunskapen av och genom enskildamänniskor. För detta växelspel skall skolan, den högre utbildningen ochforskningen skapa de bästa förutsättningar. Idet samhälle som ligger framför oss kommer gamla indelningar i kunskaps- ochyrkesfack att bli alltmera otidsenliga. Snarare kommer de unika kombinationernaatt bli viktigare. Varje enskild människas särart får större möjligheter attkomma till sin rätt. Förmåganatt ta till vara den nya tidens möjligheter förutsätter att vi förstår att detär just ur unika kombinationer baserade på grundläggande kunskap somframstegen uppstår. Det förutsätter också att varje människa ges redskapenhärför. Den kulturvetenskapliga och naturvetenskapliga bildningen, liksomförmågan att hantera ökande informationsmängder är härvidlag av särskildbetydelse. Denhumanistiska bildningen ger förankring i kultur, språk och historia. Denhjälper oss att förslå där snäv rationalitet inle förslår. Den värnar det godasamhällets värden. Kulturvetenskapernaär emellertid betydelsefulla också i en mera omedelbar mening. Humanistislcaoch samhällsvetenskapliga studier och forskning vidgar vyer och förstärkertoleransen. Humaniora och samhällsvetenskap ger grunden för förståelsen avsåväl individer som samhällsinstitutioner. Dennaturvetenskapliga bildningen ger oss nyckeln till den lagbundna naturen,fysiken, kemin och biologin. Den gör oss kapabla att utveclda naturensmöjligheter ulan att undergräva dess förmåga all trygga framtiden för dem somkommer efter oss. Denavancerade teknologi och medicinska vetande som karaktäriserar det modernasamhället bygger på naturvetenslcaperna. Det är genom insikter i denaturvetenskapliga grunderna och sammanhangen som individen kan behärskatekniken. Förmåganatt kunna hanlera och nyttiggöra växande informationsmängder är en kunskap avannat slag. Informationsteknikenhar länge varit just teknik. Också kommer de tekniska aspekternaalt vara centrala. Men härtill kommer den påverkan som den nya tekniken har påhela vårt sätt att leva. Kunskap om hur information kan användas till vårfördel blir ett värde av lika slor betydelse som de teknologiskalandvinningarna själva. kan forskningens resultat lika lite som framliden självförutsägas. Det ställer nya krav på hela utbildningssystemet. Varje människa måsle kunna tillgodogöra sig ny kunskap hela livet. Dengrundläggande bildningen hjälper henne med Prop. 1992/93:170 detta. Ny kunskap läggs till tidigare gjorda erfarenheter.Vården av kunskapens institutioner blir därmed avgörande för samhälletsintellektuella livskraft. Forskningenär kunskapsutvecklingens viktigaste medel. Ensatsning på forskning är alltid långsiktig. Gårdagens forskningsresultat ärgrunden för vår förmåga att lösa dagens problem. Långsiktigheten garanterar därmedkompetensen i . Omväntgäller att forskningen inte kan förlösa ett land i ekonomisk kris fråndagsbekymren. Orealistiska förväntningar om snabba praktiska resultat avforskningsinsatser leder till besvikelser och dessutom lätt till felaktigaställningstaganden om forskningens inriktning. Framgångsrikforskning har sitt viktigaste ursprung i den enskilde forskarens kreativitetoch utvecklingsförmåga. Nyfikenheten och intresset att ställa nya frågor, attkritiskt ifrågasätta etablerade sanningar, att finna lösningar till gamla ellernya problem och att vidga kunskapshorisonten är forskningens viktigastedrivkrafter. Detunderstryker själva forskningsmiljöns betydelse. Det är genom miljöer därindivider får stimulans och möjlighet till nytänkande, nya kontakter och nyautmaningar som forskningens kvalitet, dynamik och nytta varaktigt kangaranteras. Nydanandeforskning förutsätter engagemang och vilja lill hårt arbete, men ocksåuthållighet och tid till eftertanke. Därtill krävs all arbetsinsatsen ger denenskilde individen avkastning. Dessutom behövs ett betydande mått avrisktagande. För att framgångsrika resultat skall kunna genereras måste ocksåmisslyckanden tillåtas. Sanningssökandeär forskningens kännetecken och yttersta syfte. Forskning kan dock inte i sigge svar i grundläggande normativa.frågeställningar. måsteforskningen bedrivas inom de etiska ramar som utgör grundvalarna för vårtsamhälle. Det innefattar elt värnande av den personliga integriteten, men ocksåav de rättsliga och andra regler som gäller för samhällelig verksamhet iövrigt. Speciellt inom medicinsk och genetisk forskning behövs särskildaformer för forskningsetisk granskning. Det är viktigt att kontinuerligt följaverksamheten i detta avseende. Regeringens grundsyn i etiska frågor framgår avregeringsförklaringen . Forskningom normers och etiska principers roll och funktion i samhällets utveckling,inte minst i ekonomiskt hänseende, har likaså ett betydande värde. Ökadeinsikter om dessas betydelse kommer oss till gagn i flera olika avseenden. Forskningensuppgifter har flera dimensioner. Inåtskall forskningen bidra till att skapa det fundament som utbildning på lägreoch högre stadier skall baseras på. Det är nödvändigt med nära samband mellanforskningen och den högre utbildningen, men också med utökade kontakter mellanskolväsendet och universiteten och högskolorna. Det senare kan åstadkommasbl.a. Lärarnasämneskunskaper är grunden för den under- Prop. 1992/93:170 visning somförmedlas till kommande generationer. Intensivaoch vitala kontakter mellan forskningen och undervisningen är dessutomnödvändiga för alt säkra rekryteringen till och kvaliteten i forskningensjälv. Dagens studenter och skolungdomar är de som kommer att skapa framtidensforskningsresultat. Utåtär forskningen en viktig förutsättning för att vårt lands välstånd i vidastemening skall kunna tryggas. Kunskapär ett utslagsgivande konkurrensmedel. Råvaror och kapital har fått enrelativt sett mindre betydelse för industriell framgång. Ökad kunskap krävsför att generera nyföretagande inom högteknologiska och kunskapsintensivabranscher, men även för att stärka och utveckla dagens näringsliv. Svensktnäringsliv måste ha tillgång till en kunskaps- och forskningsmiljö som är minstlika dynamisk och stimulerande som den i våra viktigaste konkurrentländer. Ökadkunskap är nödvändig också för att stärka vår förmåga att hantera och lösasåväl inhemska som globala problem av de mest skilda slag. Det gäller inteminst övergripande miljö-, klimat- och naturresursfrågor, men också utmaningarinom t.ex. ekonomin, vården, omsorgen och de offentliga trygghetssystemen. Denallt snabbare internationaliseringen aktualiserar särskilt vårt behov avkunskaper om omvärlden och dess förändringar, liksom i språken.Samhällsutvecklingen och de ekonomiska sambanden, men också det egnakulturarvet i alla dess skiftningar, behöver ständigt granskas, och nytolkas. samlid präglad av migration och alltmer mångkulturella samhällen får dettaen allt större betydelse. Föratt forskningens resultat skall kunna komma tiU nytta och glädje fordras attkontakterna mellan forskningsvärlden och det övriga samhället är intensiva ochömsesidiga. Information om forskningens rön och landvinningar måste ges störstamöjliga spridning. Utan en förståelse för forsicningens värde och möjligheterbland medborgare, företag, organisationer, kommuner och myndigheter kommerinle satsningarna på forskning att ge den avkastning som del finns anledningalt förvänta. Omvänt kan inle forskningens egen potential utvecklas till fulloutan kontakter med den verklighet och de förhållanden som råder utanförforskningens institutioner. Delär med denna utgångspunkt regeringens forskningspolitik formats. 1.2 En ny forskningspolitik Sverigetillhör de länder som av tradition prioriterar forskning och utveckling högt.Med en ny tid ställs emellertid nya krav. Såväl förstärkta insatser som ettbättre utnyttjande av tillgängliga resurser är nödvändiga. Detvå huvudfrågor som regeringen prioriterar är följande: Koncentreradeforskningssatsningar inom strategiska områden Eltförstärkt samspel mellan universitet och högskolor å ena sidan Prop.1992/93:170 och näringslivet och samhället i övrigt å den andra Därtill kommerytterligare tre frågor som har etl nära samband med de två huvudfrågorna: Ökad förnyelseförmåga inomforskningen vid universiteten och högskolorna 1.2.1 Forskningens olika villkor Deförändringar som den svenska forskningen nu står inför måsle la hänsyn lill demångskiftande villkor som olika former av forskning bedrivs under. Forskningrymmer många verkJigheter och har många syften. Inomhumaniora och samhälbvetenskap, men även inom religionsvetenskap och juridik,består forskningsproblemen inte sällan i alt tolka och beskriva ett historisktskeende eller en samhällelig process. Människan, språken, kommunikationen, detoffentliga samtalet, samhället och kulturarvet står i centrum förforskningsverksamheten. Tillgång till välutrustade bibliotek och arkiv ärviktiga förutsättningar för denna forskning. Vissa delar av forskningen harockså en karaktär som kräver tillgång till avancerad datorutrustning ochlaboratorier. Empiriska undersökningar, ofta mycket långvariga, är nödvändigabl.a. inom den sociala forskningen. Forskninginom naturvetenskap, teknik och medicin, samt lantbruksvetenskap och farmaci,kännetecknas ofla av systematiska experiment och observationer. Utrustning,apparatur och laboratorier spelar en väsentlig roll förforskningsverksamheten. Hypoteser och forskningsproblem, som sträcker sig alltifrån makro- till mikrokosmos, genereras vanligen utifrån internationelltetablerade teorier, eller synteser därav, i en kumulativ forskningsprocess. direkt näringsUvsinriktad, tillämpad forskning kan man ofta utgå frångrundforskningens resultat. Även här har experiment och laboratorieförsök encentral funktion. Syftet med forskningen är dock delvis ett annat ängrundforskningens. De problem man söker lösa tar sikte på direktatillämpningar, som i sin tur kan resultera i utvecklingsarbete och i nyaprodukter eller processer. Det förutsätter som regel att grundforskning,tillämpad forskning och utvecklingsarbete bedrivs parallellt och i ettkontinuerligt samspel. Forskningsproblemen spänner därmed normalt över ettflertal inomvetenskapliga forskningsdisciplinér, som mer praktiskakunskaper och beprövad erfarenhet integreras i forskningsverksamheten. Iföretagens utvecklingsarbete utnyttjas systematiskt och metodiskt dentillämpade forskningens resultat tillsammans med mer praktiska erfarenheteroch idéer för att ta fram nya eller förbättrade produkter, processer ellersystem. Ett brett, giänsöverskridande kunnande är därmed nödvändigt. Experimentoch tester utförs ofta i laboratorier eller med datasimuleringar,prototyper eller försöksanläggningar. 1992/93:170syftar direkt till att öka företagens försäljning och konkurrenskraft.Kundernas efierfrågan och konkurrenternas utmaningar ulgör väsentligadrivkrafter för verksamheten. Inomforskning för särskilda syften, vanligen kallad sektorsforskning, ryms såvälrena grundforskningsproblem som forskningsproblem, av ■ mer tillämpadkaraktär. Ökad kunskap är avgörande för alt skall kunna hantera ochlösa allehanda problem alltifrån övergripande frågor om biologisk mångfald ochkretslopp till sådana som rör förnyelsearbetet inom den offentliga sektorn ochde offenlliga trygghetssystemen. Såkan huvudstrukturen beskrivas. Undantagen är emellertid många. Även inomhumaniora och samhällsvetenskap genomförs systematiska och teoribaseradeexperiment och observationer. Även inom den medicinska, naturvetenskapliga ellertekniska grundforskningen är böcker, bibliotek, praktiska kunskaper ochbeprövad erfarenhet nödvändiga element i forskningsverksamheten. Även i dentillämpade, direkt näringslivsinriktade forskningen eller i forskningen försärskilda syften genereras fundamentala grundforskningsresultat och nyateoribildningar. Dessutom spänner åtskilliga viktiga forskningsproblem överflera disciplin- och fakullelsgränser. Inommånga områden når svensk forskning och utvecklingsverksamhet endokumenterat hög standard. 1 av snabba förändringar skärps emellertidkvalitets- och förnyelsekraven. Att ge varje forskningsområde de bästatänkbara utvecklingsmöjligheterna är ett övergripande syfte med regeringensforskningspolitik. Idella avsnitt, 1.2, sammanfallas de prioriteringar regeringen gör för dekommande åren. Avsnitten 1.3-1.5 ger en bakgrund till förslagen. Dessa beskrivsmera utförligt i avsnitten 1.6-1.11. Därefter följer sex avsnitt, 1.12-1.17,som i sammanfattning beskriver vikliga satsningar inom forskningen försärskilda syften. Detaljerade redogörelser förs i respektive ansvarigtdepartements avsnitt för de olika förslagen till där ocksåanslagsfrågorna behandlas. Denforskningspolitik för de kommande tre åren som regeringen här presenterarbaseras på etl stort underlag. Genom fördjupade anslagsframställningar haruniversitet, högskolor, forskningsråd, sektorsorgan och andra myndigheterredovisat sin verksamhet och givit förslag till önskvärda förändringar,prioriteringar och förnyelseåtgärder. I många fall har dessutom speciellaredovisningar inom anslagsframställningarnas ram, exempelvis angående åtgärderför att förbättra forskarrekryteringen, bidragit till ett ökatbeslutsunderlag. Härtillkommer den serie utfrågningar, seminarier och konferenser som avhållits omforskningsslrategiska frågor . stort antalrepresentanter för skilda verksamheter inom och utom universiteten ochhögskolorna, inte minst näringslivet, har kommit till tals ochlagt fram sin syn på forskningspolitiken. Rapporter från dessa dis- Prop.1992/93:170 kussioner har presenterats i en särskild skriftserie. Deförslag och synpunkter som framkom ur denna process resulterade, efterytterligare diskussioner i regeringens forskningsberedning, i en särskildforskningsstrategi, "Forskningens utmaningar" (Ds 1992:97), utarbetadav beredningens sekretariat. var strategin föremål för enbred, informell snabbremiss. Det övergripande mål för forskningspolitiken som ställdes, upp iforskningsstrategin var "att bidra till att skapa långsiktigaförutsättningar för en konkurrenskraftig svensk kunskapsmiljö och därvid främjabåde bredd och internationella topprestationer inom den svenska forskningen." Deväsentligaste utmaningar som svensk forskning står inför angavs vara: Idé-och kunskapsutbyte mellan universiteten och högskolorna och samhället i stort majoritet av remissinstanserna ställde sig bakom såväl målet sombedömningen av vilka områden som har särskild strategisk betydelse förforskningens utveckling. Närdet gäller den mer specifika inriktningen på de presenterade förslagen varemellertid meningarna mera delade. Sålunda gick åsikterna isär exempelvis omprioriteringarna mellan olika forskningsområden och mellan fakultets-respektive rådsanslag. Även vad gäller rollfördelningen mellan stat,universitet, högskolor, sektorsorgan, institut och enskilda företag inom denmer direkt näringslivsinriktade forskningen fanns skilda åsikter. Förslagen omkoncentrerade elitforskningssatsningar fick i allmänhet ett positivtmottagande. Samtidigtefterfrågade ett flertal remissinstanser ytterligare förslag gällandeindustriellt inriktad forskning, jämställdhet, forskning vid mindre ochmedelstora högskolor samt forskning om miljö- och naturresursfrågor. Enremissammanställning finns tillgänglig på . 1.2.3 De avgörande utmaningarma Enligtregeringens bedömning är det av stor betydelse att forskningspolitikenanpassas till de nya villkor som det svenska samhället nu står infor.Konkurrensen hårdnar och därmed också de krav hela vårt samhälle måste levaupp till. Såväl den privata som den offentliga sektorn står inför förändringar. Forskningenmåste vara bred för att den skall kunna bidra till att upprätthålla ett öppet,tolerant och vitalt samhälle. Därmed skapas också en beredskap för framtidaoförutsägbara upptäckter och innovationer. En bred kunskapsutveckling ärnödvändig också för att aktuella forskningsresultatfrån andra delar av världen skall kunna tas till vara Prop. 1992/93:170 ochexploateras i . Avancerad kunskap kan inte tas emot utan en stark basinom nationell forskning och forskarutbildning. Samtidigtmåste också kunna kraftsamla sina resurser till ett mindre antalstrategiska områden, där vi i gengäld skall kunna vara bland de allra främstainternationellt. Det är nödvändigt dels för vår egen kunskapsutveckling påvitala områden, dels för att skapa möjligheter till samarbete och kontaktermed motsvarande miljöer utomlands, dels för att stimulera till förnyelse ochdynamik inom det svenska forskningssystemet. Inom forskningen, liksom på såmånga andra områden, utgör kvaliteten i toppen och bredden varandrasförutsättningar.