prop · GG037 · 1992-12-31 00:00:00 — Närafamiljemedlemmar till en konventionsflykting som kommer till samtidigtsom konventionsflyktingen eller från dennes ankomst hit erhållerockså status som flykting. Nära familjemedlemmar som anländer till Sverigesenare än efter en konventionsflykting kan också få status somkonventionsflykting. Ävenkrigsvägrare och de facto-flyktingar har oftast mycket starka skyddsbehov.Dessa gmpper omfattas som nänmts numera av regleraa om asyl. De torde dessutomi stor omfattning förlora sina pensionsrättigheter i hemlandet. Enligtmin mening bör särregler i pensionshänseende införas även för dem som beviljatsasyl och fått uppehållstillstånd som krigsvägrare och de facto-flyktingar. En fömtsättningär dock att det i pensionsärendet inte skall krävas omfattande utredningareller att nya ställningstaganden behöver tas till de skäl flyktingen en gånghade för att lämna sitt hemland. Ändafram till mitten av angavs inte alltid gmnden för ett beslut attbevilja uppehållstillstånd i själva beslutet om uppehållstillstånd. Före år1976 fanns inte heller några skyddsregler för gmppema krigsvägrare och de facto-flyktingari den svenska utlänningslagstiftningen. Medhänsyn till nu nämnda förhållanden bör enligt min uppfattning de förmånligare regleraavid beräkning av folkpension omfatta - fömtom konventionsflyktingar- personersom enligt vad som klart framgår av själva beslutet eller andrahandlingar som förvaras hos elleröverprövningsinstans beviljats uppehållstillstånd i Prop. 1992/93:7 Sverigesom krigsvägrare eller de facto-flyktingar. Enlämplig lösning vid utformning av särregler för de nämnda gmpperaa är enligtmin uppfattning att låta bosättningstiden i hemlandet helt eller delvistillgodoräknas som bosättningstid i . En del asylsökande vistas iflyktingläger i andra länder innan de kommer till . De erhåller såledesett tillfälligt skydd i det landet. Även sådan tid i aimat land bör iförekommande fall kurma tillgodoräknas som bosättningstid i Sverige.Folkpension på grundval av bosättningstid utges endast till den som är bosatt iSverige. De särregler som här föreslås skall dock tillämpas även om personentidigare har lämnat men på nytt återvänder hit och bosätter sig här. Jagföreslår därför att såväl konventionsflyktingar som de facto-flyktingar ochkrigsvägrare skall som bosättningstid i få tillgodoräknas hela ellerviss del av tiden i hemlandet och i aimat land i vilket de erhållit tillfälligtskydd. Som sådan tid skall tillgodoräknas så stor andel av tiden i hemlandetoch det andra landet fr.o.m. det år då den pensionsberättigade fyllde t.o.m.året före den första ankomsten till som motsvarar förhållandet mellan åena sidan den tid han varit bosatt här i landet fr.o.m. det år då han först komhit t.o.m. det år då han fyller och å andra sidan hela . Såvittavser förtidspension och efterlevandepension skall i stället för det årflyktingen eller krigsvägraren fyller avses året före pensionsfallet. Omhan t.ex. kom till och pensionsfallet inträffar närhan är tillgodoräknas han halva bosättningstiden i hemlandet om han varitbosatt i halva tiden till pensionsfallet. Dendel av bosättningstiden i hemlandet och i annat land i vilket personen erhållittillfälligt skydd, som skall få tillgodoräknas honom som bosättningstid iSverige, skall vid bosättningsregelns tillämpning jämställas med tid vamnderhan varit bosatt i . Det innebär att den tillgodoräknade tiden anses somsvensk bosättningstid när det gäller kravet bosättning i förrätt till folkpension och vid tillämpning av reglema om beräkning av antagenframtida bosättningstid vid förtidspension och efterlevandepension. Någotkrav på att personen vid pensionstillfället fortfarande skall vara att anse somkonventionsflykting, de facto-flykting eller krigsvägrare för att särreglemaskall gälla för honom bör inte uppställas. Den som en gång beviljatsuppehållstillstånd som konventionsflykting eller, , som krigsvägrareeller de facto-flykting i skall därför komma i åtnjutande av en pensiongmndad på särreglema. Detta bör gälla även den som förlorat sin flyktingstatusdärför att han blivit svensk medborgare. Ävenom särregleringen inskränks på föreslaget sätt kan det likväl förekomma att enperson beträffande vilken särreglema är tillämpliga har rätt till pension frånsitt hemland och kan uppbära den vid bosättning i . I denna situationbör den intjänandetid på vilken den utländska pensionen gmndasinte få tillgodoräknas som bosättningstid i . 10 Övergångsregler 10.1 Ikraftträdandetidpunkt Mittförslag: De nya reglema avseende rätten till folkpension skall träda i kraftden . Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstansema: ,den enda remissinstans som särskilt kommenterar förslaget i denna del,tillstyrker men finner tiden fram /1993 väl kort uradministrativ och informationssynpunkt. Skäloi för mitt förslag:De nya regleraa bör träda i kraft som tidigast avsesbörja gälla i , dvs. Denna tidpunkt bör väljas förikraftträdandet även om skulle komma att träda i kraft förstsenare. Regler om rätt till folkpension bör nämligen av bl.a. administrativaskäl träda i kraft fr.o.m. ett årsskifte. Deregler om rätt till folkpension som jag här föreslår innebär betydandeprincipiella förändringar av folkpensioneringen. Utformningen av övergångsregleraatill ändringaraa blir därmed av stor vikt. Detta gäller särskilt för depersoner som vid övergången till det nya regelsystemet uppbär folkpension ellerkort tid därefter skulle ha varit berättigade till folkpension enligt nugällande lagstiftning. är det angelägetatt de nya regleraa får full genomslagskraft inom inte alltför . Det ärdärvid att beakta att många av dem som, till följd av bosättningsregeln,erhåller en reducerad folkpension har varit bosatta eller förvärvsarbetat inågot annat land och kommer att ha rätt till pension därifrån. Vidare börpåpekas att för den som varit förvärvsverksam och intjänat ATP-poäng i Sverigeär det tillräckligt med med ATP-poäng för att rätt till oreduceradfolkpension skall föreligga enligt den ATP-anknutna beräkningsregeln. Fömtom de övergångsreglertill ändringama i AFL som jag nu behandlar kommer även de övergångsbestämmelsersom finns i förordning (EEG) nr 1408/71 att få betydelse när förordningen blirgällande i . I övergångsbestämmelseraatill förordning (EEG) nr 1408/71 slås till att börja med fast att det på gmndvalav förordningen inte kan förvärvas någon rätt till en förmån som hänför sig period före det att förordningen började gälla i medlemsstaten. Rätt tillförmåner föreligger dock även om förmånen gmndar sig på ett försäkringsfall sominträffade före det att förordningen började gälla. Det sist nämnda tordeinnebära att en person som omfattas av förordningen kan på gmndval av t.ex. eft olycksfall sominträffade vara berättigad till Prop. 1992/93:7 förtidspensionfrån . Övergångsbestämmelsemaföreskriver vidare att samtliga försäkringsperioder, eller i förekommande fallsamtliga anställnings- eller bosättningsperioder som fullgjorts enligtlagstiftningen i en medlemsstat före det att förordningen blev gällande i denstaten, skall beaktas vid fastställande av rätt till förmåner som harförvärvats med stöd av bestämmelseraa i förordningen. Detta innebär förSveriges del att bosättnings-perioder eller år med ATP-poäng som hänför sigtill tiden måste räknas med vid prorata-beräkningen av pensioner. Föratt fullfölja principema om likabehandling och exportabilitet finns i övergångsregleraaen bestämmelse som iimebär att de förmåner, som inte har beviljats eller somhar innehållits på gmnd av en persons medborgarskap eller bosättningsort,efter ansökan skall beviljas eller utges på nytt från den tidpunkt dåförordningen börjar att gälla i medlemslandet. Jag har redan tidigare (avsnitt8.4) pekat på att denna bestämmelse kan få betydelse för del i frågaom bamtillägget. På samma sätt kan övergångsbestämmelseraa bli av betydelseockså såvitt gäller övriga folkpensionsförmåner. Enligtförordningens övergångsbestämmelser kan pensioner som beviljats av enmedlemsstat före den tidpunkt då förordningen blev gällande i medlemsstaten påbegäran av den pensionsberättigade omprövas med tillämpning av regleraa iförordning (EEG) nr 1408/71. 1båda dessa fall skall ansökan göras från det att förordningen blirgällande i landet. 1detta sammanhang vill jag även peka på en bestämmelse i den nya nordiskakonventionen om social trygghet. Det gäller artikel 26, som tar sikte påpersoner som är anställda i ett nordiskt land och bosatta i ett armat nordisktland. Enligt förordning (EEG) nr 1408/71 omfattas sådana personer enbart avanställningslandets lagstiftning om pensionsförmåner. Artikel 26 i den nyanordiska konventionen föreskriver att detta skall gälla även såvitt avser tidenföre konventionens ikraftträdande. Detta betyder att den som har varit bosatt iSverige men anställd i annat nordiskt land inte skall omfattas av svensksocialförsäkringslagstiftning . 10.2Pensionsförmåner för tid före ikraftträdandet Mittförslag: De nya regleraa skall vara tillämpliga på de pensionsförmåner sombörjar utges fr.o.m. ikraftträdandet. Äldre regler skall gälla i fråga om förmånersom hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Pensioner som utges medoreducerat belopp för skall under föratsätttung att rätt tillpension föreligger vid ikraftträdandet anses gmndade på en bosättningstid om 40år. Detsamma skall gälla i fråga om efterlevandepension för det fall attdödsfallet inträffat men efterlevandepension utges först fr.o.m.januari 1993 på gmnd av att den avlidne vid dödsfallet uppbar ålderspensioneller förtidspension. Rätten att få pension med 40/40 skall även gälla i frågaom ålderspension till den som fyller före ikraftträdandet av förslagenmen som skjuter upp uttaget av ålderspension och börjar uppbära sådan pensionefter ikraftträdandet. Detta gäller under fömtsättning att han vidikraftträdandet var berättigad till ålderspension. När det gällerförtidspension som utges före ikraftträdandet av förslagen skall en efterikraftträdandet inträffad försämring av den berättigades arbetsförmåga inteföranleda omräkning av pensionen med hänsyn till bosättningstid. Utredningoisförslag: Överensstämmer med mitt utom i det avseendet att jag föreslår ensärskild bestämmelse i fråga om efterlevandepension för vissa fall dådödsfallet inträffat . Remissinstanserna: Remissinstansemahar inte särskilt yttrat sig över förslaget i denna del utom , som fömtsätter att reglema inte kommer att påverka redanutgående pensioner. Skälen för mitt förslag:De nya regleraa skall vara tillämpliga även på de löpande pensionsförmåner sombörjar utges vid ikraftträdandet av mina förslag. Pensioner som för december1992 utges med oreducerat belopp skall därvid räknas om till 40-delar. Allalöpande oreducerade pensioner skall alltså anses vara gmndade på en bosättningstidom . Detta gäller under fömtsättiung att rätt till pension föreligger äveni . Undantag görs således för de pensioner som utgår till personerbosatta utomlands som är reducerade på gmnd av att antalet ATP-år är mindre än30 år. Motsvarande förhållande kan föreligga vid bosättning i enligt ensocialförsäkringskonvention. Pension (utom barapensioneller handikappersättning) får enligt AFL inte utgå tillbaka före ansökningsmånaden. Den nu föreslagna övergångsregeln fårdärför till följd att den pensionsberättigade måste ha ansökt om pensionsenast och fått pension för för att få pensionenomräknad till 40/40. Om däremot med stöd av 16 kap. 1 § andrastycket AFL beviljar den försäkrade förtidspension utan att derme ansökt häromutges pensionen först fr.o.m. månaden efter kassans beslut. Regehi att pension som fördecember 1992 utges med oreducerat Prop. 1992/93:7 belopp efter årsskiftetanses gmndad på en bosättningstid skall gälla folkpensioneringenshuvudförmåner, dvs. ålderspension, förtidspension, efterlevandepension samtänkepension och de särskilda folkpensionsförmånema som skall beräknas på gmndvalav bosättningstid eller år med ATP-poäng. Dessa är handikappersättning somutgör tillägg till pension, bamtillägg, pensionstillskott, särskilt pensionstilläggtill folkpension för långvarig vård av sjukt eller handikappat bara samt hustmtillägg. Denföreslagna övergångsregeln gäller också för sådana situationer då någon uppbärålderspension på gmnd a\ förtida uttag. Den som genom ett förtida uttag uppbärålderspension före ikraftträdandet av förslagen får således vid ikraftträdandetpensionen omräknad till 40/40 och undviker på så sätt en reducering avpensionen på gmnd av bristande bosättningstid eller antal år med pensionspoängsom eventuellt annars skulle ske. Det är dock att märka att genom det förtidauttaget minskas pensionen livsvarigt. Ensärskild övergångsregel föreslås för det fall att den pensionsberättigadefyller före ikraftträdandet av mina förslag men enligt 6 kap. 1 § AFLskjuter upp uttaget av ålderspension till en senare tidpunkt. Han bör därvidinte erhålla en lägre pension - på gmnd av otillräckligt antal bosättningsåreller år med pensionspoäng - än han skulle ha fått om pensionen tagits ut närhan fyllde (härvid bortses från att det uppskjutna uttaget i sig ger enökning av pensionen). Efterlevandepensionutges enligt AFL fr.o.m. den månad då den försäkrade avlidit utom i fall då denavlidne vid dödsfallet uppbar ålderspension eller förtidspension, i vilkasituationer efterlevandepension utges fr.o.m. månaden efter dödsfallet. Omdödsfallet inträffar innebär detta att efterlevandepensionensstorlek skulle kunna bli beroende av om den avlidne vid dödsfallet uppbarpension eller inte. För att undvika en sådan situation föreslår jag atttidpunkten för dödsfallet skall vara avgörande för om efterlevandepensionskall omräknas till 40/40 och således anses gmndad på en bosättningstid om 40år, fömtsatt att efterlevandepensionen utges fr.o.m. . Enligtmitt förslag (avsnitt 6.1) skall omräkning av pensionen ske för det fall attden som uppbär partiell förtidspension får sin förvärvsförmåga ytterligarenedsatt så att han blir berättigad till förtidspension med högre grad. Dettabör dock inte gälla den som redan före ikraftträdandet uppbär partiellförtidspension och som efter ikraftträdandet blir berättigad till större gradav förtidspension. 1 denna situation skall förtidspensionen i sin helhet även ifortsättningen anses gmndad på en bosättningstid . 10.3Personer födda eller tidigare Mittförslag: Den som är född eller tidigare och som vid ansökan omålderspension är bosatt i och efter fyllda harvarit bosatt i under sammaiUagt får vid beräkning avålderspension som bosättningstid i tillgodoräknas även bosättningstid iutlandet. Vid beräkningen skall dock bortses från bosättningstid i annat landän för vilken tid rätt till pension gmndad på bosättning i det andralandet föreligger och pensionen kan utbetalas i . Utiedningmsförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser som särskilt berört förslaget tillstyrker detta. SlOS-Samarbetsorganför invandrarorganisationer i anser en reform av folkpensionssystemetnödvändig men menar att den inte bör drabba dem som redan bor och arbetar iSverige. SIOS föreslår därför att reformen skall gälla endast för dem somflyttar till eller erhåller permanent uppehållstillstånd i landetefter . Skälenför mitt förslag: Övergångsregler är nödvändiga till förmån för de personer sominom kommer att bli berättigade till pension och som planerat sintillvaro utifrån nu gällande regler. Enligtmin uppfattning är det främst i fråga om ålderspension som det föreligger behovav övergångsregler som ger en förmånligare beräkning av folkpension vidtillämpning av 40-årsregeln. Regleraa bör enligt min mening utformas så, attden som har varit bosatt viss minsta tid i före ansökan om pension fårräkna eventuell bosättningstid i utlandet som bosättningstid i . Eftersomde nya regleraa om rätt till folkpension bör få fullt genomslag inom enrelativt snar framtid föreslår jag att denna förmånligare beräkning avålderspension skall avse dem som är födda eller tidigare. Härmed kommersärregleraa att kunna åberopas av personer som är eller äldre vidikraftträdandet. Förrätt till ålderspension krävs enligt nuvarande regler att den berättigade ärbosatt i och efter fyllda har varit bosatt häri landet under sammanlagt . Denna kvalifikationsregel synes inte hagett upphov till några olägenheter vid tillämpningen och är enligt min meninglämplig som förebild vid utformningen av den nu aktuella övergångsregeln. Övergångsregeln bör gällalika för alla som bor i oberoende av medborgarskap. Enligt bilaga 6 tillförordning (EEG) nr 1408/71 skall bestämmelsema i förordningen omsammanläggning av försäkringsperioder inte tillämpas på övergångsbestämmelseri den svenska lagstiftningen om rätt till förmånligare beräkning av folkpensionför personer som är bosatta i före ansökanom pension. Bosättningsperioder i andra länder skall således inte medräknasnär det gäller attavgöra om den pensionsberättigade har varit bosatt i under det antal årsom krävs enligt den övergångsregel som jag här föreslår. En övergångsregel utformadpå detta sätt med en kort kvalifikationstid kan medföra att den berättigade harmöjlighet att intjäna en betydande pensionsförmån även i annat land eller andraländer. I den mån pensionsrätten i det andra landet gmndar sig på bosättningdär och det föreligger rätt att uppbära pensionen vid bosättning i ,föreslår jag att den tid som tillgodoräknas i det andra landet inte skalltillgodoräknas som bosättningstid i . Denna situation kommer att bli avbetydelse främst i förhållande till de övriga nordiska länderaa. Mittförslag: Rätten att uppbära folkpension vid bosättning utomlands enligt den s.k.57-62-årsregeln ändras såvitt avser dem som är födda senare än ochinskränks på så sätt att de skall ha uppburit folkpension både den 1 juli 1979och vid ikraftträdandet av mina förslag. Regeln gäller vidare enbart dem somvid nämnda tidpunkter uppbar folkpension i form av ålderspension, förtidspensionoch änkepension. Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Ingen remissinstans har särskilt berört förslaget i denna del. Skäloitill mitt förslag: Före fanns i AFL en bestämmelse enligtvilken en svensk medborgare som varit mantalsskriven i det år då hanfyllde och hade rätt att uppbärafolkpension vid bosättning utomlands. Denna s.k. 57-62-årsregel hade betydelsei stort sett enbart för ålderspension. Den innebar alltid en rätt till enoavkortad pension och omfattade samtiiga folkpensionsförmåner utom kommunaltbostadstillägg och vårdbidrag. Iövergångsbestämmelsema till den lag genom vilken de nu gällande regleraa omrätt till folkpension vid bosättning utomlands infördes (SFS 1979:127)föreskrivs att äldre bestämmelser skall - i den mån de ger ett gynnsammareresultat - gälla även fortsättningsvis för dem som är födda ellertidigare. Detsamma skall gälla för dem som är födda senare men som uppbarfolkpension vid ikraftträdandet av de nu gällande reglema . Övergångsregleraagäller således formellt sett samtliga personer som den uppbarfolkpension, även dem som då uppbar barapension. En motsvarighet till 57-62-årsregelnbör enligt min uppfattning behållas som en övergångsregel också till den nu föreslagnalagstiftningen, eftersom den kan ge en mer förmånlig beräkning av folkpensionenän de regler jag föreslår. Det finns emellertid skäl att begränsa de aktuella övergångsreglema.De bör ändras till att omfatta endast dem som är födda eller tidigaresamt dem som är födda senare än mensom uppbar folkpension i form av ålderspension, förtidspension elleränkepension både och då mina förslag träder i kraft.Den möjlighet som enligt nuvarande regler finns för dem som uppbar barapensionden att åberopa 57-62-årsregeln för rätt till ålderspension kommerdärmed att avskaffas för framtiden. Ej heller finner jag skäl att låta 57-62-årsregelngälla för dem som är födda och som uppbar hustmtillägg. Med avseende på bamtilläggoch hustmtillägg har särskilda övergångsregler föreslagits (avsnitt 8.4 resp.8.6). 11Godkännande av en ny nordisk konvention om social trygghet Mittförslag: godkänner en undertecknad nordiskkonvention om social trygghet Skäloiför mitt förslag: Som framgår av vad som anförts i anmälan till propositionen (prop.1991/92:170 del II, bilaga 4) om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet(EES) stod det på ett tidigt stadium av EES-processen klart att den nuvarandenordiska konventionen om social trygghet inte skulle kunna upprätthållasinom EES. Anledningama till detta är i första hand följande. Enligt gällande konventionutges folkpension till nordisk medborgare bosatt i ett nordiskt land endastenligt bosättningslandets lagstiftning. Därvid skall vid beräkning av pensionensstorlek hänsyn tas också till tider som pensionären varit bosatt i andranordiska länder. Om en sådan pensionär flyttar till ett annat nordiskt landövergår ansvaret för pensionen på det nya bosättningslandet.Flyttar pensionären till ett land utanför upphör rätten till pensionenligt konventionen och beräknas i stället efter de nationella lagstiftningaraai de länder i vilka pensionären tidigare varit bosatt. Genom förpliktlgarsig de nordiska länderaa att tillämpa förordning (EEG) nr 1408/71. att en pension inte får reduceras på gmnd av att pensionären är bosatt iett annat land inom EES-området. En tillämpning av förordning (EEG) nr 1408/71på pensioner som beviljats enligt den nuvarande konventionen skulle då ledatill att en pension, som beviljats av ett nordiskt land, fortsatt skulle utgesfrån detta land även efter en senare flyttning till ett icke-nordiskt land inomEES. Detta skulle gälla även om den nordiska pensionen är beräknad enbart iförhållande till bosättningstid i annat nordiskt land. Denna konsekvens harSverige och de övriga nordiska länderaa inte varit beredda att acceptera. Den andra anledningen tillatt den gällande konventionen inte bör Prop. 1992/93:7 bestå i oförändrad formär att olika samordningsregler skulle gälla på socialförsäkringsområdetberoende på om den försäkrade tillhör de gmpper som omfattas av förordningeneller inte. Exempelvis gäller förordning (EEG) nr 1408/71 endast medborgare i EES-länderaasamtidigt som den nordiska konventionen i princip omfattar alla bosatta iNorden oavsett medborgarskap. Ensärskild nordisk arbetsgmpp tillsatt av överlämnade ioktober 1991 ett förslag till ny nordisk konvention om social trygghet.Konventionsutkastet har remissbehandlats i . De flesta remissinstansertillstyrkte eller lämnade förslaget utan erinran. Några remissinstanser hadevissa synpunkter på förslagets tekniska utformning. Konventionsutkastetframlades av ministerrådet och behandlades av vid dess 40:esession i (B 128/s). 1 sitt betänkande över förslagetframhöll rådets socialutskott bl.a. vikten av att den framlagda konventionen,vilken i motsats till nu gällande konvention inte omfattar socialt bistånd,senare kompletteras med en nordisk konvention om socialt bistånd och socialatjänster. Rådet rekommenderade minsterrådet att fastställa det framlagda förslagettill ny nordisk konvention om social trygghet med beaktande av de synpunktersom anförts av socialutskottet. Efter viss teknisk överarbetning avkonventionstexten bl.a. på gmndval av de nationella remissbehandlingarnaundertecknades konventionen i . Jagvill här lämna en översiktlig beskrivning av innehållet i den nya nordiskakonventionen om social trygghet. Konventionenär indelad i fyra avdelningar. I de två första avdelningaraa finns allmännabestämmelser samt bestämmelser om tillämplig lagstiftning. I tredje avdelningenfinns särskilda bestämmelser om vissa förmåner som konventionen omfattar. I denfjärde avdelningen fmns övergångsbestämmelser som bl.a. avser folkpensioner sombeviljats enligt regleraa i den nu gällande konventionen. I derma avdelningfinns även bestämmelser om ratifikation och ikraftträdande. Avbestämmelseraa i den första avdelningen framgår att konventionens sakligatillämpningsområde är detsamma som tillämpningsområdet för förordning (EEG) nr1408/71.