prop · GG0313 · 1992-12-31 00:00:00 — Utmaningen består i att utveckla och tillämpa en teknologi och styrningsmetoder för att spara vatten och att genom kapacitet suppbyggnad göra det möjligt för samhället att bygga upp institutioner och motivera landsbygdsbefolkningen att acceptera nya metoder både i neder- bördsförsörjda och i konstbevattnade jordbraksområden. Befolkningen på landsbygden måste också ha bättre tillgång till dricksvatten och avloppsser vice. Det är en enorm men inte omöjlig uppgift, föratsatt att man kommer överens om en lämplig politik och passande åtgärdsprogram pä alla nivåer- lokalt, nationellt och internationellt. Medan har medfört en betydande expansion av områden med nederbördsförsörjt jordbmk, så har produktionen och hållbarheten i konstbevattnade områden på grund av problem i samband med överbevattning och salinisering hållits tillbaka. Eko nomiska problem och marknadshinder är också ett vanligt förekommande problem. Markerosion, vanskötsel och överexploatering av naturtUlgäng ama samt härd konkurrens om vattnet är faktorer som aUa har lett till ökad fattigdom, hunger ochsvält i utvecklingsländema. Markerosion orsakad av 305 20Riksdagen 1992/93. boskapensöverbetning är ocksä ofta en orsak tUl att sjöarna slammar igen. Skr.1992/93:13 För det mesta får utvecklingen av konstbevattningsplaner varkennågot stöd i form av miljökonsekvensbedömningar, där man identifierar dehydrologiska konsekvenserna inom flodområdena med vattenförbindelse mellandelområdena, eller någon bedömning av de sociala konsekvenserna för demänniskor som bor i floddalarna. 18.66Bristen på tillgängligt vattenav godtagbar kvalitet är en faktor som i hög grad bidrar till att begränsaköttproduktionen i mänga länder, och felaktig hantering av djuravfall kanunder vissa omständigheter leda till vattenföroreningar som påverkarvattenförsörjningen för både människor och djur. Boskapens dricksvattenbehovvarierar beroende på art och vilken miljö den vistas i. Man räknar med att dennuvarande globala boskapsstammen behöver dricksvattenper dag, och utgående frän den uppskattade tillväxten i boskapspopulationen,sä beräknas dagsbehovet öka med inom överskådligframtid. 18.67Fiske i sjöar och floder är enviktig livsmedelsatt man maximerar fisk-och skaldjursfängsten till frånmiljösynpunkt förnuftiga mängder. Det förutsätter att man kan bevara vattnetskvalitet och kvantitet liksom ocksä den fungerande morfologin i vattenmiljön. Äandra sidan kan fisket och havsodlingen själva skada vatten-ekosystemet;därför bör utvecklingen anpassas till riktlinjer för konsekvensbegränsning. Denuvarande produktionsnivåerna för inlandsfisket, vad gäller både söt- ochbräckt vatten, ligger på omkring och skulle kunna ökatill fram . Men varje ökning imiljöbelastningarna skulle kunna äventyra denna ökning. 18.68 Destrategiska huvudprinciperna för en helhetssyn på en integrerad miljöanpassad förvaltning av vattenresurserna pä landsbygden kan beskrivas på följande sätt: a)Vattnet bör ses som en ändligresurs med ett ekonomiskt värde och stor social och ekonomisk betydelseåterspeglande vikten av att tillgodose grundläggande behov; b)Lokala myndigheter mäste deltai vattenanvändningens alla faser och säkerställa att kvinnor till fulloengageras med tanke pä deras viktiga roll i den praktiska vardagsförsöqningen,hanteringen och användningen av vatten; c)Förvaltningen av vattenresursermåste utvecklas inom ramen för ett omfattande program för i) människans hälsa;ii) produktion, bevarande och distribution av livsmedel; iii) katastrofplaner;iv) miljöskydd och bevarande av den naturliga resursbasen; d) Det ärnödvändigt att inse och aktivt stödja den roll som landsbygdsbe folkningen spelar, med särskild tonvikt på kvinnorna. 18.69 FAO har i samarbetemed andra internationella organisationer tagit initiativ till ettinternationellt handlingsprogram för vatten och hållbar jord- bruksutveckling(lAP-WASAD). Det huvudsakliga målet för detta hand- Skr. 1992/93:13lingsprogram är att hjälpa utvecklingsländerna vid planering, utveckling ochförvaltning av vattenresurser på integrerad grund för att möta nuvarande ochframtida behov av jordbraksproduktion med beaktande av miljöaspekterna. 18.70I handlingsprogrammet har enram för en hållbar vattenanvändning inom jordbrukssektorn utarbetats och deomräden som behöver prioriteras pä nationeU, regional (Kh global nivåidentifierats. Kvantitativa målsättningar för en ny konstbevattningsutveckling,förbättring av befintliga bevattningssystem och återställande av överbevattnadoch saliniserad mark genom dränering för 130 utvecklingsländer uppskattas medutgångspunkt frän livsmedelsbehov, jordbraks-klimat-zoner och tillgång pävatten och mark. 18.71FAO:s globala beräkningar avkonstbevattning, dränering och småskaliga vattenprogram fram för130 utvecklingsländer ser ut pä följande sätt: a) utveckling avkonstbevattningsanläggningar inom ; b) förbättring/moderniseringav befintliga system inom ; c) installation av dräneringsoch vattenkontrollanläggningar inom ; och d) småskaligavattenprogram och bevaringsåtgärder inom mark. 18.72Utvecklingen av nyakonstbevattningsområden på ovannämnda nivå kan ge anledning till oro för miljöni så måtto som det kan leda till förstörelse av våtmarker, vattenföroreningar,ökad sedhnentation och minskad biologisk mångfald. Därför bör nyakonstbevattningsplaner åtföljas av en miljö-konsekvensbedömming, beroende påsystemets omfattning, om man kan förvänta sig stora negativa miljökonsekvenser.När förslag till nya konstbevattningssystem övervägs, bör ocksä en merrationell exploatering och ökad effektivitet eller produktivitet i allabefintliga system som kan betjäna samma omräden övervägas. Teknologin för nyakonstbevattningssystem liksom också de potentiella konflikter de kan medföramed andra markanvändare bör utvärderas noga. Ett aktivt engagemang frånvattenanvändargrap-pers sida är ett annat mål. 18.73Det bör säkerställas attlandsortskommuner i alla alltefter möjligheter och tiUgängliga resurseroch genom ett lämpligt utnyttjande av det internationella samarbetet, såsomlämpligt är, får tillgång till tjänligt vatten i tillräckliga mängder ocherforderlig avloppsrening för att tillgodose deras hälsobehov och upprätthällaväsentliga kvaliteter i deras lokala miljö. 18.74Målsättningarna vad avservattenhanteringen för insjöfiske och akvakultur innebär krav pä bevarande avvattenkvalitet och vattenkvantitet för en optimal produktion och förförebyggande av vattenföroreningar i samband med akvakultur.Handlingsprogrammet försöker hjälpa medlemsländerna när det gäller att hanterainsjöfisket genom att främja en hållbar hantering av fångstfisket liksom attutveckla mUjöanpassade åtgärder för att intensifiera akvakulturverksamheten. 18.75Målsättningarna förvattenhanteringen när det gäller köttproduktionen är av två slag: delstillgång till rimliga mängder dricksvatten och dels 307 skydd avdricksvattenkvaliteten med hänsyn till olika djurarters särskilda be- Skr.1992/93:13 hov. Det innebär maximala salthalttoleransnivåer och frånvaro avsjukdomsalstrande organismer. Inga globala mål kan sättas upp pä grund av destora skillnaderna mellan olika regioner och länder. 18.76Alla länder skall allt efter förmåga och tillgängliga resurser och genombilateralt eller multilateralt samarbete inklusive samarbete med Förenta Nationernaoch andra berörda organisationer kunna vidta följande åtgärder: a) Vattenförsörjningoch avloppsrening för oförsörjda fattiga människor pä landsbygden: i)Anta nationella riktlinjer och göra budgetprioriteringar med inriktning på enbättre servicctäckning, ii)främja lämpliga teknologier, iii)introducera lämpliga ko.stnadsåterhämtningsmekanismer med hänsyn tilleffektivitet och rättvisa med hjälp av mekanismer för styrning av efterfrågan, iv)främja offentligt ägande och rätt till vattenförsörjnings- och avloppsreningsanläggningar, v) upprätta kontroll- och utvärderingssystem, vi)stärka vattenförsörjningen och avloppsreningen på landsbygden med tonvikten påinstitutionell utveckling, effektiv styrning och en lämplig ram förfinansiering av tjänsterna, vii)förbättrahygienutbildningen och bekämpa spridningen av sjukdomsalstrande organismer, viii)tillämpalämpliga teknologier för vattenbehandling, ix)vidta omfattande miljöåtgärder för kontroll av sjukdomsalstrande organismer. b) Effektivvattenanvändning: i)Öka effektiviteten och produktiviteten vad gäller användningen av vatten ijordbruket för ett bättre utnyttjande av de begränsade vattenresurserna, ii)stärka vatten- och markanvändningsforskningen i omräden med konstbevattningresp nederbördsförsöijda omräden, iii)kontrollera och värdera genomförandet av konstbevattningsprojekt för att bl.a.tillförsäkra optimal användning och riktigt underhåll av projektet, iv)ge stöd till vattenanvändargrupper med inriktning på att förbättrastyrningsresultaten på lokal nivå, v)ge stöd till lämplig användning av relativt bräckt vatten för konstbevattning. c) Överbevattning,salinitetskontroll och dränering: i)Införa ytdränering i nederbördsförsörjda jordbraksområden för att förhindratillfällig överbevattning och översvämningar i låglänt terräng, ii)införa konstgjord dränering i jordbruk med konstbevattning och iii)uppmuntra till gemensam användning av ytoch grundvatten, inklu- Skr.1992/93:13 sivekontroll och studier av vattenbalansen, iv) sätta in dränering i konstbevattnadeområden i torra och halvtorra d) Reglering avvattenkvaliteten: i)Utarbeta och driva ett kostnadseffektivt system för kontroll av vattenkvalitetenhos vatten som används i jordbruket, ii)förhindra negativa effekter från jordbraksverksamheten på vattenkvaliteten förandra sociala och ekonomiska verksamheter och i våtmarker genom bl.a. optimalanvändning av gärdens eget material och minskad användning av externt materiali jordbraksverksamheten, iii)upprätta biologiska, fysikaliska och kemiska vattenkvalitetskrite-rier förvattenanvändare i jordbraket och för havsoch flod-ekosystem, iv)minimera ytavrinning med markerosion (Kh sedimentation, v)förnuftiga utsläpp av avlopp frän bosättningar och från gödsel som uppstårgenom intensiv djuravel, vi)minimera de negativa effekterna av jordbrakskemikalier genom användning avintegrerad skadedjursbekämpning, vu)informera på samhällsnivå om föroreningskonsekvenser för vattenkvaliteten,livsmedelssäkerheten och människans hälsa vid användning av konstgödsel ochkemiska ämnen. e) Program förvattenresursutveckling: i)Utveckla småskalig konstbevattning och vattenförsörjning för människor ochboskap och för bevarande av vatten (Kh mark, ii)formulera storskaliga, långsiktiga utvecklingsprogram för konstbevattning medbeaktande av effekterna på den lokala ekonomin (Kh mUjön, iii)främja lokala initiativ för en integrerad utveckling och styrning avvattentUlgångama, iv)ge erforderlig teknisk rådgivning och stöd samt förbättra det uisti-tutionellasamarbetet pä lokal nivä, v)främja satsningar frän jordbmkamas sida för mark- oeh vattenanvändning medbeaktande av utbildningsnivå, förmåga att mobUisera lokala myndigheter och dekrav som ekosystemen ställer i torra och halvtorra regioner, vi)planera och utveckla mångändamålsenliga vattenkraftssystem med vederbörlighänsyn tUl miljöaspektema. f) Förvaltning av knappavattenresurser: i)Utveckla långsiktiga strategier och praktiska åtgärdsprogram för användning avvatten i jordbruket vid knapp tillgång pä och konkurrerande efterfrågan påvatten, ii)fastställa att vattnet är en social, ekonomisk och strategisk resurs i sambandmed planering och styrning av konstbevattning, iii)formulera specieUa program med inriktning på beredskap mot torka och med tonvikten pä knapp tUlgäng pä livsmedel CKh miljö säkerhetsåtgärder, 309 iv)främja (Kh förbättra återanvändning av avloppsvatten i jordbruket. Skr.1992/93:13 g) Vattenförsörjning för boskap: i)Förbättra kvaliteten på tillgängligt vatten för boskap med beaktande av derastoleransgränser, ii)öka mängden vattenkällor som är tillgängliga för boskap, särskilt sädana somfinns i stora betessystem, dels för att minska det avstånd man mäste förflyttasig för att komma åt vatten och dels för att förhindra överbetning rantvattenkällorna, iii)förhindra kontamination av vattenkälloma med djurexkrement för att stoppaspridningen av sjukdomar, särskilt zoonosis, iv)uppmuntra användning av vattnet för flera ändamål genom att främja integreradesystem för jordbruk, djurhållning och fiske, v)uppmuntra vattenspridningsplaner för att öka stora gräsområdens förmåga attbehälla vatten och därigenom stimulera foderproduktionen och förhindraavrinning, h) Insjöfiske: i)Utveckla en hällbar styrning av fisket som en del av den nationellavattenresursplaneringen, ii)undersöka särskilda aspekter på hydrobiologiska och miljökrav för vissa viktigasötvattensfiskar i förhållandet till varierande vattenregimer, iu)förhindra eller mildra förändringar i vattenmiljön som orsakas av andraanvändare eller återställa miljöer som utsatts för sådana förändringar iavsikt att varaktigt kunna använda och bevara den biologisk mångfalden ilevande vattenmiljöer, iv)utveckla och sprida mUjöanpassade utvecklings- och förvaltningsmetoder förvattenresurserna i avsikt att intensifiera avkastningen från insjöfisket, v)införa och underhålla lämpliga system för insamling och tolkning av data förvattenkvalitet oeh -kvantitet och flodmorfologi som underlag för levandevattenresursers, inklusive fiskets, tillstånd och styrning, i) Utveckling avakvakulturverksamheten: i)Utveckla mUjöanpassade akvakulturteknologier som är förenliga med de lokala,regionala och nationella planeraa för förvaltning av vattenresurserna (Kh somtar hänsyn till de sociala faktorerna, ii)införa lämpliga akvakulturteknUcer och hithörande metoder för utveckling (Khhantering av vattnet i länder som ännu inte har nägon erfarenhet av akvakultur, iii)bedöma miljökonsekvenserna av akvakultur med särskild hänvisning tUlkommersiella enheter cKh potentiella vattenföroreningar frän odlingsenhetema, iv)utvärdera de ekonomiska möjligheterna för akvakulturen i förhållande tiUalternativ användning av vattnet med beaktande av användningen av vatten avmarginell kvalitet (Kh kraven för investering och drift. Medel för genomförande Skr. a) Finansieringoch kostnadsberäkning 18.77 Konferenssekretariatethar uppskattat den ärliga kostnaden för att genomföra åtgärderna i detta program till , varav från det internationella samfundet i form av bidrag eller förmänliga krediter. Dessa beräkningar är endast ungefärliga uppskattningar och har inte granskats av regeringarna. De faktiska kostnaderna och finansieringsvillkoren, inklusive ickekoncessio nella villkor, beror bl.a. på vUka strategier och program för genomförande som regeringarna fattar beslut om. b) VetenskapUgaoch tekniska medel 18.78 Detföreligger ett akut behov för länder att kontrollera vattenresurser och vattenkvalitet, vatten- och markanvändning samt spannmålsproduktion; att genomföra undersökningar av typ och omfattning av vattenanvändningen i jordbruket och hur den nu och bidrar till en häUbar jordbraksut veckling; att utvärdera utvecklingspotentialen inom fiske och akvakultur; och att förbättra tillgängligheten och spridningen av data till planerare, tek niker, jordbrukare och fiskare. Prioriterade forskningskrav är följande: a)Identifiering av kritiskaområden för tillämpbar vattenforskning; b)Stärkande av de tillämpbaraforskningsresurserna hos institutioner i utvecklingsländerna; c)Förbättring av översättning avresultat från den vattenrelaterade forskningen inom jordbruks- och fiskesystemi en praktisk och tillgänglig teknologi och tillhandahållande av erforderligtstöd för att de snabbt skall kunna tillämpas ute pä fältet. 18.79 Överföringenav teknologi, både horisontell och vertikal, behöver förstärkas. Mekanismer för kreditanskaffning, ingångsresurser, marknader, rimlig prissättning och transporter måste utvecklas i samråd mellan länder och externa stödorgan. Integrerad infrastraktur för vattenförsöijning pä landsbygden, inklusive institutioner för utbildning i vattenfrågor och stödt jänster för jordbraket, bör utökas för många olika ändamål (Kh bör hjälpa till vid utveckling av landsbygdens ekonomi. 18.80 Utbildningoch kunskapsutveckling bör aktivt genomföras pä natio nell nivå genom: a) en bedömning av de nuvarande och långsiktiga behoven av utbildning och kunskapsutveckling; b) upprättande av en nationell poUtik för kunskapsutveckling; och c) utarbetande och genomförande av utbUd ningsprogram för personal på alla nivåer liksom för jordbrukare. Följande åtgärder är nödvändiga: a)Uppskatta utbildningsbehovenför styrning av vattenanvändningen i jordbruket; b)Utöka de formella ochinformella utbildningsaktiviteterna; c)Utveckla praktiska kurser föratt förbättra möjligheterna att intensi- 311 fieraarbetet pä att sprida tekniskt kunnande och stärka jordbrukarnas möj- Skr.1992/93:13 ligheter, speciellt med inriktning pä småskaliga producenter; d) UtbUdapersonal på alla niväer, inklusive jordbrakare, fiskare och medlemmar i lokala organ, med särskild inriktning på kvinnorna; e) Ökamöjligheterna till karriäratveckling för att höja kunskapsnivån bland administratörer och tjänstemän pä alla nivåer som är engagerade i styrningsprogram för mark- och vattenanvändning. 18.81 Viktenav en fungerande och samordnad institutionell ram pä natio nell nivä för att främja vattenanvändningen och en hällbar jordbruksutveck ling är allmänt erkänd. Därutöver bör det finnas en lämplig ram av lagar, regler och bestämmelser för att underlätta åtgärder i vattenanvänd ningen inom jordbraket, dränering, vattenkvalitetsstyrning, småskaliga vat tenprogram och vattenanvändar- och fiskaregrappers verksamhet. Den lag stiftning som särskilt gäller behoven av vatten inom jordbrukssektorn bör vara i överensstämmelse med och komma ifrån den allmänna lagstiftningen för styrning av vattenresurserna. Ätgärder bör vidtas på följande områden: a)Förbättring avvattenanvändningspolitiken med avseende pä jordbrak, fiske och utveckling pålandsbygden samt av ramlagar för genomförande av en sådan politik; b)Enöversyn, förstärkning och vidbehov omstrakturering av befintliga institutioner för att öka deras kapacitetnär det gäller vattenfrågor, varvid man måste erkänna behovet av attförvaltningen av vattenresurserna äger rum på lägsta lämpliga nivä; c)En översyn över och, vid behov,förstärkning av organisationsstrukturen, det funktionella samspelet ochsambandet mellan ministerier och avdelningar inom ett visst ministerium; d) Genomförandeav särskilda åtgärder som behöver stöd för institutio nell förstärkning genom bl.a. en långsiktig programbudgetering, personalut bildning, uppmuntran, mobilitet, utrustning och samordningsmekanismer; e) Förbättringav den privata sektorns engagemang i kunskapsutveckling och uppbyggnad av infrastukturen. f) Överföringav befintliga och nya vattenanvändningstekniker genom att skapa mekanismer för samarbete och informationsutbyte mellan nationella och regionala institutioner. G- Klimatförändringars inverkan på vattenresursema Bakgrund 18.82 Detråder en osäkerhet vad gäller föratsägelserna av klimatföränd ringar på global nivä. Trots att osäkerheterna ökar kraftigt på regional, na tionell och lokal nivå, är det på nationell nivå som de flesta viktiga besluten skulle behöva fattas. Höjda temperaturer och minskad nederbörd skulle leda till en minskad tillgäng och ökad efterfrågan pä vatten; det kan leda till försämrad kvalitet på färskvattenreservoarerna och sätta press på den redan ömtåligabalansen mellan tillgång och efterfrågan i många länder. Inte ens Skr.1992/93:13 där nederbörden kan tänkas öka finns det någon garanti för att detskulle hända just den tid dä den skulle kunna utnyttjas; dessutom kandet finnas sannolikhet för ökade översvämningar. Minsta höjning av havsvattennivånleder ofta till att det tränger in saltvatten i flodmynningar, i små öar och ikustakvifärer och till översvänmingar i låglänta kustomräden; detta medförstora risker för låglänta länder. 18.83 Inunisterdeklarationen vid den Andra världsklunatkonferensen kon staterar man att "den potentiella inverkan av sädana klimatförändringar skulle kunna utgöra ett miljöhot av okänd omfattning... (Kh skulle tUl och med kunna hota överlevnaden i en del små östater (Kh i låglänta kustom räden, i torra (Kh halvtorra omräden" (A/45/696/Add, 1, annex III, pream bel, para. Konferensen ansäg att bland de vUctigaste följdverkningarna av klimatförändringarna är effekterna på det hydrologiska kretsloppet och på vattenhanteringssystemen och därigenom pä de socioekonomiska systemen. En ökning av antalet extrema händelser, säsom översvämningar (Kh torka, skulle kunna leda till att antalet allvarliga katastrofer ökar. Konferensen uppmanade därför till en förstärkning av nödvändiga forsknings- och kon trollprogram och ett utbyte av relevanta data (Kh information. Dessa åtgär der skall vidtas pä nationell, regional och interaationeU nivä. 18.84 Självaämnets natur kräver först och främst mer information om och större förståelse för det hot som föreligger. Denna fråga kan överföras tUl följande målsättningar i överensstämmelse med ram konvention om klimatförändringar: a)Att förstå och kvantifierahotet från klimatförändringars inverkan på färskvattenresursema; b)Att underlätta genomförandet aveffektiva nationella motåtgärder om och när den hotande inverkan ses somtUlräckligt bekräftad för att motivera sädana åtgärder; c)Att studera potentieUaföljdverkningar av klunatförändringar i omräden som hotas av torka ochöversvämningar. 18.85 Allaländer skulle, alltefter förmåga (Kh tUlgängliga resurser, (Kh ge nom bilateralt eller multilateralt samarbete inkluderande genom samarbete med cKh andra berörda organisationer kunna vidta föl jande ätgärder: a)Kontrollera och registrera denhydrologiska regunen inklusive mark-fuktighet, grandvattenbalans, vattnetspenetration (Kh avdunstning samt därmed sammanhängande klimatfaktorer,speciellt i regioner (Kh länder där den största sannolikheten föreligger föratt de skall drabbas av negativa effekter av klimatförändringar (Kh där mandärför bör definiera de områden som är sårbara för sådana följdverkningar; b)Utveckla och tillämpatekniker och metoder för uppskattning av po- 313 tentiella negativaeffekter på färskvattenresurserna till följd av klimatför- Skr. 1992/93:13ändringar genom temperatur- och nederbördsförändringar (Kh stigande havsnivåsamt risker för översvämningar; c) Inledafallstudier för att undersöka om det finns samband mellan klimatförändri gar (Kh de nuvarande tork- och översvämningskatastroferna i vissa regioner; d) Bedömade sociala, ekonomiska (Kh mUjömässiga följdema; e) Utvecklaoch initiera strategier för att möta identifierade negativa ef fekter inklusive förändringar i grandvattenniväerna och för att förhindra saltinträngning i gmndvattenförande lager; f) Utvecklajordbraksverksamheter baserade pä användning av bräckt vatten; g) Bidratill pågående forskningsverksamhet inom ramen för nuvarande internationella program. a) Finansieringoch kosmadsberäkning 18.86 Konferenssekretariathar beräknat den århga kostnaden för att genomföra åtgärderna i detta program tUl , varav frän det internationella sam fundet i form av bidrag eller förmånliga krediter. Dessa beräkningar är en dast ungefärliga uppskattningar och har inte granskats av regeringarna. De faktiska kostnaderna och finansieringsvillkoren, inklusive icke-koncessio nella villkor, beror bl.a. på vilka strategier (Kh program för genomförandet som regeringama beslutar om. b) Vetenskapligaoch tekniska medel 18.87Kontrollen avklunatförändringar (Kh deras inverkan på färskvatten-reservoarema mäste varanära integrerad med nationella och intemationella program för kontroll avnuljön, särskilt de som har att göra med atmosfären, som framgår av andraavsnitt av , och hydrosfären, som diskuteras under programområde Bovan.