prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — Mycket sker i form avpraktiska experiment, i första hand genom elevernas arbete med olikateateruppsättningar, där varje uppsätttning kan ses som ell konstnärligtutvecklingsarbete. Tyngdpunkten ligger i siudier kring skådespelarensrollgestallningsarbete under ledning av professorn i scenisk gestaltning. Etlproblem är alt dokumentation inom teaterområdet är kostnadskrävande. En karlläggning av områdei redovisas i rapporten (Ds1993:3) Konstnärligt utvecklingsarbete. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. Resultatbedömning och fördjupad prövning De konstnärliga högskolornas huvuduppgift hartraditionellt varit och är alltjämt kvalificerad konstnärlig utbildning.Konstnärligt utvecklingsarbete är en tämligen ny uppgift. Del har ocksåfunnits en rad problem både med själva begreppet och vad det innebär liksom medinnehåll och former när det gäller det konstnärliga utvecklingsarbetet. Detlahar emellertid blivit en allt viktigare del av de konstnärliga högskolornas arbete.Del finns på många håll ett omfattande konstnärligt utvecklingsarbete somtillfört konstomrädena och den konstnärliga utbildningen ny kunskap ochvärdefulla impulser. Forskning i gängse mening måsle kunna utvecklas även inomkonslnärliga områden eller områden som tangerar dessa. na har det vetenskapliga ansvaret för allforskarutbildning inom sina respektive områden. En fakultetsnämnd kan därför isamarbete med en konstnärlig högskola eller utbildning ansvara för planeringoch genomförande av forskning och forskaiutbildning inom eller i anslutningtill elt konstnärligt område. De konstnärliga högskolorna i bör pålämpligt sätt ges fakultelsanknyining till . Dekonstnärliga utbildningarna i övriga landet är inlemmade i eller anknutna tilluniversitet. har bedrivit etlomfattande utvecklingsarbete innefattande flera mer långsiktiga projekt inomt.ex. dansterapi (för barn med tidiga och djupa emotionella störningar), datorstödddansnolation, dansmedicin, danseinologi, danspedagogik med bl.a. etl studium avdansundervisning utifrån olika aspekter samt koreografi. i är störstakonstnärliga instilution. i har få professurerförenade med konstnärligt utvecklingsarbete. Detta är en brist eftersom dessatjänster utgör en viktig stimulans för verksamhelen. Vid institutionen i har bl.a. fleraprojekt i anslutning till kyrkomusikerutbildningen genomförts. Musikhögskolani har lagt upp ett ambitiöst program för att konsolidera och vidga detkonslnärliga utvecklingsarbetet vid skolan. har anhållit om överföring av medel frånsitt anslag för grundutbildning till sitt anslag för konstnärligtutvecklingsarbete. Flertalet av professurerna är omvandlingar av lidigarehuvudlärartjäns-ler och inrättade på grundutbildningsanslagel. De tjänster somlillkommit efter 1987 är emellertid inrättade på medel för konstnärligt utvecklingsarbete.Konsfackskolan önskar ha en likriktning av sina professorstjänster med likaandel för konstnärligt utvecklingsarbete för alla. Regeringen finner dettarimligt och itillstyrker en överföring av medlen. Universitets- och högskoleämbetet har på regeringensuppdrag analyserat hur forskning och utvecklingsarbete vid GI/IHR. och kommunikations- och reklamutbildning börorganiseras inom ramen för den reguljära universitetsorganisationen. Ävenbetänkandet (SOU 1992:12) Konstnärlig högskoleutbildning tar upp frågan om deninstitutionella organisationen av GI/IHR. Utredaren föreslår där all Gl/IHRorganisatoriskt förs lill . GI/lHR:s verksamhet är huvudsakligen koncentrerad på allge yrkesfördjupande utbildningar för arbetsledande befattningar inom grafiskindustri och informationsindustri respektive för befattningar med planerings-och genomförandeansvar inom marknadsföring och information. Del finns behov avlånf;sikiig kunskapsuppbyggnad inom en rad områden med anknytning till teknisk,samhällsvetenskaplig och humanistisk fakultet. Styrelsen för GI/IHR, som anseralt instituten av internationella konkurrensskäl måste utvecklas mol all gerenodlat post-gradual utbildning, är positiv till en association till i Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. , gärna i nära samverkan med Institutionen förjournalistik, media och kommunikation. GI/IHR betonar dock viklen även av tekniskFoU. () har under innevarande budgetår efterträtt UHÄ när detgäller fördelning av medlen för gästprofessuren i konstnärligtutvecklingsarbete. , som redan svarar för två gästprofessurer, har denerfarenhet som behövs för alt ansvara även för gästprofessuren i konstnärligtutvecklingsarbete. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. Konstnärligt utvecklingsarbete har efter en trevandeinledningsperiod nu nått viss omfattning och etablerats som en varierad ochvärderad verksamhet, av kvalitativt högtstående slag. Det ärangeläget att den påbörjade utvecklingen inte avstannar. VidDanshögskolan, som är landets enda högskola för dansare, inrättades 1992 enprofessur i koreografi. Konstnärligt utvecklingsarbete bedrivs dock inom enrad områden, bl.a. inom danspedagogik, som är en huvuduppgift förDanshögskolan. Mot bakgrund av verksamhetens omfattning framstårbasorganisationen för del konstnärliga utvecklingsarbetet som otillräcklig.Regeringen kommer därför i det följande att före slå en förstärkning av medlenmed . GI/IHR harsaknat fakultelsanknyining sedan instituten fördes in ihögskoleorganisationen. För den fortsatta utvecklingen är det angeläget attGl/IHR ges fakultelsanknyining. Gl/IHR bör lills vidare knytas tillfakultetsorganisationen vid och Tekniska högskolan iSlockholm. och skall ansvara för elt fördjupatoch utvidgat konstnärligt utvecklingsarbete viti GI/IHR. En redogörelse fördetta bör lämnas i den fördjupade anslagsframställningen för nästa period.Regeringen kommer i det följande att föreslå en förstärkning av medlen förkonstnärligt utvecklingsarbete vid GI/IHR med . Universiteteti bör ges möjlighet att förstärka den konstnärliga basorganisationenvid . Regeringen kommer därför i det följandeatt föreslå en förstärkning av anslaget lill med . Vidinstitutionen i har ett betydande arbete lagts ned på altutveckla en egen konstnärlig profil. Det är viktigt all det konstnärligautvecklingsarbetet vid i kan få en försätrktbasorganisation. Regeringen kommer därför i del följande att föreslå enförstärkning av anslagel till med . Enöverföring av medel från anslag för grundutbildning lillanslaget för Konstnärligt utvecklingsarbete bör göras. bör även i fortsättningen fördela medlen för gästprofessuren ikonstnärligt utvecklingsarbete. Regeringensförslag innebär alt för konstnärligt utvecklingsarbete anvisas sammanlagt . att godkänner vad regeringen i Slutsatserförordat för konstnärligt utvecklingsarbete. 1992/93:170Avsnitt 8 Utbildningsdep. 8.12.8 Forskning om universitet och högskolor Universitet och högskolor har sin egensektorsforskning. Efter avvecklingen av Universitets- och högskoleämbetetbedrivs verksamheten inom en särskild myndighet. Rådet för forskning omuniversitet och högskolor. Rådet disponerar /93 . Verksamhelen var tidigare uppdelad i Ivå huvudprogram:uppföljning och policystudier resp. del s.k. forskningsrådets verksamhet. Efteravvecklingen av Universitets- och högskoleämbetet har uppgiften huvudsakligenblivit forskningsrådets. Verket för högskoleservice ochutvär-deringssekretarialel förutsätts ha ansvaret för uppföljnings- och utvärderingsarbete.Sedan 1990 finns elt särskilt grundutbildningsråd. Verksamheten har på uppdragutvärderats av docent . I rapporten om kunskap -forskning och utveckling för universitet och högskolor (Ds 1992:98) understryksall utvecklingen mot ett kunskapssamhälle liksom ett vidgat lokalt ansvarställer ökade krav på universitet och högskolor. Universitetens ochhögskolornas självförslåelse bör vila på en god, vetenskaplig grund. Rådet för forskning om universitet och högskolor harställt som sin huvuduppgift att finansiera projekt av grundforskningskaraktär.Över liden har en förskjutning ägt rum från pedagogik via statskunskap lillkullurteori. Ett aktivt arbete med att bygga upp ett nätverk av forskare harbedrivits. Utvärderaren konstaterar alt det finns en stor spridning vad gällerprojektens ämnesinriktning och kvalitet. I rådels verksamhet har forskningkommit all väga tyngre än undervisning; de etablerade akademiska intressena harhaft företräde; forskarnas intressen har gått före |)raktikernas och grundforskninghar prioriterats framför sektorns utveckling. Utvärderaren framhåller all såväl forskningen omuniversitet och högskolor som de senares faktiska verksamhet skulle vinna pånärmare kontakter. Universiteten och hög,skolorna bör ha etl huvudansvar försin egen sektorsforskning. Mot denna bakgrund anser utvärderaren att detnuvarande rådet för forskning om universitet och högskolor bör omvandlas lilletl högskolevärldens eget organ. Huvuduppgiften skulle vara att utveckla denlångsiktiga kunskapsbasen för universitet och högskolor. 1 del fallverksamheten även fortsättningsvis skulle bedrivas genom etl självständigt rådanser utvärderaren att verksamheten behöver stramas upp i vissa avseenden.Slutligen berörs alternativet att knyta verksamheten till en existerande myndighet, I.ex. humanistisk- Prop.1992/93:170 samhällsvetenskapliga forskningsrådet. Rapporten har remitterats. En remissammanställning finnstillgänglig Utbildningsdep. Ingen remissinstans ifrågasättei behovet av forskning omuniversitet och högskolor. Vad gäller avvägningen mellan mera grundläggandeforskning resp. forskning med närmare anknytning till områdets angelägnafrågeställningar går meningarna isär. Detsamma gäller valet av organisationsformför den fortsatta verksamheten. Svensk forskning om universitet och högskolor är relativtomfattande och av god internationell kvalitet. Forskningen har huvudsakligen engrundläggande och långsiktig karaktär. Olika discipliner och forskningsmiljöerhar engagerats och i flera fall har en god kontakt med internationellforskning på områdei etablerats. En bättre återföring av resultaten titluniversitetens och högskolans verksamhet hade varit önskvärd. De svenska universiteten och högskolorna är i inledningenav en genomgripande förändringsprocess. Väsentligt ökat utrymme för varjeuniversitets och högskola egna initiativ och lösningar, ökat ansvar förkvalitet i såväl grundutbildning som forskning och forskarutbildning ställerstora krav på självinsikt och självkännedom. Behovet av forskning om ochstudier av universiteten och högskolorna är därför slort. Denna forskning bör -utöver alt uppfylla självklara kvalitetskrav - ha långsiktig relevans föruniversitetens och högskolornas problem och framtid. Strävan bör vara alt iökad utsträckning stödja forskning som tar sin utgångspunkt i angelägna frågorinom universitetens och högskolornas verksamhet. Återföring avforskningsresultaten till denna verksamhet är angelägen. Rådet för forskning om universitet och högskolor bör gesen sammansättning som tillgodoser dessa krav. att godkänner vad regeringen i slutsatserförordat beträffande Rådet för forskning om universitet och högskolor. 8.13Anslag till forskning och forskarutbildning Prop.1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep. 8.13.1Vissa anslagstekniska frågor m.m. har beslutat om nytt budgetsystem för statligamyndigheter (prop. 1991/92:100 bil. För myndigheterna innebär detta att de bör utvecklaverksamhetsanpassade resultatmått, utveckla sin resultatanalys ochresultatredovisning saml stärka sin ekonomiadministrativa kompetens.Resultatredovisning, uppföljning och utvärderingar från berörda myndighetersamt externa uppföljnings- och utvärderingsorgan kommer i ökande utsträckningall ligga till grund för statsmakternas beslul. Inför den nu föreliggande|)ropositionen har av naturliga skäl sådanl material endast kunnat utnyttjas ibegrän.sad omfattning. Kommande propositioner bör dock mer konsekvent bygga påsådant underlag. Regeringen har i propositionen Universitet och högskolor,frihet för kvalitet uttalat all möjligheterna alt på kort sikt beakta ändradebehov och förutsättningar bör tillgodoiies i det nya anslagssystemet. Bestämmelsernaför fakultetsänslag kommer därför att utformas så att berörda högskolestyrelserunder treårsperioden har möjlighet att göra omfördelningar mellanfakultetsområdena av tilldelade belopp. Vissa ytterligare riktlinjerför mcdelsfördelningen kommer, liksom i dagens system, att anges i deregleringsbrev som regeringen utfärdar. Delta gäller t.ex. medel som avsattsför rörlig resurs för lärare inom den . 1 likhet med vad som gäller för de nya anslagen förgrundläggande utbildning bör medel för forskning och forskarutbildning anvisasunder reservationsanslag. Även dessa anslag bör utbetalas och avräknas månadsvismed en tolftedel av anslagsbeloppet. Däremot görs lills vitlare inle underdessa anslag någon sluijustering av det slag som görs för anslag lillgrundutbildning. Regeringen anser vidare att de reservationer som vid utgångenav /93 kommer att finnas på de nuvarande fakulietsvisareservationsanslagen lill forskning och forskarutbildning bör få föras lillrespeklive universitets och högskolas konto i efter del attbokslutet har fastställts.. För detta bör inhämtas elt godkännande avriksdagen. Anslagen är beräknade med beaktande av samtliga beräknadekostnader med undantag av lokalkostnader. Bidrag lill lokalkostnader, inredningoch utrustning anvisas under särskilda anslag i enlighet med vad chefen förUtbildningsdepartementet anfört . Kompensation för löneökningar kommer fr.o.m. budgetåret1993/94 inte att utgå från det s.k. täckningsanslaget. Vissaomfördelningar har gjorts i syfte att finansiera nya uppgifter och Prop.1992/93:170 ökade kostnader för internationellt samarbete. Universitets-och högskoleämbetet anhöll om medel för täckning av Utbildningsdep.merkostnader avseende trygghetsavtalet för arbetstagare i slaten /89 under reservalionsanslagen till utbildning och forskning inomhögskolan. Dessa kostnader bör finansieras inom nu föreslagna anslagsbelopp. Anslagen lill universitet och högskolor.Forskningsrådsnämnden, Humanistisk-samhällsveienskapliga, Medicinska,Naturvetenskapliga och Teknikvetenskapliga forskningsråden samt Rymdslyrelsen,Rådet för forskning om universitet och högskolor, Kungl. Arkivet för ljud och bild. Institutet förrymdfysik och har budgeterats utan hänsyn till delekniska justeringar som måste göras till följd av ändringen av nivån pålönekoslnadspålägget, den ändrade finansieringsformen för Stalshälsan samt denya principerna för budgetering av anslagen. Riktlinjerna för dessaförändringar har redovisats budgetproposition av chefen förFinansdepartementet (bilaga 1, Statsbudgeten och särskilda frågor, avsnitt2.2). Det belopp som kommer all slällas till myndigheternas disposition kommeratt slutligt fastställas enligt de redovisade riktlinjerna och kan därföravvika från del nu budgeterade beloppet. För anslagen bör gälla samma förutsättningar i fråga omekonomiadministration som för grundutbildningsanslagen. Det rör sig om de reglersom gäller för att utnyttja räntekonton med kredit i ;balansering av överskott lill följande budgetår; kraven på universitetens ochhögskolornas bokföring och årsredovisningar saml underlag för prognoser ochfinanssialistik (se prop. 1992/93:169 avsnitt 3.1). alt rik.sdagen godkänner att reservationer på de nuvarandefakultetsanslagen får föras till respektive universitets och högskolas konto iRiksgäldskontoret.. Forskning och forskarutbildning har stor betydelse för ellsamhälles utveckling inle bara ekonomiskt utan också kulturellt och socialt.Statsmakternas övergripande beslut om resurser till forskning och forskarutbildningmåste därför givetvis ytterst utgå från kvalificerade bedömningar avsamhällets behov, möjligheterna för forskning inom olika områden ochtillgängliga resurser. I propositionen Universitet och högskolor. Frihet förkvalitet (prop. 1992/93:1) aviserades förändringar för tilldelning av resursertill forskning och forskarutbildning. och högskolor har utvecklat olika formerav aktivitetsrelaterad budgetering, dvs. en budgetering där resurser tilldelasmed hänsyn lagen lill förekomsten av externa anslag, anlal disputationer, vetenskapligaoriginalartiklar m.m. Möjligheterna och formerna för all i viss mån grundaresurstilldelningen på kriterier som hänför sig lill kvalitet på och kvantitetav erhållna resultat mellan fakulteter inom ett och samma forskningsområde börnu också prövas. Chefen för har tillkallat enkommitté med uppdrag att utveckla ett nytt syslem för resurstilldelning tilluniversitet och högskolor (Resursberedningen). I anslutning lillresursberedningen arbetar en särskild grupp med en analys av hur anslagen lillforskning och forskarutbildning i viss omlätlnmg skall kunna relateras lillprestationen. Förändringarnasyftar lill att öka produktiviteten som inslagen avkvalitetsprövning förstärks. Vidare skall incitamenten för omfördelning ochförnyelse förbättras. Även jämslälldheLsaspeklen beaktas i detta arbete.Kostnaderna för externt finansierad forskning Principen om full kostnadstäckning innebär all den externtfinansierade verksamheten inom universitet och högskolor skall bära alla dekostnader som den föranleder. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag attutreda vissa frågor rörande kostnader för den externt finansierade verksamhetenvid universitet och högskolor. Uppdraget gavs mot bakgrund av den förändringsom beslut med anledning av forskningspolitiskaproposition innebar för universitet och högskolor. Beslutet innebar allprincipen om full kostnadstäckning för externt finansierad verksamhet skulletillämpas även för forskningsråden och övriga statliga finansiärer. Statskontoretskulle undersöka i vilken utsträckning det nya beslutet lett till förändringarpå universitet och högskolor och om full kostnadstäckning nu uppnåtts i frågaom såväl direkta som indirekta kostnader. Ett antal skrivelser har inkommit till Utbildningsdepartementetmed synpunkter på principen om full kostnadstäckning vid universitet ochhögskolor. Slalskoniorei har redovisat uppdraget. Utredningsarbetetvisar enligt Statskontoret att universiteten och högskolorna i allt väsentligthar kunnat följa regeringens och beslul om full kostnadstäckningför den externt finansierade verksamheten. Externa finansiärer svarar för enbetydande del av högskolans verksamhet. Det är viktigt att högskolans resurseranvänds för sina egentliga ändamål och inle för att subventionera externafinansiärers verksamhet. Principen om full kostnadstäckning måste därförtillämpas konsekvent. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning anvisasinnevarande budgetår under den i utrusiningsplanen uppförda kosinadsramenDyrbar vetenskaplig utrustning under anslagel G I. Inredning och utrustning av lokaler vidhögskoleenheterna m.m. För vardera /94 och 1994/95 finns kostnadsramaruppförda. Medlen fördelas av till utrustningsobjekl meden kostnad överstigande . Medlen fördelas efter bl.a. beredning ien kommitté där representanter för forskningsråden ingår. Medlen är avsedda iförsta hand för inköp av utrustning i anslutning till forskningsprojekt finansieradeav forskningsråden. Utrustningen upphandlas av Verket för högskoleservice förresp. I de fördjupade anslagsframställningarna har fleraforskningsråd föreslagit att koslnadsgränsen höjs och/eller all medel överförstill forskningsråden. Fördelning av medel till dyrbar vetenskaplig utrustninghar fungerat väl inom . Det finns emellertid svagheter isystemet. En sådan är alt det inte finns en direkt koppling mellan forskningsrådensbedömning av bidrag till projekt och bedömningen av medel lill dyrbarutrustning. För att ge större möjlighet till en samlad bedömning avprojektstöd, stöd till utrustning och driftkostnader bör beslul om anslag upptill fortsättningsvis fallas av råden och i motsvarande månmedel överföras från ulrustningsanslagel till anslag till berörda forskningsråd.Överföringen bör göras med utgångspunkt i de belopp som 1991 och 1992 fördelatstill utrustning med ett värde . För fördelning avForskningsrådsnämnden återstår då under anslaget Medel fördyrbar vetenskaplig utrustning. Medlen är avsedda företrädesvis för utrustningmed en kostnad överstigande . Detta innebär att LRN ävenfortsättningsvis kan finansiera utrustning för projekt finansierade av andraorgan än nu berörda forskningsråd. Regeringen föreslår under anslagen tillberörda forskningsrådsorgan medel anvisade i enlighet med förslaget. Beslutademen ännu inte gjorda inköp finansieras från anslaget G I. Inredning och utrustning av lokaler vidhögskoleenheterna m.m. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. att godkänner vad regeringen i slutsatserförordat beträffande dyrbar vetenskaplig utrustning. 19 1992/93. 1 samL Nr 170 Regeringen ger hög prioritet ål en förbättring avlokalsituationen i högskolan. Genom förslagen budgetproposition avsattesett ytterligare årligt utrymme om till årskostnad (hyror)för lokalförbättringar. I årets budget satsas ytterligare 175 miljoner kronor.Sammanlaget medger dessa satsningar investeringar minsl i storleksordningen . Ipropositionen om grundläggande högskoleutbildning har en redovisning givits avsedan tidigare pågående samt beslutade projekt. Den högainvesteringsaktiviteten medför även att satsningarna på ny inredning ochutrustning blir betydande. Sålunda kommer enligt regeringens förslag desärskilda medlen till inredning och utrustning i samband med olika projekt ochlill ersättningsanskaffning att för /94 uppgå till ca . De nyaåtgärderna som regeringen nu föreslår är avsedda att påbörjas under en periodav . Flertalet är av stor betydelse för forskningen särskilt inom detekniskt-naturvetenskapliga och medicinska områdena. Sålunda ges nu deekonomiska planeringsförutsättningarna för myndigheternas fortsatta arbete medbl.a. Malerialcentrum vid , Biomedicinskt centrum vidUniversilelel i , en första etapp (djurhusel) på iGöteborg, för och Tekniska högskolan iStockholm, ombyggnad och upprustning av samt fleraprojekt vid Tekniska högskolan i och lekniska högskola. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. 8.13.2 Anslagsberäkningar Prop. 1 budgetpropositionen har medel för forskning ochforskarutbildning . m.m. endast beräknats preliminärt. I del följanderedovisas förslag till ° ' anslag för /94 samt tillresursförstärkningar för budgetåren 1994/95 och 1995/96 : Forskning ochforskarutbildning > 1993/94 anslag (förslag) 667 809 000 ' Medel har innevarande budgetår anvisats under anslagtill resp. fakultet. bedrivs forskning och forskarutbild- ning inom de humanistiska. teologiska, juridiska, samhällsve- Anslaget har beräknats med utgångspunkt i de bedömningar och överväganden som redovisats i det föregående. Regeringen beräkning av anslaget utgått från följande belopp: Hänill kommer mudcl för SCASSS av beloppet lillteknisk-naturvetenskaplig fakultet Prop. har beräknats för teknisk forskning och forskarutbildning. Förstudiefinansiering inom forskarutbildningen bör minst följande Utbildningsdep. 26 645 0004 202 000 3 783 000 23 198 000 17 003 000 10 546 000 67 859 000 Till följd av vad som tidigare anförts beräknas underanslaget medel för följande ändamål. Den ökande europeiska integrationen har omfattandejuridiska konsekvenser. Med anledning av de nya krav som därigenom ställs påsvensk rättsvetenskap har 1 700 000 kionor beräknats för förstärkning av denjuridiska forskningen för /94. För det därpå följande budgetåretförordas en ökning med ytterligare . För koncentrerade insatser avseende studiet av Östeuropahar beräknats . Vidare beräknas medel för en personlig tjänstför docenten (-t- ). Fr.o.m. /96 överförs ansvaret för Kollegietför samhällsforskning (SCASSS) till . Medel för verksamhetenöverförs samlidigl från och Humanistisk-samhällsvetenskap liga forskningsrådet. Som kompensation för kostnadsökningar har beräknats . 1. till Universilelel i : Forskning ochforskarutbildning för /94 anvisar elt reservationsanslaganslagpå . 2. godkänner de riktlinjer för resurserna för budgetåren Prop. 1992/93:170 1994/95 och 1995/96 som angetts. : Forskning ochforskarutbildning' 1993/94 Nytt anslag(förslag) 720 782 000