prop · GF03164 · 1992-01-01 00:00:00 — En viktig del av kommitténs hittillsvarande verksamhet har varit utdelning av stipendier som bidrag till studieresor för hälso- och sjukvårdspersonal och andra personalgrupper som har anknytning till hälso- och sjukvården samt till kursverksamhet. Stipendieverksamheten bedrivs i en änd rad organisation, närmare knuten till kommittén. Tonvikten i de nämnda verksamheterna lades i ökad utsträckning på stöd till grupper och ämnesområden som har svårt att på annat sätt få stöd för sådan kunskapsutveckling, och till de mindre länder inom Europaområdet som har särskilda problem beträffande fortbildning av hälso- och sjukvårds personal. Som en följd av utvecklingen i uppmärk sammades behovet av särskilda insatser i dessa delar av på olika sätt av kommittén. En annan omfattande del var arbetet beträffande blodgivning och blod produkter. En fast kommitté och arbetsgrupper tar inom detta område fram underlag för europeiska överenskommelser, gör kunskapsöversikter och be driver kursverksamhet m.m. Kommittén bedrev, i huvudsak med hjälp av expertgrupper, arbete inom bl.a. följande områden: organisation av europeiskt samarbete kring organtransplantationer planering av försörjning med hälso- och sjukvårdspersonal m.m. socialmedicinska aspekter på barnmisshandel hur aids-epidemin påverkar hälso- och sjukvårdens organisation och den enskildes ställning. I anslutning till CDSP:s möten hölls även möten med den särskilda kom mittén med företrädare för de länder som anslutit sig till Konventionen om utarbetande av en europeisk farmakopé. Kommittén fattar de formella be sluten om ikraftträdande av ändrade och nya delar av farmakopén, vilka be retts av den särskilda farmakopékommissionen. (Se närmare härom under avsnitt IV. a) ). utveckling (CAHBI) antog förslag till rekommendation angående genetiska test och screening inom häl so- och sjukvården liksom förslag till rekommendation om användning av DNA-teknik inom rättsmedicinen. Arbetet med förslag till en konvention om bioetik fortsatte. Förslag till ramtext till konventionen är under utarbetande. tillsattes två ar betsgrupper med uppgift att ta fram underlag för de två delfrågor man beslutat skall fogas till ramkonventionen som protokoll. Dessa frågor gäller forskning och försök på människa samt samtyckesregler vid organdonation. Planering skedde inför den rundabordskonferens för ordförandena i de nationella etiska kommittéerna som sedan ägde rum i . En särskild arbetsgrupp har i uppgift att förbereda CAHBI:s andra sym posium som planeras äga rum . Temat för symposiet kom mer att ligga inom området medicinsk genetik. Frågor rörande miljö och regional planering a) Miljöfrågor Konventioner Några särskilda konventioner undertecknades inte inom miljöområdet utan kan sägas ha varit ett arbetsår. Utarbetandet av en ramkonvention för jord- och landskapsskydd fortsatte , liksom arbetet inom området genetik och ekosystem. I arbetet med miljö- och biotopskydd uppmärksammades bl.a. behovet att involvera . Kommittéarbetet permanenta kommitté sammanträdde och bland besluten kan nämnas att nordafrikanska länder i fortsättningen skall inbjudas att delta i arbetet. Ett antal växtarter fördes upp på appendix I-lis tan, dock inga svenska arter. redovisade en plan till skydd för bl.a. lövgrodan som kommittén förklarade sig vara nöjd med. Vid det 460:e ställföreträdarkommittémötet förnyades inte rådsdiplomet för den franska därför att skyddet för björnstammen och turismens utveckling i området inte överens stämmer med de kriterier som krävs för Europarådsdiplomet. b) Regional planering Någon särskild s.k. styrkommitté finns inte för frågor om regional planering. Dessa frågor behandlas av fackministerkonferensen för ministrar med an svar för regional planering (CEMAT) och av den ämbetsmannakommitté som förbereder konferensens sessioner. höll sin nionde session den 4--i An kara. I konferensen deltog representanter för 25 av medlems länder och observatörer från , och . Konferensen hade två teman, ''''''''Förbättrade instrument för att genomföra en rationell markanvändning'''''''' och ''''''''Nya perspektiv för regional planering på europeisk nivå''''''''. Ministrarna antog en resolution om respektive tema. accepterade en inbjudan från den norske ministern att hålla nästa session i och uttryckte som sitt önskemål att huvudtemat vid denna session skulle vara ''''''''Strategier för hållbar regional ut veckling i bortom ''''''''. Regionala och kommunala frågor Rekommendationer och konventioner antog en rekommendation R(91)4 om ut jämning av resurser mellan kommuner. Rekommendationen innehåller prin ciper för ett finansiellt utjämningssystem med syfte att bidra till bättre balans i fördelningen av resurser för lokal offentlig service. beslöt ministerkommittén att anta en konvention om ut länningars deltagande i offentlig verksamhet på nivå och att öppna konventionen för undertecknande . Vid detta till fälle undertecknades konventionen av bl.a. . I konventionen behand las dels frågan om rösträtt och valbarhet för invandrare i kommunala val, dels frågan om yttrandefrihet, mötesfrihet och föreningsfrihet för invand rarna i deras relationer till kommunala organ, dels möjligheterna att inrätta rådgivande organ för invandrarna i kommunerna. för kommunala och regionala frågor (CDLR) höll två möten i . Kommittén behandlade därvid bl.a. olika kom munalekonomiska frågor, de förtroendevaldas arbetsvillkor och tillämp ningen av den Europeiska konventionen om självstyrelse (SÖ 1989:34). Förslag till en rekommendation om kommunernas uppta gande av lån överlämnades till ministerkommittén. Vidare utarbetade CDLR förslag till en av allmänna val i framväx ande demokratier. Kommittén medverkade även i övrigt i samarbetet för bi stånd i utvecklingen av lokal demokrati i . För frågor om kommunalt och regionalt samarbete över riksgränser har en särskild expertkommitté inrättats under CDLR. Den höll två möten i . Bl.a. diskuterades effekterna för gränsregionerna av EG:s inre marknad. Vidare har kommittén följt tillämpningen av den Euro peiska ramkonventionen om samarbete över riksgränserna mellan lokala och regionala samhällsorgan (SÖ 1981:23) Övrigt Den nionde europeiska kommunministerkonferensen ägde rum i Bergen, , den 15--. Huvudteman vid konferensen var decentralisering och stärkt självstyrelse demokratiskt deltagande och demokratisk kontroll. Nästa europeiska kommunministerkonferens äger rum i . Den skall ägnas dels åt storstadsfrågor, dels åt frågor om direkt demo krati, bl.a. lokala folkomröstningar. antog ett antal rekommendationer inom sektorn rättsfrågor. Rekommendationen R(91)1 om administrativa sanktioner innehåller grundläggande regler om hur medlemsländernas administrativa sanktioner bör vara utformade. På det familjerättsliga området antogs rekommendationen R(91)9 om skyndsamma åtgärder i vissa familjerättsliga angelägenheter. Rekommenda tionen innehåller principer, som är ägnade att främja snabba hjälp- och stöd insatser för barn och andra utsatta grupper. Målsättningen med dessa princi per är att åstadkomma snabba avgöranden i domstolar och andra organ i en rad frågor med anknytning till familjen. I rekommendationen understryks särskilt behovet av att nå ut med information om de möjligheter som står till buds samt vikten av hjälp åt de behövande att hävda sin rätt. På området för skydd för personuppgifter antogs rekommendationen R(91)10 om utlämnande till tredje man av personuppgifter som finns hos of fentliga organ. Rekommendationen ger riktlinjer om integritetsskyddande åtgärder avseende allmänhetens och företags uttag av personuppgifter från offentliga ADB-register. har, mot bakgrund av offentlighetsprinci pen, reserverat sig mot en av bestämmelserna i rekommendationen antog vidare en rekommendation om åtgärder för att skydda barn och ungdomar mot utnyttjande för prostitution och pornografi. Rekommendationen -- R(91)11 -- innehåller bl.a. riktlinjer för informations- och utbildningsinsatser och om stödåtgärder för unga i riskzonen. för juridiskt samarbete (CDCJ) höll sina 55:e och 56:e möten. Kommittén föreslog ministerkommittén att anta den nämnda rekommendationen om skyndsamma åtgärder i familjerättsliga an gelägenheter. CDCJ behandlade också vissa expertkommittéers verksamhet, bl.a. de kommittéer vilka arbetar med frågor om integritetsskydd i ''''''''datasamhället'''''''' och med frågan om ansvar för ersättning för miljöskador. CDCJ beslutade att den familjerättsliga expertkommittén skulle påbörja arbetet med en europeisk konvention om barns rättigheter. Vidare beslutade CDCJ föreslå ministerkommittén att upprätta en expertkommitté i processrättsliga frågor. Dessutom ägnades fortsatt uppmärksamhet åt utvecklingen av det ju ridiska samarbetet med länderna i . för brottsfrågor (CDPC) höll sitt 40:e möte. Vid mötet behandlades den tidigare nämnda rekommendationen om åtgär der för att motverka att barn och ungdomar utnyttjas för prostitution och pornografi. Inom CDPC pågår utredningsarbete som gäller principer för straffmätning och påföljdsval samt behandling av drogmissbru kare och aids-sjuka inom kriminalvården. inleddes dessutom ett nytt projekt som gäller straffrättsliga åtgärder till skydd för miljön. Övrigt Ett informellt möte med de europeiska justitieministrarna hölls i , , 17--. Förutom ministrarna från rådets medlemsstater deltog justitieministrarna från , , , , och i mötet. Vid mötet behandla des två ämnen; ''''''''Dom, villkorlig frigivning och påföljder inom straffrätten'''''''' och ''''''''Medborgaren och lagen''''''''. sociala utvecklingsfond sociala utvecklingsfond bildades . Fonden antog detta arbetsnamn . Dess officiella titel är för bo sättning och regional utveckling. Samtliga medlemsländer utom , , , , och är anslutna till fonden. Härutöver är den Heliga Stolen medlem. associerades dessutom som medlem under en femårspe riod. Fonden bildades ursprungligen som ett instrument i flyktingpolitiken, men är även inriktad på att finansiera infrastruktur-, sysselsättnings- och bostadsbyggnadsprojekt i regioner med stora befolkningsomflyttningar. Högsta prioritet ges insatser i samband med inhemska flyktingströmmar och naturkatastrofer. har även ett antal större utbildnings- och sjukvårdsprojekt finansierats. Vid diskussioner om bidrag till en balanserad ekonomisk och social utveckling mellan medlemsländerna spelar fonden en framträdande roll, eftersom den är rådets enda konkreta instrument för att påverka utvecklingen inom detta område. Fonden använder numera XEU (Europeiska valutaenheten, ECU) i sin redovisning (1 XEU motsvarade ). genomfördes en fjärde kapitalökning i fonden. Ett av syf tena därmed var att skapa resurser för finansiering av projekt i länder i som väntas bli medlemmar i fonden. Medlemslän dernas insatser i fonden uppgår efter ökningen till sammanlagt 1 104 milj. XEU i form av inbetalda medel, garantiåtaganden och vinstmedel som till förts enskilda medlemsländer. Härtill kommer att fonden vid utgången av hade reserver och vinstmedel på 244 milj. XEU. Till det egna kapitalet räknar fonden också s.k. eviga lån, som upptagits på sammanlagt 477 milj. XEU. Med dessa medel som bas kan fonden på jämförelsevis fördelaktiga villkor ta upp lån på den internationella kapitalmarknaden. Dessa lån förmedlas se dan till projekt i medlemsländerna med den inriktning som beskrivits ovan. En liten del av utlåningen sker på speciellt fördelaktiga villkor, för närva rande en procents ränta. Denna subventionerade utlåning bekostas av en del av fondens vinstmedel. Sedan sin tillkomst och till slutet av har fonden finansierat projekt i medlemsländerna om totalt 8 788 milj. XEU räknat i löpande valutakurs. utestående lån, omräknade till aktuell valutakurs, uppgick till 6 466 milj. XEU, varav 72 milj. XEU som subventionerade lån. De största låntagarna (1980--1991) har varit och (vardera av lånemedlen), (), (), () och (). Det ändamål som erhållit mest lån är bostadsbyggande, vil ket fått drygt en fjärdedel av lånebeloppet. Sedan följer infrastrukturinve steringar samt speciella åtgärder för flyktingar och migranter. Fondens verksamhet har expanderat kraftigt. Nyut låningen uppgick således till 987 milj. XEU. Trots denna ex pansion väntade /92 godkända projekt för 2 255 milj. XEU på finansiering. Fondens redovisade vinst, efter avsättning till en särskild re serv för ''''''''politiska'''''''' risker i långivningen, uppgick till 31,2 milj. XEU. Vår andel i fondens kapital uppgår efter den genomförda ökningen till 36 milj. XEU, vilket motsvarar av medlemsländernas insatser. Av detta belopp har 3,9 milj. XEU be talats in och 32,1 milj. XEU är ett garantiåtagande. har bl.a. efter strävat att utlåningen skall få en bättre geografisk fördelning och koncentre ras till de socialt angelägnaste projekten, att en större andel av fondens vinst skall användas för lån på särskilt fördelaktiga villkor samt att flera länder skall ansluta sig till fonden. Övrigt a) har varit anslutet till Konvention om utarbetande av en europeisk farmakopé (Ph Eur). Denna innehåller kvali tetsnormer för läkemedelssubstanser och vissa färdiga läkemedel och har bindande giltighet i de länder som är anslutna till konventionen. Tjugo län der i har ratificerat konventionen. Den första upplagan av trädde i kraft i . Den andra upplagan i alla dess delar trädde i kraft i medlems länderna . utgavs ytterligare ett häfte (fascicule 15) av den andra upplagan med standarder och föreskrifter. var representerat vid samtliga tre kommissionsmöten . I de ca 25 expertgrupper som förbereder och bearbetar material, som skall ingå i farmakopén, medverkade 15 svenska representanter hämtade från statliga laboratorier, den farmaceutiska industrin och Apoteksbolaget. De olika experterna ansvarar för ett omfattande experimentellt förarbete på sina respektive laboratorier. De statliga laboratorierna representeras av Lä kemedelsverket, och Statens veteri närmedicinska anstalt. Arbetet samordnas i av Svenska farmakopé kommittén vid . har stor normgivande betydelse för läkemedels kvali tet och tillämpas av och läkemedelsindustrin vid registre ring och kontroll av läkemedel samt vid Apoteksbolagets beredning och han tering av läkemedel. fastställdes 90 nya monografier för införande i Europafar makopén, vilket innebär en 30-procentig ökning jämfört med . påbörjades en ny prioritetsomgång inom Europasamarbetet för att få fram vilka läkemedelssubstanser, läkemedelsformer och bruksfärdiga läkemedel som man skall arbeta med . För svenskt vidkommande anses den medicinska betydelsen utgöra det viktigaste krite riet att ta hänsyn till vid prioriteringen. Nytt för denna prioriteringsomgång är att man också skall se över om några redan befintliga monografier i Ph Eur av företrädesvis minskad medicinsk betydelse skall utgå. fortsatte diskussionerna med representanter för den ge mensamma marknaden, läkemedels- och kemiindustrins olika intresseorga nisationer samt med olika europeiska myndigheter om ett utökat samarbete på läkemedelsområdet med tonvikt på att underlätta läkemedelskontroll och läkemedels godkännande i . Diskussionerna ledde fram till beslut om en certifieringsprocess vad gäller läkemedelsråvarors kvalitet, vilket betyder att farmakopén kan certifiera olika företags produkter på frivillig bas. Certi fieringen kommer att innebära att produkterna i fråga överensstämmer vad gäller kvalitetskraven med dem som specificeras i gällande Europafarma kopé. Förhandlingarna som påbörjades om att starta ett ge mensamt program för , den gemensamma marknaden och EFTA-länderna kring en utökad verksamhet för standardiseringen av biolo giska produkter ledde fram till ett avtal . b) Pompidougruppen (narkotikafrågor) Pompidougruppen inrättades i huvudsak som ett forum för erfaren hetsutbyte i . Initiativet togs av den dåvarande franske presiden ten och var ett svar på det växande narkotikaproblemet i . Gruppen hade fram ingen formell status men blev då en samarbetsgrupp inom . Ursprungligen hade gruppen 16 medlemmar men medlemsantalet uppgår till 25. omfattade samarbetet förutom de flesta västeuro peiska länderna även , och . Andra länder i inbjuds att på ad hoc-basis delta i olika aktiviteter anordnade av Pompidougruppen. En arbetsgrupp tillsattes för att se över Pompidougruppens arbetsformer och resurser mot bakgrund av dels det utökade medlemsantalet, dels det samarbete som kan förutses i förhållande till icke-medlemsländer i . Arbetet i Pompidougruppen rör såväl förebyggande insatser i syfte att minska efterfrågan på narkotika som insatser inom kontrollpolitikens om råde. Samarbetet är således tvärsektoriellt. De ministrar som ansvarar för samordningen av narkotikafrågor möts i princip och beslutar då om inriktningen på samarbetet fram till nästa ministermöte. Mellan mi nistermötena sammanträder representanter för medlemsländerna (s.k. per manenta korrespondenter) för att besluta om konkreta åtgärder och för att rapportera om pågående och planerade insatser i de olika medlemsländerna. Vid ministermötet antogs ett nytt program för Pompidougruppens arbete . Bl.a. framhålls där betydelsen av olika förebyggande insatser för att minska efterfrågan på nar kotika. deltar aktivt i det arbetet, bl.a. genom medverkan i en ar betsgrupp om massmedias roll i det drogförebyggande arbetet och i en ar betsgrupp som behandlar frågor om rättsväsendet och det förebyggande ar betet. deltar även i det omfattande epidemiologiska samarbete som pågår inom ram. Programmet omfattar även samarbete mot illegal handel med narkotika. Inom det området deltar i en sam arbetsgrupp för narkotikakontroll vid flygplatser. På initiativ av och i samverkan med EG hölls i den första alleuropeiska ministerkonferensen om narkotikafrågor. En handlingsplan för uppföljning av konferensen är under utarbetande. Planen omfattar en mängd olika områden, alltifrån epidemiologiskt samarbete till insatser mot s.k. tvättning av pengar. c) Handikappfrågor deltar i för handikappfrågor. Arbetet bedrivs -- förutom i kommitténs ordinarie möten -- i expertgrupper, varav deltar i två. Den ena expertgruppen arbetar med frågor om () internationella klassifikation för funk tionshinder, den andra expertgruppen har reviderat ett grunddokument för policy på handikappområdet. Kommittén tog initiativ till en ministerkonferens om ''''''''Självständigt boende för handikap pade''''''''. Konferensen ägde rum i den 7--. Vid konferen sen antogs också det reviderade grunddokumentet.