prop · GF0343 · 1992-01-01 00:00:00 — 3 §3 Med skatt avses i denna lag, om inte annat anges 1. skatt enligt uppbördslagen (1953: 272) och sjömansskatt, 2. mervärdeskatt, annan indirekt skatt eller avgift för vilken är beskattningsmyndighet och vägtrafikskatt, /kolumn1/ 3. arbetsgivaravgift och allmän /kolumn2/ 3. arbetsgivaravgift, särskild lö- löneavgift, /kolumn2/neskatt på vissa förvärvsinkomster /kolumn2/och särskild inkomstskatt för utom- lands bosatta, 4. skatte- och avgiftstillägg samt förseningsavgift, 5. ränta och avgift som utgår i samband med uppbörd eller indrivning av skatt eller avgift enligt 1--4. Med skatt enligt uppbördslagen avses, förutom skatt och avgift enligt 1 § nämnda lag, även annan avgift och ränta som utgår enligt bestämmelserna i lagen. 5 §4 För fysisk person som är folkbokförd i riket skall i det centrala skatteregistret anges 1. personnummer, namn, adress, civilstånd, datum för civilståndsändring och folkbokföringsförhållanden, 2. registrering enligt lagen (1968: 430) om mervärdeskatt, särskilt registrerings- och redovisningsnummer, organisationsnummer och firma, 3. förhållanden som enligt lag eller förordning skall antecknas i skattelängd, 4. registrering i sjömansregistret, tillhörighet till icke territoriell församling, tillhörighet till , 5. nationalitet, personnummer för hos personen folkbokförda barn , antal hemmavarande barn som inte har uppnått 16 eller , personnummer för make och, om samtaxering sker med annan person, personnummer för denne, 6. slag av pensionsförmån som personen är berättigad till enligt lagen (1962: 381) om allmän försäkring, i den mån det behövs för att debitera socialförsäkringsavgift, 7. slag av preliminär skatt som personen skall betala. För person som inte har uppnått skall också anges personnummer för den hos vilken personen är folkbokförd. För person som inte har uppnått skall införas endast uppgift om personnummer, namn och adress samt personnummer för den hos vilken personen är folkbokförd, om inte ytterligare uppgift som avses i första stycket behövs för beskattning. För person som ej är folkbokförd här i riket skall uppgifter enligt första, andra eller tredje stycket införas i den mån det behövs för beskattning här i riket. 6 § För juridisk person och för enkelt bolag, partrederi och utländskt företags filial i skall i det centrala skatteregistret anges 1. organisationsnummer med tidpunkt för registrering och avregistrering i registret, namn, firma, adress, hemortskommun, säte och juridisk form, /kolumn1/ 2. registrering enligt lagen (1968: /kolumn2/ 2. registrering enligt lagen (1968: 430) om mervärdeskatt, särskilt re- /kolumn2/430) om mervärdeskatt, särskilt re- gistrerings- och redovisningsnum- /kolumn2/gistrerings- och redovisningsnum- mer, /kolumn2/mer. 3. förhållanden som enligt lag eller förordning skall antecknas i skattelängd. För dödsbo skall även den avlidnes personnummer och dagen för dödsfallet anges. 7 §5 För fysisk och juridisk person får, utöver de uppgifter som anges i 5 och 6 §§, det centrala skatteregistret innehålla följande Sådana uppgifter om ägarförhållandena i fåmansföretag, företag som enligt 3 § 12 mom. nionde stycket lagen (1947: 576) om statlig inkomstskatt skall behandlas som fåmansföretag, fåmansägt handelsbolag och dotterföretag som avses i 2 kap. 16 § lagen (1990: 325) om självdeklaration och kontrolluppgifter. Uppgifter angående avslutad revision, verkställt taxerings- eller mervärdeskattebesök eller annat sammanträffande enligt 3 kap. 7 § taxeringslagen (1990: 324) eller 26 a § lagen (1968: 430) om mervärdeskatt. För varje sådan åtgärd får anges tid, art, beskattningsperiod, skatteslag, myndighets beslut om beloppsmässiga ändringar av skatt eller underlag för skatt med anledning av åtgärden samt uppgift huruvida bokföringsskyldighet har fullgjorts. /kolumn1/ 3. Uppgift om registrering av /kolumn2/ 3. Uppgift om registrering av skyldighet att betala skatt, uppgif- /kolumn2/skyldighet att betala skatt, uppgif- ter som behövs för att bestämma /kolumn2/ter som behövs för att bestämma skatt enligt uppbördslagen /kolumn2/skatt enligt uppbördslagen (1953: 272) och lagen om mervärde- /kolumn2/(1953: 272), lagen om mervärde- skatt eller avgift enligt lagen /kolumn2/skatt, lagen (1984: 668) om upp- (1982: 423) om allmän löneavgift /kolumn2/börd av socialavgifter från arbetsgi- och lagen (1984: 668) om uppbörd /kolumn2/vare, lagen (1991: 659) om särskild av socialavgifter från arbetsgivare /kolumn2/löneskatt på vissa förvärvs- samt uppgifter om redovisning, in- /kolumn2/inkomster, lagen (1991: 556) om betalning och återbetalning av så- /kolumn2/särskild löneskatt för utomlands bo- dana skatter eller avgifter. /kolumn2/satta, lagen (1990: 912) om nedsätt- /kolumn2/ning av socialavgifter och lagen (1951: 763) om beräkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst samt upp gifter om redovisning, inbetalning och återbetalning av sådana skatter eller avgifter. /kolumn1/ 4. Uppgift om maskinellt fram- /kolumn2/ 4. Uppgift om maskinellt fram- ställt förslag till sådant beslut som /kolumn2/ställt förslag till beslut om beskatt- enligt lag eller förordning skall an- /kolumn2/ning. tecknas i skattelängd. Uppgift om beslut om anstånd med avgivande av deklaration och med betalning av skatt, dock ej skälen för besluten, samt uppgift om att laga förfall föreligger för underlåtenhet att fullgöra deklarationsskyldighet. Administrativa och tekniska uppgifter som behövs för beskattningen. /kolumn1/ 7. Uppgifter som skall lämnas i /kolumn2/ 7. Uppgifter som skall lämnas i allmän självdeklaration i samman- /kolumn2/allmän självdeklaration enligt 2 ställningarna för statlig och kom- /kolumn2/kap. 13 § första stycket punkterna munal inkomstskatt, i förmögen- /kolumn2/2--4 och andra stycket lagen om hetsredovisningen om skattepliktig /kolumn2/självdeklaration och kontrolluppgif- förmögenhet samt uppgifter som /kolumn2/ter samt uppgifter som skall lämnas skall lämnas i förenklad självdekla- /kolumn2/i förenklad självdeklaration. /kolumn1//kolumn1/ 8. Uppgift om beslut om beskatt- /kolumn2/ 8. Uppgift om beslut om beskatt- ning, dock ej skälen för beslutet, /kolumn2/ning, dock ej skälen för beslutet, samt uppgift om utmätning enligt /kolumn2/uppgift om utmätning enligt 68 § 6 68 § 6 mom. uppbördslagen. /kolumn2/mom. uppbördslagen samt uppgift /kolumn2/om anledning till att överskjutande skatt inte helt betalas ut med återbe- talningskort. Uppgift om att fordran mot personen registrerats hos kronofogdemyndighet, uppgift om indrivningsresultat, uppgift om beslut om ackord, likvidation eller konkurs samt uppgift om betalningsinställelse. Uppgift om antal anställda och de anställdas personnummer. Uppgift om telefonnummer, särskild adress för skattsedelsförsändelse samt namn, adress och telefonnummer för ombud. Uppgift från kontrolluppgift som enligt 3 kap. lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter skall lämnas utan föreläggande samt från sådan särskild uppgift som avses i 3 § lagen (1959: 551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962: 381) om allmän försäkring. Uppgift om beteckning, köpeskilling, taxeringsvärde, delvärde, beskattningsnatur, typ av fång och tidpunkt för fånget för fastighet som ägs eller innehas av personen, andelens storlek om fastigheten har flera ägare och övriga uppgifter som behövs för beräkning av statlig fastighetsskatt samt uppgifter som behövs för värdering av bostad på fastighet. Uppgift om tid och art för planerad eller pågående revision samt beskattningsperiod och skatteslag som denna avser samt uppgift om tid för planerat taxerings- eller mervärdeskattebesök eller annat sammanträffande enligt 3 kap. 7 § taxeringslagen eller 26 a § lagen om mervärdeskatt. Uppgift om postgiro- och bankgironummer, om personen är näringsidkare. /kolumn1/ 16. Uppgift om bruttointäkt av /kolumn2/ 16. Uppgift om antal perioder om tjänst och dennas fördelning på oli- /kolumn2/för vilka den skattskyl- ka kategorier av tjänst samt sum- /kolumn2/dige uppburit inkomst som beskat- man av avdrag från intäkten och /kolumn2/tas enligt lagen (1958: 295) om sjö- dennas fördelning på kostnader för /kolumn2/mansskatt. resor mellan bostad och arbetsplats å ena sidan och övriga kostnader å andra sidan. Uppgift om omsättning i näringsverksamhet. /kolumn1/ 18. Uppgifter som skall lämnas /kolumn2/ 18. Uppgifter angående resultat enligt 2 kap. 19 § lagen om självde- /kolumn2/av bruttovinstberäkning, annan be- klaration och kontrolluppgifter, /kolumn2/räkning av relationstal eller liknan- samt uppgifter angående resultat av /kolumn2/de, skönsmässig beräkning och be- bruttovinstberäkning, annan beräk- /kolumn2/lopp som under beskattningsåret ning av relationstal eller liknande, /kolumn2/stått till förfogande för levnads- skönsmässig beräkning och belopp /kolumn2/kostnader. som under beskattningsåret stått till förfogande för levnadskostna- der. Uppgift från centrala bilregistret om innehav av fordon samt om fordonets registreringsnummer, märke, typ och årsmodell. Uppgift för beräkning av skattereduktion för fackföreningsavgift. Uppgift om bosättningsland och tidpunkt för byte av bosättningsland. Uppgifter om antal årsanställda i en koncern i fall som avses i 2 kap. 16 § sista stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter, totalt respektive i , koncernomsättning och koncernbalansomslutning för koncernmoderföretag. 10 §6 Terminalåtkomst till uppgifter i register enligt denna lag får finnas endast för de ändamål som anges i 1 § och i den utsträckning i övrigt som anges i andra--femte styckena. /kolumn1/ i länet får ha /kolumn2/ i länet får ha terminalåtkomst till uppgifter som /kolumn2/terminalåtkomst till uppgifter som avses i 5 och 6 §§, 7 § 1--6, 9, /kolumn2/avses i 5 och 6 §§, 7 § 1--6, 8, 13, 15, 17 och 22 samt de uppgifter /kolumn2/9, 13, 15, 17 och 22 samt de uppgif- därutöver som behövs för utfärdan- /kolumn2/ter därutöver som behövs för utfär- de av skattsedel och dubblettskatt- /kolumn2/dande av skattsedel och dubblett- sedel. /kolumn2/skattsedel. /kolumn1//kolumn1/ får vidare ha /kolumn2/ får vidare ha terminalåtkomst till uppgifter som /kolumn2/terminalåtkomst till uppgifter som avses i 7 § 7, 8, 10--12, 14, 18, 20 /kolumn2/avses i 7 § 7, 10--12, 14, 16, 18, och 21 och som hänför sig till länet /kolumn2/20 och 21 och som hänför sig till eller gäller skattskyldig som taxeras /kolumn2/länet eller gäller skattskyldig som i länet. /kolumn2/taxeras i länet. får ha terminal- /kolumn2/ får ha terminal- åtkomst till uppgifter som avses i 5 /kolumn2/åtkomst till uppgifter som avses i 5 och 6 §§ samt 7 § 1--15, 17, 18 och /kolumn2/och 6 §§ samt 7 § 1--18 och 20--22. 20--22. får ha terminalåtkomst till det centrala skatteregistret i fråga om uppgifter enligt 5 och 6 §§ samt 7 § 1, 3 och 4. i det län där ett mål är registrerat för exekutiva åtgärder får vidare ha sådan terminalåtkomst i fråga om uppgifter enligt 7 § 7, 8, 12 och 13. Terminalåtkomsten får avse den som är registrerad som gäldenär hos kronofogdemyndighet eller make till gäldenären eller annan som sambeskattas med gäldenären. I fråga om uppgifter enligt 7 § 1 får terminalåtkomsten avse också den som är delägare i fåmansföretag där någon som avses i tredje meningen är delägare. -- Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Vid 1992 och taxeringar gäller förutom vad som föreskrivs i 7 § 7 att skatteregistret får innehålla uppgifter som skall lämnas enligt punkt 2 i övergångsbestämmelserna till lagen (1990: 1136) om ändring i lagen (1990: 325) om självdeklaration och kontrolluppgifter. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om allmän löneavgift som avser tid före utgången av . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , , , , , P. , : statsrådet -- Proposition om vissa ändringar i bestämmelserna om skattetillägg, preliminär B-skatt m. m. 1 Inledning lade fram sitt slutbetänkande (SOU 1982: 54) Översyn av det skatteadministrativa sanktionssystemet 2 Nyansering av skattetillägg m. m. (ledamöter var regeringsrådet , ordförande, samt riksdagsledamöterna ). Med betänkandet slutfördes utredningens uppdrag att göra en allmän översyn av det skatteadministrativa sanktionssystemet. I betänkandet har utredningen lagt fram omfattande och genomgripande förslag med tonvikt på en långt driven nyansering av sanktionsavgifterna. Målsättningen har därvid varit att systemet skall uppfattas som rättvist, men har utredningen strävat efter att tillgodose önskemålet att sanktionssystemet skall vara enkelt, schabloniserat och likformigt i tilllämpningen. Betänkandet har remissbehandlats. Remissinstanserna har ställt sig negativa till utredningens förslag. Utgångspunkten i kritiken har varit att förslaget är präglat av en alltför långtgående detaljreglering som får till följd att reglerna skulle bli mycket svåra och resurskrävande att tillämpa. Krav på förenklingar har förts fram av i stort sett alla remissinstanser. Många har emellertid ansett att enstaka punkter i utredningens förslag bör kunna genomföras inom ramen för det nuvarande sanktionssystemet. föreslog i sitt slutbetänkande (SOU 1988: 21--22) Ny taxeringslag -- reformerad skatteprocess vissa ändringar i skattetilläggsreglerna. 1989/90: 74 om ny taxeringslag m. m., där skatteförenklingskommitténs förslag togs upp till behandling, lämnades emellertid förslagen vad gäller materiella ändringar av skattetilläggsreglerna åt sidan för att tas upp i ett senare sammanhang. Den reformering av inkomst- och förmögenhetsbeskattningen som skett och som tillämpas fr. o. m. taxering har föranlett en mängd anpassningar på andra områden. beslutade om åtskilliga följdändringar på taxerings- och uppbördsområdena. Skattereformen aktualiserar förändringar också på sanktionsområdet, bl. a. genom den ändrade behandlingen av underskott och den nya förvärvskälleindelningen. I en promemoria som utarbetats inom (Ds 1991: 16) Några frågor om skattetillägg m. m. har några av de förslag som skattetilläggsutredningen och skatteförenklingskommittén lagt fram vidarebehandlats. I promemorian lämnas också förslag om bl. a. skattetillägg när en förvärvskälla visar underskott. Jag avser att i det följande behandla promemorians förslag. Sammanfattningen av promemorian bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. Efter remiss har yttranden avgetts av hovrätten över och , kammarrätten i , länsrätten i , länsrätten i län, , , , Föreningen revisorer riksorganisation, Svenska revisorsamfundet SRS, och . En sammanställning av remissyttrandena har upprättats inom och finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (Dnr 1355/91). I det här sammanhanget avser jag även att ta upp en framställning från () som gäller vissa andra frågor bl. a. på uppbördsområdet som delvis också har anknytning till skattereformen. Framställningen har remissbehandlats. Yttranden har avgetts av kammarrätten i , länsrätten i , Centralorganisationen /SR, Föreningen revisorer , , Företagens uppgiftslämnardelegation, Svenska revisorsamfundet SRS och . En sammanställning av remissyttrandena har upprättats inom och finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (Dnr 2732/91). Regeringen beslutade att inhämta lagrådets yttrande över de lagförslag som upprättats inom med anledning av vad jag nu redogjort för. Förslagen -- i de delar som avviker från propositionens lagförslag -- bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. Lagrådets yttrande bör bifogas till protokollet i detta ärende som bilaga 3. Jag kommer också att redovisa ett förslag till lag om uttag av preliminär B-skatt under /93 och ett förslag om ändring i uppbördslagen (1953: 272) som rör bestämmelserna om kvarskatteavgift. Förslagen gäller ett ämne som tillhör lagrådets granskningsområde. De är dock av sådan beskaffenhet att lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande över förslagen har därför inte inhämtats. RSV har i en framställning till regeringen lagt fram förslag om ändringar i skatteregisterlagen (1980: 343) med anledning av skattereformen m. m. Jag avser att nu även ta upp denna framställning till behandling. Datainspektionen har avgett yttrande enligt 2 a § datalagen (1973: 289) över RSVs förslag. 2 Särskilda avgifter m. m. 2.1 Allmänna utgångspunkter Uppgiftsskyldigheten är en väsentlig beståndsdel i skattesystemet. Att uppgiftsskyldigheten fullgörs är en nödvändig förutsättning för att skattesystemet skall kunna verka på avsett sätt. Skattemyndigheterna är beroende av att effektiva sanktioner finns mot uppgiftspliktiga som inte medverkar genom att lämna självdeklaration, kontrolluppgifter, m. m. Syftet med sanktionssystemet är att det skall verka för att korrekta uppgifter lämnas i rätt tid. De sanktioner som kan komma i fråga vid ett bristfälligt fullgörande av uppgiftsskyldigheten är skatte- och avgiftstillägg och förseningsavgift, vite samt böter enligt lagen (1990: 325) om självdeklaration och kontrolluppgifter (LSK). Härtill kommer i vissa fall påföljder enligt skattebrottslagen (1971: 69). Administrativa sanktioner finns förutom på taxeringsområdet och den indirekta beskattningens område även i lagen (1984: 668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare (), vägtrafikskattelagen (1988: 327) och tullagen (1987: 1065). Erfarenheterna av det administrativa sanktionssystemet har i allt väsentligt varit positiva. Justeringar av lagstiftningen har skett för att komma tillrätta med problem som uppmärksammats vid tillämpningen och för att anpassa sanktionssystemet till förändringar i annan lagstiftning. Den ursprungliga konstruktionen av sanktionerna kvarstår emellertid oförändrad. Den grundläggande utgångspunkten vid utformningen av sanktionssystemet bör enligt min mening vara att det skall vara uppbyggt så att det uppfattas som rättvist av de skattskyldiga. En påförd sanktion måste stå i rimlig proportion till den försummelse som den skattskyldige gjort sig skyldig till. Systemet måste därför tillåta att hänsyn kan tas till omständigheterna i det enskilda fallet. Vidare bör likartade försummelser medföra likartade påföljder. måste emellertid beaktas att sanktionssystemet skall vara enkelt att tillämpa. De förslag jag lägger fram i det följande skall ses mot denna bakgrund. Den nya eftergiftsgrund som föreslås gör att det blir möjligt att väga in samtliga omständigheter och därmed få en mer flexibel ordning. Utvidgningen av vad som skall anses vara normalt tillgängligt kontrollmaterial vid taxeringen och slopandet av nettokvittningen är förslag som medför att sanktionsavgifter tas ut likformigt vid likartade försummelser. Mina förslag innebär således vissa uppmjukningar och tillrättalägganden i sanktionssystemet och är ett steg på vägen mot ökad rättssäkerhet vid beskattningen. Mer återstår emellertid att göra för att stärka den enskildes ställning och få en bättre balans mellan myndigheter och enskilda. De förändringar som jag har i åtanke kräver emellertid ytterligare utredning. Jag avser därför att tillsätta en utredning som skall föreslå åtgärder som leder till att den enskildes rättssäkerhet vid beskattningen förbättras. Denna utredning bör bl. a. ta upp bevissäkringslagen (1975: 1027) som länge har kritiserats från rättssäkerhetssynpunkt. 2.2 Tillämpligheten av skattetilläggsbestämmelserna i taxeringslagen Mitt förslag: Skattetilläggsbestämmelserna i taxeringslagen skall vara tillämpliga på -- förutom inkomst- och förmögenhetsskatt och mervärdeskatt som tas ut enligt taxeringslagen -- fastighetsskatt, avkastningsskatt på pensionsmedel och särskild löneskatt på pensionskostnader. Promemorieförslaget: Överensstämmer i huvudsak med mitt. Remissinstanserna: De remissinstanser som har uttalat sig i frågan tillstyrker förslaget. En remissinstans har dock synpunkter på den föreslagna lagregleringen. Skälen för mitt förslag: Taxeringslagens (1990: 324), TL, bestämmelser om skattetillägg är tillämpliga enbart på inkomst- och förmögenhetsskatt samt den mervärdeskatt som tas ut enligt TL. Skattetilllägg kan inte komma i fråga beträffande fastighetsskatt, skogsvårdsavgift, avkastningsskatt på pensionsmedel eller särskild löneskatt på pensionskostnader. Oriktiga uppgifter som föranleder för lågt skatteuttag bör behandlas på ett likartat sätt. Det kan inte anses motiverat att undanta vissa skatteslag från sanktionssystemet. Jag ställer mig därför bakom det förslag som förs fram i promemorian att bestämmelserna i 5 kap. TL om skattetillägg skall vara tillämpliga på i princip alla de skatter som anges i 1 kap. 1 § TL. Vad gäller skogsvårdsavgift är avsikten att den skall slopas . Något skäl att låta bestämmelserna om särskild avgift nu avse även skogsvårdsavgift föreligger därför inte. Mitt förslag föranleder ändringar i lagen (1984: 1052) om statlig fastighetsskatt, lagen (1990: 661) om avkastningsskatt på pensionsmedel och lagen (1991: 687) om särskild löneskatt på pensionskostnader. Genom en generell hänvisning till förfarandereglerna i TL i var och en av dessa lagar framgår enligt min mening tillräckligt tydligt att sanktionsreglerna är tillämpliga. 2.3 Lägre skatte- och avgiftstillägg i vissa fall 2.3.1 Normalt tillgängligt kontrollmaterial Mitt förslag: En viss uppmjukning sker i regleringen av vad som är normalt tillgängligt kontrollmaterial vid taxering. Den exemplifierande uppräkningen i taxeringslagen av vad som utgör normalt tillgängligt kontrollmaterial och undantaget för meddelande från annan skattemyndighet slopas. En bestämmelse om att oriktig uppgift som rättats eller hade kunnat rättas med ledning av normalt tillgängligt kontrollmaterial skall medföra lägre avgiftstillägg -- i stället för -- förs in i lagen om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare. Promemorieförslaget: Överensstämmer i huvudsak med mitt. I promemorian föreslås dock inte någon bestämmelse om lägre avgiftstillägg enligt USAL när rättelse kunnat ske med ledning av normalt tillgängligt kontrollmaterial. Remissinstanserna: Länsrätterna i och län anser att det är olämpligt att ytterligare tumma på huvudsyftet med skattetillägget, nämligen att inskärpa betydelsen av att det lämnas korrekta uppgifter till ledning vid taxeringen, och avstyrker förslaget. Ett flertal remissinstanser föreslår att kravet på att kontrollmaterialet skall vara tillgängligt före november månads utgång skall slopas. RSV anser att en bestämmelse om lägre avgiftstillägg när en oriktig uppgift kunnat rättas med ledning av normalt tillgängligt kontrollmaterial bör föras in i USAL. I övrigt lämnas förslaget utan erinran av remissinstanserna. Skälen för mitt förslag: Enligt 5 kap. 1 § tredje stycket TL skall skattetilllägg påföras med 20 i stället för om den oriktiga uppgiften kunnat rättas med ledning av kontrollmaterial, som normalt är tillgängligt vid taxeringen. Som exempel på sådant material nämns taxeringsavi, den skattskyldiges självdeklaration för det nästföregående beskattningsåret eller uppgift som det åligger arbetsgivare eller annan att lämna utan föreläggande till ledning för annans taxering. Annat kontrollmaterial än taxeringsavi och självdeklaration måste ha varit tillgängligt för skattemyndigheten för att den lägre procentsatsen skall tillämpas. Meddelanden från en annan skattemyndighet anses inte som normalt tillgängligt kontrollmaterial. I fråga om sådant kontrollmaterial som inte tillhör det i lagtexten särskilt angivna blir tillämpningen av bestämmelsen beroende av om materialet kan anses vara normalt tillgängligt vid taxering. Enligt uttalanden i förarbetena (prop. 1977/78: 136 s. 151) bör rätt höga krav ställas upp för att kontrollmaterial skall anses normalt tillgängligt. I princip bör man kräva att materialet tas fram för deklarationskontrollen. Vidare bör materialet vara generellt i den meningen att det omfattar alla eller så gott som alla skattskyldiga i landet eller i visst län som haft intäkt, kostnad etc. av det slag som kontrollmaterialet avser att ge upplysning om.