prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Det gångna budgetåret har inbringat 31,4 Prop.1992/i redaravgifter vilket innebär attsjömanspensionsfonden Bilaga 7 tillförts ett överskott om 11,4 miljoner kronor.Kostnaden för pensionsulbe-talningar har för /92 uppgått till46,och kostnaden för administration till 2,2 miljoner kronor.HPA bedömer att någon upplåning i inle behöver göras underinnevarande budgetär för att finansiera pensionsutbelalningar. HPA förordardärför att redaravgiflernas storlek anpassas under är 1995 för att bättreöverensstämma med gällande pensionsåtaganden under förutsättning att HPA:sekonomi är fortsalt god. Enligt RRV är HPA:s årsredovisningoch årsbokslut rättvisande men verket har i sin revisionsberättelse avståttfrån att bedöma om resultatredovisningen är rättvisande. I RRV:srevisionsrapport påpekas att HPA inte uppfyllt kraven i 20 §budgetförordningen. ifrågasätter RRV en strikt tillämpning av dessaregler då HPA:s verksamhet skall awecklas. Som ett led i awecklingen av HPA:sverksamhet har en minskning av personalstyrkan skett. I sin förenkladeanslagsframställning har HPA yrkat etl anslag pä för budgetåret1993/94 och all administrationskostnaderna fär uppgå . HPA beräknar en låneram om 60miljoner kronor för /94 för all läcka upplåningsbehovet för depensionsutbetalningar som övergångsbestämmelserna för sjömanspensioner medför.HPA får la upp länen i Riksgäidskontoret genom . HPA har vidtagit ätgärder för att påskynda en aweckling avverksamheten, vilken bör vara genomförd senast är 1995. Jag fäster samtidigtHPA:s uppmärksamhet pä RRV:s synpunkter. HPA fär under /94disponera för pensionsutbetalningar genom lån somSjöfartsverket tar upp i . Jag föreslär all HPA anvisas ettanslag för /94 pä . För att täcka HPA:s kostnaderför administration fär HPA för /94 la i anspråk . Jag hemställer alt regeringen föreslår att lillHandelsflottanspensionsanstaU för budgetårel 1993/94 anvisa ett anslag på 1000kr. 1991/92 Utgift O 1992/93 Anslag 1000 1993/94 Förslag 1000 1 föregående budgetproposition konstaterades bl.a. attSverige genom ett 78 folkrättsligtkonvenlionsälagande har förbundit sig att erbjuda sjömän etl Prop.1992/93:100 visst utbud av kultur- och fritidsaktiviteter. Handelsflottans kultur- ochfritidsråd (HKF) har enligt sin instruktion (SFS 1988:1100) lill uppgift attplanlägga, samordna och genomföra kultur-och fritidsverksamhet för sjöfolk. Detövergripande målel för HKF:s verksamhet är att så effektivt som möjligterbjuda sjömän etl meningsfullt och attraktivt frilids- och kulturliv. HKF:s verksamhet betalas genom enavräkning av fyravgifterna som ingår i Sjöfarlsverkels avgifter. Överstatsbudgeten har redovisats ett anslag om . HKF har i sin årsredovisning förbudgeläret 1991/92 redovisat verksamheten inom områdena stab, information,video, sjömansbiblioteket, idrott och hamnservice. Av resultatredovisningen framgåratt HKF inom så gott som samtliga verksamhetsområden nått de mäl som ställtsupp för verksamheten i enlighet med inriktningen i den fördjupadeanslagsframställningen för budgetåren 1991/92-1993/94. Av årsredovisningenframgår vidare att avräkningen av fyravgiftema för /92 uppgicktill och att verksamheten redovisade ett överskott pä 1 miljon kronor.Överskottet beror på att reserverade medel för kostnader i samband medutökning och komplettering av åtaganden inom hamnverksamhelen inte behövtianspräk-las samt att vissa investeringar fått skjutas till innevarandebudgetär. I sin förenkladeanslagsframställning för /94 anser HKF att de övergripande måloch den inriktning av verksamheten som rädet lade fast i sin fördjupadeanslagsframställning bör gälla även för /94. De övergripande mål och riktlinjer som HKF redovisade isin fördjupade anslagsframställning för treårsperioden /92-1993/94 börgälla även för /94. HKF:s årsredovisning visar, enligtmin mening, alt verksamheten bedrivs med en sådan inriktning att de uppsattamålen kan näs. Jag kan ocksä konstatera att inle har haftnägra invändningar i revisionsberättelsen avseende HKF. Somjag redogjort för böransvaret för kostnader för viss nyhetsförmedling till svenska fartyg överförasfrån anslaget D 1. Ersättning för fritidsbätsändamål m.m. lill HKF /94. Kostnaderna för ansvaret för viss radiotjänst beräknar jagtill för /94. Jag föreslår att HKF för budgetåret1993/94 anvisas ett förslagsanslag på . Jag beräknar HKF:sadministralionskostnader för nästa budgetår till . Jag hemställer alt regeringen föreslär att till /94 -jg anvisa elt anslag pä . 6 1992/93. D 5.Ersättning till viss kanaltrafik m.m. Prop.1992/93:100 Bilaga 7 Sammanfattning av föredragandens förslag: -Kommunikationsdepartementetblir huvudman för Trollhätte kanalverk fr.o.m. . -inordnas i fr.o.m. . -Till och anvisas för /94 63,0miljoner kronor. 1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag Vid årsskiftel /92 ombildades Statens vattenfaUsverktill aktiebolag. bildades ett affärsverk urVatlenfallskoncernen med ansvar för Statens kanalrörelse i Trollhätte ochSäffle kanaler (prop. 1991/92:49, bet. 1991/92:NU10, rskr. 1991/92:92). Trollhätte kanalverk har enligt sininstruktion (SFS 1991:2014) lill uppgift att ansvara för drift och förvaltningav verksamheten i Trollhätte och . Kanalverkets huvuduppgifter är attverka för att effektiva kommunikationer upprätthålls på kanalerna, verka fören samordning mellan kanalverksamheten och Vänersjöfarten, ansvara förbyggnation, drift och underhåll av de anläggningar som behövs förkanalverksamheten och ansvara för beredskapsplaneringen av kanalverksamhelenunder kris- eller krigsförhållanden. Kanalverkets intäkter utgörs bl.a.av farledsvaruavgifler på utrikes gods. Staten anslår de ylterligare medel sombehövs för att hålla kanalen öppen för nyttotrafik och fritidsbåtar. Anslagetläcker även kostnaderna för seglationsstyrelses verksamhet på ;utmärkning av farieder och lotsning m.m. Trollhätte kanalverk anser attanslaget för budgetårel 1993/94 bör uppgå till och attinvesteringarna för perioden fär uppgå till . /94 har yrkat ell anslag på 7800000kronor. I anslutning till 1992 ärs budgetproposition redogjordejag för betänkandet om Vänersjöfarten (SOU 1991:73). avtransportalternativen till dagens kanaltransporter borde utvärderas mer Prop. 1992/93:100 ingäende. fick därför Trollhätte kanalverk iuppdrag att i Bilaga 7 samråd med och Länsstyrelsema iSkaraborgs, och utreda delta. Sjötransporter i (1992:10) överlämnades i oktober1992 till . Utredningen gör bedömningen attgodsmängden till och från kan öka med vilket motsvarar400 000-500 000 ton last, potentialen finns för enhetslastat gods. Detlaförutsätter bl.a. reguljära avgångar och en transportorganisation som kanerbjuda "dörr till dörr"-transporter. Genom att investera i ny teknikberäknar utredningen att statens kostnader för Vänersjöfarten kan minskas medca när föreslagna rationaliseringar är genomförda. Avdessa bedöms komma kanalverket tillgodo. Utredningen föreslär ocksä att enhuvudman bör ha ansvaret för kanalver-kels verksamhet och att kanalverket börkvarstå i sin nuvarande organisationsform. En regionalt förankrad organisationkan enligt utredningen bäst samordna olika transportfunktioner så att kundernakan erbjudas de effektivaste transporllösningarna till de lägsta kostnaderna. har lämnat ettsärskilt yttrande över utredningen. Verket delar utredningens bedömning alt detfinns förutsättningar för en ökning av kanaltrafiken och att de av utredningenföreslagna rationaliseringarna bör genomföras. bedömer dock attett inordnande av Trollhätte kanalverk i ger möjligheter tillytterligare rationaliseringar inom kanalverkets verksamhet, främst inOm detadministrativa och tekniska området. delar inleutredningens uppfattning att Trollhätte kanalverk bör kvarstå i nuvarandeorganisationsform. anser att man även inom ramen för en centralorganisation genom en regional anpassning kan tillvarata regionens behov avinflytande. Verksamhelen vid Trollhätte kanalverk har varit föremålför två statliga utredningar . Verksamheten har varitifrågasatt och har därför granskats ingäende ur flera synvinklar. Detta haringjutit en viss oro hos berörda intressenter och transportköpare. En tydliginriktning vad gäller statens ansvar för Trollhätte kanalverk har efterlysts.Bakgrunden till statens intresse för översynen av kanalverksamheten är attstatens kostnader för subventionering av sjöfarten i ärbetydande. Trots ökade kostnader för slaten har inte godsmängden ökat utan legal på en nivå. Anslaget för innevarande budgetårär vilket är en ökning frän budgetårel 1991/92 med 18miljoner kronor. Regeringen har utöver detta medgivit ett överskridande avanslaget pä för /92. För /94yrkar Trollhätte kanalverk och anslag om sammanlagt79,. För alt Vänersjöfarten skall vara ettalternativ för transport- 81 kunderna måste kostnadernasänkas för kanaltransporterna. Jag anser att Prop. 1992/93:100 liden nu ärmogen för att slå fast en långsiktig inriktning för Trollhätte ka- Bilaga 7nalverk. Huvudmannaskapet för Trollhätte kanalverk lyder under medan ansvarar föranslaget lill verksamheten. Utredningen har förordat att kanalverket får enhuvudman. I likhet med chefen för anser jag att huvudmannaskapetför Trollhätte kanalverk fr.o.m. den Ijanuari 1993 bör åvila . Utredningen som Trollhätte kanalverk presenteratanger all en potential finns för en ökning av kanalens godsmängd med ca 15 %.För att Vänersjöfarten skall överleva i konkurrensen med väg- ochjärnvägstransporter måste rationaliseringar inom kanalverksamhelen göras så alten rimlig kostnadsnivå för kanaltransporterna kan nås. Denralionaliseringsplan spm utredningen föreslår bör därför genomföras. I anslutning till föregående års budgetpropositionanförde föredraganden att affärsverksformen för kanalverket borde ses som enövergångslösning i avvaktan pä utvärderingen av regionens transportalternativ.En alternativ organisationsform som då föreslogs var att inordnakanalverksamhelen i administration. För att Vänersjöfarten även på läng sikt skall varaett alternativ för transportkunderna är det viktigt att en stabil grund förkanalverksamheten läggs fast. Detta kan enligt min mening uppnås genom en starkorganisation. Min bedömning är att den enda hållbara lösningen på läng sikt föralt sänka kostnaderna för transportkunderna och därmed stärkakonkurrenskraften för Vänersjöfarten är alt inordna kanalverket iSjöfartsverket. Fördelarna med ett inordnande av i är bl.a. att en gemensam styrning av Sverigessjöfartsinsatser uppnäs och att en enhetlig arbetsorganisation försjöfartsfrågor bildas. Inordnandet av i harenligt min mening visat att en central organisation kan tillvarata den lokalaförankring och närhet till marknaden som är viktig för en verksamhet. Staten har ett fortsatt övergripande ansvar förinfraslruklurhållningen i Trollhätte kanalverk. Förutsättningarna för enkonkurrenskraftig Vänersjö-fart inbegriper emellertid flera aktörer. Regionenhar ocksä visat ett starkt intresse och engagemang för Vänersjöfarten.Landshövdingen i har uppdragit åt en särskild förhandlingsman altutreda möjligheten till en sammanslagning av hamnarna i till ett bolag.Utredaren gör bedömningen att det finns rationaliseringsmöjligheter på mellan25-35 % inom hamnhanteringen. För Vänersjöfarten är det av stor vikt altsamtliga rationaliseringsmöjligheter genomförs. Bildandet av elt Vänerhamn ABskulle pä ett dramatiskt sätt förbättra kostnadsbilden och stärkakonkurrenskraften för sjöfartsallernativet i regionen. Genom samordnadeinsatser från stat, länsstyrelser, kommuner och näringsliv kan Vänersjöfartenstärkas. Enligt min mening utgör en viktig del avinfrastrukturen i regionen. Transporterna pä kanalen och i bör gesmöjligheter att utvecklas ylterligare. Också ur miljösynpunkt är detlaangelägel. Minbedömning är säledes alt en integrering av Trollhätte kanalverk i Sjö- 82 farlsverketger de bästa förutsättningarna för att bedriva en effektiv kanal- Prop.1992/93:100 verksamhet i syfte att stärka konkurrenskraften för Vänersjöfartenpå lång Bilaga 7 sikt. Jag förordar därför att Trollhätte kanalverk denIjanuari 1994 upplöses som affärsverk och organisatoriskt läggs som en enhet iSjöfartsverket. Det kan noteras att i sin nyaorganisation med tolv sjötrafikområden lagt betoningen på decentralisering ochlokalt/regionalt engagemang. Beträffande organisationsformen för VänernsSeglationsstyrelse delar jag utredningens bedömning alt en sammanslagning avTrollhätte kanalverk och varken ur praktisk ellerekonomisk synvinkel är fördelaktig för Vänersjöfarten. Jag anser att VänernsSeglationsstyrelse bör kvarstå i sin nuvarande organisationsform. har i sitt särskilda yttrande överutredningen bedömt att det finns rationaliseringsvinster att göra vid ensammanslagning av kanalverket och . Min bedömning är att det inomområdena administration och tekniskt underhåll finns utrymme för ytterligarebesparingar. Även inom lotsningsverksamheten finns möjligheter tillsamordningsvinster vid en sammanslagning av verken. Det ankommer dock påSjöfartsverket att avväga inom vilka områden som besparingar kan göras. Detfaktaunderlag som finns i Trollhätte kanalverks utredning kommer att utgöra ettviktigt underlag för framtida arbete med att stärka kanalenskonkurrenskraft. Trollhätte kanalverk har redovisat eninvesteringsplan för perioden 1993- 96 om sammanlagt . De investeringar som Trollhätte kanalverk redovisat för /94 skall fram tills kanalverket inord nas i genomföras under förutsättning att kanalverket och fartsverket är ense om detta. Samma villkor gäller för upptagande ay lån, förvärv av aktier, bildande av bolag eller andra för Trollhätte kanalverk ., ., Jag förordar att kanalverket för /94ges möjlighet till upplåning i inom en total ram om 10miljoner kronor. Det faktum att integralionsarbetet kommer att taviss tid innebär naturii- . . , gen vissa svårigheter att på kortsikt uppnå de potentiella besparingseffekterna. Jag anser emellertid att detredan för nästa budgetår i anslaget bör tas hänsyn till besparingseffekterna.Jag räknar därför med en reduktion av. anslaget med förnästa budgetår. Kostnader därutöver, , får därmed belastaSjöfartsverket/handelssjöfarten. Jag beräknar således medelsbehovet till 63,0miljoner kronor för /94 varav tillTrollhätte kanalverk och till . Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. till Ersättning till viss kanaltrafik m.m. för /94 an visa ett förslagsanslag på samt 2. riksdagentar del av inriktningen av anslaget. Bidrag, till svenska rederier . 1991/92 Utgift 474152000 Bilaga 7 1992/93 Anslag 200 000 000 1993/94 Förslag 90000000 I regeringens proposition (prop. 1992/93:128) om vissasjöfartspoUtiska åtgärder som lades fram för har jagredogjort för läget och utvecklingen inom den svenska sjöfarten. I propositionen föreslogregeringen', i awaktan pä ett slutligt ställningslagande till den framtidasjöfartspolitiken att del för innevarande budgetär införs ett särskiltstatsbidrag för svenska handelsfartyg som huvudsakligen gär i fjärrfart.Bidraget består i dels återbetalning av inbetald sjömansskatt, dels ett bidragför sociala avgifter som för uppgår till ' 38 000kronor ochför uppgår till , allt räknat per kalenderåroch helårsanställd . Kostnaden för stödet har beräknatstill ca . För innevarande budgetår har 360 miljoner kronoranvisats under etl särskilt anslag för detta ändamål. Resterande ca 90 miljonerkronor kommer att belasta /94 då bidraget för sociala avgifterutbetalas i efterhand. I propositionen anmäldes att regeringen avsåg återkommai budgetproposition när det gäller medelsbehovet för budgetaret1993/94. Av den nämnda propositionen om vissa sjöfartspolitiskaåtgärder framgår att en förutsättning för ett förslag från regeringens sida omen långsiktig lösning av den svenska sjöfartens problem är att förutsättningarskapats för en utvecklad svensk sjöfart. Dessa förutsättningar är beroende avresultatet av beslutade åtgärder till följd av en överenskommelse mellansjöarbetsmarknadens parter om kostnadssänkande åtgärder för de svenskafartygen. En utvärdering av resultatet kommer att ske före halvårsskiftet 1993.Jag avser därför återkomma till i frågan. I enlighet med vad jag tidigarenämnt beräknar jag bidraget för sociala avgifter avseende andra hälften /93 till . Beloppet utbetalas från dettaanslag under /94. Jag hemställer att regeringen föreslär att till Bidrag till svenskarederier för /94 anvisa ett förslagsanslag på . Sammanfattning av föredragandens förslag och bedömningar: -På enavreglerad flygmarknad som ger förutsättningar för en effektiv flygtrafik börsärskild uppmärksamhet ges ål trafikförsörjningen i . -Bidraget lillkommunala flygplatser bör koncentreras lill vissa flygplatser med utgångspunkti flygets betydelse för den samlade transporlförsörj ningen. -Investeringar ikommunala flygplatser bör inrymmas i länstrafikanläggningsplanen. -Luftfartsverketges i uppdrag att utreda effekterna av flygtrafikens avreglering för deninomnorriändska flygtrafiken. 1992/93:100 Bilaga 7 I enlighet med regeringens proposition (prop. 1990/91:87,bet. 1990/91: TU27, rskr. 1990/91:287) Näringspolitik för tillväxt beslötriksdagen att ett första steg i avregleringen av det svenska inrikes flygnätetskulle genomföras per . Beslutet innebar att SAS ochLinjeflyg gavs parallella koncessioner på linjer i primärnätet. För det inrenorrlandsnätet förordades att SAS och Linjeflyg även fortsättningsvis hade ettgemensamt ekonomiskt ansvar för trafiken. I förra årets budgetproposition (prop. 1991/92:100 bil.7,bet. 1991/92: TU13, rskr. 1991/92:208) uttalade regeringen att arbetet med attskapa en avreglerad luftfartsmarknad med konkurrens måste påskyndas och att enytterligare avreglering borde ske som i princip gav alla aktörerfritt tillträde till den svenska inrikes flygmarknaden, I propositionen aviseradeockså regeringen att skulle fä i uppdrag att närmare utredanödvändiga åtgärder för en sådan fri inrikesmarknad. beslöt regeringen att avreglera deninrikes luftfarten i fr.o.m. den Ijuli 1992. I beslutet antogsriktlinjer för tillvägagångssättet vid beviljande av trafiktillstånd. Dessainnebär bl.a. att någon ensamrätt inte skall ges flygbolag på inrikes linjer.Undantag från denna regel skall dock kunna göras av regionalpolitiska skäl. Effekterna av avregleringen av flygtrafiken har redovisatsi propositionen (prop. 1992/93:132, bet. 1992/93:TUI1) om vissa frågor inomKommunikationsdepartementets område. Sammanfattningsvis kan konstateras atteffekterna har varit positiva, koncessionernas antal har ökat och etttiotal flyglinjer har fått konkurrerande flygtrafik. Den ensamrätt som ipraktiken funnits för SAS/Linjeflyg har därigenom försvunnit. I regeringens trafikpolitiskaproposition (prop. 1987/88:50 bil. 1, bet. 1987/88:TU22, rskr. 1987/88:249)fastslogs att transportsystemet skall byggas upp sä att det bidrar lillregional balans. Etl s.k. primärnät lades fast för den Prop. 1992/93:100inrikes flygtrafiken och omfattade de linjer SAS och Linjeflyg drev i egenBilaga 7 regi eller genom entreprenör. Det framhölls all det för att söka uppnädet regionalpolitiska målet inom luftfarten fanns starka skäl all bibehålla ellsärskilt trafikutbud för inre . Underskottet för trafiken i inreNorrland skulle täckas inom ramen för Linjeflygs övriga trafik och genomresultalut-jämning mellan SAS och Linjeflyg. Det s.k. sekundärflyget skullefungera som elt komplement till primärlrafiken men utvecklas efter marknadensbehov på affärsmässiga grunder. I förra årets budgetproposition föreslog regeringenalt avsteg frän fri konkurrens skulle kunna ske i fråga om regionalpolilisktmotiverade linjer i sekundärnätet. framhöll i sitt belänkandesärskilt viklen av att trafiken pä det inre Norrlandsnätet upprätthålls på enavreglerad marknad. Orter/regioner för vilka förbindelser genom andrakommunikationsmedel än flyget inle är nägra egentliga alternativ, borde enligtbetänkandet ha kvar sina förbindelser. Som exempel angavs patient- ochanhörigresor mellan och . Redan vid omläggningen av Jämtlandsläns regionsjukhustillhörighet från tillregionsjukhuset i är 1980 uttalade (prop. 1980/81:9, bet.1980/81:6, rskr. 1980/81:123) att en självklar förutsättning för en utökning avUmeäregionen med är att resemöjligheterna förbättras förpatienter från länet som skall fä regionsjukvård i . Utskottet anfördevidare att snabba och bra kommunikationer måste finnas mellan ochUmeå. föreslog i sin rapport inrikesflyget är 1992 (Rapport 1992:01/P), att regionalpoliliskt viktigaflyglinjer bör kunna ges ensamrätter för att åstadkomma en tillfredsställandetransportförsöijning förutsatt att en upphandling sker i anbudskonkurrens. Flygtrafiken i är med dagens trafikuppläggstrukturerad så att det från de statliga flygplatserna i , ,, , , och , samt den kommunalaflygplatsen i finns direktförbindelser till . Från vissaorter finns även direktförbindelser till . Till direktlinjerna tillStockholm matas trafik från ett antal regionala flygplatser i Norrlandsinland. I finns även en regional och interregionalflygtrafik mellan orter i . Viktigast i sammanhanget är därvid det s.k."inre Norrlandsflyget" på sträckan /- -, men även linjerna från till , och Arvidsjaursamt från till och spelar en viss roll i dettaregionala och interregionala trafiksystem. tidigare nämnda propositionen om vissa frågor inom Kommunikations departementets område framhöll jag att det är möjligt alt urskilja ett primär- och sekundärnät inom flygmarknaden. SAS och Linjeflyg har inte längre ett samlat ansvar för det tidigare primärnätet. Den nya mark nadssituationen har bl.a. inneburit att vi fått en större spridning av utbudet av flygtrafik och en ökad prisdifferentiering. Att i denna situation avgränsa 86 vad som ärregionalpoliliskt viktig flygtrafik låter sig inte göras med en enkel Prop.1992/93:100 definition. har genom det trafikpolitiska beslutet lagtfast ett re- Bilaga 7 gionalpolitiskt delmål i trafikpolitiken. Elt nationelltflygnät har betydelse för att nä det av uppställda målet att söka nåregional balans och en tillfredsställande transporlförsörjning i landels olikadelar. Samhällets infrastruktur förutsätter flygförbindelser mellan vissaorler. Särskild betydelse har som nämnts flygtrafiken inom pä grund avde särskilt stora avstånden kombinerat med att transportalternativen intealltid uppfyller kraven på en god transportförsörjning till andra delar avlandet. Jag anser mol denna bakgrund attsamhället har ett särskilt ansvar för att flygtrafik kan bedrivas i Norrlandsinland till orler som i många fall saknar tillfredsställandetransportalternativ. Staten har genom särskilda beslut bekostat hela ellerdelar av investeringskostnaderna vid flygplatserna i , ,och . Slaten bidrar utöver delta med stöd till drift ochinvesteringar lill kommunala flygplatser i skogslänen med ca 15 miljoner kronorper är. Staten har således åtagit sig ett särskilt ansvar förtrafikförsörjningen i inland. En förutsättning för statenslångsiktiga engagemang är att kostnaderna kan hällas på en rimlig nivå. Detlamäste rimligtvis ocksä gälla för de kommunala huvudmännen som på olika sättbidrar till att kunna upprätthålla en flyglrafikförsörjning. harflygplatser som , /, , , ,, m.fl. fåll del av statsbidraget till kommunala flygplatser. Samtidigtär det enligt min mening uppenbart att flygtrafik till , ,, och har en särskild betydelse på grund avavsaknaden av tillfredsställande transportalternativ. Jag förordar därför att bidragettill kommunala flygplatser i skogslänen tydligare koncentreras till sådanaflygplatser i inland som har särskilt stor betydelse förtrafikförsörjningen. Det bör även vara möjligt för länen alt inom ramen förlänstrafikanläggningsplanen prioritera investeringar i kommunala flygplatser. Jag återkommer senare till dessafrågor vid min behandling av anslaget E 2. för /94. Jag bedömer emellertid ocksä attdet är en fördel om kommunerna i högre grad kunde uppträda samordnat vidplanering av trafiken. En större grad av regional samordning skulle också gebättre förutsättningar för prioritering av det statliga stödet.