prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Svensk u-landsforskning,genom stöd tiU enskUda forskningsprojekt, forskningsmUjöer/institutioner och,f.n. sju, högre forskartjänster. Stödet tiU intemationeUa forskrungspro-gramvar tidigare SAREC:s största enskilda anslagspost. Andelen har genom årenminskat och utgör nu en fredjedel av de anslagna medlen för u-landsforskning.Det växande bilaterala samarbetet är med sina av medlen SAREC:s mest omfattande verksamhet. går tiU de regionala och särskUdaprogrammen och stödet tiU den svenska u-landsforskningen utgör . /93 anvisades anslaget C 3. Andra biståndsprogram 425 mUjonerkronor för u-landsforskning. Under /92 uppgick de totalautbetalningama tUl 377 mUjoner kronor. Den ingående reservationen budgetåret1992/93 uppgick tUl 158,9 mUjoner kronor, varav 124,6 mUjoner kronor var intecknadegenom åtaganden för oUka insatser. Av den ointecknade reservationen avsåg 15miljoner kronor särskUda AIDS-insatser. BITSuppgift är att Uiom ramen för den svenska biståndsverksamheten främja ekonomiskoch social utveckUng i och länder i Centtal- och samt attutvidga och stärka relationer med dessa länder genom insatser i samarbetemed svenska institutioner och företag. Verksamheten omfattar bidrag tiU teknisktsamarbete med inklusive intemationeUa kurser i samtu-kreditfinansiering av utvecklingsprojekt i . /90har BTTS ett huvudansvar för genomförandet av det svenska biståndsfinansieradesamarbetet med Cential- och . BITS insatser fömtsätter attsamarbetsländema har kapacitet att planera och ansvara för genomförandet av deprojekt som erhåUer stöd, att projekten är prioriterade i ländernasutvecklingsplaner samt att en kostnadsdelning sker meUan partema. Huvuddelenav BITS verksamhet är inriktad på energiförsörjning, ttansporter, kommunikationeroch industri. har också insatser för mUjöskydd ökat markant. BITSsamarbetar med låg- och medeUn-komstländer. En stor del av verksamheten avserlåginkomstiänder med en BNP per capita kring 480 US doUar. av BITSbevUjade u-krediter avser denna kategori, friom det tekniska samarbetet Uggertyngdpunkten på lägre medeUnkomstlän-der. BITSverksamhet har expanderat kraftigt . Under /92utbetalades 820 nuljoner kronor, varav 417 mUjoner kronor för tekniskt samarbete(inklusive insatser i Cential- och ) och 403 mUjoner kronor föru-krediter. Dettekniska samarbetet syftar tiU att överföra kunnande från tillsamarbetsländema. Detta inbegriper skapandet av kontakter, planering avprojekt samt ut-bUdiUng inom områden där har god kompetens ochkapacitet. BITS medverkan i det tekniska samarbetet utgörs av bidrag tUlkonsultinsatser, utbUdning för personer från enskUda länder,institutions-samarbete, finansieUt stöd, försöksutmst-ning och intemationeUakurser. Tyngdpunkteni BITS tekniska samarbete Ugger inom sektorema industti och energi. avde intemationeUa kursema behandlar dessa sektorer. En vidgning av kursutbudetmot t.ex. mer aUmänt förvalt-ningskunnande pågår. Stöd tiU konsultinsatser,som är den största verksamhetsformen, har i växande utsttäckning avsettinsatser för att effektivisera utnyttjandet av befintUg industri ochinfrastruktur, t.ex. genom energisparande åtgärder. Begränsat finansiellt stödpå gåvobasis, för inköp av utrustning, kan ges som komplement tUl det tekniskasamarbetet. Stöd ges främst för underhåUs- och rehabUiterUigsinsatser. Underåttiotalet har antalet sektorer som omfattas av BITS tekniska samarbete successivtökat. Teknisktsamarbete bedrivs med drygt 20 och ingår bl.a. som en del i genomförandetav de samarbetsavtal som ingått med vissa . Samarbete skeräven med förutvarande programländer. I länderkretsen har bl.a. ,, , , , , , ,, , , , , , , , ,, , , , , och ingått. /90 uUeddes tekniskt samarbete med och under påföljandebudgetår med övriga Centtal-och med tonvikt på närområdesamt och Ung- U-krediterär statsstödda krediter som med hjälp av biståndsmedel kan ges på förmånUgavillkor för att finansiera svenska varor och tjänster i projekt som främjaru-ländemas ekonomiska och sociala utveckling. U-krediter kan bevUjas u-ländervilkas UtveckUngspoUtik är förenUg med målen för svenskt bistånd och vUka bedömsha en tUlfredsstäUande kreditvärdighet. U-kreditgivningenhar tUl övervägande del iruiktats på programländer för svenskt bistånd och deu-länder med vUka BITS bedriver tekniskt samarbete. De bevUjade och aktueUakreditema fördelar sig på 27 länder. Större mottagarländer har varit ,, , , , , , , ochZimbabwe. För många begränsas möjUghetema att tiUgodogöra sig u-krediterav skuldproblem och åtföljande brist på kreditvärdighet. U-krediterlämnas för finansiering av enskUda projekt eUer via utvecklingsbank.Kreditgivningen har främst inriktats på projekt inom sektorema energi,ttansport och telekommunikationer samt industri. Närmarehälften av den bevUjade kreditvolymen avser energisektom. Krediter viautvecklingsbank har hittiUs lämnats eUer erbjudits tiU fem länder, varav denstörsta, tUl ChUe beslutades . I vissa programländer ges u-krediter tiU projekt isamarbete med SIDA. Exempel på detta är ett större elektrifieringsprojekt iAngola, ett projekt för kraftöverföring i och URI-kraftverket i . BITS har i flera faU av paraUeUfUiansieringmedverkat med u-krediter i projekt där eUer en regional utvecklingsbankär huvudfinansiär. U-krediter har även bevUjats projekt där Nordiskainvesteringsbanken eUer arabiska utvecklingsfonder är engagerade ifinansieringen. I enUghet med en intemationell överenskommelseinom , som bittätt, ges u-krediter sedan juU 1988 med enförmånUghetsgrad på respektive . Det högre gåvoelementet gäUer för des.k. minst utvecklade ländema. U-krediter ges normalt i en integrerad tiansaktiondär biståndsmedlen används för att subventionera kreditvUlkoren. I vissa faU,främst tUl de ininst utvecklade ländema, kan s.k. kombinationskrediter lämnas.Dessa består dels av en gåva, dels av en exportkredit. Föratt tiUgodose att prisema bUr så förmånUga som möjUgt för mottagarländemaerfordras som regel i u-kreditsystemet att upphandling sker i intemationeUkonkurrens. Dentotala kreditvolymen för bevUjade och aktueUa krediter uppgick vid utgången /92 tiU 11 569 mUjoner kronor med en beräknad biståndsdel på 3908 mUjoner kronor. Idet modifierade u-kreditsystemet som infördes garanteras samtUgau-krediter över biståndsanslagen. Det totala garantiengagemanget under s.k.bistånds-garantier uppgick tiU 6157 nuljoner kronor. En säkerhetsreserv som uppbär garantipremier föru-kreditema har upprättats. TUl reserven har tidigareäven förts medel från biståndsanslaget. Reserven utökades under budgetåret1991/92 med 51 mUjoner kronor tiU totalt 486 mUjoner kronor. Detta motsvarade av utestående garantiengagemang. Vid skadefaU under lämnade u-krediterutnyttjas reserven. Under /92 uppgick utbetalningama förskadefaU tiU 71 mUjoner Icronor. Återvinningar uppgick tiU62 mUjoner kronor. Skadereserven ad-mirUstteras av exportkreditnämnden (EKN). Genomatt anslagsmedlen för BITS verksamhet används för upphandUng av svenska varoroch tjänster erhåUs en direkt effekt på svensk export. Genom att kunskapema omoch erfarenhetema av de svenska resursema ökar uppnås också en indUekt exporteffekt t.ex.genom det tekniska samarbetet. Den totala export som biståndet genom BITS direktmedverkar tiU kan uppskattas tUl ungefär tie gånger utbetalningama. Internationella riktlinjer för blandade krediter s.k. blandade krediter ochbiståndskrediter utgör ofta konkurrensmedel på en rad utlandsmarknader. Riskenför kapplöpning med subventioner och urgröpning av biståndets kvaUtet har letttUl att användningen av blandade krediter ägnats stor uppmärksamhet iintemationeUa fora. antog reviderade riktlinjer för utnyttjande avoffentUgt bistånd i kombination med exportkreditgivning och revideraderiktlinjer för annat bundet bistånd. RiktUnjema syftar bl.a. tiU att skärpabiståndskriteriema och begränsa den kommersieUt motiverade konkurrensen medsådan kreditgivning. St3Telsenför intemationeUt näringsUvsbistånd () har tiU uppgift att främja ochdirekt medverka i utvecklingen av näringsUv i samt i Cential- ochÖsteuropa enUgt särskUda riktUnjer. Verksamheten skaU inriktas på kunskapsöverföringoch tekrUkutveckUng på företagsnivå och tiU direkt näringsUvsstödjandeinstitutioner. Insatsema skaU ha en affärsmässig prägel där målsättningen skaUvara att främja uppkomsten av företag som kan överleva och verka i kommersieUaformer. UtbUdningsinsatser, ledningsstöd och aktiv samverkan medfinansieringsinstitut i u-ländema utgör viktiga samarbetsformer. Vidare skaUSWEDECORP främja mottagarländemas handel bl.a. genom att svara för informationoch rådgivning ifråga om avsättningsmöjUgheter på den svenska marknaden. är ett helägt statUgt aktiebolag som skall förmedla kontakter,medverka tiU och finansiera förinvesteringsstudier och medverka i långsiktigasamverkansprojekt. En huvudform för detta är aktiesatsningar samt lån och garantier.Bolagets uppgift är att genom en relativt begränsad insats med statUga medelstimulera svenska företag tUl långsiktigt samarbete i och att satsaegna resurser i samarbetet. söker inrikta sin verksamhet på låg- ochlägre medeUnkomstländer vilka tidigare endast i begränsad utstiäckningengagerat svenska företag i industiisatsningar. Detinbetalda kapitalet uppgår tiU 415 mUjoner kronor varav 90 mUjoner kronor förriskkapitalsatsningar i Cential- och . De totala utbetalningama förutestående kontiakterade åtagandena för aktiesatsningar och lånegarantigivninguppgick tiU 251 mUjoner kronor. Under /92utbetalades 36 mUjoner kronor jämfört med 44 mUjoner kronor året innan. Förenedskrivningar och exttaordinära kostnader redovisade ett överskottpå 4,5 mUjoner kronor vilket var en förbättring jämfört med året innan. Storanedskrivningar gjorde dock att resultatet efter nedskrivningarblev en förlust på 34,8 mUjoner kronor att jämföra med 18,8 mUjoner kronorföregående verksamhetsår. medverkade finansieUt per isammanlagt 67 projekt inkl. förstudier i 33 länder. Verksamheteninriktas på projekt där tiUverkningen baseras på lokala råvaror och resurser.Ansträngningar görs för att utveckla projekt med en produktionsteknik som kanfungera i länder med svagt utvecklad infrastruktur och med Uten tiUgång tUlservice- och underhåUstjänster. uppmärksammas projekt som medför attny och något mer avancerad teknik än vad som tidigare funnits, intio-duceras ilandet. Bådestora och små företag, statUga, kooperativa och privata förekommer som svenskaparter i samarbetet genom . beslutade (prop. 1987/88:100, bU 5,UU 20, rskr 226) om inrättande av en ny anslagspost Projektbistånd tUl vissau-länder. /89 anslogs 50 mUjoner kronor, /90 70 mUjonerkronor, /91 390 mUjoner kronor och /92 200 miljonerkronor (har under denna anslagspost detbUaterala samarbetet med och övriga Centtal- och Östeuropafinansierats). motiverades med att det kan firmas behov av attfrån svensk sida gå in med särskUda insatser i vissa för att markeravårt stöd tUl ett land i ett kritiskt skede där utgången kan bU avgörande förlandets framtida utvecklingsmöjUgheter. Svenska Uisatser kan t.ex. verksamtbidra tiU att främja en utveckling i demokratisk riktning. HittUls har t.ex. beslutfattats om: stöd tiUbostadsbyggande samt tiU mUjö- och markvårdsprogram i , utveckUngssamarbetegenom SIDA med , bidrag tiUöstafrikanska verksamhet i , stöd tiUforskningssamarbete med och ChUe, bidrag tiUrMPOD:s verksainhet i FiUppinema och , stöd tUlsocialt bostadsbyggande och skolor i ChUe, bidrag förberedning av BITS-insatser i FiUppinema samt utvecklingssamarbetemed och övriga Cential- och . Medundantag för insatser i har finansieringen av projekt i andra länderförts över tiU respektive m)mdigheters anslag. De nordiska ländema harsedan början av 1960-talet samarbetat på biståndsområdet. Formema församarbetet regleras genom en konvention som undertecknades . Ettviktigt organ för samarbetet är ämbetsmannakommittén för biståndsfrågor (EKB)bestående av de ansvariga ämbetsmännen i de nordiskabiståndsadmi-nistiationema. Genom konventionen upprättades även en rådgivandekommitté för lekmannarepresentation (RKB). enade sig denordiska bi-ståndsministtama att pröva nya former för parlamentarisk medverkani det nordiska samarbetet på biståndsområdet. RKB lades ner och istället skaUde nordiska ländema enUgt ett mUande schema arrangera ett årUgt seminarium därparlamentariker och andra biståndsinttesserade får möjlighet att diskuterabiståndspoUtiska frågor av gemensamt infresse. stod som värd för detförsta seminariet som handlade om demokrati och bistånd medan Sverige1992 arrangerade ett seminarium om ansvar och effektivitet i biståndet. InomEKB diskuteras biståndsfrågor av nordiskt infresse. Kommittén är ett viktigtforum för bl.a. diskussioner om samordnade ställningstaganden i olika intemationellaorgamsationer. hoc karaktär tiUsätts föratt diskutera och bereda aktueUa frågor. Nordiska uttedningar initieras föratt ge underlag tUl biståndspoUtiska ställningstaganden. Denordiska biståndsministtama lägger stor vikt vid ett nära samarbete i biståndspolitiskafrågor och har därför beslutat formaUsera en ordning med regelmässiga möten tvågånger . Detnordiska samarbetet i biståndsärenden omfattar också informeUa överläggningar,t.ex. i anslutning tUl intemationeUa möten, där de nordiska ländema oftaupp-ttäder som en enhet. De nordiska ländema har även en gemensamrepresentation i , de regionala utvecklingsbankerna och denintemationeUa jordbruksutvecklingsfonden (). Tyngdpunkteni det nordiska samarbetet har successivt kommit att förskjutas från defraditioneUa samfUiansierade projekten mot samarbete präglat av stor flexibUitetsåväl tUl formen som i valet av samarbetsobjekt. De nordiska ländema antog år1988 ett särskUt program för nordiskt samarbete på biståndsområdet. Ett nyttinslag i det nordiska samarbetet är beslutet om en nordisk fond förkreditgivning på koncessioneUa villkor. Detsvenska samarbetet med ländema i Cenfral- och under budgetåret1991/92 ingick i biståndsanslaget. (Fr.o.m. /93 har ett särskUtanslag upprättats för detta samarbete.) /92 var i det av regeringoch riksdag fastlagda tteåriga programmet för samarbete med detidigare statshandelsländerna i Cenfral- och . För tteårsperioden1990/91-1992/93 avsattes en mUjard kronor för att stödja den djupgåendesam-häUsomvandUngen i dessa stater. 900 mUjoner kronor avsågs finansieras överbiståndsanslaget och 100 mUjoner kronor över andra anslag. Det bUaterala samarbetet med ländema i Centtal- ochÖsteuropa kanaliserades liksom föregående budgetår huvudsakUgen genom BITS,som för tteårsperioden härför hade 420 mUjoner kronor tiU sitt förfogande, varav270 mUjoner kronor för insatser i och 150 mUjoner kronor för insatser iövriga länder i Centtal- och . AvseendePolen hade, fram tiU den 30 juni 1992,192 mUjoner kronorredan fördelats. För största delen av återstoden förelåg utfästelser. Insatserinom mUjövårdssektom var den dominerande verksamheten (ca 60 mUjoner kronor).Övriga insatser i innefattade förstudier och utbildning inom områdenasocial och ekonomisk infrastruktur samt företagsledning. När det gäUer samarbetet medövriga länder i Cenfral- och utnyttjades huvuddelen för insatser ide baltiska statema.Totalt under de båda budgetåren 1990/91 och 1991/92 har 97 mUjoner kronorutbetalats tUl dessa stater, varav 28 mUjoner för regionala projekt. I fråga omde bUaterala insatsema svarade för 30 mUjoner kronor, för 20mUjoner kronor och för 18 mUjoner kronor. Samarbetet har avsett teknisktbistånd Uiom områdena mUjö, industri, jordbruk och bankväsen. För insatser i andra cential- ochösteuropeiska länder lämnades BITS-bidrag med 16 nuljoner kronor tiUTjeckoslovakien, 15 mUjoner kronor tiU och närmare 8 nuljoner kronortiU Ungem. TiU regionala projekt lämnades bidrag med 14 mUjoner kronor. erhöU under /92 4mUjoner kronor av BITS-medel som resursförstärkning tiU bla. expertutbyte,långtidsstipendier och samarbete mellan universiteten i Centtal- ochÖsteuropa. SIDA stäUde 2 mUjoner kronor tUl Svenska Institutets förfogande förökat kulturutbyte med . SIDAerhöU inom ramen för tieårspro-grammet totalt 90 mUjoner kronor för fördelningtiU bidragssökande folkrörelser och andra enskUda organisationer med tekniskbiståndsverksamhet i Cenfral- och . Av dessa medel anvisades /92 ett belopp av 34 mUjoner kronor tUl sammanlagt ett 60-talorganisationer. Bland bidragsmottagarna återfinns folkbUdningsorganisationer,idrottsförbund, kyrkUga samfund och föreningar med Uiriktning på intemationeUtsamarbete. Tyngdpunkten har legat på Industrinoch energiförsörjningen i mäste rustas upp -inte minst av miljöskäl. De fyra stora organisationerna, LO/TCO, AIC, LRF ochNattirskyddsfÖreningen, med vUka SIDA ingått ramavtal, har /92erhålUt totalt 15,4 mUjoner kronor i bidrag. Vidare har SIDA bevUjat 3,4miljoner kronor i s. k. kulturstöd. , som bildades ijuU 1991 genom sammanslagning av , och ,bem}m-digades /92 använda 50 mUjoner kronor av SWEDFUND:sgrundkapi-taltiUskott för stöd tiU samriskföretag i Central- och Östeuropa.Under budgetåret har tie sådana företag etablerats, två i och ett iLettland. Ibudgeten /91 anvisades 2 mUjoner kronor ur reservationsanslaget III C3 för regeringskanslietskontakter med sina motsvarigheter i Centtal- och . Av dessa återstodför användning under /92 . Dessa medel hartagits i anspråk för besök av experter, huvudsakligen tUl och från de baltiskaländema. FörmultUaterala insatser i Cential- och anvisades i tieårsprogrammettotalt 375 mUjoner kronor, dvs 125 mUjoner kronor . Av de 250 mUjonerkronor som disponerats /91 och 1991 /92 avsattes urspmngUgen 106 mUjonerkronor för en EFTA-fond för . På grund av den politiska utveckUngeni landet kom fonden aldrig att upprättas och beslöt i december 1991att ge regeringen befogenhet att utnyttja dessa medel för andra brådskandeinsatser i och på andra håU i Centtal- och . lämna en suveränitetsgåvatiU de baltiska statema . Övriga medel har anslagits tiU svensktdeltagande i det nordiska mUjöfinansieringsbolaget (NEFCO), konsultfonder inomvärldsbankens och europeiska ram för insatser i Cential- ochÖsteuropa samt tUl stöd åt samarbete inom lämsäkerhets-och stiålskyddsområdet. Katasttofbiståndpå sammanlagt från anslaget C 2 har utgått tiU Centtal- ochÖsteuropa under vintem 1991/92, då framiör aUt och drabbadesav såväl Uvsmedelsbrist som bränslebrist. En betydande del av hjälpenkanaUserades via enskUda organisationer. BISTÅNDET FÖRDELATPÅ ENSKILDA LÄNDER BISTÅNDET FORDELAT PÅ ENSKILDA LÄNDER Den följande statistikenavser utbetalningama (i tkr) som de redovisas i boksluten för /92 av , , , och IntemationalAB. Vad gäller kolumnen "enskilda organisationer", redovisas här detbilaterala bistånd som går genom svenska enskilda organisationer och sombelastar anslaget C 2. UtveckUngssamarbete genom SIDA. Svenska enskUdaorganisationer får bidrag även från anslagen C 1. Bidrag tiU intemationeUabiståndsprogram och C 3. Utgiftema förbiståndskontorens administtation redovisas i separat kolumn. Övriga utgifter för dencentiala bistånds-administtationen har utelämnats. Utbetalningama föru-krediter avser avräkningar mot biståndsanslaget för gåvoelement förkreditförbindelser som utfärdats under /92. Detmultilaterala biståndet (under anslaget C 1. Bidrag tUl intemationeUa biståndsprogram)ingår, förutom livsmedelsbiståndet, inte i statistiken då det inte är möjUgtatt på ett rättvisande sätt fördela det biståndet på enskilda länder. Utbetalningarsom Uite kunnat länder-fördelas har förts tiU postema ej länderfördelat ellerej kontinentfördelat. BISTÅNDET FÖRDELAT PÅENSKILDA LÄNDER Landram Katastrofer Enskilda Regionala Humani- Särskilda Miljö organisa- insatser, tärt programkostnader samt rekr/utb 105 26617 10697 1 150 105 26 617 10 742 1150 BISTÅNDET FÖRDELATPÅ ENSKILDA LÄNDER Anslag C3 SAREC BITS Skuldlättnadsåtgärder frän SIDA och UD/U Projektbistånd till vissa från SIDA, SAREC och BITS 1991/92 (tkr) Aministra- Tekniskt tion, SIDA samarbete Bistånds- inklusive kontor internationella kurser BISTÅNDETFÖRDELAT PÅ ENSKILDA LÄNDER Livs- Landram Katastrofer Enskilda Regionala Humani- Särskilda Miljö medels- och stöd organisa- insatser, tärt program bistånd till åter- tioner land- bistånd kostnader samt rekr/utb 820 2 371 1 531 1231 102 171 135915 289 005 4 742 26 125 150 608 153 693 6 244 3 509 BISTÅNDET FÖRDELATPÅ ENSKILDA LÄNDER Anslag C3 SAREC BITS Projektbistånd till vissa frän SIDA, SAREC och BITS TOTALT UTBETALA 1991/92 (tkr) Aministra-tion, SIDA Biståndskontor Tekniskt samarbete inklusive internationella kurser från SIDA och UD/U 69 521 2 477 6 581 2 071 BISTÅNDET FÖRDELAT PÄENSKILDA LÄNDER Anslag Cl Anslag C2 SIDA Livs- Landram Katastrofer Enskilda RegionalaHumani- Särskilda Miljö medels- och stöd organisa- insatser, tärt program bistånd till åter- tioner land- bistånd kostnader samt rekr/utb 16 486 1 777 41217 17873 7 969 11413 39811 246 950 3 000 1159 10 298 242 41000 3 435 22 580 BISTÅNDET FÖRDELATPÅ ENSKILDA LÄNDER Aministra-tion, SIDA Biståndskontor Anslag C3 SAREC BITS Tekniskt samarbete inklusive internationella kurser och UD/U från SIDA, SAREC och BITS 1 532 1 382 5 774 28 601 8 593 2 581 19 089 107 003 258 200 BISTÅNDET FÖRDELAT PÅENSKILDA LÄNDER Katastroferoch stöd till återuppbyggnad RegionalaHumani- insatser, tärt land- bistånd programkostnader samt rekr/utb 9718 189 946 23 625 1 655 1 822 150 1323 3 009 68 1 570 1 100 600 5 674 2 559 58 422 74 080 52 981 484 3 539 1048 BISTÅNDET FÖRDELATPÅ ENSKILDA LÄNDER Aministra-tion, SIDA Biståndskontor Anslag C3 SAREC BITS Tekniskt samarbete inklusive internationella kurser Skuld-Projektlättnads- biständ åtgärder till vissa från SIDA och UD/U från SIDA, SAREC och BITS TOTALTUTBETALA 1991,'92 (tkr) 755 3 869 161 96 699 2 535 1 822 80 434 63 619 61 488 3 075 1 210 1 840 16 280 4 436 BISTÅNDET FÖRDELAT PÅ ENSKILDA LÄNDER Landram Katastrofer och stöd till återuppbyggnad Regionala insatser, landprogramkostnader samt rekr/utb 70 863 11 000 8 844 248 377 248 372 13 000 3 632 6 102 2 270 975 466 499 338 586 3 447 375 1070 404 732 210 452 956 497101 369 Ej kontinent fördelat 324 532 633 099 73 003 23 650 252 993 162 677 BISTÅNDET FÖRDELAT PÅENSKILDA LÄNDER Anslag C3 SAREC BITS Skuldlättnadsåtgärder frän SIDA och UD/U Projektbistånd till vissa från SIDA, SAREC och BITS TOTALT UTBETALA 1991/92 (tkr) Aministra-tion, SIDA Biståndskontor Tekniskt samarbete inklusive internationella kurser 2 097 2 420 8 844 333 227 297 293 431214 219 834 8 919 382 Comite de Accion de al DesarroUo EcononUco y Social Centto Agronomico Tropical de del Caribe y Centto Lutte contte la Sécheresse för massmedieutbUdning Afrikanska fonden för kapacitetsutveckUngAfrikanska utveckUngsbanken Beredningen förintemationeUt tekrUskt-ekonomiskt samarbete Centtalamerikanska banken förekonomisk integration för centtal-amerikanskt samarbeteutbUdningscenttat för ttopiskt jordbruk Kooperativa federationen för Karibienoch Centtalamerika Karibiska för UvsmedelsbiståndGemensamma fonden för råvaror Konsultativa gruppen för intemationeUjordbruksforskning för utveckling i Sahelområdet Commission on Narcotic Drugs Défense for ChUdren Intemational Department Economic and Social FN:s avdelning för ekonomisk FN:s avdeUung för katasttof- Departmentof Technical Cooperation for EuropeanBank for Reconstruction and Development Economic and Social CouncU of theUnited Nations Adjustment FaciUty Food Aid Convention Fund for Special Operations Tariffs and Trade GEF Global EnvU-onmental FaciUty HABITAT United Nations Center for Human Settlements lAEA Intemational Atomic Utvidgadestruktur-anpassningsfadUteten Livsmedelshjälpskonventionen FN:s Uvsmedels- ochjordbruksorganisation fond för särskUdverksamhet Allmänna tuU- och handelsavtalet mUjöfadUteten FN:s boende-och bebyggelsecenter IntemationeUa atomenergiorganet Reconstruction and Development ICA Intemational Co-operative AUiance ICAC Intemational Cotton Advisory Committee ICAP Centtoamericano de Admirusttadon PubUca ICCO Intemational Cocoa Organization IQ Intemational Commission the Red Cross ICSG Intemational Centte of Association IDB Interamerican Development Science IGADD Intergovemmental Authority