prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — B 2.Närings- och teknikutvecklings verket: Utredningar' Prop. 1991/92 Utgift 13 999 046 Reservation 14 293 453 1992/93 Anslag 25 570 000 1993/94 Förslag 7 500 000 'Anslaget Närings- och teknikutvecklingsverket:Uttedningar och inforaiation. Från anslaget betalas vissa kostaader i anslutningtiU : s utredningsverksamhets basverksamhet, såsom lönekostaader förexperter och projektanställd personal, reseersättningar, publikationstryck m.m.Innevarande budgetår anvisas även medel för s.k. särskilda utredningar,energiinformation och projektmedel till energianvändningsrådet under dettaanslag. Närings-(Kh teknikutvecklingsveiket NUTEKföreslår att finansieringen av utredningsverksamheten ändras.Utredningsanslaget bör dimensioneras för att täcka basverksamheten. Anslagetskall också bidra till verkets eget utredningsbehov. De särskilda utredningamabör däremot uppdragsfinansieras. Innevarandebudgetår har medel anvisats under anslaget för energiinformation ochprojektmedel till energianvändningsrådet. Jag anser att dessa verksamheter istället bör finansieras från resp. sakanslag på energiområdet. Jag har tidigare föreslagit att medel för särskildauttedningsuppdrag från till bl.a. i fortsättaingenbör anvisas över anslaget A 3. Jämfört med innevarandebudgetår innebär förslaget en minskad medelstilldelning över utredningsanslagberoende på att endast vissa kostaader i anslutning till basverksamheten skallfinansieras över anslaget. Jag föreslår således en överföring av vissa medelfrån detta anslag till anslaget A 3. Basverksamhetens innehåll, inriktaing JaghemstäUer att regeringen föreslår att till : Utredningar för /94 anvisa ett reservationsanslag på 7 500 000kr. Kostnader för omstrukturering av vissa statligtägda Prop. 1992/93:100 företag m.m. BU. beslöt (prop. 1991/92:69,bet. I991/92:NU10, rskr. 1991/92:275) att bemyndiga regermgen att sälja statensalctier m.m., delar av verksamheter inkl. fast egendom i vissa angivna företag.I propositionen har regeringen anfört att omstmktare-ringsåtgärder i vissaföretag kan komma att kräva betydande kapitalmsatser innan en försäljning ärmöjlig. Vidare krävs vid försäljning av större aktieinnehav i vissa fall attkostaader för försäljningsinsatser, reklam etc. betalas av säljaren. Kostaademaför omstmktarerings- samt försäljningsaktiviteter m.m. är svåra att i förvägberäkna eftersom de i hög grad beror på hur försäljningen organiseras. Mot denna bakgmnd beslöt påtilläggsbudget till statsbudgeten för /92 och på statsbudgetenför /93 under tolfte huvudtiteln att anvisaett förslagsanslag på . Med hänsyn till den osäkerhet som fortfaranderåder bör ett förslagsanslag på I anvisas även för /94.I enlighet med beslut och vad jag anmälde i föregående års budgetpropositionavser regeringen i budgetpropositionen att redovisa genomfördaprivatiseringar. Denna redovisning återfinns i avsnittet om privatisering avstatiigt ägda företag i inledningen till denna bilaga. Jaghemställer att regeringen föreslår att tiU Kostnader för omstrukturering av vissastatUgt ägda företag m. m. för /94 anvisa ett förslagsanslag på1 . Täckande av eventuella föriuster i anledning avStatens vattenfallsverks borgensförbindelser, m.m. Från detta anslag betalas utgifter för eventuellaförluster i samband med infriandet av borgensförbindelser som har ställts ut genom . Från anslaget betalas även utgifter för att fullgöra skyldig heter som avser riksgäldslån och statslån som har upptagits av och /92 har övertagits av . Från anslaget betalas vidare utgifter för staten som kan uppstå i samband 36 medskadestånd eller Uknande för ansvar mot tredje man till följd av verk- Prop.1992/93:100 samhet i Statens vattenfallsverks rörelse. Anslagetinrättades i samband med beslut (prop. 1990/91:87, bet.1990/9I:NU38, rskr. 1990/91:318) att överföra huvuddelen av verksamheten vidStatens vattenfallsverk till ett av staten ägt aktiebolag vid årsskiftet1991/92. beslut innebär bl.a. att staten fortsätter att ansvara förde borgensförbindelser som har ingått och som kanhänföras till den del av rörelsen som har överförts tiU skall ersätta staten för dess kostaader vid ett eventuelltinfriande. Regeringen har vidare med stöd av beslut bemyndigatRiksgäldskontoret att förvalta AB:sriksgäldslån. Dessa lån har upptagits av och harövertagits av /92. Regeringen har med stöd av beslutbemyndigat att lämna lån till inom en ram om 5miljarder kronor som skaU kunna utayttjas för kortfristiga ändamål. Några förluster med anledning av statensborgensåtaganden och utiåning till fömtsesinte under /93. Anslaget bör föras upp med ett formellt belopppå I . JaghemstäUer att regeringen föreslår att tiU Täckande av eventuelUi förluster ianledning av Statens vattenfallsverks borgensförbindelser, m.m. för budgetåret1993/94 anvisa ett förslagsanslag på I . 1991/92 Utgift 218 450 291 Reservation 170 720 904 1992/93 Anslag 163 594 000 1993/94 Förslag 170 000 000 Från anslaget betalas kosöiader för dels deregionala utvecklingsfondemas verksamhet med mformation, rådgivning,utiiUdning och finansi-ermgsverksamhet, dels vissa cenöala insatser, bl.a. momområdena kompetensutvecklmg, mtemationaUsering, nyetablermg och uidusöieUdesign. Närings-och teknikutvecklingsverket () föreslår att anslaget beräknas tiU 166,9mUjoner kronor för /94, utöver 37 medel tiUregeringens disposition på ca 1,6 nuljoner Prop. Utvecklingeni små och medelstora företag har avgörande betydelse för dynamUcen inäringsUvet ckU försysselsätttiingen. antog ett samlat program fören ny småföretagspoUtik på gmndval av propositionen om en ny småföretagspoUtik(prop. 1991/92:51, bet. 1991/92:NU14, rskr. 1991/92:93). Dennya småföretagspoUtUcen har följande huvudsakUga innehåll: -förbättrad rättssäkerhet bl.a.genom att äganderätten CKh näringsfriheten skrivs in i gmndlagen, -en effektiv konkurrens skapas iprivat (Kh offentiig verksamhet, -skattetrycket sänks, -en effektiv riskkapitahnarknadför småföretag skapas, -arbetsrätten ses över, varvidsmåföretagens intressen särskUt beaktas, -lagar och andra regler på olUcaområden förenklas och tas om möjUgt bort, -nyetablering ochEuropakontakter underlättas. Som nämnts har i tvåpropositioner lagts fram förslag med betydelse för småföretagenskapitalförsörjning, vUka har godtagits av . Den allmänna uiriktningen av småföretagspoUtUcenmnebär att goda genereUa fömtsättningar skapas för småföretagen. RUctadeinsatser blir mindre motiverade. Det minskar ytterUgare behovet av medel pådetta anslag. Kvarvarande medel på anslaget bör huvudsakUgen gå tiU utvecklingsfondemasverksamhet. Utvecklingsfondema bör i sin verksamhet prioriteranyetableringsmsatser och Europakontakter. Utvecklingsfonderna fömtsätts även ifortsättiungen uppmärksamma de särskilda msatser som kan behövas för kvmnor somstartar företag. Huvuddelenav genomförandet av de msatser som behövs bör hgga på regional och lokal nivå,där samhäUets organ - firämst utvecklingsfonderna - bör samverka med bl.a.handelskamrar, andra privata organisationer och banker i genomförandet avinsatsema. Insatsema på central nivå inom kan därmed minskas. Detär vUctigt att småföretagen får hjälp att förbereda sig för de förändringarsom ett närmande tiU EG medför i form av både en ökad konkurrens och vidgademöjUgheter tiU expansion på den europeiska marknaden. I propositionen (prop.1992/93:82) Kapital för nya företag, m.m. har lämnats en redovisnmg för bl.a.NUTEK:s arbete med dessa frågor. På gmndval av nämnda proposition har riksdagenbemyndigat regeringen att avveckla statens engagemang i Stiftelsen Institatetför Företagsutveckling (SIFU). Bidrag för verksamheten bör inte lämnas /93. Avvecklingskostaader föreslås belasta ett särskUt anslag (B10. Avveckling av Stiftelsen för Företagsutveckling). Statsmaktema har beslutat att mföra en möjUghet attfå nyföretagarlån Prop. 1992/93 vid etablering av nya företag (prop.1992/93:82, bet. 1992/93:NUI9, BU. 1992/93:145).Utvecklingsfondema fömtsätts medverka vid beredning och uppföljning av sådanaärenden. EnUgt min mening bör fondemas kostaader i samband med dessa uppgiftertäckas av de bidrag de får firån detta anslag. Vissa frågor om utvecklingsfondemas egenfinansieringsverksamhet har behandlats i den nämnda propositionen. Jagavser att inhämta regeringens bemyndigande att tillkalla en utredningom utvecklingsfondemas framtid. Medel tUI Stiftelsen Svensk Industridesign anvisasinnevarande budgetår över anslaget Ätgärder för att främja industridesign.Detta anslag bör nu upphöra. Från anslaget Småföretagsutveckling bör särskUdamedel anvisas för insatser för att stimulera designutveckling i små ochmedelstora företag. bör i första hand kanaUsera dessa medel viaStiftelsen . EventaeU reservation på anslaget Ätgärder föratt främja industridesign bör föras tiU anslaget Småföretagsutveckling för attanvändas för designfrämjande ändamål. Även bidrag tiU organisationer påhantverkets område bör bekostas med medel från detta anslag. Medel för att bekosta viss mnovationsverksamhet harhittiUs anvisats från anslaget . Teknisk forskning och utveckling. information, rådgivning m.m. genom ochbidrag tiU s.k. teknopoler. Sådana msatser bör i fortsättningen bekostas med medelfrån anslaget Småföretagsutveckling. Jag beräknar anslaget SmåföretagsutveckUngsammanlagt tiU 170 mUjoner kronor. JaghemstäUer att regeringen föreslår att tiU Småföretagsutveckling för budgetåret1993/94 anvisa ett reservationsanslag på . 1991/92 Utgift 121 010 240' Reservation 2 454 760 1992/93 Anslag 100 000 000* 1993/94 Förslag 100 000 000 'Anslaget Stöd till tarism och rekreation Anslaget Stöd till tarism Styrelsen för SverigebUden har tiU uppgift attbidra tiU spridandet av information om utomlands CKh bistå med sådanaexportfrämjande marknadsföringsinsatser som kommer svenskt näringsUv och dåsärskUt tarismbranschen tiU gcxlo. Styrelsen för SverigebUden fuUgör sin uppgift genomupphandUng av Prop. 1992/93 tjänster med inrikming på information ochmarknadsföring av BU. Informationsinsatsema skaUsamordnas med verksamhetema inom Svenska institatet (Kh exportråd. Fömtom upphandUng av informations- (kU marknadsföringstjänster skaUStyrelsen för SverigebUden besluta i vissa bidragsärenden, delta i långsUctigkunskapsuppbyggnad bl.a. genom att ombesörja erforderUg statistik, lämnaremissyttranden i ärenden med anknytning till sitt verksamhetsområde samtansvara för intemationella kontakter med avseende på tarism i den mån dessainte iåUer under någon annan myndighets eUer organisations ansvarsområde. Styrelsen för SverigebUden skaU också upphandlatjänster i syfte att särskUt främja de handUcappades behov av rekreation. Styrelsenför SverigebUden har hemstäUt om ett anslag på 100 nuljoner kronor /94. RUcsdagenbeslutade om en avveckling av ta-ristråds verksamhet samtatt statens mål för sina insatser inom ta-rismområdet främst bör vara att delspåverka SverigebUden utomlands genom att sprida allmän utlandsmriktadSverigemformation, dels bistå med sådana exportfrämjande marknadsföringsinsatsersom kommer tarismbranschen i dess heUiet tiU godo (prop. 1991/92:100 bU. 13,bet. 1991/92:KrU16, rskr. 1991/92:196). verksamhet upphörde den 30 juni 1992.De avvecklingskostaader som inte kunnat bestridas från anslag för budgetåret1991/92 belastar ett separat anslag SärskUda avvecklingskostaader för Sverigestaristråd, som är uppfört på statsbudgeten för /93. En ny myndighet. Styrelsen för SverigebUden, harinrättats med uppgift att besluta i frågor om de statUga insatsema för tarism.Myndigheten skaU endast undantagsvis bedriva egen operativ verksamhet inomtarismområdet. Företag och organisationer mom tarismbranschen harnyUgen bUdat ett bolag, and /Next Stop ,som skaU tillhandahålla informations- CKh marknadsföringstjänster för attutveckla resandet tiU cKh i . EnUgt nämnda riksdagsbeslut börbolaget för att kunna bygga upp sin verksamhet och för att statens insatserskaU få avsedd effekt kunna räkna med att fä uppdrag i betydande omfattningunder rimUg tid mnan statens upphandling kan styras helt av kommersiellaöverväganden. Detta är nödvändigt som ett led i strävandet mot ett ökatbranschansvar. Detär enUgt min mening i första hand tarismbranschen själv som bör ansvara för sina gemensamma informations- och marknadsföringsåt- 40 Staten bör svaraför den samlade SverigebUden utomlands, medanbranschen bör svara för den kommersieUt inriktade marknadsför- Prop. 1992/93 mgen. har beslutat om ett nyttregelverk för den offentUga upphandlingen i med anledning av de kravsom stäUs genom (prop. 1992/93:88, bet. 1992/93:FiU5, rskr.1992/93:120). har genom detta avtal åtagit sig att införa regler sommotsvarar om den offentUga upphandlingen inom den inre marknaden.Genom avtalet skapas fömtsättningar för en gemensam marknad för den offentUgaupphandlingen inom hela det europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Dettainnebär att Styrelsen för SverigebUden vid sin upphandling måste följa deregler som gäUer inom EG vid upphandUng överstigande vissa tröskelvärden. Någonsärbehandling vad gäUer upphandling av det branschgemensamma bolaget kandärför, enUgt min merung, inte längre komma i fråga så snart träderi kraft. I arbetet med att påverka SverigebUden utomlands ärdet viktigt att informationsinsatsema samordnas, dels som görs medverksamhetema inom Svenska mstitatet och exportråd, dels också med denverksamhet som pågår inom Invest in för att främja utiändskainvesteringar i . Det är min uppfattning att de sålunda sammanfördamformations- (Kh marknadsföringstjänstema kommer hela det svenska näringsUvettiU godo. Invest in är en försöksverksamhetsom startade med uppgift att fi-ämja utländska mvesteringar i Sverige.Verksamheten har hitintiUs koncentrerats tiU . etablerades ettinvesteringskontor i . Arbetet bedrivs i nära samarbete med ambassad,handelssekreterare teknisk attaché. Syftet med verksamheten är att aktivtverka för att öka käimedomen om fömtsätöungama för investeringar i . I enUghet med vad som omnämns i prop. 1990/91:87 omnäringspoUtik för tiUväxt har en utvärdering av projektet genomförts. I den nugenomförda utvärderingen anförs att projektet är att betrakta som en långsUctigsatsning vars effekter uppkommer . I fortsättningen börverksamheten utvidgas tiU att gälla även andra länder än . Förslagfiramförs om ökad samverkan mellan berörda myndigheter. Invest in bör nu vidgas tiU attomfatta bl.a. , ckUUSA. Beskickningarna i dessa länder bör engageras i arbetet. Det bördock ske mom ramen för befintUga resurser vid beskickningarna. Sverigesexportråd bör också kunna spela en vUctig roU i genomförandet av projektetbl.a. genom att handelskontoren engageras för specifika uppdrag. Styrelsen för SverigebUden har tillkommit för att ihuvudsak tiUgodose behovet av presentation i udandet av somtarismland. Verksamheten syftar dcKk tiU att ge en allmän förstärkning avinformationen om utomlands och styrelsen skaU bistå medexportfirämjande marknadsföringsmsatser som kommer svenskt näringsUv tiU godo. Detinnebär att styrelsen även bör få ett huvudansvar vad gäUer pre- 41 sentationen utomlands avSverige som investermgsland. sitteren stor kompetens vad gäUer informations- ckUmarknadsförings- Prop. 1992/93 frågor. Denna torde komma tiU stornytta inom ramen för arbetet med Bil. 13 Invest in . Styrelsen bör haett övergripande ansvar för att lägga fast en strategi vad gäUerinformationsinsatsernas inriktaing. Dessa centrala uppgifter innebär att Styrelsen förSverigebUden kommer att identifieras med Invest in och varaden firämsta operativa aktören i genomförandet av verksamheten. StyrelsenskansU bor CKkså tiUföras den personella förstärkning som erfordras för denutvidgade verksamheten. I verksamheten bör styrelsen genom uppdrag ävenkunna lägga vissa uppgifter på Närings- CKh teknikutvecklingsverket ()varigenom resurser för bl.a. utredningar CKh framtagning avfektaunder-lag kan utayttjas. kan även fä ansvaret för viss projektiedningoch uppföljning av vissa investeringsprojekt. De medel som jag har beräknat för Invest mSweden-projektet jämte de medel som jag har beräknat för främst upphandling avmformations-och marknadsföringstjänster inom tarismområdet uppgår tillsammanlagt 100 nuljoner kronor. JaghemstäUer att regeringen föreslår att 1. gcxlkänna vad jag har anfört om inriktningen avmarknadsfö rings- och informationsmsatsema, 2. tiU Styrelsen för SverigebiUlen för budgetåret1993/94 anvisa ett reservationsanslag på 100 0(X) . Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m. 1991/92 Utgift 5 948 652 1992/93 Anslag 5 000 000 1993/94 Förslag 5 000 000 Medelfirån anslaget används för att: 1.mfria statUga garantier enUgtförordningen (1978:507) om mdustri-garantUån m.m. (upphävd 1987:424), 2.infria statUg garanti som harbevUjats enUgt brev () tiUKommerskoUegium och Fullmäktige i angående föreskrifter i fråga omstatUg garanti för lån tiU tarist-hoteU, 3.infria statUg garanti som harlämnats enhgt förordningen (1977:387) om mvestermgsgaranti (upphävd 1980:442), 4.infria statUg garanti som harlämnats enUgt förordmngen (1977:1123) om statUgt stöd tiU stmktaråtgärder inomspecialstålindus-öin m.m. (upphävd 1979:1180), 5. infria statiiga sfruktargarantier, särskUdastruktargarantier för textU- 42 och konfektionsindustriema samt särskUda stmktargarantier för ma- nueUglasindusöi som har lämnats enUgt förordrungen (1981:661) om Prop. 1992/93 stmktargarantier m.m. (upphävd 1985:434), BU. 6. bekosta bidrag tUl regionala utvecklingsfonderför att tiU viss del täcka förluster i aiUedning av sådana garantier - enUgtförordningen (1982:682) om statUg finansiering genom regional utvecklingsfond(upphävd 1987:894) - som fondema har beslutat 1983 öfr prop.1983/84:40 bU. 10, bet. I983/84:NU8, rskr. 1983/84:94). Några nya åtaganden som kan leda tiU utiKtalningarfrån detta anslag görs mte längre. Anslaget för /94 bör beräknastUl 5 mUjoner kronor. JaghemstäUer att regeringen föreslår att tiU Täckande av förluster vid vissgarantigivning, m.m. för /94 anvisa ett förslagsanslag på . Räntestöd m.m. till varvsindustrin 1991/92Utgift 151 014 885 1992/93 Anslag 130 000 000 1993/94 Förslag 100 000 000 Syftet med de stöd tiU varvsindustrin som i olikaformer har tillämpats i har varit att utjämnaskillnadema i konkurrensvillkor meUan svenska och utländska varvsföretag. beslöt (prop. 1988/89:100,bU.I4, bet. 1988/89:NU22, rskr. 1988/89:177) att avskaffa dåvarande räntestödfr.o.m. Fram tiU detta datam kunde räntestöd utgå tUl såvälinhemska beställare som vid export. Även kreditgarantier upphörde som stödformvid detta datam. I stäUet skuUe s.k. kontantstöd kunna utgå under perioden1990-1992 för order som tecknades före utgången av . Ansökningar omsådant stöd skaU ha kommit in tiU ()före . Därefter upphör även denna stödform. Kostaadema /94 cKh ett antalkommande budgetår hänför sig tiU tidigare bevUjade stöd. Löptiden för lån medräntestöd kunde maximalt uppgå tiU . Statens utgifter sjunker docksuccessivt och kommer att upphöra helt . , som är beslutande myndighet i ärenden omstatUgt stöd tiU fartygsfinansiering, har beräknat kostaaden för räntestöd m.m.tiU 100 mUjoner kronor för /94. I denna beräkning mgår ävenkostaaden för redan bevUjade äldre kontantstöd, som skaU betalas ut terminsvis. Ett förslagsanslag om 100 mUjoner kronor förräntestöd m.m. tiU varvsmdustrin bör föras upp på statsbudgeten för budgetåret1993/94. JaghemstäUer att regeringen föreslår att tiU Räntestöd m.m. till varvsindustrin /94 anvisa ett förslagsanslag på . Medel till AB kanalbolag for upprustning ochdrift av kanalen Nyttanslag (förslag) 15 000 000 I samband med beslut omriktlinjer för överföring av verksaniheten vid tiU aktiebolagsform(prop. 1991/92:134, bet. I991/92:NU33, rskr. 1991/92:351) behandlades även detframtida ansvaret för AB kanalbolag. ansåg det vara en statiigangelägenhet att ansvara för att uppmstas och drivs såatt kanalens värden som ett kultarhistoriskt byggnadsverk och ett attraktivttarisönål kan vidmakthållas. AB kanalbolag skaU därför kvarbU i statensägo där kanalbolaget ckU kanalfastighetenskaU vara en sammanhållande enhet. Vidare skaU skogsmarken som ägs avkanalbolaget överföras tiU . SlutUgen skaU finansieringen av kanalensuppmstning tiUförsäkras genom statsmakternas försorg. Efter riksdagsbeslutet om bolagiseringhar förvaltningen av aktiema i AB kanalbolag överförts från DomänverkettiU KammarkoUegiet. Fr.o.m. den 1 juU 1992 är huvudmanför AB kanalbolag. Jag har i propositionen 1992/93:51 om medel tiU ABGöta kanalbolag för upprusöiing och drift av kanalen /93 närmarebeskrivit kanalbolaget kanalen samt hittiUsvarande och kommandeuppmstningsbehov av kanalen cKh därvid, i syfte att klara av nödvändigamvesteringar inför kommande säsong, hemstäUt att regeringen föreslår riksdagenatt anvisa ett reservationsanslag på 15 mUjoner kronor för uppmstning (kU drift av kanalen budgetåret1992/93. Jag anmälde att för /94 i budgetpropositionenmotsvarande medel bör anvisas genom särskUt anslag. AB kanalbolag har i en skrivelse den 23november 1992 föreslagit att ett anslag för uppmstning och driftbidrag tUIkanalen uppförs med 18 mUjoner kronor för /94. I likhet med /93 delar jag mtebolagets bedömning av kostaadema för /94. Även för budgetåret1993/94 bedömer jag att 15 nuljoner kronor torde vara tillräckUgt för attklara av nödvändig uppmstning och drift av kanalen 1994. JaghemstäUer att regeringen föreslår att tiU Medel till AB kanaUjolag förupprustning och drift av kanalen för /94 anvisa ettreservationsanslag på . Avveckling av Stiftelsen Institutet förFöretagsutveckling Nyttanslag (förslag) 1 000 har genom beslut (prop.1992/93:82, bet. 1992/93:NUI9, rskr. 1992/93:145) bemyndigat regeringen attavveckla statens engagemang i Stiftelsen för Företagsutveckling(SIFU) samt vidta de ätgärder som behövs för att därefter avveckla stiftelsen.Överläggningar har inletts med olika intressenter för att söka lösningar sominnebär att hela eUer delar av SIFU:s verksamhet skaU bedrivas i privat regi.Vissa kostaader kan komma att uppstå för staten i samband med bl.a. avvecklingav stiftelsens personal, lokaler m.m. Sådana kostnader bör betalas från ettsärskUt anslag. JaghemstäUer att regeringen föreslår att tiU Avveckling av Stiftelsen Institutet förFöretagsutveckling för /94 anvisa ett förslagsanslag på 1 000kr. c. Exportkrediter m.m. Prop. 13 Medel för att täcka statens kostnader förstatsstödda exportkrediter anvisas över tre anslag, nämUgen C 1. Kostnader förstatsstödd exportkreditgivning genom AB , C 2. Kostnaderför statsstödd exportkreditgivning avseende export av fertyg m.m. samt C 3.Ersättning för extra kostnader för förmånUg kreditgivning tiU . Kostnader för statsstödd exportkreditgivning genom ABSvensk Exportkredit 1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag ■ Från anslaget betalas ersättning tiU AB () förskillnad mellan ut- och upplåningsräntor samt för kursförlust inom ramen försystemet med statsstödda exportkrediter, som SEK lämnar enUgt rUcsdagens beslutår (prop. 1977/78:155 bU. 3, bet. 1977/78:NU73, rskr. 1977/78:379 ochprop. 1978/79:49, bet. 1978/79:NU17, rskr. 1978/79:115), (prop.1980/81:130, bet. 1980/81 :NU58, rskr. 1980/81:246) samt (prop.1989/90:44, bet. 1989/90:NU19, rskr. 1989/90:153). Systemet mnebär att SEK hargivits möjUghet att finansiera exportkrediter tiU villkor som överensstämmermed intemationeUt överenskomna regler. Detta kan leda tiU att utlåningsräntomaUgger under upplåningskostaadema. Staten täcker eventaeU skillnad meUanutiåningsränta och upplåningskostaad samt den kursförlust som kan uppkomma vidut- och upplåningen. SEK bedriver upp- och utiåning för dessa krediter i ensärskUd, avgränsad del av bolagets verksamhet och redovisar en särskUdbalansräkning för denna kreditgivning. Reglerna för kreditgivningen återfinns iförordningen (1981:665) om exportkreditfinansiering med statUgt stöd (ändradsenast 1989:826). EnUgt förordningen skaU villkoren för krediterna stå iöverensstämmelse med de överenskommelser om riktlinjer för begränsning avstatUgt stöd vid exportkreditgivning som har biträtt, främst OECD:ss.k.