prop · GG03236 · 1992-12-31 00:00:00 — De bör i stället bestå av personer som -oavsett humvida någonpartipolitisk hemvist är känd och vilken den i sä fall är - kan förväntas bidrapå ett kompetent och professionellt sätt i företagens ledningar, Styrelsema börinnehålla företagsekonomisk kompelens och en bred kunskap om och förankring idet svenska samhället, t,ex, personer frän folkrörelser, medier, kulturliv,folkbildning, näringsliv elc. En jämn könsfördelning bör eftersträvas. Någotuttryckligt förbud mot au riksdagsledamöter sitter i styrelsema bör inteförekomma i detta sammanhang. Del ankommer pä stiftelsestyrelserna ati sökafinna personer som motsvarar dessa huvudsakliga kriterier. Det ligger i sakensnatur att stiftelsestyrelserna bör eftersträva enighet vid valet av ledamöteri programbolagens styrelser. Sammanlagetbör det nu anförda innebära att den nödvändiga programmässiga friheten kangaranteras och alt otillbödigi inflytande från statsmakterna inte behöverriskeras. skapas goda förutsättningar för aU siais-maklemas uppdragfullgörs under god hushållning med TV-avgiftsbetalamas medel. Nedanredovisas mera i detalj hur den nya ordningen bör fungera. Regeringens forslag:Sveriges Television , och ABskall vara självständiga aktiebolag. De skall ägas av var sin stiftelse.Stiftelserna bildas av och staten, tillskjuter aktiema i respektive programbolag. Statentillskjuter via mndradiokonlot att användas för stiftelsernasverksamhet. Utredningens förslag:Enligt ell av utredarens alternativ skall aktierna i /93: 236 pubUcservice-företagen bli stiftelseägda. Del nuvarande moderbolaget bör stå som stiftareoch tillskjuta aktiema i de ue programföretagen. Synpunkterpå utredningens förslag: Folkrörelsegruppen, Närings-livsgrappen och Pressgrappensamt , och förordaruuedningens stiflelseförslag, Folkrörelse-grappen anser dock alt gmppen börfinnas med bland stiftarna. Bakgrund:Någon allmän lagstiftning om stiftelser finns inte i vårt land, men ett förslagtill stiftelselag har remitterats till Lagrådet, Regeringenavser att lägga fram en proposition i ärendet . Lagförslagetinnehåller en omfattande civilrättslig reglering av stiftelseinstitutet samtbestämmelser om tillsyn. Den föreslagna lagen föreslås träda i kraft den 1januari 1994, Eftersom de nu föreslagna stiftelserna föreslås bildas per den 1januari 1994 bör stiftelsebildningen ske i enlighet med den föreslagnastiftelselagen, med förbehåll för kommande beslut. Förslaget tillstiftelselag innebär i korthet följande. Dennya stiftelselagens övergripande syfte är att säkerställa och U7gga stiftelsensmöjlighet att verka för det ändamål som stiftaren har angett i stiftelseförordnandet.En stiftelse föreslås bildas genom att egendom enligt förordnande av en ellerflera stiftare avskiljs för att varaktigt förvaltas som en självständigförmögenhet för ett bestämt ändamål. Ett stiftelseförordnande skall vara skriftiigtoch undertecknat av en eller flera stiftare. Den egendom som skall utgörastiftelsens förmögenhet skall vara avskild och självständig från stiftarna. Detskall således ha skett en förmögenhetsöverföring som har verkan mot stiftarnasborgenärer. kan förvärva rättigheter och ikläda sig skyldighetersamt föra talan inför domstolar och andra myndigheter. För en stiftelsesförpliktelser svarar endast stiftelsens tillgångar. Om en stiftelse har mer änhälften av röstema för samtiiga aktier eller andelar i en Juridisk person, ärstiftelsen moderstiftelse och denna Juridiska person dotterföretag. utgör tillsammans en koncem. Någonskall åta sig att förvalta stiftelsens egendom i enlighet med föreskriftema istiftelseförordnandet. Är denne någon en eller flera fysiska personerföreligger egen förvaltning. Är det en Juridisk person töreligger anknuten förvaltning,I det följande anges endast reglema för egen förvaltning. De fysiska personersom gör åtagandet bildar styrelse för stiftelsen. Styrelsen svarar för att föreskriftemai stiftelseförordnandet följs. Styrelsen företräder stiftelsen och tecknar dessnamn och firma. som utövar näringsverksamhet eller ärmoderstiftelse är bokföringsskyldig. En sådan stiftelse skall upprättaårsredovisning och, om den är moderstiftelse, koncernredovisning. En stiftelseskall ha minst en revisor. Ilagförslaget finns också ett särskilt kapitel om ändring av föreskrifter i ett stiftelseförordnande.Till skillnad från nuvarande regler gäller de begränsningar som föreslås ifråga om rätten att ändra även för stiftelser som bildats under medverkan av t.ex.staten eller en kommun. Föreskrifter i stiftelseförordnandet får ändras,upphävas eller åsidosättas i särskilt fall endast om de på grandav ändrade förhållanden kan följas eller har blivit uppenbart onyttigaeller uppenbart stridande mot stiftarens avsikter. Föreskrifter i för- Prop,1992/93:236 ordnandet som avser t,ex, stiftelsens ändamål, bestämmelser om hur styrelsensledamöter entiedigas eller tillsätts får ändras endast efter tillstånd av Kammarkollegietmedan föreskrifter om exempelvis stiftelsens namn får ändras av styrelsen utansärskilt tillstånd. De grundläggande förutsättningarna för ändring måste dock aUtidvara uppfyllda. Lagförslagetinnehåller däratöver regler om bl.a. tillsyn och likvidation. Vissabestämmelser om tillsyn gäller dock inte för stiftelser bildade under medverkanav exempelvis staten. Skälenför regeringens förslag: beslutade (prop. 1991/92:140,bet. 1991/92: KrU28, rskr. 1991/92:329) aU programbolagen skulle varasjälvständiga aktiebolag. Utredaren har utgått från att detta skall gälla äveni framtiden. Inte heller regeringen har funnit skäl att föreslå någon ändringav beslut i detta avseende. De förslag till förändringar somföreslås i det följande avser formema för ägandet av de självständigaaktiebolagen. Denuvarande ägama till har gemensamtanmält till regeringen att det inte kommer att kunna bildas några ägargmpperfrån press och näringsliv såsom förutsatts i beslut angående den avgiftsfinansieraderadio- och TV-verksamheten 1993-1996 m.m. Regeringen konstaterade (skr,1992/93:147) att beslut inte kunde genomföras vad gäller ägandet av publicservice-föremgen. Syftetmed den hittillsvarande ägarmodellen har, som närmare utvecklats i avsnitt 2,varit att upprätthålla en rimlig balans mellan olika grapper i samhället. Enägarform där endast vissa folkrörelser är ägare uppfyller inte detta syfte. Motdenna bakgrund finns ingen möjlighet att vidmakthålla den nuvarande ägarmodellen. Statsmaktemahar alltid lagt stor vikt vid public service-företagens självständighet och integriiet.En grandläggande förutsättning för public serviceföretagens verksamhet är attdet inte finns risk för att programverksamheten styrs av staten eUer andra maktgrapper.En ny ägandeform för public serviceföretagen måste således säkerställa att programverksamhetenkan bedrivas självständigt från pubUcistisk synpunkt i förhållande till staten,olika intresseorganisationer och andra maktgrapper i samhället. bördet finnas utrymme för au också i fortsättningen, i slutet av varjeavtalsperiod, bestärama föratsättningama för public service-verksamheten pådet sätt finner lämpligt. Valet av associationsform är därmedbetydelsefullt för att balansera det nödvändiga statiiga inflytandet ochförsvåra otill-börUg StatUg påverkan. Motdenna bakgrand framstår stiftelsen som den mest ändamålsenliga formen förägandet av public service-företagen. Genom att ägandet sker genom en stiftelsesom är skild från staten åstadkommer man tydliga spelregler för relationema medanstaten och public service-företagen. Föratt undvika au det gamla koncemförhållandet återupprättas bör, såsom utredarenföreslagit, de tre programbolagen ägas av tre stiftelser. benämnasFörvallningsstifielsen för , FörvaUnings- Stiftelserna bör bildasgenom att tillskjuter aktiema i respektiveprogrambolag. Därigenom undviks att aktierna, ens tiUfälUgt, kommer att ägas avstaten. Stiftelserna kommer emellertid att vara i behov av visst kapital försin fordöpande verksamhet för att kunna utöva de med det speciella aktieägande!i public service-förelagen förknippade funktionema. Staten bör därför via mndradiokonlottillskjuta . Staten blir härigenom en av stiftarna. Stiftelserna skallanvända avkastningen av dessa för sliftelsestyrelsemas verksamhet ochredovisning samt arvode till Stiftelsestyrelsernas ledamöter. Dessa 20 mkrskall även, om så krävs på grand av ändrade akiiebolagsräiisliga regler, täckaen eventuell framtida höjning av aktiekapitalet. Något ytterligare tillskottskall därmed inte behöva göras. Tillsynen avprogramföretagen har enligt nuvarande ordning fungerat på följande sätt. Ienlighet med nuvarande resp. bolagsordning för de tre programföretagen skallbolagsstämman utse fyra revisorer som Jämte suppleanter skall granska styrelsensoch verkställande direktörens förvaltning och bolagets årsredovisning ochräkenskaper. Med hänsyn lill att det inte längre kommer att finnas treägargrupper finns emellertid ingen anledning att ha så många som fyrarevisorer. Regeringen bör utse två revisorer, varav en skall vara auktoriserad,i förvaltningsstiflelserna. 1 enlighet med aktiebolagslagen skall bolagsstämmanutse en auktoriserad revisor i programföretagen, Däratöver bör regeringen utseen av revisorerna i förvaltningsstiftelserna utt vara revisor även iprogramföretagen. Suppleanter för revisorerna utses i samma ordning som deordinarie. Regeringensförslag: Stiftelsernas syfte skall vara att främja självständigheten hos bolagsom i den omfattning och på del sätt som och regeringen bestämt, häri landet bedriver rundradiosändningar av radio- och televisionsprogram iallmänhetens tjänst. Stiftelsema skall tiUgodose sitt syfte genom att äga ochförvalta aktier i bolagen samt utöva de befogenheter som är förknippade meddetta. Utredningensförslag: Förslaget överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag.Utredaren föreslår att stiftelseförordnandet bör formuleras så att det framgåratt man skall främja, inte public service-verksamheten som sådan, utan justdess självständighet. Stiftelsema skall främja sitt syfte genom att äga ochförvalta aktiema i respektive programföretag. Synpunkter på utredningensförslag: , och Utbildningsradioansluter sig till utredningens förslag och betonaratt de tre stiftelsemas ändamål bör begränsas till själva ägandet och Prop.1992/93:236 därmed till uppgiften att utse styrelser. Skälen för regeringens förslag: Stiftelsernas uppdrag börvara att skydda radio- och TV-verksamheiens integritet, inte att bedriva radio-och TV-verksamhet, Ett sådant uppdrag är förenligt med säväl gällande rätt somden föreslagna stiftelselagen. Ändamålet såsom det beskrivs i stiftelseförordnandet ärsjälva basen för stiftelsens verksamhet. Dessa föreskrifter kan inte utanvidare ändras. Förutsättningarna för ändring enligt den föreslagnastiftelselagen har angivits i det föregående (avsnitt 3,1). Av naturliga skälär skyddet mot ändring av själva stiftelseändamålei särskilt starkt. Det ärdärför av betydelse hur detta ändamål beskrivs. Stiftelsemas syfte bör vara attfrämja självständigheten hos bolag som i den omfattning och på det sätt somriksdagen bestämt, här i landet bedriver mndradiosändningar av radio- ochtelevisionsprogram i allmänhetens tjänst. Stiftelserna skall tillgodose sittsyfte genom att äga och förvalta aktier i sådana bolag samt utöva debefogenheter som är förknippade med detta. Stiftelsemas allmänna åligganden kommer att regleras av,om den antas, den kommande stiftelselagstiftningen (se avsnitt 3,1), Stiftelsestyrelserna skall förvalta stiftelsens egendom ienlighet med föreskriftema i stiftelseförordnandet och upprätta stiftelsensårsredovisning samt i egenskap av moderstiftelse, upprätta koncernredovisning.Stiftelsestyrelserna skall även ta ställning till programbolagensårsredovisning och med utgångspunkt i ett sådant ställningstagande besluta omansvarsfrihet i programbolagen och utse styrelseledamöter i programföretagen. Tre stiftelseförordnanden bör upprättas i vilka preciserasrespektive stiftelses ändamål och organisation. Stiftelseförordnandena bördärutöver innehålla föreskrifter om stiftelsernas namn, hurstiftelsestyrelserna uLses, stiftelsernas räkenskaper och årsredovisning m,m. Ett stiftelseförordnande med angiven utiormning hindrarinte att föratsättningama för programföretagens uppdrag och andra föreskrifteri avtalen mellan staten och programföretagen kan tas upp till prövning införvarje avtalsperiod. Villkoren för public service-verksamheten kan ändras efterbeslut av . Den föreslagna stiftelsebildningen skall däremot, somnärmare utvecklats i avsnitten 2 och 3,1, utgöra ett hinder för statiiginblandning därutöver, I stiftelseförordnandena bör även finnas en föreskrift medinnebörden att tiUgångama skall tillfalla staten om stiftelseförordnandetupphävs. Enligt gällande rätt anses en stiftare kunna förbehålla sig rättenatt, när han sä finner lämpligt, ändra eller upphäva andra föreskrifter i ettförordnande än dem som avser ändamålet. Ett sådant förbehåll skulle enligt denföreslagna stiftelselagen inte vara giltigt, men enligt övergångsbestämmelsemaskulle sädana förbehåll som meddelas i stiftelseförordnanden föreikraftträdandet behälla sin giltighet. Av praktiska skäl bör regeringenförbehålla sig en sädan rätt. Prop, 1992/93: 236 Regeringens förslag: De tre stiftelsernas angelägenheterskall handhas av tre styrelser, StifieKsestyrelsema skall ha samma ledamöter.Varje styrelse skall beslå av ordförande och tio övriga ledamöter som skallutses av regeringen. De politiska partierna i skall föreslåkandidater. Styrelsernas mandatperioder skall relateras till så attordföranden och hälften av ledamötema utses efter ordinarieriksdagsval. Utredningens förslag: Förslagen överensstämmer i huvudsakmed regeringens förslag. Stiftelsernas styrelser bör enligt utredaren utses avregeringen och beslå av vardera sju personer. Stiftelsestyrelserna föreslås avför-enkUngsskäl bli identiska för samtliga ue stiftelser, 1 styrelserna böringå personer med erfarenhet från folkrörelser, näringsliv, kullurliv, medieroch politik. En styrelseledamot bör inte få vara medlem av styrelsen för elleranställd i något av public service-förelagen. Riksdagsledamöter, statsråd elleranställda i bör inte heller vara styrelseledamöter.Stiftelsernas styrelser föreslås besluta om hur representanter förstiftelserna skall utöva sin rösträtt på bolagsstämmorna. Synpunkterpå utredningens förslag: , och SverigesUtbildningsradio anser att styrelseledamöterna i stiftelserna bör ha olikamandatperioder på så sätt att exempelvis en del utses och restenutses . Folkrörelsegruppen vill medverka som stiftare och även kunnautse styrelseledamöter i stiftelsen. Skälen för regeringens förslag: Regeringens förslagskiljer sig från utredningens förslag främst i fråga om reglerna för hur styrelsernautses. Stiftelsestyrelsernabör av förenklingsskäl ha samma ledamöter, I styrelsema bör ingå personer mederfarenhet från olika verksamheter i samhället och oUka delar av landet. Enstyrelseledamot bör inte vara medlem av styrelsen för eller anställd i någotav public service-företagen. Statsråd bör inte vara styrelseledamot avkonstitutionella skäl. En styrelseledamot bör inte heller vara anställd iregeringskansliet. Vid valet av styrelseledamöter bör en Jämn könsfördelning eftersuävas. Stiftelsemasstyrelser väljer en majoritet av styrelseledamöterna i programbolagensstyrelser. Stiftelsemas styrelser skall även besluta om hur representanter förstiftelsema skall utöva sin rösträtt på bolagsstämmorna bl,a, vad gäller val avstyrelser, beslut om ansvarsfrihet för dem samt vid viktigare beslut i bolagensverksamhet. Politiskenighet är viktig vid val av stiftelsestyrelsernas ledamöter. Eftersomstiftelsestyrelserna skall arbeta långsiktigt, bör dessas sammansättning intepåverkas av regeringsskiften. Styrelserna bör således utses av regeringen. Depolitiska partierna i skall föreslå kandidater. Stiftelsestyrelsernabör kunna ha en partipolitisk sammansättning. att utse riksdagsledamöterbör inte föreligga. För att en bred politisk förankring skall underiättas börvarje stiftelsestyrelse bestå av elva personer. Partierna bör vara ense omatt till varje stiftelsestyrelse nominera personer med personlig kompetens ochintegritet och som även i övrigt är lämpliga för denna uppgift. föratsattsnormalt vara enig, varför ett genomslag av valresulUitet inte tersig nödvändigt eller ens naturiigt. Mandatperiodemas längd bör därför stå irelation till mandatperioder och saxas så att halva styrelsen utsesviss tid efter varje ordinarie riksdagsval. Av detta följer att mandatperiodemaför stiftelsestyrelserna bör vara dubbelt så långa som mandatperioder,dvs, for närvarande . Med nuvarande regler för riksdagsval bör såledesordföranden och fem ledamöter ut.ses , Ledamötema bör utses , ordföranden . Regeringensförslag: Styrelsema i programföretagen skall vardera beslå av nio ledamöter.Regeringen utser ordförande, medan ägarna på resp. bolagsstämma skall utse femledamöter. Den verkställande direktören samt de två ledamöter som personalenenligt lag har rätt att utse är självskrivna ledamöter. Utredningensförslag: Utredarens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag.Utredaren föreslår emellertid att inte heller riksdagsledamöter skall kunnavara ledamöter i programbolagens styrelse. Skälen för regeringensförslag: Styrelserna i programföretagen har det övergripande ansvaret förföretagens programverksamhet. Enligt den ansvarsuppdelning som gälleri programbolagen och som avspeglas i arbetsordningen för respektive bolag,fastställer styrelsema i programföretagen mål och långsiktiga planer, beslutarom grundläggande prioriteringar i programverksamheten samt beslutar omrespektive företags anslagsframställning, budget, planering och viktigareutnämningar. Ingripanden i det löpande programarbetet på redaktionsnivå skaU nonnaltinte förekomma. Som framgår av avsnitt 2 är detta en väl fungerande ordning. Programbolagensstyrelser bör inte, som , ha en i huvudsak partipolitisksammansättning. De bör i stället bestå av personer som -oavsett huravida någonpartipolitisk hemvist är känd och vilken den i så fall är - kan förväntas bidrapå ett kompetent och professionellt sätt till företagens ledningar, Styrelsemabör innehålla företagsekonomisk kompetens och en bred kunskap om och förankringi det svenska samhället, l,ex. personer från folkrörelser, medier, kulturliv,folkbildning, näringsliv etc. En jämn könsfördelning bör eftersträvas. Någotuttryckligt förbud mot au riksdagsledamöter sitter i styrelsema bör inteförekomma i detta sammanhang. stiftelsemasstyrelser bör självfallet inte kunna sitta också i programbolagens styrelser. Det ankommer på stiftelsestyrelsemaatt finna personer som motsvarar dessa huvudsakliga kriterier. Det ligger isakens natur att stiftelsestyrelsema bör eftersuäva enighet vid valet avledamöter i program bolagens styrelser, Rikdinjemaför bolagsstyrelsemas sammansättning bör framgå av bolags-ordningama. Bolagsordningamabör lUcsom inte få ändras utan godkännande av regeringen. Programbolagens styrelserbör i enlighet med riksdagsbeslut bestå av nio ledamöter jämte fyrasuppleanter. 1 enlighet med uuedarens förslag bör regeringen utse ordförandenamedan stiftelsestyrelsema bör utse fem ledamöter i varje bolagsstyrelse.Respektive verkställande direktör samt de två ledamöter jämte suppleanter sompersonalen har rätt att utse är självskrivna ledamöter. Däratöver börregeringen och stiftelsestyrelsema utse var sin suppleant i varjeprogrambolagsstyrelse. Regeringen förutsätts utse ordförandena ;h suppleantemaefter samråd med riksdagspartierna. Regeringensforslag: Ägarförändringen bör äga rum . Programföretagensfastigheter skall ägas av programföretagen. Utredningensförslag: Utredaren anser att staten tillsammans med nuvarande ägare bör kommaöverens om stiftelsebildningen. Stiftelsebildningen blir därmed inte enbart enstatlig angelägenhet. Utredaren föreslär att moderbolaget står som stiftareoch såsom stiftelseförmögenhet tillskjuter nuvarande aktier tiU de tre stiftelsema.Därefter föreslås staten lösa in aktiema i moderbolaget från de nuvarande ägama,för att därigenom bli ägare till koncemens fastigheter. Det fastigheisägandemoderbolaget bör enligi utredaren förbli i statens ägo. Synpunkterpå utredningens förslag: , och SverigesUtbildningsradio betonar alt ägarförändringen bör genomföras vid årsskiftet1993/1994 för au undvika negativa skatteeffekter för programbolagen.Näringslivsgruppen avvisar en ytteriigare föriängning av den tid som grappenkvarstår sora ägare i programföremgen. Skälenför regeringens förslag: Övergången frän nuvarande kon-cembildning tillstiftelser bör ske i anslutning till förestående årsskifte. Ägarförändringenbör äga ram . Stiftelsemabör bildas genom att ABöverlämnar sina aktier i programbolagen till stiftelserna somregeringen tillskjuter via rundradiokontot de medel som skall användas förstiftelsemas egna kostnader för stiftelsestyrelsernas verksamhet ochredovisning saml arvode till stiftelsestyrelsernas ledamöter. därigenom också stiftare.Stiftelsemas kapital utgörs av aktierna samt de Prop.1992/93: 236 medelstaten tillskjuter. Föreeller efter stiftelsebildningen bör sälja sinaaktier i de dotterbolag som inte är programföretag, dvs. Radiotjänst i KiranaAB och och (det bolag som förvaltar fastighetema),till programföretagen, Aktiema bör i enlighet med riksdagsbeslutfördelas mellan programbolagen i förhällande till storleken på respektive programföretagsmedelstilldelning. Denuvarande ägarna lämnar slutligen sitt aktieinnehav och säljer sina aktier iSveriges till programbolagen till deras nominella värde.Även här fördelas aktiema mellan programbolagen i förhållande till storleken pårespektive programföretags medelstilldelning. Aktiernas noraineUa värde uppgår tiU2 160 (KK) kr. Aktiekapitalet i vart och ett av de tre programbolagen uppgårtill . Genomdessa transaktioner kommer programföretagen att indirekt bli ägare tillmerparten av fastigheterna beroende på att somäger dem, kommer att ägas av programbolagen gemensamt. På samma sätt blirprogramföretagen ägare till Radiotjänst i och och , Riksdagenbeslutade att fastighetema skulle överföras till Radio-koncernenmed äganderätt eller motsvarande. Samtliga fastigheter har dock ännu inteöverförts lill följd av oenighet mellan moderbolaget och statens företrädare.Någon ändring av riksdagsbeslut bör inie ske. De fastigheter som ännuinte överförts till bör överföras dit skyndsamtoch före den nu föreslagna ägarförändringen. Förau åistadkomma övergången från nuvarande ägargrupper till en stiftelse börstaten och samtliga aktieägare komma överens om hur avvecklingen skall ske.Regeringen avser därför att försöka få de nuvarande ägarna att kvarstå somägare under ytterligare för att möjliggöra att förändringama kan skeinom en koncem, 1 annat fall skuUe några av bolagen nämligen tvingas betala etticke obetydligt belopp i bolagsskatt. Om de nuvarande ägarna inte vill stå kvarutan söker sälja sina aktier, skall aktierna i enlighet med föreskrifter i bolagsordningamahembjudas till staten. Om staten därigenom förvärvar aktier i moderbolaget börregeringen använda dem för att underlätta övergången till stiftelse och iövrigt söka vidmakthålla balansen mellan de kvarvarande ägama. Allaaktieiransaktioner bör äga ram vid en och samma tidpunkt. Transaktionerna börske per . Utredarenhar föreslagit att bolagsordningarna för programbolagen ändras. Han menar attdet står klart att syftet med public service-företagens verksamhet är ettannat än att bereda vinst åt aktieägarna. Utredaren föreslår att en bestämmelseom syftet bör föras in i bolagsordningarna i anslutning till angivandet avföremålet för bolagets verksamhet enligt följande. Bolagets syfte är inte att iförsta hand bereda vinst åt aktieägarna utan att främja mndradiosändningar,huvudsakligen till svenska mottagare, av radio- och/eller televisions- program i allmänhetenstjänst. Regeringen delar utredarens uppfattning i Prop,1992/93: 236 dennadel.