prop · GG03105 · 1992-12-31 00:00:00 — /93 anvisas medel för uppföljningoch utvärdering under anslaget G 15. Anslaget G 15. Utvecklingsmedel m.m. p. 2,Uppföljning och utvärdering av äldrereformen. anslag bör tillföras 2miljoner kronor under /93. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.till Bidrag till byggande avgruppbostäder och atidra alternativa boendeformer på tilläggsbudget I till stetsbudgetenför /93 anvisa ett reservationsanslag på , 2.till Bidrag för viss ombyggnadav sjukhem m.m. på tilläggsbudget I till stetsbudgeten för /93anvisa ett reservationsanslag på samt 3.till Utvecklingsmedel m.m. påtilläggsbudget I till stetsbudgeten för /93 anvisa ettreservationsanslag på . Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Föredragande: stetsrådet Prop.1992/93:105 Bilaga 5 Anmälantill tilläggsbudget I till statsbudgeten för /93 [1] A 5. Kostnader för avveckling avTrafiksäkerhetsverket () inrättedes som en följd av Bilföramtredningens och körtidsutredningensförslag. TSV har varit central förvaltningsmyndighet för frågor om säkerheten ivägtrafiken och har särskilt svarat för samordningen av trafiksäkerhetsarbetet. fattede underhösten 1992 beslut (prop. 1992/93:2, bet. 1992/93:TU4, rskr. 1992/93:58) om attTSV skafl avvecklas fr.o.m. . Verkets arbetsuppgifter skall ihuvudsak föras över till . Mittförslag: anvisas för kostnader i samband med avvecklingenav TSV. Skälenför mitt förslag: I propositionen (1992/93:2) om vissa organisatoriska frågorinom trafiksäkerhetsområdet framhöll jag att nya organisationinnebär ett kraftigt minskat antel regionala enheter. En viktig föratsättningför att förändringen av nya organisation skall kunna medföra deeffekter som lagt fast är att ett övertegande av TSV:s uppgifter kanlösas på ett sådant sätt att syftet med och effekteraa av den nyaorganisationen inte påverkas mer än nödvändigt. Bl.a. mot denna bakgrand harriksdagen beslutet att TSV skall avvecklas fr.o.m. . Isamband härmed räknar jag också med en viss rationaliseringsvinst. Ipropositionen aviserade jag att en särskild avvecklingsmyndighet bör inrättes fr.o.m.den 1 januari 1993 för att avslute verksamheten vid TSV. Regeringenhar bemyndigat mig att tillkalla en särskild utredare meduppgift att fullfölja awecklingen. Kostnaden för den verksainhetvid TSV som skall avslutes konuner Prop. 1992/93:105 främst att avsekostnader för övertalig personal vilkas uppsägningstid Bilaga 5 kommer attlöpa ut . Häratöver tiUkonuner bl.a. kostnader för avveckling avlokaler, reskostnader och datorkostnader. Mot denna bakgrand föreslår jag att40 anvisas för att fullfölja avvecklingen av TSV. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslärriksdagen att till Kostnader för aweckling av på tilläggsbudgetI till stetsbudgeten för /93 anvisa ett 172 Riksdagen1992/93. Bilaga6 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde vad avser p. 1-4 och stetsrådet vad avser p. Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten /93 m.m. [1] A 3. Problemeni de svenska bankema och andra kreditinstitut har föranlett regeringen att vidtegaett antel åtgärder. Riksdagenhar bemyndigat regeringen att inom en ram om besluta omlån, garantier och andra kapiteltillskott m.m. för att förstärka denfinansiella basen i Nordbanken och . En handlingsplan har tegits framavseende och Sparbanksgruppen. Regeringenhar i proposition 1992/93:135 begärt bemyndigande att vidte ytterligareåtgärder för att stärka betalningssystemet och säkerställa kreditförsörjningen.Regeringen har därvid bl.a. föreslagit att en ny myndighet inrättes för atthantera dessa frågor. Innanden nya myndigheten kan påbörja sin verksamhet skall hithörande frågorbehandlas av en arbetsgrapp i . För dette iindamål beräknarjag medelsbehovet för löner m.m. till under innevarandebudgetår. Utöverdette beräknarjag ett medelsbehov av under innevarandebudgetår för särskilda utredningsinsatser inom finansmarknadsområdet ochavseende utvecklingen av den finansiella styraingen av statsförvaltningen. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Utredningar m.m. på tilläggsbudget 1 till stetsbudgeten för budgetåret1992/93 anvisa ett reservationsanslag på . Vissa centrala myndigheter m.m. pp- 1992/93:105 Bilaga6 [2] E 11. Någotanslag för dette ändamål finns inte uppteget i stetsbudgeten för innevarandebudgetår. Nämndenför offentlig upphandling inrättes (prop. 1992/93:88, bet. 1992/93 FiUS,rskr. 1992/93:120). Nämndenkommer inledningsvis att förbereda den tillsyn som den skall bedriva medanledning av den nya lagen om offentlig upphandling. Nämnden skall vidare utövatillsyn enligt upphandlingsförordningen (1986:366). Nänmden skall också bl.a.fullgöra uppgifter enligt förordningen (1988:101) om tillämpning av GATT-överenskommelsenom stetlig upphandling. Övriga uppgifter som bör ankomma på nämnden framgår avvad jag anfört i prop. 1992/93:88 om offentiig upphandling (s. 42 O- Finansutskottetuttelade att nämnden bör inrättes (bet. 1992/ 93: FiU5, rskr.1992/93:120). Jagdelar den bedönmingen. På grand av den nya situation som har uppkommit ifrågaom EES-avtelet kommer ikraftträdandet av den nya lagen om offentlig upphandlinginte till stånd . Nämnden har ändå en viktig uppgift att fyllagenom det förberedelsarbete den kan bedriva under det förste ochdärmed underlätte en övergång till det nya systemet (jfr prop. 1992/93:88 s.56). Jaghar beräknat medelsbehovet för andra hälften av innevarande budgetår till . Jag har då utgått ifrån att administrativt stöd tillhandahålls avRiksrevisionsverket på uppdragsbasis. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill på tilläggsbudget I till stetsbudgetenför /93 anvisa ett ramanslag på . [3] F 8. Under anslaget för innevarande budgetår har anvisats ett reservationsanslagpå . 1ett förhandlingsprotokoll daterat angående löner m.m.och ändring i RÄLS 1991-93 har Stetens arbetsgivarverk och de stetsanställdashuvudorganisationer kommit överens om att för finansiering avTrygghetsstiftelsen fr.o.m. avsatte 0,av lönesumman, docklägst och heltidsanställd. Ob-tillägg ingår inte. Viddeltidsanställning gäller det lägre belopp som svarar mot tjänstgöringensomfattning. Regeringen har godkänt avtelet. Enligtvad som anmäldes i kompletteringspropositionen 1991/92 gjorde Prop. 1992/93:105jag den bedömningen att mellan 24 000 och 25 000 personer riskerar att Bilaga 6bli överteliga . Ansvaret för att genomföra strakturförändringarvilar på myndighetema och ledningarna för myndigheteraa. Enligt det stetligatrygghetssystemet har arbetsgivaren ett betydande ansvar. Det föratsätts attarbetsgivaren arbeter effektivt med trygghetsåtgärderaa och därvid användertrygghetssystemets möjligheter och resurser så att arbetslöshet så långt sommöjligt undviks. Den hjälp kan ge i dette sammanhang ärenligt min mening mycket betydelsefull och bör utnyttjas av alla berörda. Jaghar med ledning av avtelet beräknat att medelsbehovet för /93ökar med . Den sammanlagda belastningen på anslaget beräknasdärmed öka till . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Trygghetsåtgärder för statsanställda på tilläggsbudget I till statsbudgetenför /93 anvisa ett reservationsanslag på . Bidrag och ersättningar till kommunerna [4] H 3. Statligt utjämningsbidrag till kommuner Riksdagenhar för /93 anvisat under anslaget Bidragmed anledning av införandet av ett nytt stetsbidragssystem m.m. Anslaget skallanviindas för att finansiera merkostnaden för de övergångsregler som harbeslutets i anslutning till att det nya stetsbidragssystemet införs samt föratt genom särskilda bidrag reglera effektema av skattereformen för de kommunervars skatteunderlag relativt sett påverkats mest negativt. 1992/93:36 gjorde jag bedömningen att ca av dessamedel behöver användas för att under förste finansiera övergångsregleraa. Jaghar erfarit att det i tekniskt avseende skulle vara komplicerat att vid utbetalningentill kommunema - som sker samordnat med utbetelningen av de vanligautjämningsbidragen - särredovisa kostnadema för övergångsreglerna och låtedessa beläste det av särskilt anvisade anslaget Bidrag med anledningav införandet av ett nytt stetsbidragssystem, m.m. Det skulle vara avsevärtenklare för skattemyndighetema att kunna bokföra hela utbetelningen på ett ochsamma anslag, nämligen anslaget Stetligt utjämningsbidrag till kommuner. Ettsådant förfarande skulle leda till att belastningen på sistnämnda anslag - somär anvisat som ett förslagsanslag - härigenom blir ca högreän det belopp med vilket anslaget är uppfört i stetsbudgeten för budgetåret1992/93. Å andra sidan skulle belastningen på anslaget Bidrag med anledning av införandet av ett nytt stetbidragssystem, m.m. bli i Effekten är således helt neutral med Prop. 1992/93:105avseende på stetsbudgetens utfell. Mot denna bakgrand anser jag att Bilaga 6ifrågavarande inte bör föras upp som ett anslag påtilläggsbudget uten regeringen bör inskränka sig till att inhämte riksdagensmedgivande till den ändrade medelsdispositionen. Jag vill tillägga att minaanslagsberäkningar till stetsbudgetförslaget för näste budgetår har skett medutgångspunkt i det enklare förfarandet. Jaghemställer att regeringen föreslår attgodkänna vad jag har anfört om utnyttjandet av förslagsanslaget Statligtutjämningsbidrag till kommuner. [5] I 5. Stöd till idrotten Bidrag till idrottsutbyte iEuropa självt och i samarbete med bl.a. idrottskommittébedriver särskild projektverksamhet på bilateral och multilateral nivå.Verksamheten syfter till att understödja utvecklingen av en demokratiskidrottsrörelse i och övriga Öst- och . Som nyademokratier är dessa länders intresse stort för att utveckla alteraativamodeller för bl.a. den nationella idrotten. Jag anser att ett bidrag som stödför denna verksamhet utgör en viktigt del i att främja framväxten avdemokratiska strakturer inom idrottsområdet. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Stöd till idrotten på tilläggsbudget I till stetsbudgeten för budgetåret1992/93 anvisa ett reservationsanslag om . [6] Statlig garanti med anledning av i Göteborgår står som värd för världsmästerskapen i friidrott i Göteborgår . planering innefatter att bygga en tillfållig by icentrala med husram för de aktiva vid mästerskapet.Friidrottsförbundet har av likviditetsskäl begärt hos regeringen en stetliggaranti om för att täcka förbundets åteganden på detteområde. har utlovat ställa erforderliga säkerheter för ensådan stetlig garanti. Jag anser att, beaktende den betydelse iGöteborg har för och för svensk idrott samt de erforderligasäkerheter som lovat ställa, en stetlig garanti bör kurmaställas ut. Bilaga6 Jag hemställer att regeringen föreslår attbemyndiga regeringen att ställa en stetlig garanti till Svenska Friidrottsförbundeti enlighet med vad jag här har redovisat. Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Föredragande: stetsrådet Hömlund 1992/93:105 Bilaga 7 Anmälantill tilläggsbudget I till statsbudgeten för /93 [1] A 2. I stetsbudgetenför innevarande budgetår är dette anslag uppfört med . Vidingången av budgetåret visade anslaget en ingående reservation på 15 916 000kronor. Sammanlagt disponeras under /93. Utredningsverksamheteninom departementets verksamhetsområde har blivit mer omfattande än vad somkunnat föratses vide den ursprangliga anslagsberäkningen . För attviktiga utredningsuppdrag inte skall behöva fördröjas behöver ytterligare medelanvisas redan under innevarande budgetår. Jag beräknar medelsbehovet till . Min beräkning av anslaget för /94 somjag anmält har skett med utgångspunkt i dette. Jaghemsfåller att regeringen föreslår atttill Utredningar m.m pä tilläggsbudget I till stetsbudgeten för budgetåret1992/93 anvisa ett reservationsanslag på . [2] Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för budgetåret1991/92 Mittförslag: föreslås i efterhand godkänna att under reservationsanslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder har för /92 förbrakatsanslagsmedel i större utsträckrung än vad som furmits tillgängligt. Skälenför mitt förslag: () anmälde i skrivelse den 3 juli1992 att anvisade medel under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder /92 beräknades komma att överskridas med ca 500 miljoner kronor.Enligt AMS årsbokslut för /92 uppgår överskridandet till 499,9miljoner kronor på den anslagspost inom anslaget som disponeras av AMS. Det aktuella anslaget ärett reservationsanslag, dvs. det är anvisat av Prop. 1992/93:105 utennågon möjlighet för regeringen att disponera något högre Bilaga 7 belopp änmed vilket anslaget har förts upp i stetsbudgeten. Regeringen har i sin tur sfållti det närmaste samtliga medel under anslaget till AMS och i viss månRiksförsäkringsverkets disposition. Jagser allvarligt på det inträffede. AMS har inte kunnat följa medelsförbmkningenunder budgetåret på ett tillfredssfållande sätt. Den ekonomiska uppföljningenhar inte motsvarat de krav som måste kurma uppställas på en myndighet somhanterar så betydande belopp av allmänna medel. Hänsynmåste dock tes till att föregående budgetår var det förste som en ny anslagsstrakturhos prövades. Vidare ökade arbetslösheten kraftigt underbudgetåret. faktum försvårade för AMS att på ett korrekt sätt följa uppoch kontrollera medelsför-brakningen. AMS vidtog även åtgärder föratt om möjligt undvika ett överskridande uten att drastiskt skära nedåtgärdsvolymen genom att avbryte åteganden gentemot de arbetssökande. Medhänsyn tegen till det nuvarande arbetsmarknadsläget, skulle en kompenserandeindragning nu av medel som motsvarar överskridandebeloppet medföra att detblev svårare att bekämpa den höga arbetslösheten och ett stort anfelarbetslösa skulle gå miste om en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Regeringen bördärför hos utverka ett godkännande i efterhand av att under anslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder för /92 anslagsmedel harförbrakats i större utsträckning än vad som funnits tillgängligt. Jagföratsätter att kontrollen av medelsförbrakningen inom AMS nu har skärpts såatt motsvarande förhållande inte skall komma att uppstå för det innevarandebudgetåret. Jaghemsfåller att regeringen föreslår attgodkänna den fektiska medelsförbrakningen på tionde huvudtitelnsreservationsanslag Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för /92. [3] Arbetsmarknadsfonden 1992/93:105 Bilaga 7 Mittförslag: En rörlig kredit om högst får tillfålligtdisponeras under /93 för stetsbidrag tillarbetslöshetsförsäkringen och permitteringslöneersättningen samt för kontentarbetsmarknadsstöd (KAS) om vissa utbildningsbidrag. Skälenför mitt förslag: kompletteringsproposition beräknade jag att kostnaderaaför stetsbidrag till arbetslöshetsförsäkringen till följd av utvecklingen påarbetsmarknaden skulle bli så stora att ett underskott om ca 10 000 miljonerkronor skulle uppsfå i den s.k. arbetsmarknadsfonden. Den negativautvecklingen på arbetsmarknaden har emellertid förstärkts ytterligare. Till dettekommer att höjningen av de s.k. egenavgifteraa inte fiillföljs efteröverenskommelsen mellan regeringen och Socialdemokratiska arbeterepartiet. Jagbedömer därför att underskottet kommer att överstiga det belopp som jagredovisade i kompletteringspropositionen. Förinnevarande budgetår beräknarjag nu kostnadema för stetsbidragen till arbetslöshetsförsäkringentill efter avdrag för finansieringsavgi fter. Kostnaderaa för KAS, vissautbildningsbidrag och stetsbidrag till permitteringslöneersättning beräknarjagtill sammanlagt under innevarande budgefår. Mot dessa utgifter på sanunanlagt32 skall sfållas de beräknade inkomsterna under innevarandebudgefår på ca och en ingående balans om 6 800 miljonerkronor vid början av /93. Arbetsmarknadsfonden kommer med den beräkningenatt uppvisa ett underskott om ca vid utgången av iimevarandebudgefår. Till dette underskott kommer räntekostnader. Till arbetsmarknadsfondenfinns kopplat en rörlig kredit som disponeras av . Förinnevarande budgefår har beslutat att denna kredit får uppgå tillhögst för att täcka det underskott som enligt minaberäkningar i kompletteringspropositionen (prop. 1991/92:150 bil. 1:8, bet.1991/92: FiU30, rskr. 1991/92:350) bedömdes uppkomma. För att klara de beräknadeutgiftema i arbetsmarknadsfonden bör krediten tillfålligt höjas. Arbetsmarknadsläget är pågrand av den senaste tidens ekonomiska utveckling, med bl.a. det minskadevärdet på den svenska valutan, svårbedömt och enligt min bedömning bör därförden rörliga krediten höjas till . Jaghemställer att regeringen föreslår attmedge att en rörlig kredit får disponeras i om högst under /93 för stetsbidrag tillarbetslöshetsförsäkringen och permitteringslöneersättningen samt för kontantarbetsmarknadsstöd och vissa utbildningsbidrag. [4] Arbetslivsutveckling 1992/93:105 Bilaga 7 Mittförslag: Arbetslösa som uppbär KAS skall kunna erbjudas möjlighet att delte iförsöksverksamhet med den nya arbetsmarknadspolitiska åtgärdenarbetslivsutveckling. Försöksverksamhetenskall pågå - . Skälenför mitt förslag: Enligt regleraa för det av godkändaförslaget till arbetslivsutveckling (prop. 1992/93:50 bil.7, bet. 1992/93:FiUl,I992/93:AU2y) är det endast personer som uppbär ersättning frånarbetslöshetsförsäkringen som kan anvisas till arbetslivsutuveckling. Arbetsmarknadsutskottethar emellertid i yttrande till finansutskottet (1992/93:AU2y) över förslagettill arbetslivsutveckling anfört att även möjligheten att kunna anvisaarbetslösa med KAS till arbetslivsutveckling bör övervägas. hari sitt befånkande (1992/93:FiUl) godkänt vad arbetsmarknadsutskottet anförtangående möjligheteraa att utvidga arbetslivsutveckling. har besluteti enlighet med finansutskottets befånkande. Den möjlighet att aktiverasig och behålla anknytningen till arbetslivet som systemet med arbetslivsutvecklingger de arbetslösa som uppbär ersättning från arbetslöshetsförsäkringen bör fr.o.m.den 1 april 1993 t.o.m. även öppnas för dem som uppbär KAS. 1992/93:105 Bilaga 7 Mittförslag: En KAS-stödtegare som delter i arbetslivsutveckling uppbär KAS. Denersättning som utges till den arbetslöse under de dagar han eller hon delter iarbetslivsutveckling benämns emellertid utbildningsbidrag och skall särredovisas.Vidare skall i ersättningsperioden för KAS inte inräknas dagar då denarbetslöse har anvisats arbetslivsutveckling. Deltegande i arbetslivsutvecklingskall även kunna vara kvalificerande för en ny ersättningsperiod under föratsättningatt den arbetslöse följer vad länsarbetsnämnden besfåmmer i fråga omanvisningen. Om arbetslivsutvecklingen inte sker i enlighet med vadlänsarbetsnämnden besfåmt, skall tiden för deltegande i sfållet utgöra s.k. överhoppningsbartid. Skälenför mitt förslag: Avsikten med inrättandet av arbetslivsutveckling är bl.a.att genom en omdisposition av de medel som används för passiva kontenteunderstöd möjliggöra en ökning av de aktiva insatseraa för arbetslösa. Den somuppbär KAS bör därför även få en ersättning som motsvarar dette stöd när haneller hon delter i arbetslivsutveckling. Er-sättningen som utgår i samband meddelfegande i arbetslivsutveckling skall emellertid benämnas utbildningsbidragoch särredovisas av försäkringskassoraa. Arbetslivsutvecklinginnebär att den arbetslöse i någon form såväl bibehåller som utvecklar sinkompetens. Den som delter i arbetslivsutveckling utför därför en aktivitet sombör tillgodräknas honom eller henne på i huvudsak samma sätt som den som delteri arbetsmarknadsutbildning. Ilikhet med vad som gäller för arbetslöshetsförsäkringen bör de dagar som denarbetslöse deltegit i arbetslivsutveckling inte räknas in i ersättningsperiodenför KAS. Deltegande iarbetslivsutveckling bör även kvalificera för en ny ersättningsperiod med KASeller räknas som s.k. överhoppningsbar tid. Den tid som den arbetslöse delter iarbetslivsutvecklingen bör jämsfållas med tid under vilken förvärvsarbete skallha utförts för att arbetsvillkoret enligt 6 § lagen (1973:371) om kontentarbetsmarknadsstöd skall vara uppfyllt. Den arbetslöse skall alltså genom sitt deltegandei arbetslivsutveckling kunna tjäna in en ny ersättningsperiod med KAS. En föratsättningför detfe bör dock vara att den arbetslöse deltegit i arbetslivsutvecklingen ienlighet med länsarbetsnämndens anvisrung. För att få tiden tiUgodoräkningsbarnär en anvisning inte fullföljts skall länsarbetsnänmden ha medgivit attavbrott sker. situation där arbetslivsutvecklingen avbmtits utan länsarbetsnämndensmedgivande bör den tid som den arbetslöse deltegit i arbetslivsutveckling i sfålleträknas som s.k. överhoppningsbar tid enligt 8 § lagen om kontantarbetsmarknadsstöd. Denutvidgning av arbetslivsutvecklingen som jag nu föreslagit Prop. 1992/93:105 föratsätterändringar i den antegna tidsbegränsade lagen om Bilaga 7arbetslivsutveckling (1992:000) och i lagen(I973:37I) om kontantarbetsmarknadsstöd. Ändringama bör träda i kraft den . Jag villerinra om att regeringen också i propositionen 1992/93:155 om höjdpensionsålder m.m. föreslår en ändring i lagen (1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd. ienlighet med vad jag nu anfört har inom upprättetsförslag till 1.lag om ändring i lagen(1992:000) om arbetslivsutveckling, 2.lag om ändring i lagen(1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd. Förslagen bör fogas till protokolleti dette ärende som bilaga 7.1. Jaghemställer att regeringen föreslår att ante förslagen till 1.lag om ändring i lagen(1992:000) om arbetslivsutveckling, 2.lag om ändring i lagen(1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd. Lag omändring i lagen (1992:000) om arbetslivsutveckling Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1992:000) om arbetslivsutveckling' skall haföljande lydelse. 1992/93:105 Bilaga 7 Den tid under vilken enförsäkrad deltegit i verksamhet för arbetslivsutveckling i enlighet med länsarbetsnämndensanvisning jämställs med tid under vilken &n försäkrad enligt 6 § lagen(1973:370) om arbetslöshetsförsäkring skall ha utfört förvärvsarbete. enligt samma bestämmelse räknas inte tid då den försäkrade varithindrad att arbete på gmnd av deltegandet, i den mån tiden inte jämställsenligt vad som sagts. Den tid under vilken enarbetslös deltegit i verksainhet för arbetslivsutveckling i enlighet medlänsarbetsnämndens anvisning jämställs med tid under vilken en arbetslös enligt6 § lagen (1973:370) om arbetslöshetsföräkring eller 6 § lagen (1973:371) om koritamarbetsmarknadsstöd skall ha utfört förvärvsarbete. Vid bestämmande av ramtidenligt samma bestämmelser räknas inte tid då den arbetslöse varit hindrad attarbete på grand av deltegandet, i den mån tiden inte jämsfålls enligt vad som nysssagts. Denna lag träder i kraftden . 'Lydelseenligt bet. 1992/93:FiUl. 2 Förslag till Prop. Lag omändring i lagen (1973:371) om kontant Härigenomföreskrivs att 14 § lagen (1973:371) om kontent arbetsmarknadsstöd' skall haföljande lydelse. Kontantarbetsmarknadsstöd Kontant arbetsmarknadsstöd utgår under längst (er- utgår under längst (er sättningsperiod), om inte annat sättningsperioden), om inte annat följer av 15 § siste stycket. Har följer av andra stycket eller av stödtagaren uppnått 15 § siste stycket. Har stödtegaren innan ersättningsperioden gått till uppnått innan er- ända, är perioden i sfållet 300 sätfningsperioden gått till ända, är dagar. Sedan stödtegaren uppnått perioden i stället . , är ersättningsperioden stödtagaren uppnått , är . 1 ersättningsperioden inräknas inte dagar, under vilka stödtagaren har anvisatsverksamhet för arbetslivsutveckling i enlighet medföreskrifter som har meddelats av regeringen. Rätten till kontent arbetsmarknadsstöd upphör vid utgången av månaden före den under vilken den arbetslöse fyller65 år eller när han börjar uppbära hel ålderspension, helförtidspension eller helt sjukbidrag enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring. Dennalag träder i kraft den . 'Lagen omtryckt 1982:433. -Senaste lydelse 1988:646. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Bilaga 8Föredragande: stetsrådet Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten /93 B. Kulturverksamhet m.m. [1] Avtal mellan staten och om detekonomiska ansvaret m.m. för , i och Regeringenuppdrog den 6 febraari 1992 åt landshövdingen att förhandla medStockholms läns landsting om huvudmannaskapet för och om den framtida fmansieringen av verksainhetm.m.