prop · GG03112 · 1992-12-31 00:00:00 — Förbundetanser att det klarare måste framgå att säkerhets-klausulen i direktivet skallanvändas restriktivt och att ingripanden enligt produktsäkerhetslagen bara fårkomma ifräga i fall då klausulen är tillämplig. Lagtexten ger uttymme för attproduktsäkerhetslagen generellt skall gälla parallellt med den föreslagnalagen. Förbundet vill vidare understryka att tillämpningen av säkerhetsklausulenmåste utvecklas i samarbete med övriga länder inom 'EES för att effekterna avett harmoniserat regelverk inte skall gå förlorade. Promemorian:Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot föreskrivna krav pä säkerhetoch hälsa, tillverkning eller märkning och annan produktinformation skall kunnastraffas med böter eller fängelse. Densom måste betala vite på grund av att ha överträtt ett förbud ellerföreläggande enligt produktsäkerhetslagen skall dock inte straffas enligt dennu föreslagna lagen för samma gärning. Utrustningsom har varit föremål för brott skall förverkas (promemorian s. 38). Förbundetvill dock framhålla att utdömande av böter eller fängelse torde bli mycketovanligt. Detta gäller inte minst i fråga om felaktig märkning eller produktinformation.I sådana fall måste det ligga närmare till hands att tilllämpa 2§marknadsföringslagen eller 5§ produktsäkerhetslagen, särskilt som ansvaretenligt dessa bestämmelser är rent objektivt. KO behöver således inte styrka attnäringsidkaren förfarit uppsåtligen eller oaktsamt. Skall möjligheten atttillämpa marknadsföringslagen eller produktsäkerhetslagen stå kvar förutsättsdock att /KOs dubbla roll som lagstiftare och åklagareavskaffas. Promemorian: skall se till att reglerna ompersonlig skyddsutrustning på konsumentområdet efterlevs (promemorian s. 39). Prop.1992/93:112 Bilaga 4 om marknadsövervakning förutsätter attmedlemsländerna aktivt övervakar att de produkter som finns på marknadenuppfyller de krav som anges i direktiven. Arbetarskyddsstyrelsen anser att detsärskilt inom detta omräde är viktigt med samverkan mellan myndigheter som harutfärdat regler om personlig skyddsutrustning. För att effektivisera marknadsövervakningensamt ha ett forum för gränsdragningsfrägor ka det behövas en permanent gruppmed representanter för de olika myndigheterna. vill här framhålla vissa synpunkter somredovisats i SPFs remissyttrande (Dnr 849/91) avseende Ds 1991:86, Införande aVEES-rätt inom området för provning och kontroll. Det är från konkurrenssynpunktav stor vikt att provnings- och certifieringsverksamhet sker i konkurrens pälika villkor mellan kompetenta organ, oavsett om dessa är privata eller offentliga.Myndighetsutövande funktioner och konkurrensutsatt verksamhet bör därför iprincip bedrivas fristående frän varandra. Provnings- och certifieringsorgansom är knutna till statliga myndigheter kan nämligen få en särställning iförhållande till övriga provningsorgan. Detta gäller särskilt om myndighetenifråga är säkerhetsansvarig och utövar tillsyn över de anmäldaorganen inom sitt ansvarsområde. Detkan i sammanhanget ifrågasättas om skall vara detorgan som utfor den provnings- och kontrollverksamhet som föreskrivs i t.ex.olika EES-direktiv. En frän konkurrenssynpunkt mer tillfredsställande ordningkunde vara att beslutar vilka kontroller som skall utföras,men att dessa sedan utförs av något av flera kompetenta organ som därvidtävlar om att få utföra uppdraget. bör därvid upphandlaprovningstjänsterna genom att kräva in anbud från samtliga kompetenta organ. Frägantorde komma att belysas av den tillsatta kommittén för en konsumentpolitisköversyn (dir. 1992:63), som bl.a. skall omfatta , dessorganisation och uppgifter. Ett ökat internationellt utbyte av varor och tjänsterkommer att innebära ökat behov av övervakning. En intensifieradmarknadsbevakning kommer att ta betydande resurser i anspråk. Även CE-märktautrustningar måste granskas. har aktivtdrivit standardiseringsarbetet inom området för personlig skyddsutrustning.Detta gäller främst cykel-, alpin-, ishockey-och ridhjälmar samt flytvästar.Arbetet har varit framgångsrikt och resulterat i att svenska krav accepteratsi . Tyvärr måste konstateras att vissa kommande CEN-standarder forceratsoch därför inte är tekniskt helt färdigutvecklade. Detta kan leda till tillämpningssvårigheter,i synnerhet i ett första skede. kan CE-märkets relevans komma attifrågasättas. Arbetet med marknadsövervakningen kommer sannolikt attkompliceras pä grund av dessa brister. Som ett exempel kan nämnasreglerna för olika typer av hjälmar. Enligt direktivet är endast MC-hjälmar skkomplicerad PSU. I standardiseringsarbetet har emellertid framförts krav päatt samtliga hjälmar skall underkastas motsvarande kontroll. Ingripanden enligtproduktsäkerhetslagen skall följas av en underrättelse till ett särskiltEFTA-organ. Promemorian tar inte upp denna fräga. villemellertid, på samma sätt som i yttrandet över förslaget om leksakslag,framhålla att underrättelseskyldigheten avseende sk "shortcomings in thestandards" endast bör omfatta beslut av . 1992/93:112 Bilaga 4 1Norden har endast den danska provningsanstalten visat aktivt intresseför att bli ackrediterat som godkänt provningsorgan. Man har emellertid ocksåinom ramen för tillskapat en stabsfunktion med uppgiftatt vara "anmält organ" (notified body). En sådan organisationsaknas i . Ett lämpligt sätt att utforma ett i Sverigebaserat "anmält organ" vore en motsvarande stabsfunktion inom Konsumentverketdär lämplig kompetens finns tillgänglig. Det rent praktiska testförfarandetbör dock kunna samordnas till DANTEST. Promemorian:Det är inte möjligt att närmare beräkna kostnadseffekterna av den föreslagnalagstiftningen. Det är dock sannolikt att näringsidkare som berörs belastasmed vissa kostnader. Konsumentverketsnya uppgifter på området för personlig skyddsutrustning bör kunna avgenom en omfördelning av tillgängliga resurser. Konsumentverketbör ges rätt att ta ut kostnaderna för provtagning och undersökning av provfrån näringsidkare som inte uppfyller föreskrivna krav (promemorian s. 41) -- .På samma sätt är en eventuell avgiftsfinansiering av marknadskontrol len inte endast en nationell angelägenhet. Marknaden är inte längre svensk Produkter kan provas och godkännas i vilket av de avtalsslu- Prop.1992/93:112 tände länderna .som helst. Strukturrationaliseringar genomsamordnad prov- Bilaga 4 nings- och certifieringskapacitet, liksom samarbeteländer emellan när det gäller marknadskontrollen, är en naturlig utveckling idet nya europeiska perspektivet. I promemorian påpekas att övervakningen kommeratt innebära ökade kostnader för och att den därför bör kunna avgiftsfinansieras.Något förslag till hur detta skall ske lämnas dock inte. Mot den bakgrund somskisserats ovan bör enligt kollegiets uppfattning även en eventuellavgiftsfinansiering utvecklas i samklang med övriga länder inom den gemensammamarknaden. Under avsnitt 4 redovisas att hemställt omavsevärda resursförstärkningar för marknadskontroll. Enligt SPs mening är deti dagens ekonomiska situation angeläget att så långt som möjligt utnyttjabefintliga resurser för att åstadkomma en effektiv marknadskontroll. Somansvarig myndighet behöver t ex inte ha egna resurser för detrent tekniska kontroll- och provningsarbetet. Dessa tjänster kan med fördel upphandlashos andra kompetenta organ, t ex SP. vill i sammanhanget peka på nödvändighetenav att delar av resurserna för implementering och tillsyn av den föreslagnalagen ocksä avsätts till information. Denna möjlighet nämns inte i promemorian.Genom att avsätta delar av resurserna till informationsåtgärder bäde vad gällerden nya lagen i sig och dess tillämpning, torde behovet av rena övervaknings-och kontrollåtgärder kunna minskas. har i skrivelse till Civildepartementetden framhållit de förändringar i /KOsmarknadsbevakning som bli nödvändiga med anledning av . Vi hänvisartill vad som anförts om resurser i skrivelsen. - Det föresläs i promemorianatt en näringsidkare som inte uppfyllt de föreskrivna kraven kan åläggas attersätta kostnaderna för sådan provtagning och undersökning som verket intesjälv kan utföra. Enligt vår bedömning kan detta endast marginellt bidra tillkostnadstäckningen. De stickprovskontroller som åläggs för attuppfylla direktivets krav pä marknadsbevakning bör finansieras med särskilda "öronmärkta"pengar. En debitering som görs beroende av slutresultatet är mycket svår attadministrera. Stickprover kan också uppfattas som orättvisa av de företag somkommer ifråga för kontrollen. - En ökad standardisering är till fördel ocksäför företagen. Det är därför rimligt att prowerksamheten bekostas avden totala produktionen som en form av utvecklingskostnad. Industriförbundethar i och för sig ingen invändning mot att kostnaderna för Bilaga 4 provtagningoch undersökning i vissa fall kan läggas på näringsidkare. Förbundet kan emellertidinte finna några skäl att i fräga om de nu aktuella bägge lagförslagen awikafrån den ordning som generellt gäller inom det marknadsrättsliga området, dvsskyldighet att betala aktuella kostnader endast kan drabba näringsidkare somhandlat i strid med gällande regler. Detta gäller allra helst som EG-direktivetöverhuvudtaget inte innehåller nägra regler i aktuellt avseende. Skyldighetenför näringsidkare att stä för kostnader för provtagning och undersökning bördärför endast gälla den som ej följt de aktuella lagarna eller föreskrifterutfärdade med stöd av dessa. Denna begränsning bör vidare framgå redan avlagtexten. Förbundetanser ocksä att det är viktigt att reglera vem som skall betala kostnadernaför en eventuell tillkommande provning av en produkt som redan finns påmarknaden för att bedöma om produkten överensstämmer med EG-direktivet.Självklart skall en första provning betalas av tillverkaren/importören avvaran liksom tillkommande rättelsekostnader om det visar sig att produkten intestämmer överens med reglerna i direktivet. - Om däremot tillsynsmyndigheteningriper mot en vara pä marknaden som av myndigheten misstänks inte uppfyllabestämmelserna i direktivet och det efter en provning visar sig att produktentrots allt är förenlig med direktivet, skall kostnaderna för provningen betalasav myndigheten och skälig ersättning ges till näringsidkaren/detaljisten föråsamkad förlust t ex genom miskad försäljning , dåligpublicitet och utebliven handelsvinst. Ennäringsidkare som följer reglerna ska inte riskera att drabbas av provningskostnader,särskilt som EG-direktivet inte alls reglerar frägan. En klar begränsning in i lagtexten. 1direktivet stadgas att efterkontroll av efterlevnaden av CE-godkännande skallgenomföras i form av stickprovskontroller. Den myndighet, som regeringen utseratt utföra dessa kontroller, mäste fä lämpliga ekonomiska resurser till sittförfogande. Av direktivet framgär att kostnaden för ett godkänt stickprov ejskall belasta det företag som marknadsför ifrägavarande produkt (personligsäkerhetsutrustning av komplicerad sort). Promemorian:Lagen om personlig skyddsutrustning för enskilt bruk bör träda i kraft den dagsom regeringen bestämmer (promemorian s. 43). 1992/93:112 Bilaga 4 Enligtpromemorian behövs inte någon särskild övergångsbestämmelse i lagen. Regler idetta avseende kan istället meddelas genom förskrifter. ifrägasätterpromemorians förslag om att sådan PSU, som redan "finns på marknaden"generellt bör undantas. Eventuella övergångsbestämmelser bör enligt verketsmening införas och ges en begränsad tillämplighet. Omärkta och bristfälliga PSUbör inte kunna erbjudas konsumenter efter ikraftträdandet annat än iundantagsfall. UtredningenHandlingsplan mot buller-Lagens ikraftträdande skall enligt förslaget överlåtastill regeringen. Enligt min mening bör detta ske . Om såsker och föreskrifter konmier att utfärdas - förslaget till en handlingsplanskall lämnas till regeringen den Ijuli 1993 men jag kan enligt direktiven ävenlägga fram förslag under utredningsarbetets gång- utgår jag från att samrådkommer ske med mig i fråga om de eventuella föreskrifter som kan konmia attmeddelas med stöd av bemyndigandet i 3 §. Specialmotivering(4 §) I specialmotiveringentill 4 § första stycket sägs att det borde stå vaije medlemsstat fritt attbesluta om uttag av ersättning för provtagning och undersökning av prov inomramen för marknadskontrollen. SP ifrågasätter denna bedömning. - Engrundläggande princip är att en CE-märkt produkt skall tillförsäkras rätt tillfri cirkulation utan att behöva underkastas ytterligare provning och kontroll.Denna princip skulle urholkas om nationella tillsynsmyndigheter fritt skullekunna belasta leverantörer med kostnader för provtagning och provning. Enligt SPsmening kommer det inte att bli möjligt att debitera leverantörer för marknadskontrollskostnaderså länge deras produkter visar sig fylla direktivkraven. Först om bristeruppdagas kan uttag av ersättning för kontrollkostnader, t ex i form avsanktionsavgifter, motiveras. Genom4 § 3 p införs en möjlighet att ålägga en näringsidkare ersättningsskyldighetför provtagning m m. I specialmotiveringen (sid 57) hänvisas till liknandebestämmelser i produktsäkerhetslagen och marknadsföringslagen. Detnoteras emellertid att den nu aktuella bestämmelsen föreslås gå"delvis Prop. 1992/93:112 längre". Jämför också uttryckssättet påsid 44 "i varje fall sådana etc". Nägon Bilaga 4 motiveringhärför ges inte. Förbundet anser inte att det finns skäl att awika från delösningar som valts i nämnda lagar. Endast näringsidkare som inte. har uppfylltföreskrivna krav bör kunna åläggas ersättningsskyldighet. Vi anser därför att mc-kläder, utom hjälmar, därför börkunna hänföras till kategorin "PSU som utformats...mot:...-ogynnsammaväderleksförhållanden" enligt p3 i bilaga 1 till EG-direktivet och därmedinte omfattas av den kommande lagstiftningen. - Vi anser vidare att mc-overaller,-stövlar och -handskar är utrustninig med en både komplex och omtvistad skyddsför-mäga,det som är skyddande i en bemärkelse kan ha en negativ säkerhetseffekt påandra aspekter av användningen. är det därför omöjligt att utformaen vettig norm för typprovning. SLS har uppmärksammat att i promemorian används uttryckenflytväst, liv-väst, räddningsväst, flythjälpmedel och flytplagg. Svenskaakademins ordlista upptar endast orden flytväst och räddningsväst. - SLS anserdet mycket angeläget att dessa begrepp nu definieras så att de pä sikt kankomma att användas i vårt språkbruk. Flytväst är ett alltför övergripandeuttryck som omfattar bäde räddningsvästar och olika slag av flythjälpmedel som seglarvästar,kanotvästar, surfingvästar, fiskevästar m fl. SLS föreslår följande definitioner Räddningsväst (alt Liwäst jfr engelskan Lifejacket) En väst som för sin bärare till ytan och som häller enutmattad eller medvetslös över ytan så att han kan andas genom mun och näsa.Västen skall kunna vända en medvetslös från vilken position som helst i vattnetså att mun och näsa kommer över ytan sä snabbt som möjligt (Solas anger inom 5sekunder). Flytplagg (flytjacka, flythjälpmedel) Ett plaggsom hjälper en vid medvetande siomkunnig person att hålla sig flytande. Personen måste själv kunna hålla mun och näsa över vattenytan för att kunna andas. - SLS föreslär vidare att uttrycket flytväst inte längre användes av statliga myndigheter för att på så sätt främja en förändring i det allmänna svenska språkbruket. Det är nödvändigt att pä alla sätt verka för en ökad kunskap och insikt om betydelsen av att använda räddningsväst för att undvika drunkningsolyckor i våra allt för ofta mycket kalla vatten. Från dessa utgångspunkter kan det vara tveksamt om "flytplagg"verkligen uppfyller kravet på att vara en säker personlig utrustning (jfr pkt 1 bilaga 1 Grundkrav för hälsa och säkerhet). - I bilaga 1 pkt 3.4 Förebyggande av drunknings-olyckor (liwästar och dylikt) anges "PSU skall helt ellerdelvis vara av materiel med flytförmåga. Den skall antingen kunna blåsas upp med gas som kan tillföras manuellt eller automatiskt eller genom munnen". muleringen är något tvefydig,vilket kan bero på översättningen från origi- Prop. 1992/93:112 naldokumentet.- SLS vill tyda formuleringen: "PSU skall antingen inne- Bilaga 4hålla material som ger flytförmåga eller vara uppblåsbar. PSU som skall kunnablåsas upp skall kunna göras detta med gas manuellt, automatiskt och/eller medmunnen". . SLS förutsätter vidare att de hjälpmedel som utnyttjasför simundervisning (simdynor) ej anses som PSU. - I samma bilaga pkt 2.13, PSUi form av kläder som visuellt varslar om att en människa är närvarande angeskrav på synbarhet. Detta bör även gälla räddningsvästar och flytplagg. Det ärangeläget att räddningsvästar och flytplagg ges tillräcklig synbarhet. SLSvill här särskilt peka på betydelsen av att reflexmaterial bibehåller sinreflekterande förmåga både när det är vätt och är i eller under vattnet. - SLSvill avslutningsvis framhålla att utnyttjande av olika säkerhetsutrustningarär beroende av attityder och kulturarv. Vana vid en viss typ av utrustning göratt mänga känner osäkerhet inför sådan utrustning som de tidigare ej har mött.En ökad standardisering kan motverka detta. Det är dock viktigt att påpeka attvarje säkerhetsutrustning måste användas pä rätt sätt. Felaktigt handhavande,som aldrig helt kan undvikas, kan innebära ökade risker för olyckor.Bestämmelser mäste utformas sä att de endast gäller om PSU användes rätt ochså att missbruk, misskötsel och felaktigt handhavande alltid återfaller på denenskilde. SDRanför angående promemorians bilaga 1, EG-direktivet i svensk översättning,bilaga 2, 3.11: Texten under denna punkt harmonierar inte med övrig text ibilagan. Detta medför att beskrivningen för säkerhetsanordningar för dykarutrustningarinte blir relevant. Texten beskriver inte hur den aktuella PSU:n ska varabeskaffad utan anger att utrustningen ska omfattas av a), b) och/eller c).Punkt 3.11:s utformning och innehåll ger en antydan om att det tillskrivits iefterhand utifrån andra grunder än vad som varit fallet vid konstruerandet avden övriga texten, detta eftersom punkterna a) och c), för en person meddykkunskap inte klart beskriver vad som avses, medan b) bör vara angiven underpunkt 1. - Om den ovan nämnda texten har betydelse vid framtida tolkning avden föreslagna lagen bör omarbetning av texten ske utifrån relevanta begreppoch omständigheter inom dykeriet. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden . , , ,, , , , , , , , ,, P. , StatsrådetOdell anmäler fråga om personlig skyddsutrustning för privat bruk Regeringenbeslutar att genom propositionen lämna förslag till lag om personligskyddsutrustning för privat bruk i enlighet med bilagan till detta protokoll. Propositionenshuvudsakliga innehåll.................... 1 1 Inledning................................................... ....... 3 1.1 och EG:s rättsakter............... 3 1.2 Den nya harmoniseringsmetoden............... 5 1.3 EG:s program för provning och kontroll....... 5 1.4 Former för samarbete på konsumentområdet......... 7 2EG:s direktiv om personligskyddsutrustning...... 7 3Allmän motivering........................................ 12 3.1 Nuvarande reglering av personlig skyddsutrustning .... 12 3.2 Överförandet av direktivet till svensk rätt... ..... 16 3.3 Behovet av anpassning........................... ..... 17 3.4 Lagstiftningstekniken ............................ 18 3.5 Tillämpningsomrädet för lagen om personlig skyddsutrustningför privat bruk - 21 3.6 Kraven på säkerhet m.m.......................... ..... 25 3.7 Produktsäkerhetslagen ........................... 27 3.8 Ansvar m.m........................................... 29 3.9 Marknadsövervakning ........................... 30 4Kostnader och resursbehov ......................... ...... 35 5Ikraftträdande ......................................... ...... 36 6Upprättat lagförslag ................................. 37 7Specialmotivering ..................................... ...... 37 8Ärendet till ................................... 47 Propositionenslagförslag ................................ ...... 48 Bilaga1 Direktivet om personlig skyddsutrustning... 50 Bilaga 2 Schema över certifieringsförfarandet ...... 71 Bilaga 3 Promemorianslagförslag......................... 72 Bilaga 4 Sammanställningöver remissyttrandena.... 74 Utdragur protokoll vid regeringssamanträde 92