prop · GF03150 · 1992-01-01 00:00:00 — En varaktigt högre tillväxttakt kräver en investeringsandel av BNP som ligger på ungefär samma nivå som 1989. Dagens pensionsystem har minskat hushållens motiv för pensionssparande. Det är bl.a i ljuset av detta som reformarbetet av pensionssystemet måste ses. En parlamentariskt tillsatt arbetsgrupp har fått i uppdrag att lämna förslag till ett nytt pensionssystem. Arbetet koncentreras kring tre huvudfrågor: - Hur skall man åstadkomma bättre stabilitet i systemet? - Hur skall man öka sparandet i samhället? - Hur bör ett system med ett större samband mellan avgifter och förmåner se ut? Viktiga kommande riksdags-/regeringsbeslut är bl.a - Delpensionsförsäkringen föreslås avskaffas fr.o.m. (prop. 1991/92:149). - Den parlamentariska kommitté som arbetar med ett reformerat pensionssystem har arbetet inriktat mot en proposition med förslag att nya regler träder i kraft . - En översyn av KBT-reglerna pågår. Nya regler avses träda i kraft . - Åtgärder för de sämst ställda pensionärerna utreds. - behandlar frågor som bl.a innebär en ytterligare lägre nivå för handikappersättningen. - Vårdbidragen föreslås förbättrade fr.o.m (prop. 1991/92:106). - Fler nivåer för det särskilda pensionstillägget för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn införs (prop. 1991/92:106). - Kvalifikationsreglerna inom folkpensioneringen förändras bl.a för att möjliggöra en anpassning till den nya situation som innebär. Ekonomiskt stöd till barnfamiljer, samt barnomsorg Statens del av familjepolitiken omfattar dels det ekonomiska stödet till barnfamiljerna i form av barnbidrag med flerbarnstillägg, bostadsbidrag, bidragsförskott, vårdbidrag, barnpensioner och föräldraförsäkring, dels statsbidragen för barnomsorg samt bidrag till invandrar- och flyktingbarn i förskolan. De totala utgifterna beräknas för /93 till ca . Genom förslaget rörande den kommunala ekonomin, vilket behandlades på annat håll i föreliggande proposition, avskaffades 1993 de specialdestinerade statsbidragen för barnomsorg samt invandrar- och flyktingbarn i förskolan. Medlen inordnas istället i det nya generella statsbidraget. Utgiftsstyrande faktorer för de allmänna barnbidragen är det totala antalet barn, antalet barn i varje familj samt barnbidragets storlek. Vid ingången av fanns det totalt ca 1 655 000 barn . Antalet beräknas öka den närmaste femårsperioden med ca 110 000. Bidragen fastställs av statsmakterna genom särskilda beslut. I anslutning till förslaget om ett nytt skattesystem föreslogs en kraftig höjning av barnbidraget. Höjningen genomförs i två steg. höjdes barnbidraget med . till och höjs det med ytterligare . per barn och år. Om någon uppbär barnbidrag för tre eller flera barn lämnas också flerbarnstillägg. Studerande som uppbär studiehjälp inräknas vid beräkningen av flerbarnstillägg. Bostadsbidrag Bostadsbidrag lämnas till barnfamiljer, ungdomar och studerande samt till vissa andra hushåll utan barn. Bidragsgivningen sköts av kommunerna som både beslutar och betalar ut bidrag. Kostnaderna för bostadsbidrag delas mellan stat och kommun. Staten lämnar ett bidrag motsvarande av kommunernas kostnader. Statsbidraget utbetalas kalenderårsvis i efterskott. Kostnaderna för bostadsbidrag påverkas framförallt av inkomst- och bostadskostnadsutvecklingen. har i sitt betänkande (SOU 1991:98) föreslagit att bostadsbidragen helt finansieras av staten. En översyn av bostadsbidragssystemet kommer att göras inom i anslutning till det beredningsarbete som pågår när det gäller ett nytt ensamförälderstöd. Bidragsförskott Barn vars föräldrar lever åtskilda kan få bidragsförskott. Bidraget utgörs av av basbeloppet . Kostnaderna för bidraget beror främst på det totala antalet barn som lever åtskilda från någon eller båda föräldrarna samt underhållsbidragets nivå. beräknas antalet barn med bidragsförskott öka med ca 2 000 bl a beroende på att det totala antalet barn ökar. pekar i sitt betänkande (SOU 1990:8) Samhällsstöd till underhållsbidragsberättigade barn på flera problem med nuvarande bidragsförskottssystem. Nuvarande system ger en sammanblandning mellan underhållsbidrag och bidragsförskott som ger icke önskvärda effekter. Om underhållsbidraget understiger garantinivån saknar vårdnadshavaren intresse att medverka till att underhållsbid- raget höjs. Olika manipulationer för att hålla underhålls- bidraget nere kan förekomma i syfte att maximera samhällsstödet. Detta leder till att nuvarande system delvis är okontrollerbart ur kostnadssynpunkt. En arbetsgrupp har tillsatts inom med uppgift att med utgångspunkt i underhållsbidragskommitténs betänkande arbeta fram förslag till ett system för stöd till särlevande föräldrars barn. Statsbidrag lämnas till kommunerna för driften av olika former av barnomsorg. Statsbidragsberättigade är kommunala daghem, fritidshem, familjedaghem, föräldrakooperativ, personal- kooperativ samt daghem med särskild pedagogik. Fr.o.m. lämnas statsbidrag även till privata daghem och fritidshem. fattade ett principbeslut att alla barn skall beredas plats i en organiserad förskoleverksamhet. föreslås detta statsbidrag ingå i det generella statsbidraget till kommunerna. Föräldraförsäkring Genom föräldraförsäkringen ges föräldrar rätt till ledighet och ersättning för vård av barn. Utgifterna för försäkringen är huvudsakligen beroende av antalet födda barn, basbeloppets storlek respektive löneutvecklingen. Trots att födelsetalet beräknas ha nått sin kulmen beräknas antalet ersatta dagar med föräldrapenning och havandeskapspenning inte minska . Föräldraförsäkringen ger en ekonomisk ersättning för det inkomstbortfall som ledighet för vård av barn för med sig. Försäkringen ger båda föräldrarna möjlighet att förena föräldraskap och yrkesliv. Föräldraförsäkringen är en integrerad del av sjukförsäkrings- systemet. Detta gäller såväl finansieringen som administrationen av försäkringen. Kostnaderna för förmånerna finansieras således till genom statsbidrag på utgiftsanslag och till genom socialavgifter från arbetsgivare och egenföretagare på inkomsttitel. Vårdbidrag för handikappade barn och barnpension De viktigaste utgiftsstyrande faktorerna för såväl vårdbidrag som barnpension är antalet barn som är berättigade till förmånerna och basbeloppets utveckling. Vidare har för barnpensionens del de nya reglerna för efterlevandepension från medfört att en del barn , som inte hade rätt till barnpension, har fått rätt till förmånen. Konstruktionen av vårdbidraget med en omvårdnadsdel och en merkostnadsdel som inte är pensionsgrundande men skattefri, har medfört att föräldrar vars barn har stort behov av omvårdnad och höga merkostnader missgynnas ur pensionssynpunkt. Regeringen har därför beslutat om en proposition (prop 1991/92:106) till med förslag till förbättringar på dennna punkt. De ändrade reglerna medför att större delen av vårdbidraget görs pensionsgrundande som vårdbidragsnivån höjs. För socialförsäkringsadministrationen utgör lönekostnaderna den största utgiftsposten. Det betyder att såväl löneavtal (pris) som verksamhetsförändringar med personella effekter (volym) har stor betydelse. Även organisatoriska förändringar kommer att påverka administrationen, t.ex. de i budgetpropositionen angivna rekommendationerna om ökad flexibilitet vad gäller antalet lokalkontor i storstadsområdena. För försäkringskassorna är tillströmningen av individuella ärenden avgörande för deras arbetsbelastning. Antal ärenden (t.ex. pensioner och föräldraförsäkring) styrs i hög grad av demografiska faktorer. Även arbetsmarknadsläget påverkar tillströmningen av vissa ärenden (t.ex KAS och utbildningsbidrag). Den nya inriktningen på rehabilitering innebär att resursdimensioneringen delvis styrs bort från ärendehandläggning och mot ett övergripande mål att sänka ohälsotalet. RFVs uppgift är att överföra riksdagsbeslut till praktisk handling ute på försäkringskassorna. I arbetet ingår dessutom att utforma föreskrifter och allmänna råd till försäkrings- kassorna, information till allmänheten samt att utarbeta nya rutiner för utbetalningar från ADB-systemet. RFV har också till uppgift att bedriva utvecklingsarbete samt att följa upp och utvärdera verksamheten både vad gäller försäkringen i sig och dess administration. Äldre- och handikappomsorg Behovet av äldreomsorg beräknas öka . Den främsta orsaken är att antalet personer i gruppen , som har ett genomsnittligt stort omsorgsbehov, kommer att öka. Även antalet ensamboende äldre beräknas öka. Genom den så kallade Ädelreformen har kommunerna fr.o.m. ålagts ett samlat ansvar för långvarig service och vård till äldre och handikappade (prop. 1990/91:14, SoU9, rskr. Reformen innebär bl.a. att kommunerna fått en skyldighet att inrätta särskilda boendeformer för service och omvårdnad, bostäder med särskild service samt dagverksamheter. Vidare har kommunerna övertagit ansvaret för sjukhemsvården dels genom att ca 500 enheter för långtidssjukvård med sammanlagt omkring 31 000 platser har förts över från landstingen till kommunerna och dels genom ett kommunalt betalningsansvar för ytterligare ca 3 400 vårdplatser för vilka landstingen har ett fortsatt verksamhetsansvar. Ett kommunalt betalningsansvar har också införts för medicinskt färdigbehandlade patienter inom somatisk korttidssjukvård och geriatrisk vård. Kommunerna har därutöver fått en skyldighet att bedriva sjukvård i de särskilda boendeformerna samt en befogenhet att erbjuda hemsjukvård i ordinärt boende. Den ekonomiska regleringen av äldrereformen innebär att totalt . har förts över från landstingen till kommunerna (prop. 1990/91:150, bil. 1:3, SoU25, rskr. Regleringsinstrumenten har bestått av en kombination av skatteväxling, förändringar i statsbidrags-och skatteutjämningssystemen samt ett system för kostnadsutjämning mellan kommunerna. har i anslutning till behandlingen av frågan om den ekonomiska regleringen fattat beslut om ett utökat statligt stöd inom äldreomsorgsområdet uppgående till totalt . Av medlen skall utges som stimulansbidrag till gruppboende för åldersdementa, psykiskt utvecklingsstörda, psykiskt sjuka och fysiskt handikappade. För utbyggnad och ombyggnad av institutioner avsätts så att alla som önskar det skall få bo i ett eget rum. Kommunerna kompenseras med ett statsbidrag om för att täcka viss del av kostnaden för medicinskt färdigbehandlade inom den somatiska korttidssjukvården och den geriatriska vården. Ett särskilt statligt stöd till utbildningsinsatser och information har utbetalats med 500 milj. kr. Landstingen och de landstingsfria kommunerna tillförs ett särskilt statsbidrag på 500 milj. kr med syfte att bl.a. förkorta kötiderna inom den somatiska korttidssjukvården. Som en följd av Ädelreformen infördes ett nytt behovsrelaterat statsbidrag till kommunerna - Bidrag till service och vård -. föreslås att detta statsbidrag skall inordnas i ett nytt generellt statsbidrag. Statsbidrag till färdtjänst utges, med vissa begränsningsregler, av kommunernas bruttodriftskost- nader. Även detta bidrag föreslås inordnas i det generella statsbidraget. Det arbete som bedrivs handikapputredning (S 1988:03) är av stor betydelse för utformningen av den framtida handikappolitiken. avlämnade sitt huvudbetänkande (SOU 1991:46) Handikapp - Välfärd - Rättvisa. I betänkandet föreslås bl.a. införande av en ny lagstiftning om stöd och service till vissa funktionshindrade. Regeringen avser att avlämna en proposition på grundval av förslagen från handikapputredningen. Socialt behandlingsarbete, alkohol- och narkotika politik I socialtjänstlagen ges förutsättningarna för samhällets socialtjänst. Kommunerna, och i vissa avseenden landstingen, har ansvaret för genomförande. Kraven på visar en tendens att öka i ekonomiska kärva tider. En parlamentariskt sammansatt kommitté, socialtjänstkommittén (S 1991:07), har till uppdrag att göra en allmän översyn av socialtjänstlagen (1980:620). Kommitténs arbete ska vara avslutat . För att garantera vården av de mest utsatta ungdomarna, har beslutat att vissa institutioner inom ungdomsvården skall övergå till statligt huvudmannaskap. organisation på nivå genomför stora förändringar, som de privata alternativen ökar. Ett arbete pågår för att utveckla och förändra de sociala enheternas tillstånds- och tillsynsarbete. har stora insatser gjorts i kampen mot narkotikan. Trots framgångar kvarstår betydande problem. har därför fått i uppdrag att, utifrån en analys av de gjorda satsningarna, utforma ett program för den offensiva narkomanvården. för en restriktivt hållen alkoholpolitik vars grunddrag slogs fast av . Överkonsumtion och missbruk av alkohol för med sig betydande samhällsekonomiska kostnader och stort lidande för den enskilde. Regeringen har därför tillkallat en parlamentarisk kommission med uppgift att formulera en alkoholpolitisk strategi. , som inrättas , kommer att ha alkohol- och drogpreventivt arbete som sitt mest omfattande verksamhets- område. Effekten av den internationella integrationen innebär att om prissättning av läkemedel kommer att träda i kraft även för vidkommande. Dessa regler innebär att det nuvarande systemet med priskontroll på läkemedel måste avskaffas. Inkom tandvårdsområdet är konsekvenserna av ett svåra att överblicka på. En fri rörlighet av tandläkare inom och en fri anslutning till försäkringssystemet kan medföra utgiftsökningar men bedöms inte medföra några stora sådana effekter . Vidare kan nämnas att ett EG-direktiv, som innefattar kontroll av dentala material och tandtekniska arbeten, kommer att innebära att tandtekniska arbeten fritt får säljas över nationsgränserna. Det är ännu för tidigt att bedöma om detta kan leda till att sådana arbeten med samma kvalitet kan köpas billigare utanför . Inom pensionssystemet föreslås vissa förändringar för att underlätta anpassningen. Det gäller såväl införande av en intjänandetid för rätt till folkpension som förändringar angående det kommunala bostadstillägget. En särskild utredare har överlämnat ett betänkande rörande förändringen av kvalifikationerna vad gäller folkpensionsförmåner (SOU 1992:26). Utredningsförslag med denna innebörd förväntas . EES- avtalet kommer vidare att få konsekvenser för såväl enskildas rätt till sjukvård inom EES-området som formerna för olika länders kostnadsansvar för sjukvårdsförmåner som utges i samband med tillfällig vistelse utomlands, m.fl. situationer. Miljoner kronor 1992/prisnivå 92/93 Förändring till Genomsnittlig procentuell förändring 93/94 94/95 95/96 96/97 92/93- 86/87- 96/97 90/91 Totala utgifter 18 810-2 646 -9 20 -40 -3,8*-0,1 därav: Vägar12 296 -2 503-49 0 -50-5,8 0,8Järnvägar4 76385 40 20 10 0,81,5 Sjö- och luftfart 598-225 000-11,1-9,6 Källor: och * Fr.o.m. ingår vissa statsbidrag till kommunerna i det nya generella statsbidragssystemet. Utgiftsstyrande faktorer Utgifterna består till ungefär en tredjedel av vardera konsum- tion, investeringar och övriga utgifter. Konsumtionsutgifterna avser huvudsakligen drift av statliga vägar. Investeringsutgifterna avser främst väg- och järnvägs- investeringar. Regeringens förslag , som godkänt (prop. 1991/92:25, TU5, rskr. 88), innebär att 1 500 milj.kr. redan avsatts för sysselsättnings- och produktivitetsfrämjande åtgärder som gäller investeringar i bl.a. vägar och järnvägar. För att förbättra utbytet av anvisade medel har regeringen föreslagit att och tillåts disponera konstaterade besparingar till följd av kostnadseffektiv upphandling av vissa investeringsprojekt, för underhållsinsatser på vägar och järnvägar. finns ett särskilt infrastrukturanslag för större projekt som gäller vägar, järnvägar och kollektivtrafikanlägg- ningar. Den totala planeringsramen uppgår till . De objekt som kommit till utförande ligger bl.a. längs europavägarna E 3, E 4, E 6 och E 18 respektive inom stom- järnvägsnätet. Objekten kommer till stor del att startas . Av anslaget är 5,5 miljarder reserverade för de s.k. storstaduppgörelserna. Förhandlingar pågår i syfte att nå slutliga överenskommelser. De frågor som är föremål för dessa förhandlingar är för bl.a. frågan om Öster- och Västerleden och frågan om avgifter på biltrafiken. I är bl.a. dragningen av väg E 6 förbi föremål för diskussioner. Regeringens omläggning av den ekonomiska politiken innebär bl.a. en ny syn på enskilt ägande, enskilt företagande och sparande samt en skärpt konkurrenspolitik. På kommunikationsområdet innebär detta avreglering samt att vissa verksamheter kommer att bolagiseras. I regeringens proposition (1991/92:38) om inriktningen av den ekonomiska politiken aviseras vissa förslag i riktning mot en ökad marknadsanpassning och konkurrens. Det gäller telemarknaden, bolagisering, sjöfarten, luftfartsverkets struktur och inrikesflygets avreglering. års budgetproposition aviseras också en avrelgering av postens verksamhet, bolagisering av postverket och ökad konkurrens på järnväg. fattades beslut om att bidra till investeringar i flera stora väg- och järnvägsprojekt. Bland dem kan nämnas utbyggnaden av järnvägssystemet i och byggandet av en tunnel genom samt delar av vägarna E3, E4 och E6. angav inriktningen av trafikverkens planering (prop. 1990/91:87, TU24, rskr. Utgångspunkten för regeringens förslag i budgetpropositionen (1991/92:100) är vidare trafikpolitiska beslut , de av fastlagda riktlinjerna för 1990-talets miljöpolitik och den miljöpolitiska strategi som läggs fram budgetproposition. Som grund för beslut om investeringar i vägar och järnvägar bör i första hand ligga den analys som den statliga produktivitetsdelegationen presenterat. Även miljömålen och strävan efter regional balans måste beaktas. Det eftersatta underhållet av infrastrukturen är en fråga som kräver omedelbara åtgärder. De sammanlagda behoven av medel till investeringar och underhåll i infrastrukturen är omfattande och överstiger betyd- ligt nuvarande anslagsnivåer. Finansieringen av ökade investeringar i infrastrukturen kan i begränsad omfattning ske genom införande av vägavgifter och olika former av samfinansiering. Som ett led i regeringens tillväxtpolitik är det därför nödvändigt att öka utgifterna för infrastruktursatsningar. Det är också nödvändigt att vidta åtgärder som effektiviserar utnyttjandet av befintliga resurser inom kommunikationssektorn. Avskaffandet av konkurrensbegränsningar genom avreglering och avmonopolisering är därför angelägen. Arbetet med att skapa en avreglerad luftfartsmarknad med konkurrens kommer att påskyndas. En ytterligare avreglering bör kunna ske . Arbetet med att anpassa myndighetsstrukturen till de förändrade konkurrensförhållandena inom flygsektorn skall fortsätta med inriktning på ett samlat förslag senast i nästa års budgetproposition. Den kommande avregleringen och bolagiseringen främst på post-, tele-och luftfartsområdena kan medföra vissa kostnader för att säkerställa bl.a. statens sociala och regionalpolitiska åtaganden. Bakgrunden till detta är att finansieringen av dessa åtaganden har skett inom ramen för bl.a. postens och totala verksamhet. Vid en avreglering minskar sannolikt denna finansieringsmöjlighet vilket kan innebära att nya lösningar måste sökas. Miljoner kronor 1992/prisnivå 92/93 Förändring till Genomsnittlig procentuell förändring 93/94 94/95 95/96 96/97 92/93- 86/87- 96/97 90/91 Totala utgifter 88 1952 544 -9 078 -5 025-3 773 -4,7 - därav: Skatteadministrationen 5 085-163 -115 -115 0 -2,015,2Riksgäldskontoret och kostnader för statsskuldens förvaltning 627-50 -11 108 -48 -0,4 -*Bidrag och ersättningar till kommunerna 40 4486 592 -2 504 -1 581-1 571 0,6**0,8 1 174-37 -20 -16 -28 -2,2-3,6 Räntebidrag för bostadsbyggande 29 310-1 759 -3 578-3 195-2 056-10,64,3 Investeringsbidrag för bostadsbyggande 6 600-2 287 -2 779-89-42-32,1- Källor: och * Redovisades under och dess myndigheter . ** Fr.o.m. ingår vissa statsbidrag till kommunerna i det nya generellastatsbidragssystemet. Utgifterna inom område domineras av transferingar till bostadsbyggandet och kommunerna. Statens utgifter för räntebidrag och investeringsbidrag påverkas främst av räntenivåer, ny och ombyggandets omfattning samt produktionskostnadernas omfattning och utveckling. Utgifterna består huvudsakligen av transfereringar till ägare av fler- bostadshus och småhus. Transfereringar till kommunerna utgår i form av skatteutjämningsbidrag. Bidragets utveckling påverkas av skattesatsändringar och utvecklingen av skatteunderlaget totalt sett. Konsumtionsutgifterna utgörs bl.a. av löneutgifter för framförallt skatteförvalting och tullväsendet. Dessa utgifter styrs främst av löne- och prisutvecklingen. Utgiftsutvecklingen på anslaget täckning av merkostnader för löner och pensioner m.m. styrs av de kollektivavtal om löner och andra anställningsvillkor som träffas mellan parterna på den statliga arbetsmarknaden. Avtal har träffats för tiden - . För tiden därefter saknas kollektivavtal. Lönesumman för statligt reglerade tjänster exkl. lönekostnaderna vid de statliga affärsverken uppgår till ca inkl. sociala avgifter. Varje procents löneökning motsvarar således utgifter om drygt 500 milj. kr. Analys av verksamheten och exekutionsväsendet Inom den nya organisation för skatteförvaltningen som trädde i kraft , med en gemensam skattemyndighet i varje län, har vid flertalet myndigheter en ny inre organisation genomförts den 1 janauri 1992. Syftet med omorganisationen är bl.a. att verksamheten skall decentraliseras och bedrivas mera integrerat än tidigare för olika skatter och avgifter. förutsätter en omfördelning av resurser och kompetens som inte kan genomföras fullt ut av alla myndigheter. Arbetsformerna kommer i stället att förändras successivt . Den 1 janauri 1992 tog kronofogdemyndigheterna över handläggningen av mål om betalningsföreläggande och handräckning från tingsrätterna. I årets budgetproposition har arbetet med omställning och minskning av den statliga administrationen inom RSVs verksamhetsområde behandlats. Ett långsiktigt sparmål har för detta verksamhetsområde satts upp för perioden t.o.m. /96. Budgetförslaget för /93 innebär att vissa besparingar tas hem utöver vad som följer av det generella besparingskravet. En fördjupad prövning av verksamheten skall ske inför perioden /94- 1995/96 och det är därför för tidigt att nu uttala sig om vilka krav på besparingar som totalt sett bör ställas för perioden i dess helhet. Den årliga resultatredovisning som RSV avgav ger en uppfattning om hur styckkostnaden för viktigare slag av prestationer har utvecklats . Som exempel kan följande nämnas. I taxeringsverksamheten är kostnaden per granskad deklaration . Inom uppbördsverksamheten uppgår samma kostnad, räknat per skattsedel, till . Kostnaden per hanterad deklaration inom mervärdesskatteområdet uppgår till ca . Vad gäller kronofogdemyndigheterna redovisar RSV för en kostnad på ca . för varje 100-lapp som levererats in till borgenären. Uppgiften avser genomsnittlig kostnad för enskilda och allmänna mål. Betalningar som under målets handläggning görs direkt till borgenären ingår inte i beräkningen. och kostnader för statsskuldens förvaltning Huvuddelen av kostnaderna för statens skuld är räntekostnader. Dessa redovisas på anslaget Räntor på statsskulden, m.m. under sextonde huvudtiteln. Övriga kostnader för statskulden redovisas under anslagen : Förvaltningskostnader och : Kostnader för upplåning och låneförvaltning. Vid analys av de totala kostnaderna för statsskulden bör dessa kostnadskomponenter betraktas i ett sammanhang. Belastningen av största anslag, Kostnader för upplåning och låneförvaltning, är mycket svår att förutsäga, då den totala upplåningsvolymen påverkas direkt av utfallet på statsbudgeten. Belastningen bör också, enligt ovan, ses tillsammans med belastningen på anslaget Räntor på statsskulden m.m. Den trendmässiga belastningen av anslaget bör dock vara ej ökad belastning. Detta motiveras av att andelen hushållsupplåning verkar minska till fördel för andelen penning-och obligationsupplåning som ökar. Hushållsupplåningen innefattar högre provisionskostnader än penning- och obligationsupplåningen.