prop · GG0356 · 1992-12-31 00:00:00 — Domstolenbör i fortsättningen i alla mål som den handlägger besfe av lagfama domare cxhekonomiska experter. Regeringen bör som ekonomis-ka experter kunna utse såvälpersoner med teoretisk ekonomisk kompetens som personer med praktisk ekonomiskkompetens. Regeringensförslag innebär att det samlade antalet ledamöter i minskar.Detto, liksom förslaget till ny konkunenslag, föranleder vissa ylterligareändringar i lagen om marknadsdomstol. ti.2 Ändring i EES-lagen Regeringensförslag: I EES-lagen införs en bestämmelse av innebörd att förbudet iEES-avtalets artikel 53.1 inte skall tillämpas pä sådana kategorier av avtalmellan företog, beslut av företogssammanslut-ningar och samordnade förfarandensom kan antas uppfylla fömtsättningama för undantag enligt artikel 53.3. Deolika kategoriema anges av regeringen i verkställighetsföreskrifter. Ibestämmelsen skaU också anges att övervakningsmyndighetema har rätt att i ettvisst faU bestämma att ett gmppundantog inte skall tiUämpas. Skälenför regeringens förslag: I prop. 1991/92:170 har regeringen föreslagitrikscfegen att anto en lag om ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde (EES).Genom denna lag avses bl.a. artikel 53 i cxh gmndläggandebesfemmelser om övervakningsorganens befogenheter inkoiporeras i svensk rätt. Artikel53.1 förbjuder alla avtal mellan företog, beslut av företogssam-manslutningaroch samordnade förfaranden som kan påverka handeln meUan avtalsslutande parteroch som har till syfte eller resultot att hindra, begränsa eller snedvridakonkurrensen. Verkan av att ett avtal eUer en annan rättshandling träffas avförbudet är enligt artikel 53.2 att rättshand-Ungen är ogiltig. Denna ogiltighetsverkan,som är av civilrättslig natur, skall t)eaktas av nationella rättstillämpandemyndigheter. Artikel53.3 medger att ett visst förfarande kan undantos från förbudets tillämpningefter särskild prövning enligt där angivna kriterier. Innebörden av ett sådantundantog är att rättshandlingen inte träffas av ogiltighetspå-följden. På dettosätt har undantoget civilrättsliga verkningar, så länge det gäller. Beslutom undantog skall enligt andra bestämmelser i meddelas avEG-kommissionen eller EFTA:s övervakningsmyndighet, bercxn-de på vUket av dessaövervakningsorgan som är behörigt enligt avtalet. 1bilaga XIV till anges ett antal rättsakter, s.k. gmppundantagsförordningar,vilka med överenskomna anpassningar skaU gälla inom EES. rättsaktnr 2 kommissionens förordning (EEG) nr 1983/83 om tillämpning av fördragelsartikel 85.3 på gmpper av ensamåterförsäljaravtal, rättsaktnr 3 kommissionens förordning (EEG) nr 1984/83 om tillämpning av fördragetsartikel 85.3 på gmpper av exklusiva inköpsavtal, rättsaktnr 4 kommissionens förordning (EEG) nr 123/85 om tillämpning av fördragetartikel 85.3 på vissa gmpper av försäljnings- och serviceavtal för motorfordon, rättsaktnr 5 kommissionens förordning (EEG) nr 2349/84 om tillämpning av fördragetsartikel 85.3 på vissa gmpper av patentiicensavtal, rättsaktnr 6 kommissionens förordning (EEG) nr 417/85 om tillämpning av fördragetsartikel 85.3 på gmpper av specialiseringsavtal, rättsaktnr 7 kommissionens förordning (EEG) nr 418/85 om tiUämpning Prop- 1992/93:56av fördragels artikel 85.3 på gmpper av avtal om forskning cxh utveckling, rättsaktnr 8 kommissionens förordning (EEG) nr 4087/88 om tiUämpning av fördragetsartikel 85.3 på gmpper av franchiseavtal, cxh rättsaktnr 9 kommissionens förordning (EEG) nr 556/89 om tiUämpning av fördragetsartikel 85.3 på vissa gmpper av know-hcjw-licensavtal. Deolika gmppundantogen gäller skilda kategorier av avtal som har det gemensamtatt de - för det fall de skulle omfattas av förbudet i artUcel 53.1 - kan antasuppfyUa fömtsättningama för undantag vid prövning enUgt artikel 53.3. Sådanaundantog har, Uksom undantogen i det särskUda faUet, den verkan att förbudetinte skall tillämpas pä de avsedda rättshandlingarna. Rättshandlingen behöverinte anmälas för övervakningsmyndighetens prövning, säsom annars är fallet medförfaranden vilka omfattas av förbudet i artikel 53.1. Attett gmppundantog är tUlämpligt hindrar dock inte att övervakningsmyndighetemakan företo en prövning enligt artikel 53.3 av varje konkunensbegränsandeförfarande som omfattas av ett sädant undantog. Finner övervakningsmyndighetenvid denna prövning att förfarandet, ttots att det uppfyller vUlkoren i ettgmppundantog, ändå har vissa verkningar som är oförenliga med artikel 53.3, kanmyndigheten bestämma att ett gmppundantog inte skall tiUlämpas i ett visstfall. Ett sädant beslut har bara verkningar för framtiden. Ibilaga XIV finns cxkså upptogen som rättsakt nr 15 Höga myndighetens beslut25-67/EKSG med en förordning om befrielse från kravet på förhandsgodkännandeenligt fördragets artikel 66.3. Denna rättsakt har inte sin gmnd i sammabestämmelse som de tidigare nämnda, utan i artikel 2 i protokoU 25 tiUEES-avtalet. Detto protokoll hör cxkså tiU det som föreslås inkorporeras isvensk rätt genom EES-lagen. 1991/92:170 (del 1 bilaga I s. 172 samt del Ul, bilaga 11, s. 25) harregeringen liksom i ett tidigare lagstifttiingsärende bedömt de ifrågavaranderättsaktema vara av den arten att de kan inkorporeras med svensk rätt genomregeringsförordning. Lagrådet yttrade sig vid sin granskning avEES-lagstiftningen inte i frågan. LUcasåbyggde i förevarande lagstiftningsärende det till Lagrådet remitteradeförslaget pä bedömningen, att den form av gmppundantag som avses komma attgälla enligt den svenska konkunenslagstiftningen har karaktär avverkstäUighetsföreskrifter. Av denna anledning innehöll lagförslaget bara förupplysnings skull ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringenbesfemmer att utfärcfe föreskrifter om de tiUtänkfe gmppundantogen. Somframgått av avsnitt 5.1.2 har Lagrådet haft erinringar mot den valda metodenför regleringen av gmppundantogen i konkunenslagen och som en tänkbar lösningföreslagit att det i konkunenslagen införs en materiell besfemmelse omgmppundantog. Eftersomavsikten är att de framtida svenska gmppundantogen skall ha motsvarandefunktion cxh verkan som gmppundantog i rättsaktema nr 2-9, börLagrådets ytttande i förevarande lagstiftningsärende beaktas också i firåga omEES-lagen. Regeringenhar - som firamgått - givit sin syn på frågan om gmppundan-tagens införUvande.När nu Lagrådet har haft synpunkter i frågan är del regeringens mening attvarje tvivel om dess rätt att meddela föreskrifter om gmppundantog undanröjs. Det bör därför i EES-lageninföras en materieU bestämmelse om att förbudet i artikel 53.1 i EES-avtaletinte skaU tiUämpas på sådana kategorier av avtal etc. som kan antas uppfyllafömtsättningama för undantog enUgt avtalets artikel 53.3. De olUca kategoriemabör kunna bestämmas av regeringen i verkställighetsföreskrifter. I bestämmelsenbör cxkså anges den rätt som övervakningsmyndighetema har att i ett visst faUbestämma att ett gmppundantag inte skall tillämpas. Lagrådets uttalande tordedäremot inte behöva påverka den lösning som valts för inkorporeringen avgmppundantoget på kol- cxh stålomrädet. Detto gmppundantog är av en annan artän de andra gmppundantagen. Det innehåller bestämmelser om undantag från kravetpå förhandsgodkännande av eller EFTA:s övervakningsmyndighet avbl.a. förvärv som leder till en företogskoncentiation, beroende påtillgångamas eller företogens storlek cxh karaktären av den koncentration somskall genomföras. 1991/92:170föreslås EES-lagen träda i kraft den dag som regeringen bestämmer. Den härföreslagna ändringen bör träda i kraft med lagen. Regeringensbedömning: Några ytterligare lagregler om marknadsföring i samband medtillfälliga prisnedsättningar utöver vad som redan följer avmarknadsföringslagen och prisinformationslagen behövs inte. Konkurrenskonunitténsförslag: Kommittén föreslår att det i prisinformationslagen (1991:601) förs innya bestämmelser angående marknadsföring i samband med prisnedsättningar. -Marknadsföring fär inteutformas sä att konsumenter vilseleds om prisets förmånUghet. -Om en tillfäUig prisnedsättningmarknadsförs som särskilt förmånlig, skaU nedsättningen vara påtoglig iförhållande tiU det pris som tUlämpats påförsäljningsstäUet . Erbjudandets varaktighet cxh eventuelltandra begränsningar skall framgå tydligt. Remissinstanserna: Endast enminoritet av de remissinstanser som har yttrat sig över kommitténs förslag idenna del är positiva. Det är , ,, , , Konsumentberedningen cxhDagab AB. Några av dessa anför bl.a. att riktUnjer förtillfälliga prisnedsättningar följs dåligt inom handelsledet. Förslagetavstyrks av , , Lånsstyrelsen i Prop. 1992/93:56Göteborgs cxh län, , svenskhandel, , , , cxh Svenska handelskamntorförbundet.Nästan genomgående anser dessa remissinstanser att marknadsförings-lagens reglerär tillräckUga för att beivra vUseledande användning av s.k. extipriser. Skälenför regeringens bedömning: Generalkfeusulen mot otiUbörUg marknadsföring i 2 Smarknadsföringslagen är en central lagbestämmelse för aU kommersieUmarknadsföring. Den innehåUer framför aUt ett krav pä att marknadsföring skaUvara vederhäftig. Detfe innebär att en marknadsföringsåtgärd inte fär varaägnad att vUseleda, I detfe ligger att åtgärden inte får vara vUseledande isakfiägor och att den inte heUer får ha en förvillande utformning. Marknadsdomstolenkan ingripa med förbud mot sådan vUseledande marknadsföring. Marknadsdomstolenhar cxkså i ett faU prövat vederhäftigheten av extraprisangivelser (MD1990:13). DomsU)len slog där Éast vilka villkor som bör gälla för en dagUgvambutikvid användningen av röcfe prisetiketler cxh extraprisangivelser. Imarknadsföringslagen finns även en generalklausul om informationsskyldighet (3§), som gör det möjligt att ålägga en näringsidkare att vid marknadsföringlämna sådan information som har särskUd betydelse från konsumentsynpunkt. Denkompletteras av särskUda bestämmelser i prisinformationslagen. IlUchet med flertalet remissinstanser anser regeringen att det inte finns nägotbehov av ytterUgare lagregler för att motverka vUseledande marknadsföring cxhfrämja information till konsumenterna i samband med tiUfålUgaprisnedsättningar. Marknadsföringslagens cxh prisinformationslagens reglertiUsammans med den praxis som har utveckfets hos samtKonsumentverkets riktiiinjer pä omrädet fär anses tillräckUga för att sfevjamissbmk av extraprisangivelser. Den av kommittén föreslagna lagregeln skuUeinte öka möjlighetema att ingripa mot sådan vUseledande prisinformation. Isammanhanget bör också nämnas att enUgt vad regeringen harinhämtot ser över de riktlinjer för tiUfälUga prisnedsättningarsom har gällt (KOVFS 1977:1). 7 Kostnader och effekter av förslagen Lagförslagetsförbud mot konkunensbegränsande samaibete cxh missbmk av en dominerandeställning liksom de gmppundantag som regeringen senare kommer att utfärdasammanfaller i hög grad med EG:s och konkunensregler. Avsikten ärockså att EG:s omfattande rättspraxis pä detto område skaU vara vägledande vidtiUämpningen av de svenska bestämmelsema. EnhetUgheten i de konlcurrensreglersom gäUer för företagens förfiuanden på EES-marknaden resp. hemmamarknaden bör enligtregeringens mening underfetto företogens planering jämfört med en Prop.1992/93:56 situation där de har att beakto tvä skilcfe regelverk päkonkunensområdet. För de svenska företag som redan är verksamma pä EG-marknadenär reglema i den nya svenska lagen redan väl kända cxh bör ha varit vägledandeför agerandet på utiandsmarknadema. För nundre företag kan de nya reglemainnebära en omstäUning. De bör dock observeras att nundre företog med enbegränsad andel av den relevanto marknaden inte omfattas av förbudet motkonkunensbegränsande samverkan. Mindre cxh medelstora företog berörs givetvisvanligen inte heller av förbudet mot missbmk av en dominerande ställning. Förde mindre företogen kan de nya konkurrensreglema utgöra ett skydd.Det gäller särskUt när dessa i egenskap av återförsäljare eUerunderleverantörer utsätts för vUlkor eUer förfaranden från stöne företogs sidasom kan betecknas som dominansmissbmk. Vi viU också erinra om de förbättrademöjlighetema för företogare att i civilprcxess föra talan om ogiltighet avavtal eller om skadestånd dä de har utsatts för konkunensbegränsandeförfaranden. Deneffektivisering av konkunensen som kan åstodkommas genom en skärptkonkunenslagstiftning är av väsentiig betydelse för konsumentema. En effektivkonkunens är det viktigaste och det enda verksamma medlet för atttillförsäkra konsumentema mångfald i utbudet, valfrihet och pressade priser.Konkunensens dynamiska effekter i form av en anpassning av utbudet tillkonsumentemas behov samt en utveckling cxh fömyelse av prcxluktion och distributionutgör gmndläggande intressen för konsumentema. Denskärpto konkunensen på hemmamarknaden som det svenska näringslivet kan mötotill följd av bl.a. effektivare konkunensregler utgör enligt vår mening ennödvändig fömtsättning för industrins Uvskraft på lång sikt och därmed för desskonkunensförmåga på utiandsmarknadema. EG:s inre marknad och skaparnya konkunensfömtsättningar för näringsUvet inte endast i utan cxkså iövriga EFTA-länder cxh i EG-ländema. För den gränsöverskridande handeln gällerEG:s hårda konkurrensregler. Företogen i de länder som inför motsvaranderegelverk på hemmamarknaden bör sfe bättte mstode i den nya europeiskakonkunens-situationen än de som verkar i hägnet av offentiiga regleringar cxhprivato konkunensbegränsningar. FörslagettiU ny konkunenslag innebär att får ett nytt målområde sominnefattar samtiiga konkunensrättsliga frågor enligt den nya lagen. AnslagetDomstolar m.m. kan därmed komma att behöva ökas. Överväganden om lämpligsammansättning av domstolen i mål om konkurrensrättsliga frågor samt behov avresurser kommer att övervägas i särskUd ordning. del torde ett genomförande av förslaget leda tiU en ökadmåltillsttömning. har för /93 beslutot (prop.1991/92:100 bU. 13 s. 141, NU20, rskr. 237) om en försferkning De nya uppgifier för domstolen som Prop. 1992/93:56 följer avförslaget tiU ny konkunenslag torde inom denna resursram. Detnya kommer med lagförslaget att få uppgifter som inte har någonmotsvarighet enUgt KL. Arbetsbelastningen pä verket tiU följd av den nyainrUctningen av verksamheten bedöms bU särskUt stor i ett inledningsskede, närärenden om undantag m.m. skaU hanteras. RUcsdagenhar för /93 beslutot om ett anslag pä 61 mUj. kr för den nyakonkunensmyndigheten. Bedömningen är att detto belopp är tillräckligt förmyndighetens insatser. Genomolika åtgärder är det ocksä möjUgt att motverka en aUtför omfattandeärendehantering hos . Regeringensavsikt är att det före lagens ikraftträdande skall finnas utfärdadegmppundantogsförordningar omfattande en betydande del av de avtal som kan varaberättigade till undantog. Detto kommer att väsentUgt begränsa behovet förberörda företog att göra anmälan för att få individuella undantog cxhunderlätto för näringsUvet att anpassa sig till det nya regelsystemet påkonkunensområdet. Artxtelmed att to fram gmppundantogen pågår inom . Näringslivetsorganisationer m.fl. kommer under arbetets gång att beredas tillfälle att lämnasina synpunkter. Avsikten är att gmppundantogen skall utfärdas av regeringen iförordningsform som lagen utfärdas. Närdet gäller individuella undantog har i lagförslaget dessutom togits in en regelom att skall meddela sitt beslut . Därigenomkan väntetideraa för företogen i åtskiUiga fall minimeras. Vidarefår det fömtsättos att gör väl awägcfe prioriteringar av sinaresurser och tar tillvara möjlighetema att förenkla ärendehanteringen. Verkettorde sålunda i enklare ärenden av mtinkaraktär kunna meddela bifallsbeslututan vidlyftig uttedning eUer särskild motivering, i den mån förvaltningslagenmedger det. Förenklingen får dcxk inte drivas så långt att kraven pårättssäkerhet cxh likformig behandUng efiersätts. Verketbör cxkså kunna pröva informella handläggningsformer av samma slag som tiUämpasav i konkunensärenden. Av praktiska skäl avslutas mångaärenden hos kommissionen genom informella uppgörelser, särskilt i sådana fallcfe de berörcfe företogen friviUigt upphör med sina konkunensbegränsandeätgärder. I vissa faU avslutas ett ärende mformeUt genom en administrativskrivelse ("comfort letter") i vilken kommissionen informerarföretogen att den inle ser någon anledning att ingripa med stöd avkonkunensreglema och att ärendet därför avskrivs. Sådana skrivelser utgör inteformellt bindande beslut men kan äncfe ge värdefuU vägledning för företogen.Sådan mformeU ärendehantering kan göra systemet administtativt smidigare. Dettorde också vara möjligt för att genom allmänna råd eUerriktlinjer ge företogen vägledning om hur verket ser på oUka typerav avtol mellan företog. De tillkännagivanden som kommissionen Prop.1992/93:56 utfärdar kan här tjäna som förebild. IenUghet med vad som har anförts har inom upprättotsförslag tiU 2.lag om ändring i lagen(1956:245) om uppgiftsskyldighet rörande pris-och konkurrensförhåUanden, 3.lag om ändring i lagen(1970:417) om marknadsdomstol m.m., 4.lag om ändring i CECA-lagen(1972:762), 5.lag om ändring i aktiebolagslagen(1975:1385), 6.lag om ändring i sekretesslagen(1980:100), 7.lag om ändring ibankaktiebolagslagen (1987:618), 8.feg om ändring i sparbankslagen(1987:619), 9.lag om ändring iföreningsbankslagen (1987:620), 10.lag om ändring i lagen(1987:667) om ekonomiska föreningar, 11. lagom ändring i lagen om ett europeiskt ekonomiskt samarbetsom rade (EES). Förslagnr 4 och 11 har upprättots i samråd med , förslag nr 5, 6och 10 i samråd med cxh förslag nr 7- 9 isamråd med . Lagförslagnr 1-10 har granskats av Lag/idet. Lagrådets hörande vad avser lagförslag nr 11skulle sakna betydelse, eftersom det är en följd av vad Lagrådet uttalatangående 17 § i lagförslag nr 1. 5Riksdagen 1922/93. 1S Denna feg har tiU ändanfel att undanröja och motverka hinder för en effektivkonkunens i fråga om produktion av cxh handel med varor, tjänster och andranyttigheter. Lagensförsto paragraf beskriver aUmänt dess inriktning. Lagen syffer tiU attundanröja och motverka hinder för en effektiv konkurrens i fräga om prcxluktionav och handel med varor, tjänster och andra nyttigheter. En effektiv konkurrenskan \ princip anses råcfe pä en marknad där antalet säljare inte är förbegränsat, de utbjudna prcxluktema inte är för cUfferen-derade, företogen intehandlar i samförstånd med varandra och inga väsentiiga hinder finns förnyetoblering av företag. 2§ Denna lag tillämpas inte på överenskommelser mellan arbetsgivare cxharbelstogare om lön eller andra anställningssvillkor. Paragrafenmotsvarar 41 § KL. 3§ I denna lag avses medföretag en fysisk eUer juridisk person som driververksamhet av ekonomisk eller kommersiell natur. Till den del sådan verksamhetbestår i myndighetsutövning omfattas den dock inte av begreppet företog. Medföretag avses cxkså en sammanslutning av företag. Vadsom i lagen sägs om avtal skall tillämpas ocksä pä 1.beslut av en sammanslutning avföretog, cxh 2.samordnade förfaranden avföretag. Paragrafenmotsvarar delvis 29 § KL. Den har kommenterats av Lagrådet. Deti KL använda begreppet näringsidkare har i den nya lagen ersatts av begrepfxtföretag. Det är en översättning av det i EG-rätten och i användaordet "undertaking". Avsiktenär att företog skall ha samma innebörd som "undertaking". Begreppetföretog skall alltså precis som i EG-rätten tolkas vidsträckt och i principomfatto varje juridisk eller fysisk person som driver verksamhet av ekononuskeller kommersiell natur. Det spelar därvid ingen roll om verksamheten ärinriktod på ekonomisk vinst eller inte, utan det avgörande är om ndgon form avekonomisk eller kommersiell verksamhet bedrivs. Ävenstotiiga cxh kommunala organ som driver verksamhet av ekonomisk eUerkommersiell natur räknas som företag; dock inte när det är fråga ommyndighetsutövning. Begreppetföretag har aUtså väsentUgen samma innebörd som be- Prop. 1992/93:56greppet näringsidkare. Vadsom avses med ett beslut av en sammanslubiing av företag och samordnadeförfiuanden framgår av motiven tiU 6 §. 49 Med företagsförvärv avses i denna lag förvärv av företag som driververksamhet inom landet. Som företagsförvärv räknas cxkså förvärv av en rörelsesamt fusion. Ettförvärv där äganderätten tiU ett företag eUer en rörelse inte övergår i sinhelhet skall anses som företagsförvärv enUgt lagen bara om förvärvet germöjlighet att utöva ett bestämmande inflytande på företaget eUer rörelsen. Paragrafensförsta stycke hai utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Bestämmelsen harsin motsvarighet i 5 § andra stycket KL. AvsUcten är inte att bestämmelsenskall ha någon annan innebörd än vad som gäller enligt KL. Förvärvsbegreppetomfattar bara förvärv av företog som har verksamhet i eller av rörelsersom bedrivs här i landet. Förvärv av företag som bedriver sin verksamhet endaslutomlands - eller av rörelser som bedrivs endast utomlands - omfattos alltsåinte av konttollsystemet, oavsett pm det förvärvande företoget är svenskt ellerutiändskt. Iparagrafens andra stycke har togits in en bestämmelse om att ett partielltförvärv av ett företog - t.ex. ett aktieförvärv - måste leda tiU ett bestämmandeinflytande på företoget för att vara företogsförvärv i lagens mening. Medbestämmande inflytande avses möjlighet att utöva ett avgörande inflytande påföretagets beslut. Förvärv som inte medför ett sådant inflytande kan betraktassom en kapitalplacering utan inttesse i det här sammanhanget, eftersom de normaltinte påverkar förefegets ledning eUer framtid. Ettförvärv som leder till att förvärvaren får mer än hälften av röstema rörandeett företogs aktier eller andelskapital innebär att förvärvaren fär ettbestämmande inflytande i företoget. Däremot är sannolikheten att detto sker vidförvärv av en minoritetspost mindre. I sådana faU är det nödvändigt att ivarje särskUt faU undersöka i vUken omfattning förvärvaren har möjlighetpåverka företogets beslut. Trots att innehavet endast avser en minoritetsandelkan ett bestämmande inflytande föreUgga, om andelen utgör den ojämförligtstörsto enhetiiga andelsposten. Bestämmande inflytande kan cxkså föreligga pägmnd av exempelvis avtalsmässiga bindningar, gemensammaföretagsledningsfunktioner, reeUt inflytande pä företagsledningen eUerfinansieUa bindningar. Särskild vikt bör fästas vid om ägarandelen är förenadmed representotion i ledningen i företaget eUer om nägon annan form avkonttollfiinktion föreligger. Vadhär sagts gäUer i allt väsentligt cxkså vid förvärv av en del av en rörelse. 5S Om i ett visst fall kan tUlämpas säväl denna lag som konkurrensbestämmelsemai lagen (1992:000) om ett europeiskt ekonomiskt samartxtsonuäde (EES), skallbeslut med stöd av denna lag vara förenUga med dessa bestämmelser. Denna feg fär intetillämpas i fråga om fastställandet av priser som avses i CECA-lagen(1972:762), om detto är oförenUgt med de avtalsbestämmelser som anges i 1 § denlagen. Genom EES-lagen avseshuvuddelen av konkurrensregler inkorporeras i svensk rätt (seprop. 1991/92:170). Konkurrensreglerna i artikel 53 - förbud motkonkunensbegränsande samarbete mellan företag - cxh artikel 54 - förbud motmissbruk av dominerande marknadssfeUning - motsvarar i materiellt hänseendeRomfördragets artiklar 85 cxh 86. Regleraa är tillämpliga beträffandekonkunensbegränsningar som kan påverka handeln mellan EFTA-länder eller meUanett EFTA-land och EG. Föreligger det ingen sådan risk för påverkan av denintemationella handeln inom EES är avtalets konkunensregler inte tiUämpliga. Konkunensreglema i avtaletskall övervakas cxh tiUämpas av cxh (), två övemationella organ. I de fall enkonkunensbegränsning berör den svenska marknaden som den cxksåpåverkar handeln mellan cxh ett land som ingår i EES, kan formellt settbåde EES-lagens konkunensregler cxh den svenska konkurrenslagen varatillämpliga . I sådana fall följer avparagrafens yöma stycke att beslut med stöd av konkunenslagen skall varaförenliga med EES-lagens konkunensregler. TiUämpningen av konkunenslagen får iett enskilt ärende alltså inte ske så att den enhetiiga cxh effektivatillämpningen av de för länderaa gemensamma konkunensregleraa i EES-avtaletäventyras.