prop · GG033 · 1992-12-31 00:00:00 — Beträffande inkomst av jordbruk och skogsbmk, inkomst av näringsverksamhet samt in komst av självständig yrkesutövning används metoden att jämföra tUlgång- arnas värde vid beskattningsårets utgång med motsvarande värde från före gående år. Om inkomsten från självständig yrkesverksamhet inte överstiger 36 000 eller om omsättningen inte överstiger 125 000 får i stället net toinkomstmetoden väljas. Denna metod används också beträffande övriga inkomstslag. Det finns flera inkomster som är skattebefriade. Detta gäller bl.a. utfallande olycksfallsförsäkringar, åtskilliga socialförsäkringsersätt ningar, ränta på vissa obligationer, stipendier för vetenskaplig verksamhet och för vetenskaplig eller artistisk utbildning samt vissa i inkomstskattelagen 58 inteangivna inkomster såsom vissa till anställda. Styrelsemedlem /93:3 som är bosatt i anses som anställd medan där inte bosattastyrelsemedlemmar i tyska bolagsstyrelser beskattas med en definitiv källskattmed . Pension beskattas i allmänhet fullt ut men ett avdrag av pensioneneller högst 4800 medges. Realisationsvinst som har samband medaffärsverksamhet beskattas medan privata överlåtelser mellan i bosattapersoner normalt inte beskattas. Dock beskattas alltid vinst från försäljningav aktier eller obligationer som innehafts än och avfast egendom som innehafts mindre än liksom av försäljning av mer än 1 %av ett bolags samtliga aktier om säljaren äger eller under de femnärmast föregående åren ägt, direkt eUer indirekt, avaktiekapitalet (väsentligt innehav). Vinst vid försäljning av tUlgångar i enförvärvskälla eller av del av väsentligt innehav beskattas med nedsattskattesats till den del inkomsten understiger 30 miljoner . Speciellautgifter (Sonderausgaben) och extraordinära utgifter (ausser-gewöhnliche Belastungen)är personliga levnadskostnader för vilka avdrag medges vidinkomstbeskattningen. 1 de flesta fall måste skattebetalaren visa hur storutgiften varit men i vissa fall medges avdrag med fasta belopp. Som exempel påspeciella utgifter för vilka avdrag sålunda medges kan nämnas underhåUsbidrag tiUförutvarande make/maka med upp till 36000 åriigen och kostnader föranskaffande av privatbostad med högst 15 000 under anskaffningsåretoch . Extraordinära utgifter medför avdragsrätt om de äroundvikliga och överstiger en för den skattskyldige rimlig belastning. Såsomsådana utgifter anses vissa kostnader för gamla och handikappade och för barns utbUdningoch uppehälle. Gmndavdrag medges med 5 616 för ensamstående och med 11232 DMför samtaxerade makar. Avdrag för barn medges med 3 024 per barn och år förmakar gemensamt. Inkomstskatten utgår efter en skiktad skala i lägstaskikt och i högsta. På utdelning och ränta innehålls en preliminär källskattmed . Förmögenhetsskatten utgår pä nettoförmögenhet som för enenskild skattskyldig överstiger 70000 (140000 DMför gifta) samt ytterligare70 000 DMförvaijeunderårigt bam. Personer bosatta i som är äldre än 60resp. får avdrag med ytteriigare 10000 resp. 50000 . Fysisk person som inte ärbosatt i beskattas för inkomst som här rör från . Såsom sådana inkomster anses bl.a. inkomst från i Tysk land bedrivet jord- eller skogsbruk, inkomst av näringsverksamhet bedriven genom fast driftställe i , inkomst från självständig yrkesutövning där, inkomst av tjänst utövad i samt inkomst från kapitalinveste ring i . Som inkomst från kapitalinvestering anses bl.a. vinst som delägare i handelsbolag är skattskyldig för och vinst från lån med rätt att delta i vinst hos i hemmahörande låntagare samt ränta på lån som säkerställts genom inteckning i fast egendom i . Inkomst från uthyr ning av fast egendom i eller viss där belägen lös egendom liksom inkomst av royalty anses också i vissa fall härröra därifrån. Beträffande vissa inkomster tillämpas samma skatteskala som för person som är bosatt i land (skatteskalan börjar dock i detta fall ) men avdragsrätten är i princip begränsad till utgifter för inkomstens förvärvande. inkomstertillämpas i stäUet systemet med en definitiv källskatt. Detta gäller Prop.1992/93:3 bl.a. viss inkomst av tjänst och olika slag av kapitalinkomster.Skatten är då normalt . Detta gäller dock inte utdelning och annanvinstdistribution eller beträffande ränta och royalty då skatten i ställetutgår . Fysiskperson som inte är bosatt i och där inte hemmahörande juridisk personbeskattas för viss i nedlagd förmögenhet i den mån värdet överstiger20 000 . Sådan i nedlagd förmögenhet är bl.a. egendom som används ijord- eller skogsbmk där, i belägen fast egendom, rörelsetillgångartillhörande fast driftställe i , aktier i tyskt bolag, om innehavetuppgår till av aktiekapitalet, samt rättigheter som hänför sig till fastegendom i . Enfederal skatt (Erbschaft- und Schenkungsteuer) utgår på arv och gåva. Skattenberäknas för varje arv- och gåvomottagare för sig. 1 princip utgörmarknadsvärdet skattebas. Fast egendom värderas dock efter speciellt förmånligaregler. Skattesatsen varierar mellan beroende på släktskap och värdet avdet erhållna. Skatten utgår på egendom såväl inom som utom om antingenarvlåtaren/givaren eller arvtagaren/gåvomottagaren var bosatt i viddödsfallet resp. gåvotillfället. Avtaletsom avses ersätta de tre nu gällande skatteavtalen mellan och är utformat i nära överensstämmelse med de bestämmelser som och utveckling () re kommenderat dels för bilaterala dubbelbeskattningsavtal ("Model Double Taxation Convention on Income and on Capital", 1977 resp. "Model Double Taxation Convention on Estates and Inheritances and on Gifts", 1983) dels för bilaterala handräckningsavtal ("Model Convention for Mutual Adminis trative Assistance in the Recovety of Tax Claims", 1981). På grund av att avtalet avses täcka samtliga de tre ämnen som avhandlas i angivna modellav- tal har förevarande avtal fått en från modellerna delvis avvikande utform ning. Även i övrigt förekommer avvikelser som betingats av de speciella för hållandena mellan och . Inom den gemensamma markna den gäller fr.o.m. (tbe Parent-Subsidiary Directive) att källskatt i princip inte får tas ut på utdelning som betalas mellan dotter- och moderbolag. bar dock erhållit rätt att, så länge som skatten på ut delad bolagsinkomst understiger skatten på icke utdelad bolagsinkomst med , dock längst t.o.m. , ta ut källskatt på utdelning från dotterbolag i med högst (art. 5 punkt 3 i angivet direktiv). I förevarande avtal föreskrivs att fr.o.m. skall sänka skatten på utdelning som betalas från dotterbolag i till moderbolag i från nuvarande tUl (art. 46 punkt 3). Vidare föreskrivs att reglema i art. 10 punkt 3 i avtalet, som anger att denna tyska skatt inte får överstiga i detta fall, skall gäUa beträffande utdelning som betalas fr.o.m. . Utdelning som betalas från dotterbo lag i till moderbolag i skall från samma datum inte beskat tas. Genom regleringen uppnås att svenskägda dotterbolag i i detta 60 hänseendejämställs med dotterbolag med ägare inom gemenskapen. En an- Prop. 1992/93:3nan viktig nyhet i förevarande avtal är att enligt detta skall använda avräkningsmetodenför att undvika dubbelbeskattning beträffande såväl inkomst som förmögenhetsom enligt avtalet får beskattas i . Det sagda gäller även beträffandearv och gåva. I nu gällande avtal, som inte omfattar gåva, är i ställetundantagandemetoden huvudmetod för att undvika dubbelbeskattning. Art.1 anger avtalets övergripande syften, dvs. att undvika dubbelbeskattning ochatt bidra till ökat samarbete dels genom ömsesidig handräckning dels genomframtida ömsesidiga överenskommelser för att lindra uppkommendubbelbeskattning i enskUda fall eller för att uppnå en samstämmig tolkning ochtUlämpning av avtalet. På gmnd av den snabba utvecklingen på skatteområdet harinförts en skyldighet att informera den andra staten om utvecklingen inom resp.stats skattelagstiftning och att från tid tUl annan rådgöra om hur de angivnasyftena skall uppnås. Art.2 anger vilka slags skatter som omfattas av avtalet, på vUka personer avtaletskall tillämpas samt vilken kvarlåtenskap resp. gåva som avtalet är tillämpligtpå. För att avtalet skall vara tillämpligt beträffande viss person krävssålunda dels att fråga är om sådan person som anges i art. 3 punkt 1 d eller e,dels att denna person enligt bestämmelserna i art. 4 punkt 1 har hemvist i enavtalsslutande stat. Som framgår av angivna bestämmelser är avtalets regler omfördelning av beskattningsrätten resp. om undvikande av dubbelbeskattningendast tillämpliga beträffande personer som är oinskränkt skattskyldiga i enavtalsslutande stat resp., beträffande arvsskatt och gåvoskatt, på person varsarv eller gåva är skattepliktig i en avtalsslutande stat. Art. 3 innehållerdefinitioner av vissa uttryck som förekommer i avtalet. Definitionerna överensstämmer i princip med de som återfinns i modellavtal. Definitionerna av de avtalsslutande staterna inkluderar dess kontinentalsocklar, punkt 1 a och b. Begreppet fast egendom inbegriper byggnader, punkt 1 h. Definitionen av "internationell trafik" avvikernågot från modellavtalets definition. Anledningen till awUcelsen är att hemviststa ten givits beskattningsrätten till ifrågavarande inkomster i art. 8 medan i mo dellavtalet den stat där företaget har sin verkliga ledning i stället givitsdenna rätt. Definitioner förekommer även i andra artiklar t.ex. art. 10, 11 och 12, där den inkomst som behandlas i resp. artikel definieras. Observeras bör att dessa definitioner endast har betydelse för tillämpningen av dessa artiklar medan de i art. 3 angivna definitionerna har betydelse också för tolkningen av bestämmelser i andra artiklar. När det gäller tolkning av dubbelbeskatt ningsavtal och då bl.a. den i art. 3 punkt 2 intagna bestämmelsen får jag hän visa till vad som anförts därom i propositionen om dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna (prop. 1989/90:33 s. 42 ff.). I den angivna punk ten i förevarande avtal har intagits en påminnelse om möjligheten att de be höriga myndigheterna för att uppnå en gemensam tolkning kan ingå en sär skild överenskommelse. En sådan överenskommelse måste ha införlivats i svensk rätt genom författning för att gälla på svensk sida. Art. 4 innehåller reglerom var en person skall anses ha hemvist i avtalets Prop. 1992/93:3 mening.Dessa regler har således inte betydelse för var en person skall anses bosatteller hemmahörande enligt interna skatteförfattningar utan avser endast attreglera frågan om var en fysisk eller juridisk person vid tillämpningen avavtalet skall anses ha hemvist. Däremot inverkar reglerna i de avtalsslutandestaternas interna rätt på avtalets hemvistbegrepp, eftersom frågan om var enperson vid tillämpningen av avtalet skall anses ha hemvist i första hand avgörsmed ledning av lagstiftningen i resp. stat. Artikeln har utformats iöverensstämmelse med modellavtal. Art.5 definierar uttrycket "fast driftställe" i avtalet. Definitionen ärav avgörande betydelse för beskattningen av inkomst av rörelse (art. 7) och haräven betydelse bl.a. för tillämpningen av 183-dagarsregeln i art. 15 punkt 2.Definitionen överensstämmer med motsvarande bestämmelser i modellavtal. 4.2 Beskattning av inkomst och förmögenhet Art.6-22 innehåller regler om fördelning av beskattningsrätten till olika inkomsteroch förmögenhetstillgångar. Avtalets uppdelning i olika inkomster har endastbetydelse för tillämpningen av avtalet och således inte vid bestämmandet avtill vilket Inkomstslag eller till vilken förvärvskälla inkomsten skallhänföras enligt svensk skatterätt. 1 de fall en inkomst eller tillgång"får beskattas" i en avtalsslutande stat enligt bestämmelserna i art.6-22 innebär detta inte att den andra staten fråntagits rätten att beskattainkomsten eller tillgången i fråga. Beskattning får - om inget annat ärföreskrivet i annan bestämmelse i avtalet - ske även i den andra staten om såkan ske enligt dess interna beskattningsregler, men denna stat måste i så fallundanröja den dubbelbeskattning som därvid uppkommer. Hur detta skall gå tillframgår av art. 23. Art.6 innehåller bestämmelser om beskattning av inkomst av fast egendom. Inkomstsom omfattas av artikeln får beskattas i den avtalsslutande stat där den fastaegendomen är belägen. Vad som i avtalets mening avses med fast egendom harangivits i art. 3 punkt 1 h. Förevarande artikel överensstämmer medmotsvarande reglering i modellavtal. Observera att artikelnstillämpningsområde inskränker sig till inkomst av fast egendom som person medhemvist i en avtalsslutande stat förvärvar av fast egendom belägen i den andraavtalsslutande staten. Inkomst av fast egendom belägen i den stat där personen somuppbär inkomsten har hemvist eller i en tredje stat beskattas i stället enligtbestämmelserna i art. 21. Genom att definitionen av fast egendom omfattarbyggnader blir uthyrningsinkomst från uthyrning av svensk bostadsrättslägenhetinkomst av fast egendom vid tillämpningen av avtalet. I avtalet använderSverige avräkningsmetoden för att undvika dubbelbeskattning av inkomst somomfattas av art. 6. I gällande avtal används i stället undantagandemetoden.Genom att avräkningsmetoden kommer att användas på svensk sida beträffandesåväl inkomstskatt som förmögenhetsskatt avseende fastighet kommer det intelängre att föreligga nå- got hinder att ta utfastighetsskatt på fastighet i [jfr 2§ lagen Prop. 1992/93:3(1984:1052) om statlig fastighetsskatt]. Art.7 reglerar beskattningen av rörelseinkomst. Artikeln överensstämmer helt medmotsvarande artikel i modellavtal. Rörelseinkomst som uppbärs av ettföretag i en avtalsslutande stat fär enligt artikeln beskattas i den andrastaten endast om företaget har ett fast driftställe där. Vad som avses med fastdriftställe framgår av art. 5. 8 har intagits regler om beskattningen av inkomst genom internationelltrafik som i princip överensstämmer med reglerna i modellavtal.Dessutom har intagits regler om inkomst av användandet av containers iinternationell trafik. Beträffande all inkomst som omfattas av förevarandeartikel gäller att sådan inkomst endast skall beskattas i den stat där personensom bedriver verksamheten har hemvist. Såsom framgår av art. 3 punkt 1 fåsyftas med "företag i en avtalsslutande stat" företag som bedrivs avperson med hemvist i en avtalsslutande stat. I art. 42 har intagits särskildabestämmelser om luftfartskonsortier. Art.9 innehåller regler om skyldighet i vissa fall för en stat att vidta justeringav skattebelopp som påförts företag i den egna staten. 1 punkt 1 beskrivssituationen att en stat, på grund av avvikelse från villkor som skulle ha avtalatsmellan oberoende företag, beskattat ett företag i den egna staten för inkomstsom skulle ha tillkommit företaget utan sådana villkor. 1 fall då inkomstenäven inräknats i inkomsten för ett företag i den andra avtalsslutande statenskall, enligt punkt 2, denna andra stat vidta justering av det skattebelopp sompåförts för inkomsten i denna stat. Skyldigheten att vidta sådan justeringföreligger endast i den mån situationen är sådan som den har beskrivits i punkt1 samt inkomsten rätteligen är sådan att den skulle ha tillkommit företaget iden förstnämnda staten. 1 punkt 2 har i detta avtal den ytterligarebegränsningen föreskrivits att justeringen skall vara nödvändig för attförhindra ekonomisk dubbelbeskattning. Bestämmelserna i punkt 1 innebärgivetvis inte någon inskränkning i möjligheterna att vidta en justering enligtintern svensk lagstiftning. 10 behandlas beskattningen av utdelning. Vad som i denna artikel förstås med utdelning framgår av punkt 4. Definitionen överensstämmer i huvudsak med motsvarande definition i modellavtal. Beträffande har särskilt anmärkts att utttycket utdelning även omfattar inkomst som delägare i tyst bolag uppbär i denna egenskap, vinstandelslån, inkomst av obligationer på vilka avkastning utgår i förhållande tiU vinsten och lik nande vinstberoende ersättningar samt utdelning på andelsbevis i en "Invest mentvermögen". De angivna inkomsterna är sådana att de redan i gällande avtal omfattas av reglerna om begränsning av källskatten på utdelning, se §§ 3 och 4 i art. 9 avtal i den lydelse dessa erhöll genomprotokollet (prop. 1978/79:78, SFS 1980:762). På svensk sida har särskilt anmärkts ätt utdelning på andel i aktiefond skall omfattas av reglerna i art. 10. Liksom i gällande avtal (se den angivna propositionen) har i föreva rande avtal föreskrivits att de avtalsslutande staterna har rätt attbeträffande vissa inkomster ta ut en högre skatt i den mån inkomsten varit avdragsgill vid beräkningen av gäldenärens vinst (punkt 5). Bestämmelsen avser inte utdelning på aktier och omfattar givetvis inte utdelning för vilken avdrag 63 medgivitsenligt lagen (1967:94) om avdrag vid inkomsttaxeringen för viss Prop. 1992/93:3aktieutdelning. 1 vissa fall skall rätten att beskatta utdelning fördelas medtillämpning av avtalets regler för beskattning av inkomst av rörelse, art. 7,eller av självständig yrkesutövning, art. 14. Dessa fall anges i punkt 6. Bestämmelsernaom utdelning innebär i övrigt följande. Enligt punkt 1 får utdelning frånbolag med hemvist i en avtalsslutande stat till person med hemvist i den andraavtalsslutande staten beskattas i denna andra stat. I detta sammanhang börerinras om bestämmelserna i art. 23 (undvikande av dubbelbeskattning ihemviststaten) punkterna 1 a och 3 som innebär att utdelning i vissa fallskall undantas från skatt i mottagande bolags hemviststat. Enligt punkt 2 iförevarande artikel får utdelningen beskattas i källstaten men skatten får inteöverstiga av utdelningens bmttobelopp om mottagaren har rätt tillutdelningen. Det angivna villkoret, vilket även förekommer i artiklarna omränta resp. royalty, innebär att den i punkten angivna begränsningen av källstatensbeskattningsrätt inte gäller när en mellanhand, exempelvis en representant ellerstäUföreträdare, sätts in mellan inkomsttagaren och utbetalaren, om inte densom har rätt tUl utdelningen har hemvist i den andra avtalsslutande staten. Ärden som har rätt till utdelningen ett bolag (moderbolag) som direkt äger minst10 % av utbetalande bolags (dotterbolag) kapital skall, i det fall är källstat,dock inte någon källskatt utgå. Är i sådant fall källstat ochutbetalande bolag ett "Kapitalge-seUschaft" skaU skatten begränsas tiU5% av utdelningens bmttobelopp. Rätten att ta ut skatt gäller dockendast så länge skillnaden i bolagsskattesatsen i på utdelad ochfonderad vinst uppgår till eller mer. Enligtnu gällande avtal har som källstat rätt att ta ut skatt på utdelningmed i normalfaUet (art. 9 §2). 1 förevarande avtal (art. 46 punkt 3)föreskrivs dock att begränsningen till i dotter- moderbolagsfallet skallgenomföras i två steg. På utdelning som betalas mellan ochden skaU källskatt i i detta fall tas ut med högst och på utdelning som betalas fr.o.m. skall skattenbegränsas till . På svensk sida skall kupongskatt inte längre utgå päutdelning mellan dotterbolag i och moderbolag i som betalasefter . Genom den angivna regleringen uppnås att utdelningfrån svenskägda dotterbolag i får samma behandling i detta avseendesom utdelning från dotterbolag i med moderbolag i annat land inom EG fr.o.m.den 1 januari erhållit med stöd av "the Parent-Subsidiary Directive".I ett protokoll som undertecknats av förhandlingsordförandena den 4 maj 1990har angivits att i det fall skulle medge att helt befria utdelning sombetalas tUl bolag i en EG-stat från skatt, skall förnyade förhandlingar äga mmmed syfte att medge sådan befrielse också för svenska bolag. Punkt7 innehåller förbud mot s.k. extra-territorieU beskattning av utdelning(beträffande detta slag av beskattning, se punkterna 32-35 i kommentaren tillart. 10 punkt 5 i modellavtal). Räntaskall enligt art. 11 punkt 1 endast beskattas i mottagarens hemvist stat om mottagaren har rätt till räntan. Regleringen överensstämmer i prin cip med gällande avtal. Vad som här avses med ränta framgår av punkt 2. Definitionenav "ränta" överensstämmer i huvudsak med definitionen i Prop.1992/93:3 modellavtal. Dock föreskrivs att uttrycket inte omfattar sädaninkomst som behandlas som utdelning enligt art. 10. Såsom angavs vid redovisningenav sistnämnda artikel anses t.ex. avkastningen på vissa obligationer somutdelning vid tiUämpningen av art. 10. Bestämmelserna i punkt 1 tillämpas intei de fall som anges i punkt 3, dvs. då räntan är hänförlig till fordran somäger verkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning somden som har rätt till räntan har i utbetalarstaten. 1 sådant faU skall beskattningsrättentUl räntan i stället fördelas med tiUämpning av art. 7 resp. 14 som behandlarinkomst av rörelse resp. självständig yrkesutövning. Bestämmelserna i punkt 1 tUlämpasinte heller då räntan på grund av särskUda förbindelser överstiger normalmarknadsränta. 1 detta fall tillämpas bestämmelserna endast på den marknadsmässigadelen (art. 11 punkt 4). Royaltyskall enligt art. 12 punkt 1, i likhet med ränta, endast beskattas imottagarens hemviststat om mottagaren har rätt till royaltyn. Detta gäller iprincip även enligt gällande avtal. Definitionen av utttycket "royalty"(punkt 2) omfattar i likhet med nuvarande lydelse av modellavtal inteleasingavgifter och andra ersättningar för rätten att nyttja lös egendom. 1fråga om sådana avgifter och ersättningar skall i stället bestämmelserna i art.7 om inkomst av rörelse tillämpas. Har den som har rätt till royaltyn fastdriftställe eller stadigvarande anordning i utbetalarstaten och har denrättighet eller egendom för vilken royaltyn betalas verkligt samband med detfasta driftstället eller den stadigvarande anordningen skallbeskattningsrätten till royaltyn fördelas mellan staterna enligt bestämmelsernai art. 7 (inkomst av rörelse) resp. art. 14 (självständig yrkesutövning). 12 innehåller en regel om för höga betalningar på grund av intressegemenskap(art. 12 punkt 4). Art.13 behandlar beskattning av realisationsvinst. Fördelningen av beskattningsrättentill realisationsvinst sker på så sätt att antingen den stat där en tillgång ärbelägen eller den där överlåtaren har hemvist ges rätt att beskatta vinsten.Avtalet behandlar över huvud taget inte frågan om , vid t.ex.köpeavtalets ingående eller vid erläggandet av köpeskillingen, som överlåtarenskall ha hemvist i hemviststaten för att hemviststa-ten skall få beskattningsrätten.Om t.ex. en person har hemvist i vid försäljningen av svenska aktiermen hemvist i vid erhållandet av köpeskiUingen föreligger således intenågot hinder i avtalet mot att beskatta vinsten i . Bestämmelserna i punkterna1-4 överensstämmer i princip med motsva rande bestämmelser i modellavtal. Enligt punkt 1 får vinst vid över låtelse av fast egendom som person med hemvist i en avtalsslutande stat har i den andra staten beskattas i denna andra stat. Definitionen av fast egendom (art. 3 punkt 1 h) omfattar även nyttjanderätt till sådan egendom. Vinst vid överlåtelse av svensk bostadsrätt beskattas enligt intem svensk rätt i även om överlåtaren är bosatt i utlandet [6 § 1 mom. a lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, SlLj. Den angivna regleringen i avtalet innebär att Sve rige får beskatta vinst, som en person med hemvist i förvärvar ge nom överlåtelse av svensk bostadsrätt. använder sig av avräknings metoden för att undvika dubbelbeskattning i det fall en person med hemvist i avyttrar fast egendom belägen i (art. 23 punkt 2 a). 5Riksdagen 1992/93. innebär att vinsten ocksåbeskattas i men att den svenska skatten . 1992/93:3 sätts nedmed hänsyn till den skatt på vinsten som erlagts i . I gällande avtalanvänds i stället undantagandemetoden för undvikande av dubbelbeskattning. Enligtpunkt 1 får vinst vid överlåtelse av andel i bolag vars huvudsakliga ändamål äratt direkt eller indirekt inneha eller förvalta fast egendom beskattas i denstat där den fasta egendomen är belägen om överlåtaren underde fem åren närmast före överlåtelsen innehaft i bolaget. Dettagäller dock ej fast egendom som används i eget jord-eller skogsbruk eller inäringsverksamhet.