prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — I enlighet med betonande avFN-systemets roll i konflikt- och katastrofsituationer bör en jämnarefördelningen av det svenska stödet mellan FN-organen och i landet verksammaenskilda organisationer eftersträvas. Ett ökat stöd till FN ställer emellertidkrav på klarare rollfördelning hos FN-organen. Vidare bör stödet till SvenskaAfghanisfankommifféns, SAK, verksamhet, som finansierats överkafasfrofanslaget, successivt föras till anslaget för enskilda organisationer.Denna förändring, som får genomföras i samråd med kommittén, föresläs ske motbakgrund av den ändrade karaktären på kommitténs arbete i riktning mot en merlångsiktig, utvecklingsinrik-tad verksamhet. Förslaget innebär dock inte attSAK infe skall kunna användas som kanal för akuta insatser avkafastrofkarakfär. Det finns enligt min mening all anledning atf utnyttja SAK:skompetens i detta avseende. har den första demokratiskt valdaregeringen pä 32 Bilaga 4 är. Politiska partier är åter tillåtna men landetlider brist på demokratiska traditioner.En tillfredställande laglig ramföreligger för skyddet av de mäns-kiga rättigheterna, men tillämpningen harvissa brister. Landet genomför ettstrukfuranpassningsprogram och regeringen har lanseraten rad reformer i syfte att liberalisera ekonomin och främja utländskainvesteringar. som landet har storaeftersatta behov vad gäller social och fysisk infrastruktur har man pägrund av en begränsad mottagarkapacitet svårt aft effektivt utnyttjatillgängliga biständsmedel, varför stora bistånds-reservationer uppstått. Mot denna bakgrund bör def svenskabiståndet bibehålla nuvarande omfattning i enlighet med den landprofil somutarbetats . De övergripande målen bör vara fattigdomsbekämpning,demokratisföd och främjande av tillväxt. Även framgent förutser jag ettfortsatt socialt inriktat stöd via enskilda organisationer. För atf stödjademokratiprocessen bör bl.a. nepalesiska organisationers arbete stödjas. Medtanke pä de stora bristerna på infrastrukturområdet börvidare BITS undersökamöjligheterna till delfinansiering av projekt på t.ex. vatfenkraffomrädet. Den demokratiska utvecklingen i har intemotsvarat förväntningarna, trots att landet har ett civiltparlamentariskt styre av militärstyre. Den demokratiskatraditionen är svagt utvecklad och militären tillkallas ofta för att lösaproblem som det civila rättsväsendet inte bemäktigar. Övergrepp mot demänskliga rättigheterna är vanliga och oroande. Landefs regering har trots enrelativt hög ekonomisk fillväxt inte visat mycket vilja aftåtgärda de problem som äi lelaterade till fattigdom och en svårt eftersattsocial och fysisk infrastruktur. Militärutgifterna uppfar fortfarande över 30 %av statsbudgetens utgifter och anslagen till den sociala sektorn finansierashuvudsakligen genom biständsmedel. Jag anser mot denna bakgrund aftförutsättningar ännu saknas för ett mer långsiktigt utvecklingssamarbete medPakistan. Det svenska biståndet bör även fortsättningsvis inriktas päkunskapsöverföring och, förutsatt bibehållen kreditvärdighet, u-kreditgivningvia BITS, samriskföretag genom samt humanitärtbistånd genom enskilda organisationer. Mot bakgrund av den allvarligaöversvämningen förutser jag atf sföd kan behöva lämnas tillåteruppbyggnadsarbete via kafasfrofanslaget. Ost- och omfattar den folkrikaste nationen,, med över en miljard människor, de nyindusfrialierade länderna, Indokinam.fl. Den ekonomiska tillväxten har varit högre än på andra håll i världen.Japans och de sk tigrarnas (, , , )utveckling är väl kända. De följs nu av , och . Denstarkaste ekonomiska utvecklingen under det senaste årtiondet har emellertid Kinahaft. har den årliga tillväxten per capita varit6,. För kustregionen har tillväxten varit avsevärt högre. och framförallt genomgår omdaningar mot marknadsekonomi. Def ger förhoppningarom ett mer öppet politiskt klimat. Övergängen frän planekonomi fillmarknadsekonomi sker infe utan problem. Tillväxten oeh den moderna sektornsutveckling skapar nya problem med omfattande urbanisering ochmiljöföroreningar. De fredsbevarande aktionerna och återuppbyggnaden iKambodja kräver omvärldens stöd. Interna oroshärdar på skaparfortsatta problem. Sammanlagt utbetalades i gåvobistånd fill länderna i Ost-och /92 varav genom SIDA 530miljoner kronor och genom BITS inkl. u-krediter. Prop.1992/93:100 Bilaga 4 Den ekonomiska reformpolitiken i fortsätter med vissframgång. Denna positiva utveckling har uppnåtts trots påtagligt ansträngdastatsfinanser, naturkatastrofer, stoppat öst-bistånd och helt avstannad handelmed def icke-konvertibla handelsomrädet. Pä det politiska planet går reformarbetet endast långsamtframåt. Likväl kan landets nya konstitution frän sägas innebära ettgenombrott. Bl.a. ges befydande makt till den nya nationalförsamlingen och enledande princip är aff landet nu skall styras genom lagar och ej som fidigaregenom dekret. Dock tilläts ingen politisk pluralism och landets kommunistpartistyr fortfarande med ensamrätt. Även vad beträffar de mänskliga rättigheterna gårutvecklingen endast långsamt framåt. Visserligen finns garantier för dessa iden nya konstitutionen, men fortfarande förekommer övergrepp. Förutombarnkonventionen har inga av FN:s mänskliga rättighets-konventionerundertecknats. Det finns dock posifiva förändringar inom rättsväsendet och jagvill i sammanhanget välkomna def pågående och omfattande lagstiftningsarbetet,som pä sikt kan skapa en viktig bas för ett förbättrat läge i landet vad gälleimänskliga rättigheter. I det redan omfattande och åriigenökande internationella biståndet till , utgör aspekter som bristandekoordinering och påtagligt läg mottagningskapacitet ett hinder. Vårt svenskautvecklingssamarbete genom SIDA är koncentrerat till skogs- transport- och energisektorerna. Under senare är har medelsutnyffjandet inom landprogrammefvarit till- Prop. 1992/93:100 fredsställande. Utvärdering av skogsstödethar dock visat på brister i fräga Bilaga 4 om kostnadseffektivitet och enmiljömässigt hällbar utveckling. Brister har ocksä konstaterats i ett pågåendevägprojekt. Dä endast en bråkdel av denlaotiska befolkningen har kommit aft gynnas av det pågående ekonomiskareformarbetet verkar det angeläget aff utökade ansträngningar görs för attförbättra levnadsförhållandena pä landsbygden. Infrastrukfurinsatser utgör häreff vikfigt inslag. För svenskt vidkommande bör förutsättningarna för utökatstöd inom energisektorn kartläggas. Ett fortsatt och vidgat kunskaps- ochinsfifufionsuppbyggande sföd förefaller mig ocksä angeläget. Det nyligeninledda samarbetet pä rättsområdet är vällovligt och ytterligaredemokratiinsafser bör övervägas. I beaktande av atf ätagandeutrymmetär helt intecknat föreslårjag atf medelsramen genom SIDA sätts fill 100miljoner kronor för /94. Normaliseringen av relationer med omvärldenfortgår i allt snabbare takt. Särskilt tydligt reflekteras denna positivaförändring i intensifierade förbindelser med de sydosfasiafiska grannländerna.Betydelsefulla sfeg i riktning mot aft integreras i ASEAN-samarbefet hartagits. En normaliseringsprocess med har också inletts, även omuppblossande ferritorial-tvister har stört densamma. Med USAsynes nu bättre förutsättningar föreligga för normaliserade relationer. utvecklingspolitikfortsätter atf uppvisa goda ekonomiska resultat. Trots bortfallet av tidigareomfattande öst-bistånd och trots eft fortsatt amerikanskt handelsembargo,vilket bl.a. omöjliggjort återupptagande av lånegivningen frän deinternationella finansinstitutionernas sida, har den pågående processen imarknadsekonomisk riktning kunnat drivas vidare. Stora produktivitetsökningarkan konsfateras säväl inom den privafiserade jordbrukssektorn som inomindustrin. Dock äterstår mycket aff göra inom ramen för det pågåendereformarbetet och härvid upplevs som akut en omstrukturering och privatiseringav den statliga företagssektorn, inrättandet av eft effektivt skattesystem samten fungerande ekonomisk lagsfiftning m.m. Reformpolitikens negativa effekterför de sociala sektorerna kvarstår med hög arbetslöshet, en ökad polarisering isamhället samt en minskad social service. Parallellt med de ekonomiskareformerna pägär, om än i betydligt långsammare takt och med de gränser somenpartistaten sätter, en fortsatt uppluckring av det polifiska förtrycket.Tanken att införa ett flerpartisystem under rådande utvecklingsfas är dockfrämmande för den vietnamesiska ledningen. Parlamentsvalet harinneburit en förändring i så måtto att medborgarna för första gängen alltsedandet kommunistiska maktövertagandet givits möjlighet att fritt konfronterakandidaterna med frägor, kritik och missnöje. Mänskliga rättigheter garanteras iden reviderade konstitutionen, men fortfarande kränks de mänskliga rättigheterna för bl.a. politiskt och re- 142 Eff posifivt inslag är dock en tydligt ökande frispråkighet Prop. 1992/93:100 och tolerans för olikfänkade i den inhemska debatten.Detsamma gäller för Bilaga 4 kulturyttringar inom landet säväl som förimpulser utifrån. bör bl.a. inom ramen för,biståndssamarbetet fortsättaatf verka för atf enpartisystemet ersätts med pluralism och demokrati. Def svenska biständ som har utgåttunder kan sägas ha spelat en konstruktiv och katalytisk roll idef pågående ekonomiska och politiska reformarbetet i . För närvarandepägär kunskaps- och institutionsutvecklande insatser inom skogssektorn,hälsovården, rätts- och bankväsendena samt på makroekonomi-, företagslednings-och skafteförvalf-ningsområdena. Den direkta kopplingen fill reformprocessenhar renodlats alltmer och det är angeläget aft också med biståndsinsatserfrämja en demokratisk utveckling. valutabehov kan med hänsyntill bl.a. förbättrade ekonomiska förutsättningar i landet och den föreståendenormaliseringen med "IMF/-" och asiatiskautvecklingsbanken inte längre anses ha samma akuta karaktär som tidigare,varför hittillsvarande imporfsföd gradvis bör kunna utfasas. En prioritering avinfrasfrukfursafsningar synes mig däremot motiverad mot bakgrund av att rådandeallvarliga brister inom t.ex. transport-, kommunikations- och energisektorernahämmar den ekonomiska reformprocessen. Utanför landramsbisfåndef börSverige även fortsättningsvis avisera en beredskap aff delta i eninternationell stödinsats för i samverkan med IMF och verka för att ensädan genomförs. ekonomiska utveckling gördef befogat att se över möjligheterna för eft bredare biståndssamarbete. Detär med tillfredställelse jag noterar engagemang och framtidsplanerför . Möjligheterna att också bredda BITS-samarbetet bör undersökas.Även enskilda organisationer bör kunna spela en viktig roll i samarbetet medVietnam. Med hänsyn taget till def fördaresonemanget, vill jag föreslå en landram genom SIDA på /94. Utvecklingen i inger viss optimism vadbeträffar läget för de mänskliga rättigheterna. Utgångsläget är dockutomordentligt dåligt och allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheternafortsätter. President företagna ätgärder till försoning med grupper fillhöger och vänster om regeringen, upphävandet av kriminaliseringen avkommunistpartiet samt en partiell amnesti för flera kända vänster- ochhögerrebeller är dock positiva tecken. Pä ekonomins område kan ännu ingenkonjunkturäferhämtning skönjas, trots det stabiUseringsprogram som genomförs isamarbete med IMF och . För de fattiga - av befolkningen - harlevnadsbetingelserna infe förbättrats och statens satsningar pä bl.a.utbildning och hälsovård är alltför smä för att möfa den växande befolkningensbehov. Def samlade biståndet till uppgick är 1991/92fill 39 miljoner 143 10 1992/93. Mot bakgrund av den rådandesituationen i landet, förefaller det mig an- Prop. 1992/93:100 geläget atti vårt SIDA-stödda biständ genom svenska enskilda organisatio- Bilaga 4 neri högre grad prioritera demokrati- och mänskliga rättighets-befrämjandeinsatser samt stöd till fattigdomsbekämpning. Ett omfattande tekniskt biständ gesvidare genom BITS, vilket är koncentrerat till energi-, miljö- och skogsvårdssektorerna.Vad gäller sföd fill kraff-verksbyggnad arbetar BITS i nära samarbete medVärldsbanken. En fortsatt och utvidgad verksamhet förutses. verksamhet är en annan komponent i det svenska biståndet, somförutses växa framöver. 1Kambodja harFN-operationen UNTAC (United Nations' Transitional Authority in )inletts med syftet att leda landet fram mot allmänna val under maj 1993.Situationen kompliceras dock av att det av FN övervakade samarbetet inomlandets högsfa nafionella råd (SNC) brutit samman genom aft en av de fyraparterna, de röda khmererna, vägrar atf delta i fas 2- awäpning ochdemobilisering - av den pågående fredsprocessen. Därmed kan samfligaFN-insatser i , inklusive rehabiliterings- ochäteruppbyggnadsoperafionerna komina aff försvåras och fördröjas. Bortsett frändetfa allvarliga problem förefaller UNTAC-operationen aft framskrida i snabbtakt. En vallag har kungjorts och provisorisk registrering av politiska partierfillsammans med väljarregistrering har påbörjats. Flykfingrepafrie-ringen görframsteg, även om tidtabellen gradvis har fått justeras. Den ekonomiska reformprocessen harlett till att tidigare socialistiska planekonomi nu formelltavskaffats och landet definieras numera som en liberal demokrati. Enblomstrande privat företagsamhet har vuxit fram, men avigsidor som en kraftigtökad smuggling, vidgade sociala klyftor och social nedrustning framträder allttydligare. Def statsfinansiella läget är utomordentligt allvarligt och har isnabb takt försämrats alltsedan 1990 dä östbisfändet upphörde medminskade inkomster frän den desintegrerande statliga företagssektorn.Härigenom har bl.a. löneutbetalningar inom statsförvaltning, skolväsende,hälsovård inte kunnat fullgöras och rapporter bekräftar aff landefs helacivila administration f.n. är staff i eft alarmerande förfall. Fiågan om demokiati och mänskligalättighetei i hai kommit i ett nytt läge genom Parisöverenskommelsenmen rapporter om brott mot skrivningarna har förekommit under det gångna året.Det finns anledning hysa oro över utvecklingen. Det är uppmuntrande aff FN-appellenom medel för omedelbar rehabilitering och återuppbyggnad av rönt eftså positivt gensvar från världssamfundefs sida. Bisfändskoordinering och denmycket begränsade mottagningskapaciteten pä kambodjansk sida utgör dockproblem, som beslutsamt mäste tacklas för aft inte effektiviteten i biståndetframöver skall bli lidande. Den påfallande fattigdomen och demycket stora hjälpbehoven i bodja motiverar ett fortsatt kraftigt svenskt stöd. En befydande del bör 144 lämpligensäsom gå fill humanitära insatser och kanaliseras genom FN Prop.1992/93:100 och enskilda organisationer. Ett omfattande stöd gär genom UNICEF.Ur Bilaga 4 effektivitetssynpunkt bör dock en koncentration fill eft färreantal insatser eftersträvas. Med hänsyn till den bristfälliga infrastrukturen iKambodja och den stora roll som infrastruktur har för landets utveckling,föreslårjag aff förutsättningarna för sådant sföd närmare utreds. Eft lämpligtområde kan vara energisektorn. Def inleddainsfifufionsuppbyggande biståndet bör kunna vidareutvecklas. Dessutom finnsbehov av demokrati-och mänskliga rättighetsinriktat bistånd, varför nyainsatser exempelvis i anslutning till UNTAC:s demobiliseringsfas kanövervägas. Eff fortsatt sammanlagt stöd omdrygt bör planeras för /94 och finansierasunder anslagsposten Katastrofer och återuppbyggnad m.m. bör också avisera enfortsatt beredskap att delta i en internationell stödgrupp för inomIMF och verka för aft en sådan bildas. Det svenska stödet till Mekong-kommiffén har hitfillsfrämst omfattat miljöinsatser och administrativt stöd till sekretariatet iBangkok. Behovet av insatser förefaller vara extra stort i , som ärpå väg aft återuppta sift medlemskap i organisationen. Gällande proceduravtalhar förlängts med till . SIDAs ursprungliga planer attinleda ett programinriktat samarbete fro.m. Anledningen har varit aft arbetet i kommittén har legat nere tillföljd av oenighet mellan medlemsländema om bl.a. formerna för äte-rinträdei kommittén och att därmed en av SIDA initierad strategisk studie rörandeMekong-kommifféns fortsatta arbete infe kunnat behandlas. Jag välkomnar UNDP:sansträngningar atf bryta dödläget inom organisationen och konstaterar att ennormalisering av arbetet nu synes vara på väg. Miljörelaterat stöd fillMekongkommittén lämnas via SIDA frän anslaget C 1. Bidrag till internationellabiståndsprogram. Fortsatt sföd till Asian nstifute of Technology lämnas ocksåvia detta anslag. Annat sföd till och övrigt regionalfsamarbete inklusive stöd fill utveckling av hantverksfiske i Bengaliska buktenlämnas från anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA. Totalt utbetalades under budgetåret1991/. finns en reservation om 28 miljonerkronor som huvdsakligen hänför sig fill ännu icke genomförda insatser iKambodja. Med hänsyn till ovanstående föreslårjag ingen ny medelstilldelningför /94. Icke landrelaterat bilateralt biständ Demokrati, mänskliga rättigheter och nationeU försoning Det starka svenska intresset för demokrafifrägorna gör defsynneriigen väl motiverat att visa stor beredvillighet aft stödja den fortsatfa demokratipro cessen i vara samarbetsländer. Demokratiinsafser i länder ufanför program kretsen bör också kunna komma ifråga. SIDA har av regeringen erhållit i 145 uppdragatt utarbeta långsiktiga landspecifika planer för stöd av demokra- Prop.1992/93:100 tiska institutioner och rättsväsende i programländerna. Dessaförutses bli Bilaga 4 föremål för regeringens godkännande under våren 1993.Utvidgade demokratifrämjande insatser förutses dra nytta av svensk kompefensoch kunnande. Under en läng rad av är har biståndlämnats fill oberoende grupper och institut vilka är engagerade i värnet av demänskliga rättigheterna. Deras verksamhet innefattar spridande av kunskap ommänskliga rätfigheter, granskning av staters efterlevnad av mänskligarättigheter och sföd ät personer utsatta för polifisk förföljelse eller annanrättslöshet. Sföd fill dessa icke-statliga organisationer har många gångervarit avgörande för deras möjlighet att verka trots svåra omständigheter.Samtidigt finns anledning att uppmärksamma i vad mån biständ utifrån kanfungera som ersättning för lokal förankring. Väpnade konflikter utgör effallvarligt hot mot de mänskliga rättigheterna. I situationer av väpnade inrekonflikter försvagas rättsskyddet och infe sällan inträffar omfattande ochgrova kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Bidrag till nationellförsoning och konfliktlösning är i denna mening också eft förebyggande arbefefill skydd för mänskliga rätfigheter. Väpnade konflikter utgör ocksä defkanske främsfa hindret mot ett lands utveckling. är ett sådant falldär kaos har tillåtits utvecklas och där laglöshet oeh anarki gör atfmänniskan behandlas som om hon saknar värde. Jag menar därför att medel skakunna användas till att stödja initiativ tagna av nationella, regionala ochoberoende instanser för aft i nå lösning på konflikter och åstadkommaförsoning. Sföd kan gälla förebyggande diplomati, dialog syftande fillnationell försoning, medlingsuppdrag och skiljedomsväsende. Medel bör ävenkunna användas för institutionellt sföd. Ett exempel pä denna stödform är det uppdragsom Liv och Fredsinsti-futet fått av FN och som innebär atf institutet står somneutral organisatör av möten mellan olika parter i och som förmedlareav kontakter. SIDA har av regeringen erhållit iuppdrag att utarbeta en plan för insatser till stöd för barnets rättigheter.Även icke-programländer bör komma ifråga för dessa insatser. Jag tänker då påländer som och som bör få hjälp med att ta itu med denbarnprostitution som den ökande strömmen av turister fört med sig. Demokrafimålef har en cenfral rolli regeringens biståndspolitik. Kvinnorna fortsätter att vara en utsatt grupp imänga . Insatser avsedda att stärka kvinnans ställning i samhället ochdeltagande i det politiska livet är en del av det demokrafifrämjande biståndet.Insatser för undanröjande av diskriminering av kvinnor har en fydlig innebördav mänskliga rättigheter. Regeringen har tillsaft enutredning om förutsättningarna för att skapa ett internationellt institut förvalövervakning m.m. Utredningens förslag kan under budgetåret medföramedelsbehov för igångsättande av ett sådant institut. I utgör stöd tillden fortsatta freds- och försoningsproces sen en starkt bärande linje i def svenska biståndet. Som en följd av fredsavta let i utfästes ett svenskt bidrag om under vardera fre år fill sföd för försonings- och demo- 146 Medel för ändamålet bör tas i anspråk frändenna anslags- Prop. 1992/93:100 post. Bilateralt sföd till palestinskaflyktingar på och i tas från denna anslagspost. Stödet, somförmedlas genom enskilda organisationer, är koncentrerat till den socialasektorn. Def skall ses som eff komplement till def sföd som ges genom FN-organetUNRWA. Med beaktande av ovanståendeföreslår jag aft avsätts för insatser genom SIDA underanslaget Demokrati, mänskliga rättigheter och humanitärt bistånd. I dennamedelsram ingår även det föreslagna stödet till på 240 miljonerkronor. Katastrofer och stöd till återuppbyggnad m.m. Under det gångna budgetåret har en allt mindre del avkatastrofbiståndet gått till offer för naturkatastrofer. Istället har offer förkrig och inbördessfri-dighefer och sociala oroligheter alltmer kommit att blimottagare av katastrofbistånd. De politiska och ekonomiska omvälvningarna iCentral- och , och den rådande krisen i det , hardessutom gjort att ett i biståndssammanhang icke traditionellt geografisktområde blivit mottagare av katastrofhjälpsinsatser. Tyngdpunkten i det svenskakatastrofbiståndet ligger dock fortfarande på aft ge stöd vid de katastrofersom inträffar i . Omfattande katastrofinsatser harfrån svensk sida skett i . har haft en omfattande torka menäven är drabbat av torka, krig och konflikter. Ytterligareinsatser kommer aft erfordras från svensk sida för akufa insatser i dessaomräden. Insatser av återuppbyggnads-karaktär har också skett och kommer attpåbörjas i , och . Eft annat krisområde i närområdetsom har kommit aft bli mer aktuellt, och sombehövt stora biståndsinsatser, är det . Utgångspunkten för detfortsatta svenska biståndet till det är att stödja FNsprogram i regionen samt insatser genom svenska enskilda organisationer.Förutom direkt nödhjälp syftar FNs verksamhet till att skapa förutsättningarför flyktingar atf stanna i närområdet. Händelseutvecklingen i det övrigaCentral- och tyder pä aft fortsatt bistånd dit blir nödvändigt främstsom följd av den ekonomisk-sociala utvecklingen och de rådande konflikterna ivissa områden. Det svenska katastrofbiståndet tillovan nämnda regioner har utgått antingen direkt till drabbade länder, sombidrag till Röda Korset och andra enskilda organisationers insatser, eller somsvar på olika FN-organisationers appeller. Inför /94 förväntasfortsatt stora behov av katastrofhjälp. Det är viktigt att ha en god beredskap dels för de behov som kan förutses, dels för naturkatastrofer av skilda slag. Framförallt kommer insatser i de tork- och krigsdrabbade områdena i , länderna pä och i OSS att ta i anspråk en stor del av kafasfrofanslaget. Jag föreslår en ökad medels ram på till för anslagsposten Kåta- 147 strofer, sföd till återuppbyggnad m.m. Biståndgenom folkrörelser och enskilda organisationer Prop. Sammanlagf svarar samarbete genom enskilda organisationeroch folkrörel- öuaga 4 ser för av def tofala biståndet genomSIDA. Därutöver samarbetar även SAREC, BITS och direkt ellerindirekt med enskilda organisationer. Under är 1992 har FN i ökad gradutnyttjat personal frän svenska enskilda organisationer. Ett sysfem med ramavtal och andraadministrativa förenklingar genomförs successivt. Detta ger SIDA möjlighet attlägga ökad tonvikt på kapaci-fetsstudier, efterhandsgranskning, utvärderingaroch andra kvalitetshöjande insatser. SIDA:s arbete med atf fä till stånd enbättre samordning av biståndet till enskilda organisationer uppmuntras. Jagstöder även det övriga arbefe som SIDA bedriver för att förenklaadminisfration och rutiner för bistånd till organisationerna.