prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — Idagens mångkulturella och internationella samhälle spelar religionen slor Här har den religionsvetenskapliga forskningen mångaangelägna Prop. 1992/93:170 uppgifter. Regeringens förslag i det följande innebär att till deteologiska fakulte- Utbildningsdep. lerna anvisas sammanlagt 33 583 000kronor för /94. För de därpå två följande budgetåren föreslåsoförändrade resurser. att godkänner vad som förordals i avsnittetSlutsatser beträffande de teologiska fakulteterna. Juridisk fakultet finns vid universiteten i , Lundoch Slockholm. De juridiska fakulteterna är jämförelsevis små. Del juridiska forskningsområdet har av tradition indelatsi två huvudinriktningar, de civilrältsliga, som behandlar enskilda individersmellanhavanden, och offentlig rätt, som gäller förhållandet mellan det allmännaoch individerna. finns det inle enbart väl etablerade specialiseradediscipliner inom de båda huvudgrupperna, såsom exempelvis familjerätt ochimmaterialrätt inom civilrätten eller strafträtl, so-cialräll och finansrättinom den offentliga rätten, ulan i ökande utsträckning också mellanformermellan de traditionella huvudgrupperna såsom arbetsrätt, marknadsrätt ochförsäkringsrätt. Folkrätten reglerar förhållandet mellan olika stater medaninternationell privaträtt tar upp frågor kring vilken privaträtt som skallgälla för den enskilde i internalionella sammanhang. Även här utvecklas docknya forskningsområden, gällande exempelvis internationella organisationer ochmarknader. Allmän rättslära och rättshistoria gränsar lill humaniora, medannationalekonomi och allmän kriminologi inrymmer juridiska likaväl somsamhällsvetenskapliga aspekter. Medlentill de juridiska fakulteterna fördelas innevarande budgetår enligt följande: Budgetåret1990/91 erhöll fakulteterna härutöver externa medel motsvarande avfakulielsanslaget. De juridiska fakulteterna redovisar finansiering,verksamhet och administration. De anger också antalel vetenskapligapublikationer, monografier, artiklar och övriga läromedel.Slockholmsfakulleten, som är störst, redogör för flest publikationer, medan dei och ligger relativt nära varandra. Alla fakulteterna lägger nedetl omfattande arbete på alt utarbeta remissyttranden i lagstiftningsärenden. Alla tre fakulteterna har väl utvecklade internationellakommunikationsnät med en omfattande utbytesverksamhet av gästforskare och gästföreläsare,arrangerande av och deltagande i internationella symposier och konferenser. av dessa bygger på fakulteternas samarbetsavtal av olika slag medsysterinstitutioner utomlands, såväl i öst- som i västvärlden. Vid alla de juridiska fakulteterna pågår ell aktivtsamarbete med de östeuropeiska grannländerna. Genom närmandet till EG står det svenska rättssystemetinför sin största omställning . Konsekvenserna av detla är att behovetav svenska juridiska forskningsinsatser ökar dramatiskt. Därför tillkallades iaugusti 1991 en utredning om konsekvenserna för juridisk vetenskap av ettEES-avtal och elt eventuellt framtida medlemskap i . Utredare var de tredekanerna vid de juridiska fakulteterna och en ledamot i med juridiskkompelens. Utredningen, kallad Europagemenskap och rättsvetenskap,överlämnades lill utbildningsministern . I utredningen inventeras och analyseras forskningsbehovetinom skilda juridiska områden med anledning av de krav och förutsättningar somden europeiska integrationen ställer inför. Eftersom medlen och metoderna att förverkliga såväl EG:sövergripande syften som dess detaljerade beslut är juridiska, ställer ett närmandetill slora krav på rätlsvetenskaplig kunskapsutveckling och analys.Utredarna är eniga om alt det är fel alt salsa på särskilda institut förEG-forskning el.dyl. EES och EG har en genomgripande inverkan på all juridiskmateria i landet, inbegripet en annorlunda syn på utnyttjandet av juridiskalösningar i olika sammanhang, vilket med nödvändighet får konsekvenser för alljuridisk vetenskap och utbildning. Prop.1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep. Den juridiska forskningen i har stor bredd ochhävdar sig i allmänhet väl kvalitetsmässigt sett i elt internationelltperspektiv. Fakulteterna har lyckats väl när det gäller alt dra till sigexterna resurser av skilda slag, som bl.a. utnyttjats för att bygga ul olikaspecialiseringar. Det publiceras en rad rältsvelenskapliga arbeten, såväl iform av monografier som vetenskapliga artiklar och läroböcker. De juridiskafakulteterna deltar också aktivt i det praktiska lagstiftningsarbetet genom attvardera i genomsnitt utarbeta 25-35 svar på lagremisser . Dejuridiska fakulteterna har alla omfattande internationella kontakter.Professorerna deltar i regel myckel aktivt inom de internationellarältsvelenskapliga organisationerna och många forskare deltar också i olikainternalionella projekt. Dejuridiska fakulteterna har etl väl fungerande samarbete sinsemellan ochgenomtänkt planering för att utveckla den juridiska forskningen ytterligaresåväl i etl nationellt som i etl internationellt perspektiv. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. Utredningen och rättsvetenskap visar attbehoven av rättsvelenskaplig forskning och kompetens ökar dramatiskt som följdav ett och integreringen med EG. i har sökt påskyndaomvandlingen av utbildningsbidrag till doktorandljänster. Fakulteten visar altstudieframgången varit god för de heltidsfinansierade forskarstuderandena.Fakultetens policy är därför all visa restriktivitet vid antagningen avforskarstuderande som allt slörre insatser görs för att stödja deantagna i deras arbete. I det fördjupade internationella arbete, som allt flersvenska jurister får kontakt med, kommer behovet av disputerade alt bli större. EES-avtalel och framför allt ett svenskt medlemsskap i EGinnebär den största omvandlingen av svensk rätt . Förändringen berörpraktiskt tagel varje rättsområde. Del är dock väsenlligt att intebegränsar sig till att enbart anpassa sig lill den existerande EG-rällen ulanaktivt bidrar till rättsutvecklingen inom . Det innebär alt svenskrättsvetenskap också måsle ägna sig åt olösta problem som diskuteras inom EG. Resurserna för de juridiska fakulteterna bör nästabudgetår förslärkas med sammanlagt . Regeringens förslag i det följande innebär att till dejuridiska fakulteterna anvisas sammanlagt för budgetåret1993/94. För det därpå följande budgetåret förordas en ökning med 5 miljonerkronor. För /96 förordas därutöver ingen ytterligare ändring. alt godkänner vad som förordats i avsnittetSlutsatser beträffande de juridiska fakulteterna. Samhällsvetenskaplig fakultet finns vid universiteten iStockholm, , , , och . Visssamhällsvetenskaplig forskning bedrivs vid för lärarutbildning iSlockholm. Till desamhällsvetenskapliga fakulteterna anvisas innevarande år sammanlagt . av faku Hetsområdets totala omslutning förforskning utgörs av externa medel, varav är rådsanslag. Medlenlill de samhällsvetenskapliga fakulteterna fördelas enligt följande. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. Universiteteti Slockholm Högskolan för lärarutbildning i Universilelel i UppsalaUniversitetet i i i GöteborgUniversitetet i 109 383 000 6 423 000 Forskningen inom det samhällsvetenskapliga området ärmångfacetterad. gjorda utvärderingar visar alt densamhällsvetenskapliga forskningen i huvudsak håller internationell nivå. Inomvissa områden är publiceringsgraden hög och antalet internationella kontaktermånga. På flera håll förekommer teman och centrumbildningar vilka skaparförutsättningar för gränsöverskridande forskningssamverkan. Samhällsvetenskapliga fakulteten vid iStockholm verkar för all skapa en internationell profil med inriktning molfrämst internalionella relationer och internationell politik. Inom ämnensom nationalekonomi, statsvetenskap och socialt arbete är den offenlligasektorn ett självklart forskningsområde, men även inom ekonomisk historia,förelagsekonomi, kriminologi, kulturgeografi, pedagogik och sociologi harinriktningen mot den offentliga sektorn en cenlral plats. Universilelel iSlockholm har tilldelats medel för en vi- dareutvecklingav forskning om offentlig politik och förvaltning i samarbete medHandelshögskolan i . Vid fakulteten finns forskningskompetens om miljö- ochnaturresursproblemen i världen vilket har bäring på samtliga fakuitetsområden. Longitudinell forskning är ett område där det finnsexempel på organiserat samarbete med andra institutioner, främst inommedicinsk fakultet. Vid Högskolanför lärarutbildning i är viktiga områden bl.a. barn- ochungdomsforskning saml didaktisk forskning. Ett flertal forskningsområden knyteran till andra samhällssektorer, t.ex. hälsope-dagogik, idrottspedagogik ochyrkespedagogik. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. Några tyngdpunkter kan urskiljas inom densamhällsvetenskapliga fa-kultelen. Den ekonomiska forskningen är välutvecklad.Forskning med internationell inriktning rör utvecklingen i liksom EG.Den statsvetenskapliga institutionen lägger vikt vid demokralifrågor. har skapat fleraforskningsanknytanile centrumbildningar för en successiv utbyggnad avdidaktisk forskning som binder samman de melodiska och pedagogiska delarna avlärarutbildningarna med de olika universitelsämnenas särart. Kollegiet för samhällsforskning, SCASSS (The SwedishCollegium for Advanced Study in the Social Sciences), som är etl centrum förmång-velenskaplig samhällsforskning är förlagt till . SCASSS etableradesvåren 1985. Verksamhelen vid SCASSS utvärderades och rapportenunderstryker kollegiets höga kvalitet. Den samhällsvetenskapliga fakulteten iUppsala stödjer förslaget från de nuvarande finansiärerna all SCASSS knytslill . Vid i bedrivs samhällsvetenskapligforskning vid filosofisk fakultet dels i pedagogik och psykologi, dels iekonomi. Samhällsvetenskaplig forskning finns även vid sektionen för temaorienteradforskning, vilken redovisas i det följande. nära samarbete finns mellan ekonomi och tekniskforskning och utbildning. Verksamheten kommer all omfalla såväl grundläggande utbildning somforskning och forskarutbildning inom flera ämnesområden. Den sektoriellt finansierade forskningen har ökat krafiigtvid flera av fakulteter, däribland den samhällsvetenskapliga.Från fakulteten framhålls viklen av alt satsa på kunskap om samhälletspolitis- ka,strukturella och ekonomiska förändring. Alla fakultetens prioriteradeforskningsområden har inlernalionell anknytning. Miljöforskningär ell annat centralt forskningsområde. En vidgad förståelse av miljöproblemkräver djupare analyser inle minsl i etl samhällsperspektiv. Etlinterdisciplinärt miljövetenskapligt centrum är under uppbyggnad vidUniversitetet i . Prop.1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep. Vid i har samhällsvetenskapligfakultet två huvudinriktningar, en ekonomisk, som läcker i huvudsakkunskapsområdena ekonomi och juridik och en med bred inriktning mot administrationoch beieendevetenskaplig/social verksamhet. Enövergripande inriktning för forskning och forskarutbildning inom fakulteten tarsin utgångspunkt i de krav som kommer att ställas både i och iomvärlden från näringsliv och offentlig verksamhet. Det ökade användandet avolika media kommer alt ställa nya kompelens-krav och fordraförändringsberedskap. Den etniska mångfalden i del moderna samhället är eltområde som också behöver forskningsinsatser. Dessa och andra angelägnaproblemområden får vetenskaplig belysning dels i de traditionella disciplinernaoch dels i ett anlal tvärvetenskapliga centra vid . Den samhällsvetenskapliga fakulteten vid iUmeå är den yngsta i landet men har i stort sett samma ämnesuppsättning ochbredd som vid de övriga universiteten. Tyngdpunkten i fakultetens verksamhetligger huvudsakligen på ekonomi, psykologi och sociologi. Inom dessa områdenfinns fler internationellt verksamma forskare. Elt centrum för EG-rätt harinrättats och i statskunskap pågår projekt med bl.a. inriktning på Östeuropa.Den regionala forskningen är väl förankrad, bl.a. finns etl tvärvetenskapligtcentrum (CERUM). Till fakulteten hör numera den Demografiska databasen. Den samhällsvetenskapliga forskningen är väsentlig förnationell och regional utveckling av näringsliv såväl som offentlig verksamhetoch förvaltning. De ökadeinternationella konlakierna betonar vikten av samhällsvetenskaplig forskningmed internationell inriktning. Av särskild betydelse är områden som på olikasätt studerar det nya och . Del gäller såväl ekonomisk ochpolitisk förändring, som iniemationell migration och etniska relationer. Den lekniska utvecklingen saml miljö- ochnaturresursfrågorna är två områden som kommer att ha en central nationell ochinternationell position inom samhällsvetenskaplig forskning underöverskådlig lid. Bakgrunden till dessa problemområden ligger i mänskligverksamhet och kulturpåverkan. Forskning aktualiserar olika etiska frågor, såväl när detgäller val av ämnen och metoder som förhållningssätt till forskningsobjekt ochdel egna utnyttjandet av resultaten. Detla är särkilt känsligt när forskningsobjektetutgörs av människor, vars integritet det är viktigt att värna. Forskarsamhällethar därför utarbetat etiska regler i enlighet med internationella konventioneroch ansvarar för att det över allt finns en väl fungerandegranskningsorganisation. Detta spelar en viktig roll i del svenskaforskningssystemet. Utbyggnaden av SCASSS har finansierats avHumanislisk-samhällsvelenskapliga forskningsrådet och ,. och danska Carls-bergsfonden.HSFR:s och FRNis åtagande gentemot SCASSS löper ut vid utgången av budgetåret1994/95. är knutet lill iStockholm och är ell svenskt centrum för dokumentation, information ochforskning om . Institutets centrala uppgifi är alt främja studietav samhälls- och kulturutvecklingen i de latinamerikanska länderna. Endasl enmindre del av verksamheten har kunnat bedrivas med fast anställd personalvarför har beslulal om en förstärkning av institutets resurser (bet.1989/90:UbU25, rskr. 1989/90:328). Prop.1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep. Samhällsvetenskaplig forskning är viktig för att gekunskaper om det moderna samhället och skapa bättre förutsättningar förmänsklig samverkan. De slora politiska, ekonomiska och sociala förändringarnai Central-och har accentuerat behovet av ökadforskning inom dessa områden. Regeringen föreslår att medel anvisas lill iUppsala för koncentrerade insatser rörande (medinriktning på samhällsvetenskap, juridik och humaniora. Denna resurs ger ävengoda möjligheler till utveckling av forskarutbildningen inom delta angelägnaområde. I enlighet med riskdagens beslul (bet. 1989/90:UbU25,rskr. 1989/90:328). föreslår regeringen att anslagel tillLatinamerika-institutet ökas med . Regeringen anser alt Kollegiet för samhällsforskning,SCASSS, fori-sätlningsvis bör vara förlagt till och nuvarande finansiering upphör vid utgången avbudgetårel 1994/95 bör motsvarande medel överföras från och lillUniversitetet i fr.o.m. /96. Därmed garanteraskollegiets grundfinansiering. SCASSS bör inom sitt forskningsområde medverka iforskarutbildning. Regeringen har under avsnittet Justitiedepartementelsverksamhels-område redovisat förslag lill förstärkningar av denkriminalvetenskapli- Genom överföringar förstärks såväl de samhällsvetenskapligafakulteterna i respektive som Humanistisksam häl (). Detta ger möjlighet till såväl individinriktad somsamhällsinriktad kriminalvetenskaplig forskning. Regeringensförslag i del följande innebär att till de samhällsvetenskapliga fakulteternaanvisas sammanlagt för /94. För de där påtvå följande budgetåren föreslås oförändrade resurser. Prop.1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep. all godkänner vad som förordats i avsnittetSlutsatser beträffande de samhällsvetenskapliga fakulteterna. Humanislisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådels ansvaromfattar det kulturvetenskapliga områdei. HSFRanvisades för /93 sammanlagt över Ulbildningsdeparlemenlelshuvudtitel. Därutöver anvisades för stöd lill grundforskningav relevans för byggområdet under anslaget till Byggforskning (1992/93 XII J I) Drygt 62 %av rådsmedlen går lill projekt. används för professurer, forskar- ochdoktorandljänsie rsamt basresurser för dessa. Publicering, tidskrifter,översättningar och forskningsinformation står för upp emot av rådetsbudget, medan de internationella åtagandena, internationellt samarbete ochinternationella stipendier belöper sig lill . Utvärderingar, symposierm.m. kostar en knapp procent av dess budget. Den egna organisationen ochförvaltningen tar av medlen. Rådet har inför budgetårel 1992/93 prövat omkringniohundra ansökningar. Antalet ansökningar om projektbidrag visar en ökandetendens. Forskningsmedel kan i allmänhet beviljas åt omkring hälften av de ingivnaprojektförslagen. Etl icke obetydligt anlal projekt av vetenskapligt intressemåste sållas bon på grund av resursbrist. Forskningsrådethar ett ansvar för all främja och initiera forskning som är angelägen inomolika forsknings- och samhällsområden. I den mångfald av projektförslag sominges till speglas såväl forskningsläget inom olika vetenskapsområden sombehovet av forskning i viktiga frågor i samhälle och kulturliv. 1 rådetsprövning av projektmedel ingår därför alllid bedömningar av forskningsbehov. Budgetåren1990/91-1991/92 fördelade sig rådets projektstöd lill olika områden enligtföljande. Humanistisk forskning Religionsvelenskaplig forskningRättsvelenskaplig forskning Samhällsvetenskaplig forskning 1992/93:170 AvsniU 8Utbildningsdep. Vissa områden är föremål för särskilda insatser, några larrådet initiativ lill, andra är uppdrag från statsmakterna. Till de områden sområdet själv tagit upp hör samarbete och integration i , miljö och utveckling.Mellanösternforskning och modern svensk politisk historia. Programmen förarbetsmarknadsforskning och forskning om offentlig sektor har inletts påuppdrag av statsmakterna. I samarbete med har rådet startat ett programför språkteknologi: Rådet har sex forskartjänster inom områdetjämställdhetsforskning. Projekt med inriktning på jämställdhetsforskning genomförsinom olika vetenskapsområden och rådet stödjer aktivt jämslälldhelsforskningengenom symposier och genom alt främja internationellt forskningssamarbete. Under den kommande planeringsperioden avser attstarta etl brett upplagt program med temat Forskning om . Avsikten är allprogrammet skall initiera forskning inom hela ansvarsområde: humaniora,religionsvetenskap, rättsvetenskap och samhällsvetenskap. Betydande resurserkommer att avsättas för programmet. Utvärderingar är en av rådels viktigaste arbetsuppgifter.Förulom den utvärdering som sker vid kvalitetsbedömning av forskningsprojektenoch som är en del av rådels arbete gör också utvärderingar av helaforskningsområden. De senasie utvärderingarna gäller nationalekonomi, kognitivoch biologisk psykologi saml lingvistik. avser alt förstärka sinuppföljning av utvärderingarna. har etl mångsidigt internationellt arbete. Rådet ärliksom övriga grundforskningsråd medlem i det europeiska (), vilket innebär att rådet deltar i och främjar en radfruktbärande internationella forskningsprojekt. Rådet har lagt upp ett programför att främja internationaliseringen inom svensk kulturvetenskaplig forskning.I arbetet ingår bl.a. postdoktorala stipendier för forskning utomlands. Rådethar slutit avtal med i , vilket gersvenska doktorander i juridiska och samhällsvetenskapliga ämnen samt historiamöjlighet att bedriva avhandlingsarbete i inlernalionell miljö. har ävenbilaterala utbytesavtal med forskningt;råd i elt flertal länder. Rådet deltarvidare i arbetet inom de nordiska forskningsrådens samt samarbetsnämn-dernaför humaniora och samhällsvetenskap. Rådels utvärderings- och publiceringsverksamhet - inteminsl stödet till svenska vetenskapliga tidskrifter utgivna på engelska - ärockså led i internalionaliseringsarbete. Prop.1992/93:170 Avsnitts Fördjupad prövning Utbildningsdep. I sin fördjupade anslagsframställning har redovisaten lägesbeskrivning och framtidsanalys. Humaniora, samhällsvetenskap, juridikoch leologi, som tillsammans ulgör rådets ansvarsområde, uppvisar en rikmångfald av vetenskapsområden med olika metodologi och analystekniker. Mellandisciplinerna finns dock etl samspel, som bl.a. avspeglas i form avtvärvetenskapliga forskningsansatser. viktigaste uppgift är alt med inomvetenskapligakriterier som grund pröva projektförslag och fördela forskningsmedel över olikavetenskapsområden lill projekt initierade inom forskarsamhället. Därutöver gör rådet särskilda insatser inom vissa områdentill vilka statsmakterna specialdestinerat medel för att angelägengrundforskning skall kunna utvecklas. beslöt att skulle disponeramedel för forskning av betydelse för arbetsmarknadspolitiken. Intresset försådan forskning visade sig redan från början vara stort och kvaliteten på ansökningarnavar, enligt rådets bedömning, mycket god. Forskningsområdet är komplext ochomfattande. Del är väsentligt alt delta forskningsprogram fullföljs. Rådet har också inlett två större disciplingrundadeprogram inom områdei forskning om offentlig sektor. Även här fordras enlångsiktighet i verksamheten för att goda resultat skall kunna uppnås. Kriminologisk och kriminalpolitisk forskning har varitföremål för en särskild utredning (SOU 1992:80). Kriminalvetenskap är ettmångvelenskapligt forskningsområde med stor bredd och komplexitet, som omfattarsåväl individinriktade undersökningar som studier ur ett bredaresamhällsperspektiv. Kriminalvetenskaplig forskning bedrivs inom en raddiscipliner, humanistiska, samhälls- och beteendevetenskapliga, juridiska ochmedicinska. Hittillsvarande statliga insatser har huvudsakligen avsetttillämpad forskning, utrednings- och utvecklingsarbete. Grundforskningen harvarit svagt utvecklad. Med hänsyn till allvaret i de problem som brollslighelentillfogar samhället är det angeläget att forskningsområdet byggs upp bådekvalitativt och till omfånget. Del är väsentligt att de forskningsmiljöer somfinns stimuleras och att nya tillkommer. Forskningsområdet liggerhuvuilsakligen inom kompetensområde. Rådet bör därför få särskiltansvar för utveckling och uppbyggande av kriminalvetenskaplig grundforskning. 1enlighet med vad som tidigare anförts under avsnittet Justitiedepartementetsverksamhetsområde bör medel föras över från anslagel lill () lill anslag. Regeringen har i det föregående förordat att ansvaret förKollegiet för samhällsforskning (SCASS) från /96 skall läggas påUniversitetet i . Medel för verksamheten överförs detla budgetår frånHSFRrs anslag lill anslaget . innefattar religionsvetenskap och rättsvetenskap, vetenskapersom har få möjligheler lill annan extern finansiering än rådsmedel. Dagenskomplexa och föränderliga samhälle med ökande internationalisering,integrationsslrävanden, möten mellan kulturer ställer krav på båda dessavetenskapsområden. Riksdagenbemyndigade regeringen all inrälla en gästprofessur i konstnärligtutvecklingsarbete. Efter Universitets- och högskoleämbetets nedläggning harHSFF: fördelat dessa medel. , som även har ansvaret för två andragästprofessurer, bör även i fortsättningen ansvara för fördelningen av medlenför gästprofessuren i konstnärligt utvecklingsarbete. Prop.1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep. Humanistisk-samhällsvelenskapliga forskningsområdet harlill uppgift alt utveckla och stödja god grundforskning inom detkulturvetenskapUga forskningsområdet. Den kriminalvetenskapliga grundforskningen bör utvecklasoch förstärkas. En överföring av medel från anslaget lill till anslaget till bör ge ökade möjligheter till delta. Regeringenkommer i det följande all föreslå att för /95 anslaget till HSFRförstärks med och för /96 med 2 500 000kronor.. Kollegiet för samhällsforskning bör ges en permanentplacering vid Universilelel i . 1 arbetsuppgifterna för SCASSS bör ingåatt medverka i forskarutbildning. bör fram till överföringen lill universitetettillsammans med FRN fortsätta alt finansiera SCASSS på samma nivå somtidigare. bör även i fortsättningen fördela de särskilda medlentill en gästprofessur i konstnärligt utvecklingsarbete. att godkänner vad som förordats i avsnittetSlutsal-ser beträffande . Medicinsk fakultet finns vid inslitutet och vidUniversiteten i , , , och .