prop · GF03120 · 1992-01-01 00:00:00 — Regeringens proposition 1991/92:120 om reglering av priserna på fisk m. m. Regeringen föreslår att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet . På regeringens vägnar huvudsakliga innehåll I propositionen läggs fram förslag om reglering av priserna på fisk m. m. under /93. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . Wester- berg, , , , , , , , , , , , , , , P. : statsrådet om reglering av priserna på fisk m. m. Mitt förslag: Prisregleringen på fisk under /93 utformas enligt förslag. Det innebär en fortsatt anpassning och neddragning av det generella statliga ekonomiska stödet till fisket i enlighet med vad som har kommits överens om i interna- förhandlingar om en liberaliserad handel med bl. a. fisk och fiskprodukter. Skälen för mitt förslag: Regeringen uppdrog åt att avge förslag beträffande prisregleringen på fisk m. m. för /93. Förslaget skulle rymmas inom en total utgiftsram på 100 milj.kr. Kostnader för olika former av pristillägg skulle inom denna ram få uppgå till högst 50 milj.kr. Vidare skulle inom den totala utgiftsramen föreslås offensiva åtgärder inom fiskerinäringen i syfte att öka rationaliseringen och förbättra konkurrenskraften inför den ökade internationaliseringen. Prisregleringssystemets förenlighet med EG:s gemensamma fiskeripolitik och relevanta artiklar i skulle utredas. skulle vid fullgörandet av uppdraget samråda med kommerskol- legium, Svensk fisk, ekonomisk förening, har i skrivelse redovisat sitt förslag med anledning av uppdraget. Verkets skrivelse bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga. i och i län har i skrivelser till regeringen resp. begärt åtgärder till stöd för fiskerinäringen. 1991/92:100 (bil. 10 s. 50) har regeringen föreslagit att för /93 anvisa ett förslagsanslag på . till prisreglerande åtgärder på fiskets område. En närmare redogörelse för hur prisregleringen på fisk är utformad finns i prop. 1984/85:143 (s. 19--21). Enligt var de totala kostnaderna /91 för pristillägg för normprissatta fiskslag 54,3 milj.kr. jämfört med 43,6 milj.kr. Av det totala stödbeloppet /91 gick till sill/strömming. Behållningen hos regleringsföreningen fisk var 43,9 milj.kr. , en minskning med 1,2 milj.kr. Behållningen i prisregleringskassan var 91,8 milj.kr., en ökning med 13 milj.kr. Prisregleringsavgiften samt importavgifterna beräknas innevarande regleringsår tillföra prisregleringskassan ca 64 milj.kr. Ränteintäkterna på medlen hos Svensk fisk och i regleringskassan beräknas till 19,6 milj.kr. De sammanlagda tillgångarna för prisregleringen innevarande regleringsår uppgår till ca 220 milj.kr. De sammanlagda kostnaderna för prisregleringen under innevarande regleringsår beräknas till 109,9 milj.kr. Enligt beslut skulle prisregleringen för innevarande budgetår rymmas inom en utgiftsram på 111 milj.kr. Detta skulle innebära att behållningen i prisreglerings- kassan och hos Svensk fisk skulle komma att uppgå till sammanlagt ca 108 milj.kr. vid regleringsårets utgång. För innevarande regleringsår har normkvantiteten för sill/strömming fastställts till och normpriset för stor och liten sill/strömming till /kg resp. /kg. För /93 föreslås, mot bakgrund av den av regeringen angivna kostnadsramen, att normkvantiteten för sill/strömming fastställs till och att normpriset för stor sill/strömming fastställs till /kg och för liten sill/strömming till oförändrat /kg. Inom ramen för den totala normkvantiteten föreslås att får bemyndigande att fastställa olika andelar stödberättigade kvantiteter för olika kuststräckor. Under innevarande regleringsår lämnas rörliga pristillägg av skillnaden mellan normpris och jämförelsepris för sill/strömming och för torsk av skillnaden mellan nedre prisgräns och jämförelsepris. För /93 föreslås oförändrade regler för dessa fiskslag. Överskottspriset får för samtliga lägstaprissatta fiskslag och kokräka uppgå till högst av lägstapris. För nästa regleringsår föreslås oförändrade nivåer och att om så anses påkallat får meddela Svensk fisk ytterligare föreskrifter vad gäller överskottshanteringen. Det lämnas ett särskilt stöd i form av regionalt pristillägg för sill/strömming till fiskare bosatta vid syd- och ostkusten. Detta motiveras med att fisket på dessa kuststräckor har en svagare utveckling än fisket för fiskare på . Stödet lämnas som fasta pristillägg inom ramen för gällande normkvantitet och för fisk som avsätts för human konsumtion. För /93 föreslås att fiskare bosatta på får samma villkor som fiskare bosatta på . I övrigt föreslås att stödet får lämnas med oförändrade belopp. Vidare lämnas pristillägg för export av sill/strömming till vissa östeuropeiska länder med högst /kg inom en ram på sammanlagt 8,5 milj.kr., varav högst 2,5 milj.kr. får avse sill från , och . får avse sill från . För nästa regleringsår föreslås att pristillägget sänks till högst /kg och att stödet får lämnas enbart för sill/strömming som har fångats i , allt inom en ram på högst 6 milj.kr. Pristillägg för foderfisk lämnas under innevarande budgetår med högst /kg inom en ram på sammanlagt högst 6,5 milj.kr. Mot bakgrund av den fastställda totala kostnadsramen för prisregleringen /93 bedömer att detta stöd är av mindre betydelse för fisket jämfört med andra stödformer varför det bör slopas. Under innevarande regleringsår lämnas regionalt pristillägg för foderfisk på och pristillägg för foderfisk som har fångats i insjöar. För nästa regleringsår föreslås att fiskare bosatta på får samma villkor som fiskare bosatta på . Detta motiveras av de höga fraktkostnaderna för fisk från . I övrigt föreslås oförändrade villkor för /93. Särskilda fasta pristillägg lämnas under innevarande regleringsår för räka, garnmakrill, gädda, gös, sik, lake, abborre och siklöja. För /93 föreslås att pristillägget upphör för garnmakrill mot bakgrund av den relativt gynnsamma prisutvecklingen. För övriga fiskslag som stöds under innevarande regleringsår med fasta pristillägg föreslås att samma belopp lämnas under nästa regleringsår. skulle, som tidigare nämnts, inom den totala utgiftsramen för prisregleringen /93, föreslå offensiva åtgärder inom fiskerinäringen i syfte att öka rationaliseringen och förbättra konkurrenskraften inför den ökade internationaliseringen. Under innevarande regleringsår betalas 6,8 milj.kr. från prisregleringskassan för att bestrida kostnader för utsättning av fisk. För nästa regleringsår föreslås att 9,2 milj.kr. avsätts för nämnda ändamål. Vidare föreslås att 4,3 milj.kr. disponeras för Svensk fisks informations- och upplysningsverksamhet, vilket är samma belopp som för innevarande regleringsår. föreslår också att oförändrat 5 milj.kr. avsätts som särskilt stöd till yrkesfisket på ostkusten under /93. Följande nya former av insatser föreslås av . För /93 bör avsättas 2 milj.kr. för ett projekt rörande produktutveckling av sill/strömming. Syftet med projektet är att stärka kompetensen inom bl. a. råvaru-, teknologi- och marknadsområdet genom samarbete mellan , fiskare och fiskberedare för att öka avsättningen av sill/strömming. Det föreslås vidare att 5 milj.kr. avsätts för bidrag till investeringar som syftar till att höja kvaliteten på fisken vid hanteringen från fångst till mottagare. Exempel på investeringar som åsyftas är ismaskiner och kyltankar för förvaring av fisk ombord på fiskefartyg. Med tanke på typen av investeringar föreslås att endast moderna häcktrålare skall kunna komma i fråga för stödet. För kompetenshöjande åtgärder inom fiskerinäringen i form av bl. a. utbildning i företagsekonomi föreslås 1,7 milj.kr. Prisregleringens kostnader för /93 beräknas till sammanlagt 100 milj.kr., varav 50 milj.kr. för olika former av pristillägg. Kostnaderna för trygghetsförsäkringen beräknas till ca 8 milj.kr. och kostnaderna för överskottshanteringen till 6,3 milj.kr. Härtill kommer 27,2 milj.kr. för de föreslagna offensiva åtgärderna inom fiskerinäringen. Kostnaderna för uppbörd och kontroll beräknas till 1,2 milj.kr. och kostnaderna för Svensk fisks administration till 7,3 milj.kr. I fråga om prisregleringens finansiering föreslås att bemyndigas att under /93 från prisregleringskassan för fisk till Svensk fisk överföra nödvändiga medel för att täcka kostnaderna för rörliga, fasta och regionala pristillägg, pristillägg för export av sill/strömming till vissa östeuropeiska länder, överskottshantering samt Svensk fisks administration m. m. Vidare föreslås att bemyndigas att inom den fastställda utgiftsramen genomföra mindre omdisponeringar av medel. 1989/90:123 om fisket påpekades att EFTA-överenskommelsen om frihandel med fisk och fiskprodukter innebär att en anpassning måste ske av prisstödet inom prisregleringen på fisk och av övrigt statsstöd. uttalade i samband därmed bl. a. att den svenska avregleringen bör hålla jämna steg med motsvarande process i övriga EFTA-länder. En överenskommelse har träffats mellan EFTA-länderna och EG om ett . Avtalet innebär för fiskets del bestämmelser bl. a. om minskning av gränsskyddet för fisk och fiskprodukter och avskaffande av konkurrenssnedvridande statsstöd till fiskerisektorn. Avtalet avses träda i kraft . För egen del kan jag biträda förslag till prisreglering på fisk under /93. Detta innebär att kostnaderna för prisregleringen för /93 skall rymmas inom totalt 100 milj.kr. och att kostnaderna för olika former av pristillägg inom denna ram får uppgå till högst 50 milj.kr. Detta är en minskning resp. i förhållande till de beräknade kostnaderna för innevarande regleringsår. Minskningen är enligt min bedömning i linje med de internationella överenskommelserna om att avskaffa generella konkurrenssnedvridande statsstöd till fiskerinäringen. I konsekvens med dessa överenskommelser avvecklas de generella pristilläggen och prisregleringsavgiften på fisk i och med utgången av /93. Jag återkommer i det följande till den framtida utvecklingen. De angivna ramarna bör inte få överskridas av . Jag föreslår att prisregleringen utformas på det sätt jag har redogjort för i det föregående och att de av föreslagna normpriserna och prisgränserna samt den föreslagna normkvantiteten fastställs. Procentsatserna för rörliga pristillägg och procentsatsen för överskotts- pris bör fastställas på det sätt som har föreslagit. Svensk fisk bör få besluta om avsättningen av överskotten i samma utsträckning som . De regionala pristilläggen och de fasta pristilläggen bör fastställas på det sätt som har föreslagits. Förslaget om att sänka rambeloppet för stöd till export av sill/strömming till vissa östeuropeiska länder bör genomföras. Stödet bör i fortsättningen ges enbart till sill/strömming som har fångats i . Förslaget om att slopa stödet till foderfisk bör genomföras med hänsyn till behovet av att begränsa kostnaderna för olika former av pristillägg. Vad gäller förslagen till offensiva åtgärder inom fiskerinäringen vill jag framhålla följande. Den svenska fiskerinäringen står inför stora förändringar den närmaste framtiden till följd av internationella överenskommelser. EFTA-länderna har träffat en överenskommelse om frihandel med fisk och fiskprodukter. Det mellan EFTA och EG träffade berör bl. a. fisket. Jag har för avsikt att återkomma till regeringen i denna fråga i anslutning till att skall underställas . Vidare har ansökt om medlemskap i som rör bl. a. fisket väntas inledas under innevarande år. Mot denna bakgrund är det av största vikt att rationaliseringen av fiskeflottan fortsätter och att hanteringen av fångsterna i de efterföljande leden förbättras och effektiviseras i syfte att möta den ökade internationella konkurrensen. De medel som finns till förfogande inom ramen för prisregleringen på fisk bör därför i större utsträckning än användas för åtgärder som främjar detta syfte. Utsättning av fisk under /93 bör genomföras inom de ekonomiska ramar som har föreslagit. Verket bör vid fördelning av medel inhämta synpunkter från . Svensk fisks informations- och upplysningsverksamhet bör under nästa regleringsår bedrivas inom lika stor ekonomisk ram som gäller för innevarande regleringsår. Särskilt stöd till yrkesfisket på ostkusten bör under /93 lämnas med samma belopp och enligt samma regler som gäller för innevarande regleringsår. För att stimulera avsättningen av sill/strömming bör 2 milj.kr. användas för produktutveckling under nästa regleringsår. Vidare bör 5 milj.kr. disponeras för bidrag till investeringar som syftar till att höja kvaliteten på fisk och 1,7 milj.kr. för kompetenshöjande åtgärder inom fiskerinäringen. bör av regeringen kunna bemyndigas att betala ut 60 milj.kr. till Svensk fisk för kostnaderna för pristillägg, överskottshantering och Svensk fisks administration m. m. För dessa ändamål bör Svensk fisk få disponera även sina ränteintäkter och vid behov även hos föreningen behållna medel. Medel som har anslagits ur prisregleringskassan och som inte tas i anspråk bör tillföras Svensk fisk. Medel bör avsättas för att täcka kostnaderna för trygghetsförsäkringen för fisket med preliminärt 8 milj.kr. För utsättning av fisk, stöd till ostkusten, produktutveckling, investeringsbidrag och kompetensutveckling bör anvisas sammanlagt 22,9 milj.kr. Kostnader för uppbörd och kontroll, 1,2 milj.kr., bör täckas med medel ur prisregleringskassan. Medel ur prisregleringskassan för fisk bör även under nästa regleringsår få användas för andra ändamål om regeringen anser det påkallat. har redovisat vissa förslag rörande det nuvarande pris- regleringssystemets förenlighet med EG:s gemensamma fiskeripolitik och relevanta artiklar i . Förslagen kommer att behandlas i det fortsatta arbetet inför de kommande förhandlingarna om ett svenskt medlemskap i att skapa bättre förutsättningar för fiskerinäringen att anpassa sig till kommande förändringar bör dock vissa riktlinjer för framtiden anges . Som jag har angett i det föregående avvecklas prisregleringsavgiften, som helt finansierar prisregleringen, och alla generella pristillägg inom prisregleringen på fisk i och med utgången av /93 till följd av internationella överenskommelser. Genom dessa åtgärder ändras förutsättningarna för regleringsföreningen fisk att fortsätta sin verksamhet efter . Det är därför angeläget att den kompetens som finns hos Svensk fisk tas till vara för att i linje med anpassningen till EG underlätta bildandet och driften av en producentorganisation. Om en sådan organisation bildas är det enligt min mening rimligt att staten bidrar med vissa prisregleringsmedel under uppbyggnaden av denna. Den betydelsefulla informationsverksamhet som Svensk fisk bedriver bör fortsätta också . Finansieringen av denna verksamhet får förutsättas ankomma på fiskbranschen i vid bemärkelse. Finansieringen av utsättning av fisk och den kollektiva trygghetsförsäkringen på fiskets område, som bekostas av prisregleringsmedel, blir en fråga för yrkesfisket. har i uppdrag att redovisa förslag till anpassningar på fiskets område med anledning av . Särskilt skall utredas vilka statliga åtgärder som behövs för att bilda en producent- organisation på fiskets område. I det sammanhanget kommer verket även att lämna förslag som underlag för regeringens beslut till mera långsiktigt verkande åtgärder som bör finansieras med de 30 milj.kr. vilka har reserverats för konsumentfrämjande åtgärder. Jag avser föreslå regeringen att om så behövs återkomma till sedan har redovisat sina förslag om anpassningsåtgärder. Hemställan Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår att medge att för tiden --reglering av priserna på fisk m. m. jämte vad därmed hänger samman samt användningen av medel får ske enligt de grunder som jag har förordat. Beslut Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagt fram. Bilaga Uppdrag att utreda vissa frågor rörande fisket 1 Inledning Regeringen har gett i uppdrag att lämna ett detaljerat förslag till prisreglering på fisk m. m. för /93 inom en utgiftsram på 100 milj.kr. Kostnaderna för olika former av pristillägg får uppgå till högst 50 milj.kr. Inom den totala utgiftsramen bör inrymmas offensiva åtgärder inom fiskerinäringen i syfte att öka rationaliseringen och förbättra konkurrenskraften inför den ökade internationaliseringen. Vidare skall särskilt utredas prisregleringssystemets förenlighet med EG:s gemensamma fiskeripolitik (CFP) och relevanta artiklar i . har haft samråd med kommerskollegium, Svensk fisk, ekonomisk förening, och . Skriftliga synpunkter, baserade på ett tidigare utsänt utkast har lämnats av (underbilaga 1) och (underbilaga 2). 2 Förslag till olika former av pristillägg 1992/93 2.1 Rörliga pristillägg Sill/Strömming För /92 är normkvantiteten och normpriset för stor sill/strömming /kg och för liten /kg. Under /91 utbetalades i rörliga pristillägg 15,6 milj.kr. till stor och 38,4 milj.kr. till liten sill/strömming. Under /92 beräknas pristilläggen för stor och liten sill/strömming uppgå till totalt ca 46 milj.kr. För /93 föreslår , mot bakgrund av den angivna kostnadsramen, att normkvantiteten sätts till och att för stor sill/strömming normpriset sätts till /kg och för liten sill/strömming till /kg. till att sänkningen av normpriset enbart gäller stor sill/strömming är att de större sorteringarna har haft en något bättre marknadssituation än den mindre. Inom ramen för den totala normkvantiteten föreslås få bemyndigande att fastställa olika andelar stödberättigade kvantiteter för olika kuststräckor. Under innevarande budgetår utgår pristillägg av skillnaden mellan normpriset och jämförelsepriset. föreslår att samma procentbelopp skall gälla för /93. Verket beräknar att kostnaderna för rörliga pristillägg till sill/strömming kommer att uppgå till 30 milj.kr. med de föreslagna förändringarna. Torsk Under innevarande budgetår får pristillägg lämnas av det belopp som jämförelsepriserna understiger följande nedre prisgränser. {tab} Period Nedre prisgräns kr./kg --7:00 --6:50 föreslår att samma system tillämpas under /93 och att gränsen för den högre prisgränsen sätts till . Verket bedömer att några pristillägg inte heller under nästa budgetår behöver utbetalas för torsk. 2.2 Fasta pristillägg Under innevarande budgetår utgår fasta pristillägg till följande arter och ändamål -- räka och garnmakrill -- gädda, gös, sik, lake, abborre och siklöja -- sill/strömming för export till statshandelsländer -- foderfisk -- regionala tillägg för foderfisk -- regionala tillägg för sill/strömming Räka och garnmakrill Under /91 uppgick kostnaderna för pristilläggen på räka till 3,5 milj.kr. och på makrill till 0,2 milj.kr. Under /92 beräknas kostnaderna vara oförändrade. Under innevarande budgetår utgår ett pristillägg med /kg för räka och med /kg för garnmakrill. föreslår att pristill- läggen för räka utgår med oförändrade belopp under /93. För garnmakrill föreslås att pristilläggen slopas. Anledningen är, förutom den angivna kostnadsramen, att prisutvecklingen på garnmakrill varit relativt gynnsam. Verket bedömer mot bakgrund av den något högre räkkvoten i Skagerrack att kostnaderna kommer att uppgå till 3,7 milj.kr. Gädda, gös, sik, lake, abborre och siklöja Under /91 uppgick kostnaderna för pristilläggen på dessa arter till 2,7 milj.kr. Under /92 beräknas kostnaderna vara oförändrade. Under innevarande budgetår utgår ett pristillägg med /kg för gädda, gös, sik och rensad eller flådd lake samt med /kg för abborre och siklöja. Pristilläggen utbetalas endast om fisken avsätts till mänsklig konsumtion och till minst ett pris som motsvarar pristilläggets storlek. föreslår att pristilläggen utgår med oförändrade belopp och villkor under /93. Sill/strömming för export till vissa östeuropeiska länder Eftersom länderna i f. n. knappast längre kan karakteriseras som statshandelsländer har valt att omformulera rubriken. Under /91 uppgick kostnaderna för dessa pristillägg till 11,7 milj.kr. Under /92 får fast pristillägg lämnas med högst /kg och kostnaderna är maximerade till 8,5 milj.kr. För /93 föreslår att pristillägg för export till vissa östeuropeiska länder får lämnas med högst /kg och enbart till sill/strömming som fångats i . Det totala beloppet bör begränsas till 6 milj.kr. har gjort en avvägning mellan att sänka kostnaderna för de rörliga pristilläggen och att avskaffa stödet för export till vissa östeuropeiska länder. Verket bedömer det då som mer angeläget att behålla det senare stödet. Anledningen är att det inom något eller bör vara möjligt att exportera sill/strömming till dessa länder på kommersiella villkor. Befolkningen har traditionellt varit stora konsumenter av sill/strömming men köpkraften är för svag för att avtal skall komma till stånd på normala villkor. Verket bedömer det som viktigt att nuvarande marknadskontakter kan behållas. Foderfisk Under /91 uppgick kostnaderna för dessa pristillägg till 5,4 milj.kr. Under /92 är kostnaderna maximerade till 6,5 milj.kr. För /93 föreslår att pristilläggen för foderfisk tas bort. Verket bedömer att detta stöds betydelse för fisket är mindre än betydelsen av de alternativa stöd som kan komma i fråga för besparingar. Regionala tillägg för foderfisk Under /91 uppgick kostnaderna för dessa pristillägg till 0,4 milj.kr. Under /92 beräknas kostnaderna vara oförändrade. Under innevarande budgetår lämnas ett pristillägg till fiskare bosatta på (län och norrut) med högst /kg för foderfisk som fångats i saltvatten och levererats och sålts till förstahandsmottagare på eller ilandförts på och levererats och sålts till en fiskmjölsfabrik på . Dessutom lämnas pristillägg med högst /kg för foderfisk som fångats i insjöar. föreslår att fiskare på får samma villkor som fiskare på . Skälet är de höga fraktkostnaderna för det gotländska fisket. För övrigt föreslår verket att oförändrade belopp och villkor skall gälla för /93. Regionala tillägg för sill/strömming Under /91 uppgick kostnaderna för dessa pristillägg till 4,5 milj.kr. Under /92 beräknas kostnaderna vara oförändrade. Under innevarande budgetår lämnas inom ramen för normkvantiteten ett fast pristillägg för sill/strömming som avsätts till mänsklig konsumtion med: -- /kg till fiskare bosatta på sydkusten (, och ) för kvantitet levererad och såld till förstahandsmottagare på syd- och ostkusten. -- /kg till fiskare bosatta på (och söderut) för kvantitet levererad och såld till förstahandsmottagare på ostkusten samt med /kg för kvantitet levererad och såld till förstahandsmottagare på sydkusten. -- /kg till fiskare bosatta på (län och norrut) för kvantitet levererad och såld till förstahandsmottagare på och med /kg för kvantitet levererad och såld till förstahandsmottagare på samt /kg för kvantitet levererad och såld till förstahandsmottagare på sydkusten. föreslår att fiskare på får samma villkor som fiskare på . Skälet är de höga fraktkostnaderna för det gotländska fisket. För övrigt föreslår verket att samma belopp och villkor skall gälla för /93 som under innevarande budgetår. 2.3 Sammanfattning av kostnaderna Med de besparingar som föreslagits bedömer att den av regeringen angivna ramen för prisregleringen skall räcka hela /93. Den beräknade medelsförbrukningen för pristilläggen framgår av följande uppställning: {tab} Rörliga pristillägg 30 milj.kr. Räka 3,7 milj.kr. Sötvattenfisk 2,7 milj.kr. Sill/strömming, 6,0 milj.kr. Regionalt foderfiskstöd 0,4 milj.kr. Regionalt stöd sill/strömming 4,5 milj.kr. Reserv 2,7 milj.kr. 3 Överskottshanteringen Svensk fisk övertog under /91 , huvudsakligen sill/strömming, som överskott. Nettokostnaderna uppgick till 6,3 milj.kr. För /92 beräknas oförändrade kostnader. Under innevarande budgetår har Svensk fisk bemyndigande att överta fångster och fastställa överskottspriser för följande fiskslag: sill/strömming, torsk, makrill, kokräka, gråsej, vitling, sandskädda, pigghaj, kolja, röd- spätta, havskatt, lyrtorsk, kummel, rödtunga, bergtunga, lubb, skrubba och horngädda. Överskottspriset får uppgå till högst av lägstapriset.