prop · GG0318 · 1992-12-31 00:00:00 — sT O- K> ni ni tn V o' *- ni ni" o' Kt O CM K *» Kl O. nj Kl o'o' in « o' ' O- tn O tn" o*' '- tn ninj' «i n > D) > o -< f O *' I. o t. t. a « u. o o S« I- Ji i 1 O C9 U Z Z .O 3 _ C e C C I 8u m (J u L l< W o X X XX X X : Skr.1992/93:18 Bilaga 10 ■ Ofo rv o ru 1 a-ni>oo -.»o t>4 tn o ifOtnjKTin iooo K)tno>N-u> lon/u-injO' . o tn o KIv-OOKl cor>>OOKi m«-*o' Kl O 0>' o> O o o Kl 0> o I o. ~» - o O CO mni O o* ni ni « o Kl m - Kl r«- jrvjQtOV Oinoofo *~njs -'vhJ''cT » tnio oooco 2PQO*" 9:»9oo ipoo.O' njco njifonip QQ tn «0K.O'ni Kim<-nj iH S v:i »niinm K.in«cao- )CD;3! m "O nj in o O- tn « o' o' " ' %/ -o' m' T- N- tn »- r f o O- o> co o' o' o o- S nj ; lO m o o o" * »-o - «o f' h n/ o- p» o s* » .« o Klc in in S C E I. t. t UUl- utJ-oEo a. a. tL. £| £ g| "D o "q "o v tn c c < ■ fl a fl u u * lu Vi (A V) W VI Skr.1992/93:18 Bilaga 10 >« o * in K. in r>- >A o '4' ni Kl mCO o cQ o ni o o IM *- Kl *- f I ni r o o t>- 0> tn Kl o o m o CO Kl o N. o. ■o" o o- o -* in *-h- innjonnj V -" o" o f~ -" o" nj m enjoN-ni m - o O - »- o « o o Ln o S S 5 ° SSK O o iftn if in N-' ■ (M o ( o N. in * &« ■* nj o O Kl cö O r '"B fl IS E VI V) M vi M |j s l| C o C ti i *'>-'*' C C O fl v 3 >3 3 < Skr.1992/93:18 Bilaga 10 c _<-i- > O-iOp hoKl(MO« 00>MP<# m*-njcQS ■* f3 9 O* (-pfrin OkNaioN inceo> vi ino>in S Kl Kl Kl 4 « O « Is! o 11 ni k) !S S M jj o* Snj Kl . * Kl tn -I c a. s o B ta - u » ■ -> I. in £ V a. t. c u >-> u o c u » 4J O w -Q a o f-ss 1> sr V) *- t> 1992/93:18 Bilaga 10 if St Ii» Skr.1992/93:18 Bilaga 10 Kl o o ts O Kl O O 1- O ni O O O O in o o~o-' Kl' Kl ni .« nJ I O O h- o Kl »- O O O m ni Kl m nj ni nj o CO - tn in nj m <« nj o o ( onjco >»ooo cT a o rg o nj *-"c o' -' > n o « < < n CD Ä- gg-;2 ?s 5 5 : B X o - fl fl .0 _ _ SufiVfl >uc'> -_««4l ECD UOt-l- "o >.% S 13 Skr.1992/93:18 Bilaga 10 o o - o o> o *- in o o* »oot: * 2 9 o «r o o <- o o -o oonjo o«..»or N rg *- n ooKinjo oovo*- »vioao h- O o 4 < o in Ul o o eo F- Kl :;; g: :;; S Ol « ). c J( ] C fl *' E a C C C > _> M t) E t - - « U fl S* c fl S o »Som - ------------- -. -st» -MODW D o Ul 1 Jf n n o fl > M U> v* (A 20 1992/93. Skr.1992/93:18 Bilaga 10 c* »- fl & »* °, S. tf) U >C j' -.n *■ *« Skr.1992/93:18 Bilaga 10 ooooo o o o o o o o o o o oo o o o o > o o o o o o r o o o 4 o K\ -o -o nj O Cg 4 tn o K) o o o c U U > _ :fl t. a ta A' v £ > v fl cf E -> u fl 3 > .3 w u £ O u C 5fl ■ T fl .c 1 u u u S S £ sr. 5 fl t»fl o. m. JC Jt M U » u u a ut iife"'l t||l *< o ■«- 't -J W VI VI CK (/> Ol fl t. UTVÄRDERINGAV MEDELSFÖRVALTNINGEN VID LÖNTAGARFONDERNA OCH FJÄRDE AP-FONDEN I99I 1992/93:18 Bilaga 11 () har enligt lagen (1983:1092)om reglemente för allmänna pensionsfonden (APR) ålagts att ärligen avgeutlåtande över löntagarfondstyrelsernas samt fjärde fondstyrelsens förvaltningav medel. Detta åläggande har sedermera utvidgats till att omfatta den femtefondstyrelsen, som förordnades . Den femte fondstyrelsenpåbörjade sin verksamhet . I enlighet med ovanståendeöverlänmas bifogade inom verket utarbetade promemoria "Utvärdering av medelsförvaltningenvid löntagarfonderna samt fjärde och femte AP-fondema ". Enligt den proposition som läg till grund för lagen (prop.1983/84:50) bör utvärdering göras "medutgängspunkt i pensionssystemets intresse av trygg avkastning på det förvaltadekapitalet samt god tillväxt i ekonomin". Fondmedlen skall enligt 34 § APRförvaltas på ett sådant sätt att "kraven på god avkasming, långsiktighetoch riskspridning tillgodoses". Tyngdpunkten i verkets utvärdering ärsålunda lagd pä att granska fondstyrelsernas medelsförvaltning. Innebörden avsjälva utvärderingsuppdraget diskuterades utförligare i verkets förstautlåtande avseende . I enlighet med riksdagsbeslut (prop. 1991/92:36)avvecklades löntagarfonderna /92. De tillgångar somförvaltades av de fem löntagarfondstyrelserna övisrfördes vid utgängen av år1991 till en awecklingsstyrelse som skall sköta förvaltningen fram till desstillgångama helt utskiftas. 1991/92:36 skall Riksförsäkringsverket,fr.o.m. , avge utlåtande över endast fjärde och femtefondstyrelsernas förvaltning. Enär löntagarfonderna numera avskaffats har denprincipiella grunden för utvärdering i den delenförsvunnit. De av verket utarbetade utvärderingsmetodema tar sikte pä attbelysa fondernas agerande ur ett långsiktigt perspektiv. Trots detta har verketvalt att låta utarbeta en genomgång enligt den modellen, /itt välja en ny modell är inte motiverat. Fjärde ochfemte AP-fonderna uppvisar båda ett överskott (2 234 respektive 122 Skr. 1992/93: 18 miljonerkronor) i förhällande till resultatkravet, . Fjärde fondstyrelsen Bilaga 11 har, sett över hela dess 18-äriga verksamhetsperiod, ettrelativt stort ackumulerat realt överskott. Femte fondstyrelsen uppvisar vidutgången av är 1991, ett ackumulerat underskott i förhållande tillresultatkrav. De i promemorian redovisade resultaten av utvärderingenger inte anledning att framföra några särskildaanmärkningar om fondernas medelsförvaltning . I styrelsens handläggning av detta ärende har förutomundertecknad deltagit ledamöterna . Därjämte har närvarit personalforeträdarna ochEriksson, avdelningscheferna och af Winklerfelt,byråchefen , styrelsens sekreterare samt tjänstemanMagdalinski, den senare som föredragande. rpSV7 RIKSFÖRSÄKRINGS-■'V VERKET utvärdering avmedelsforvaltningen vid löntagarfonderna samt fjärde och femte ap-fondb:rna 2UPPFÖUNING AVFÖREGÅENDE ÄRS UTVÄRDERING 2 3.2Fjärde ochfemte AP-fondema.............................. 3 5.1Fondemas totalatillgångar ............................... 8 6 FONDERNAS RESULTAT .................................... 15 7 ANALYS AV LÖNTAGARFONDERNAS 7.1Hur hadefondema utvecklats om de hade följt börsgenomsnittet? 7.2Hur hadefonderna utvecklats om de hade följt avkastningen pä räntebärandeplaceringar? 7.3Fondernasgenomsnittliga årsavkastning jämfört med aktieindexportföljen 23 8 ANDELAR AV AKTIEKAPITAL OCH 9 RÖSTRÄTTSÖVERLÅTELSER.................................. 27 TABELLBIL.\GA ................................................................ 28 Skr.1992/93 Bilaga 11 utvärdering av MEDELSFORVALTNINGEN VIDLÖNTAGARFONDERNA SAMT FJÄRDE OCH FEMTE AP-FONDERNA ÅR 1991 () har enligt lagen (1983:1092)om reglemente för allmärma pensionsfonden (APR) ålagts att avgeutlåtande över löntagarfondstyrelsernas och fjärde fondstyrelsens förvaltningav medel. Åläggandet har sedermera utvidgats till att omfatta den femtefondstyrelsen, som förordnades . Föreliggande PM harupprättats med anledning av ovanstående. Enligt den proposition (prop. 1983/84:50) som låg tillgrund för lagen om reglemente för allmänna pensionsfonden börRiksförsäkringsverkets utvärdering göras "med utgångspunkt ipensionssystemets intresse av trygg avkastning pä det förvaltade kapitaletsamt god tillväxt i ekonomin". Fondmedlen skall enligt 34 § APR förvaltaspå ett sådant sätt att "kraven på god avkastning, långsiktighet ochriskspridning tillgodoses". Tyngdpunkten i verkets utvärdering är sålundalagd på att granska fondstyrelsernas medelsförvaltning. Innebörden av självautvärderingsuppdraget diskuteras utförligare i RFV:s första utlåtande, somavsåg . De fem löntagarfondernas samt fjärde och femteAP-fondernas verksamhet utvärderas även av (). Degranskas dessutom av fondernas revisorer. RFV har sålunda inte någon anledningatt genomföra en regelrätt revision av fondernas verksamhet. I enlighet med riksdagsbeslut (prop. 1991/92:36)avvecklades löntagarfonderna /92. De tillgångar somförvaltades av de fem löntagarfond-styrelserna överfördes vid utgången av år1991 till en avvecklingsstyrelse som skall sköta förvaltningen fram till desstillgångarna helt utskiftas. 1991/92:36 skallRiksförsäkringsverket, fr.o.m. , avge utlåtande över endastfjärde och femte fondstyrelsernas förvaltning. 2 UPPFÖLJNING A\ FÖREGÅENDE ÅRS UT- Skr. utvärdering gav inte verket anledning att framföra några särskildaimmärkningar på fondernas resultat eller placeringar. Emellertid framgick bl.a.loljande: ■ Löntagarfondernas sammantagna realaresultat för perloden uppvisade ett underskott i förhållande tillresultatkravet på cirka -1,. ■ Fjärde AP-fondens reala resultatö'ersteg, sett över hela dess verksamhetsperiod, resultatkravet med cirka 12,3miljarder kronor. Det reala resultatet erhålles genom att korrigera detbokföringsmässiga resultatet för dels orealiserade vinster/förluster, delsavsättningen for bevarande av kapitalets köpkraft. Resultatkravet motsvarar av inflations-uppräknat gmndkapital och skall åiligen överföras till l-3:eAP-fonderna. ■ Löntagarfondernas medelsram utökasinte ytterligare efter är 1990. ■ Vid utgängen av hadelöntagarfondstyrelsema. Mellansvenska löntagarfondstyrelsen (LTF IV) undantaget, rekvirerat det fullarambeloppet. Därmed kunde uppbyggnadsperioden for löntagarfonderna i principanses vara avslutad. ■ Storleken på femte fondstyrelsensrekvirerade medel, efter en verksamhetsperiod pä ,var . Detta belopp motsvarade värdemässigt ungefär demedel som fjärde fondstyrelsen rekvirerade under sina två förstaverksamlietsår. 3 FONDERNAS MEDELSTILLDELNING Skr. Löntagarfondstyrelsema har sedan de påbörjade sinverksamhet 1984 rekvirerat medel, s.k. grundkapital, hos Riksförsäkringsverket.De medel som överförs till en löntagarfondstyrelses förvaltning begränsas av eni APR angiven medelsram. Denna medelsram uppgick första verksamhetsåret, 1984,till per fond och skulle sedan enligt reglementet utökasmed 20 000 basbelopp fram t.o.m. . Medelsramen var vid 1990 årsutgång per fond, dvs. Redan vid utgängen av 1990 hade löntagarfondstyrelserna,med undantag för Mellansvenska löntagarfondstyrelsen (LTF IV), rekvirerat högsta möjliga beloppenligt APR, dvs. Mellansvenska löntagarfonden, som således var den endalöntagarfond med möjlighet att rekvirera ytterligare medel ,rekvirerade . Vid utgången av 1991 har därmedMellansvenska löntagarfondstyrelsen rekvirerat totalt 2 200 miljoner kronor.Tabell Bl i tabellbilagan visar en översikt över fondstyrelsemas årligarekvisitioner under deras verksamhetsperiod. 3.2 Fjärde och femte AP-fondema Fjärde och femte fondstyrelsernas verksamhet fmansierasmed medel som, efter rekvisition hos , överförs från l-3:eAP-fonderna. De medel som fjärde och femte fondstyrelsema får rekvirerabegränsas enligt 26 § APR till "högst en procent av det sammanlagdaanskaffningsvärdet vid utgången av närmast föregående kalenderår på de medelsom första-tredje fondstyrelsema förvaltar". Denna begränsningsregelträdde i kraft . fattade fortlöpande beslutom medelsramens storlek. var fjärde och femte fondstyrelsemas medelsramar vardera. Fjärde fondstyrelsen rekvirerade inte några medel under1991. Sammanlagt har fondstyrelsen rekvirerat sedan denpåbörjade sin verksamhet 1974. Femte fondstyrelsen rekvirerade 700 miljoner under 1991.Därmed har femte fondstyrelsen rekvirerat sedan denpåbörjade sin verksamhet . konstaterade i föregående årsutvärdering att femte fondstyrelsens uppbyggnadstakt motsvarade fjärdefondstyrelsens, i reala termer, under dess tvä första verksamhetsår. Dettagällir även efter femte fondstyrelsens tredje verksamhetsår. Skr.1992/93:18 Bilaga 11 steg Veckans affärers totalindex med cirka 6 %.Totalindex steg frän , då högsta kurs noterades,. Därefter sjönk totalindex for att för året som helhet hamna på enuppgång på . Diagram 1 visar utvecklingen av Veckans affärers totalindexunder 1991.' Diagram 1 Veckans affärerstotalindex (VA-index = 100) Jui M aug Mp ow nov Veckansaffärers totalindex, som omfattar samtliga företagsaktier som är noterade päbörsens AI- och All-lista, mäter endast kursförändringar, dvs. Tabell1 Förändringar i Veckans Affärers branschindex Skr. 1992/93: 18 31/12 1991 Totalindex -h 6 100 Förändringar i branschindex skiljer sigväsentligt mellan branscherna. Sämst utvecklades branschema bankeroch fastighets- och byggföretag. Dessa två branscher var ocksä de enda, varsbranschindex minskade . Av de övriga åtta branschema utvecklades sexstycken bättre än totalindex. utvecklades kemisk industribäst av alla branscher. Under löntagarfondemas verksamhetsperiod har börsensutveckling varit förhållandevis ojämn. Diagram 2 visar utvecklingen av VeckansAffärers totalindex . Löntagarfonderna påbörjade sin verksamhet i mitten av år1984 och avslutade sin verksamhet vid utgängen av . Diagram 2 Veckans Affärerstotalindex , O anger respektive årsskifte (VA-index den29 = 100) Skr.1992/93:18 Bilaga 11 1S00 1400 1300 1200 1100 1000 900 Frånmitten av 1984 , då högsta totalindex under periodennoterades, steg totalindex . Den stora börsnedgången ochden måttliga uppgången innebar att ökningen av totalindex underlöntagarfondemas verksamhetsperiod stannade på . Skr.1992/93:18 Bilaga 11 Löntagarfondernas sammanlagda marknadsvärderade tillgångaruppgick vid utgängen av 1991 till 20,1 miljarder kironor. Fjärde och femteAP-fondernas marknadsvärde uppgick till 22,6 respektive . 'Av fondernas sammanlagda marknadsvärderade tillgångar pä drygt 45 miljarderkronor var, vid utgängen av året, placerade i aktier och ilikvida tillgångar. I tabell 2 visas fondemas marknadsvärdsrade tillgångar somandel av det totala börsvärdet vid utgången av respektive år .'' Tabell 2 Fondemasmarknadsvärderade tillgångar i procent av det totala börsvärdet(AI och All-listorna) Den s.k. strategiska portföljen, som består av fondernasstörsta enskilda aktieplaceringar, har stor betydelse för fondemas avkastning. Den strategiska portföljens avkastning beror i sin tur påden sammantagna effekten av kursutvecklingen för varje enskilt företag i dennaportfölj. För att nägot belysa fondernas strategiska portföljer kan det därförvara av intresse att studera fondemas koncentration, dvs. de olika fondernasstörsta placeringar pä aktiemarknaden vid utgången av 1991 i förhällande tillde totala marknadsvärde- I tabellbilagan i tabell B3 och B4 visas fondernasbokföringsmässiga respektive marknadsvärderade balansrälcningar. påbörjade sin verksamhet under hösten1989. Fondernas koncentration framgår av tabell 3. I tabell B5-B11 itabellbilagan redovisas varje fonds 20 största placeringar. Skr.1992/93:18 Bilaga 11 Tabell 3 Fondernasstörsta placeringar på aktiemarknaden i förhållande till de totala marknadsvärderade tillgångarna den 31 december1991. Av löntagarfonderna hade Sydfonden (LTF I) och TrefondInvest (LTF III) den högsta koncentrationen över lag. Ser man enbart på de femstörsta placeringarnas andel av tillgångarna hade samtliga löntagarfonder enlägre koncentration än . Skillnaden var dock liten i jämförelsemed Sydfonden och . hade en, jämfört med övrigafonder, hög andel av portföljen placerad i det största aktieinnehavet. Stabiliteten bland de största placeringarna ger en bild avlångsiktigheten i fondens placeringspolicy. Ett mått på stabiliteten ifondernas strategiska portföljer kan erhållas genom att jämföra hur många av de20, 10 och 5 största placeringarna som aret före fanns bland de 20, 10respektive 5 största placeringarna. Nedan ges en sammanställning av en sådanjämförelse . 21 1992/93. Skr.1992/93:18 Bilaga 11 Femte fondstyrelsen hade placeringar i endast 18 bolag,exkl. (LTF III) är den enda fonden som uppvisarnågon nämnvärd förändring . förändring bland de femstörsta placeringarna beror till största delen på olikartad kursutveckling förde aktier som utgjorde de tio största placeringarna vid utgängen av 1990. Branschfördelning av löntagarfondernas aktieinnehav Löntagarfondernas enskilda placeringaj' är avgörande föraktieportföljernas avkastning. Rent teoretiskt skulle en löntagarfond kunnauppnå en avkastning som motsvarar den genomsnittliga avkastningen på börsengenom att fördela fondens aktieinnehav på alla börsföretag i proportion tillrespektive företags andel av börsens totala marknadsvärde. Av naturliga skälkoncentrerar löntagarfondstyrelserna sitt aiktieinnehav till ett begränsa!antal företag. Detta medför att fondernas avkastning kan förväntas avvika frånden genomsnittliga avkastningen på börsen. En grov bild av löntagarfondernasportföljspridning erhålles genom att studera fördelningen av innehavet mellanolika branscher. Branschfördelningen av löntagarfondernas aktieinnehav (AI ochAll-listan) vid utgången av framgår av tabell 4. 1992/93:18 Bilaga 11 Tabell 4 Löntagarfondernasaktieinnehav (marknadsvärden) fördelat efter bransch och uttryckt i procent av det totalaaktieinnehavet Veckans Affärers branschindex (AI och All-listan). Branschfördelningen för respektive fond avviker i olikagrad från branschfördelningen på . Löntagarfondernasammantaget har en, i jämförelse med börsen, större andel verkstads- ochskogsbolag och en mindre andel i branscherna kemi, förvaltning och övrigaföretag. har en större andel verkstads- och kemiföretag och enmindre andel förvaltningsbolag. Som redan framgått av tabell 1, sid. 6, kundeen sådan fördelning ge ett förhållandevis gynnsamt utfall , beroendepä de specifika placeringarna - kemisk industri gick bäst och banker ochförvaltningsbolag gick sämst. Slutligen har en större andelkemiföretag och förvaltningsbolag samt en mindre andel banker och övrigaföretag jämfört med branschfördelningen på . Avspecialmotiveringen till 34 § APR framgår bland annat "För att understrykaatt styrelsernas verksamhet inte skall inriktas på kortsiktiga placeringar avspekulativ natur, har det i paragrafen förts in ett krav på långsiktighet.Detta krav bör naturligtvis inte hindra en styrelse från att i ett särskiltfall avyttra en aktie- post redan efter en kort tids innehav, om omständigheternamotiverar en försälj- Skr. 1992/93; 1! Förvärven skall emellertid normalt ske med sikte päett mera varaktigt inne- Bilaga 11 Någon gräns för omsättningens storlek angesinte i APR. För att fä en uppfattning om fondernas omsättning avvärdepapper jämfört med omsättningen av de aktier som noterats på AI- ochAll-listorna har omsättningskvoter beräknats för löntagarfondernas portföljer.Som utgångspunkt för en jämförelse tas omsättningen på . Enomsättningskvot har beräknats som kvoten mellan börsomsättningen ochbörsvärdet vid utgången av året. Denna kvot uppgick till 0,23. Omsättningskvoter för fonderna har beräknats på följandesätt. Summan av fondernas köp och försäljningar har minskats med under åretrekvirerat belopp. Den erhållna summan har halverats för att få jämförbarhetmed börsens kvot där varje avslut består av ett köp och en motsvarandeförsäljning. Därefter har summan relaterats till fondernas marknadsvärderadetillgångar vid utgången av året. Fondernas omsättningskvoter framgårav nedanstående uppställning. Samtliga fonder hade , med undantag för TrefondInvest (LTF 111), en lägre omsättningskvot än börsen. Vid tre av de fyrasenaste åren har omsättningskvot legat betydligt över övrigafonders. I tablån nedan visas fondernas engagemang i onoteradeföretag, inklusive årets kapitaltillskott, vid utgången av 1991. (Anskaffningsvärden, .) Löntagarfondernas sammanlagda engagemang i onoteradeföretag ökade under Skr. 1992/93: 1! Fond Västs (LTF II) ochTrefond Invests Bilaga 11 (LTF 111) engagemang minskade med sammanlagt 71 miljonerkronor medan övriga löntagarfonders engagemang ökade med sammanlagt 165miljoner kronor. hade vid utgången av 1991 inte investeratnågot kapital i onoterade företag. i relation till de marknadsvärderade tillgångarna varlöntagarfondernas sammanlagda engagemang i onoterade företag ungefär lika stortsom fjärde AP-fondens. Fonderna skall, enligt APR, huvudsakligen placera sinatillgångar pä aktiemarknaden. Av 39 § APR framgår dock att fonderna kanplacera medel hos bank eller i värdepapper med hög likviditet "om detbehövs för en tillfredsställande betalningsberedskap eller för att tillgodosekravet på ändamålsenlig förvaltning". Fondernas genomsnittliga likviditet (månadsmått) under de fyrasenaste åren framgår av följande tablå' (): Börsnedgången innebar att placeringar i likvidamedel var ett sätt för fonderna att höja den totala avkastningen på förvaltademedel . Framför allt löntagarfonderna ökade sin likviditet under1990. ökade samtliga fonder sin likviditet ytterligare och fortsattesåledes att uppvisa en relativt hög genomsnittlig likviditet. Den genomsnittliga likviditeten i relation till de totalamarknadsvärderade tillgångarna motsvarade, för respektive fond,följande procentsats: Mellansvenska löntagarfondens outnyttjade disponiblamedel, , har inte inräknats. Skr.1992/93:1! Avlöntagarfonderna hade Mellansvenska löntagarfonden (LTF IV) den lägsta genomsnittligalikviditeten . Mellansvenska löntagarfonden har dock 1 252 miljonerkronor i outnyttjade disponibla medel, som i stället förräntats i l-3:eAP-fonderna. Nordfonden (LTF V) hade, sett i relation till de marknadsvärderadetillgångarna, den högsta genomsnittliga likviditeten av samtliga fonder ochfjärde AP-fonden den lägsta. 6 FONDERNAS RESULTAT Skr. 1992/93:1 i På de medel som löntagarfondstyrelserna samt fjärde ochfemte fondstyrelserna rekvirerar ställs ett långsiktigt realt resultatkrav.Detta utgörs av dels en avsättning för bevarande av köpkraften på rekvirerademedel, dels en årlig överföring till l-3:e AP-fonderna motsvarande avinflationsuppräknat grundkapital. Eftersom resultatkravet som ställs påfonderna är ett realt sådant är det av intresse att studera fondernas realautveckling. I detta kapitel redovisas först fondernasbokföringsmässiga resultat och därefter deras reala resultat. Resultatensammanfattas nedan i tabell 5, och redovisas i större detalj i tabellbilaganstabell B2. Löntagarfondernas sammanlagda bokföringsmässiga resultatvar, efter överföring till l-3:e AP-fonderna, år 1991.Motsvarande resultat för fjärde och femte AP-fonderna var 1 958 respektive 33miljoner kronor. Av löntagarfonderna hade Nordfonden (LTF V) det högstabokföringsmässiga resultatet och Mellansvenska löntagarfonden (LTF IV) det lägsta. Intäkter genom aktieutdelningaroch räntebärande placeringar har, jämfört med , ökat i betydelse förlöntagarfondernas sammantagna resultat, medan reavinstnettot blev lägre 1991 än1990. har nästan fördubblat sitt bokföringsmässiga resultat,vilket i stort sett beror på att intäktema från aktieutdelningar ochräntebärande placeringar fördubblats. I det långsiktiga perspektivet är dockdet bokföringsmässiga resultatet, som i hög grad avgörs av försäljningar avaktieposter, av mindre intresse. Det reala resultatet, som diskuteras i nästaavsnitt, ger en mer rättvisande bild av fondernas resultat. Av resultaträkningarna framgår att löntagarfonderna. FondVäst (LTF II) undantaget, har belastat bokslutet med extraordinära kostnader isamband med awecklingen av löntagarfonderna. Awecklingskostnadema uppgårsammanlagt till för de fyra fonder som tar upp ensådan kostnad. I Fond Västs årsredovisning anges som skäl till attawecklingskostnadema inte skall belasta resultat bl.a. "... attlöntagarfondens styrelse inte har möjlighet att påverka hur awecklingen kommeratt ske och inte heller hur verksamheten kommer att skötas efter årsskiftet1991/1992." Man uppskattar dock avvecklings-kostnaderna till 7-8 miljonerkronor, men påpekar att beloppet kan reduceras beroende på aweckllngsstyrelsensagerande i olika frägor. I den reala resultaträkningen justeras detbokföringsmässiga resultatet för värdeförändringen i dold reserv (ejrealiserade vinster/förluster) och för avsättning för 1992/93:15 Bilaga 11 bevarande av grundkapitalets köpkraft (inflationen underåret). Efter avdrag för den årliga överföringen till l-3:e AP-fonderna erhållesett överskott/underskott i förhållande till resultatkrav. Tabell5 Fondernas resultaträkningar 1991() I II III IV 4:e AP- 5:e AP- Samtliga V I-V fonden fonden fonder Aktieutdelningar,räntenetto och övriga intäkter "Jedskrivning av aktier och fordringar 218,4 222,0 237,7 152,1 230,0 1060,2 849,6 115,9 2025,7 -9,2 -9,1 -9,5 -9,4 -7,0 -44,2 -26,1 -6,0 -76,3 118,6 142,5 78,3 5,0 244,4 588,8 1718,8 3,1 2310,7 -0,7 0,0 -6,4 0,0 -9,6 -16,7 -358,1 0,0 -374,8 -4,2 1,0 0,0 0,0 0,0 -3,2 0,0 0,0 -3,2 -10,3 0,0 -9,8 ,6 -5,6 -30,3 0,0 0,0 -30,3 Bokföringsmässigtresultat före överföring till I-3:e AP-fonderna Avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft