prop · GG0345 · 1992-12-31 00:00:00 — (y Servicios, Sociedad Nacional de Crédito). To Articles 11 and 12 Inrespect of paragraph (7) of Article 11 and paragraph (5) of Article 12, it is agreedthat the Contracting States shall apply these provisions in accordance with thelegislation of the States concerned and in accordance with the Commentaries on theArticles of the 1977 Model Double Taxation Convention on Income and on Capitaldrawn up by . It is also agreed to extend theapplication of the provisions of the said paragraphs to the case described in paragraph25 c) of the Commentaries on Article 11. In respectof paragraph (9) of Article 11 and paragraph (7) of Article 12, it is agreed thatwhen a contemplates to deny benefits to a resident of the otherContracting State, the competent authorifies of the Contracting States should consulteach other. Till artiklarna 11 och12 Beträffandeartikel 11 punkt 7 och artikel 12 punkt 5 är de avtalsslutande staterna överensom att tillämpa dessa bestämmelser i överensstämmelse med lagstiftningen i deberörda staterna och i överensstämmelse med kommentarerna till arfiklarna i1977 års Modell för dubbelbeskattningsavtal beträffande inkomst ochförmögenhet upprättad av för skattefrågor. De avtalsslutandestaterna är också överens om att utsträcka tillämpningen av bestämmelserna inämnda punkter fill förhållanden som anges i punkt 25 c i kommentaren tiU arfikel11. Deavtalsslutande staterna är överens om att beträffande artikel 11 punkt 9 och arfikel12 punkt 7 skall, när en avtalsslutande stat överväger att neka en person medhemvist i den andra avtalsslutande staten förmåner, de behöriga myndigheternai de avtalsslutande staterna överlägga med varandra. Inrespect of paragraph (4) of Artide 22 it is understood that the provisions of paragraph(4) also apply to the activities of research and development carried out inMexico by an enterprise that is part of a group of companies that outin to a substantial degree activities specified in that paragraph. Deavtalsslutande staterna är överens om att beträffande artikel 22 punkt 4 skallbestämmelserna i punkt 4 också äga tillämpning på forsknings- och utvecklingsverksamhetsom utförs i av ett företag som ingår i en företagsgrupp vilken i Mexikoi betydande omfattning bedriver verksamhet av sådant slag som anges i nämndapunkt. Doneat D.C, this 21st day of , in duplicate in the Spanishand English languages, both being equally authentic. Som skedde i D.C.den 21 september 1992, i två exemplar på spanska och engelska språken, varvidbåda texterna äger lika vitsord. For the Kingdom of For the United MexicanStates Riksdagen1992/93. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , , , , Proposition om dubbelbeskattningsavtal mellan ochMexiko Svenskaföretag har varit verksamma i . Framställningar ominledande av förhandlingar om dubbelbeskattningsavtal gjordes redan i mitten av1950-talet av flera av företagen och har därefter gjorts vid upprepadetillfällen. har dock inte varit berett att inleda sådana förhandlingar.Först efter att ändrade sin ekonomiska politik blevinställningen till att ingå dubbelbeskattningsavtal mera positiv. Genom denändrade ekonomiska politiken har de utländska investeringarna i Mexikofördubblats . Tillväxttakten i ekonomin har alltsedandess varit hög. Inflationen har sjunkit från . Under1992 beräknas inflationen sjunka ytterligare. En faktor som kanantas få stor ekonomisk befydelse för är också ingåendet avfrihandelsavtalet med och (North American Free Trade Agreement, ). Mexikohar nu undertecknat dubbelbeskattningsavtal också med , , Frankrikeoch . Förhandlingar om ingående av avtal pågår bl.a. med ,och . har dock inte någotdubbelbeskattningsavtal i kraft. Dubbelbeskattningsavtalinnebär alltid åtaganden om begränsningar av skattskyldigheten. Det är därför ur konkurrenssynpunkt mycket viktigt att så fort detta är möjligt får till stånd ett avtal med . Förhand lingar om ett avtal inleddes i och avslutades ge nom att ett utkast till avtal paraferades i Cify. Det paraferade utkastet var upprättat på spanska. En engelsk text och en svensk översättning har därefter upprättats och remitterats till Kammarrätten i och . Förutom önskemål om vissa klarlägganden i propositionen från båda remissinstanserna har Kammarrätten ifrågasatt om inte skatteeftergifter från svensk sida i vissa fall medgetts i alltför stor ut sträckning. I förhållande till de andra stater med vilka undertecknat avtal har emellertid lyckats mycket väl. avstår exempelvis i avtalet med i de allra flesta fall från rätten att ta ut källskatt påutdel ningar mellan bolag. Källskatterna på räntor och royalty är också förhållan- 38 devislåga (se art. 10-12). Ett skyndsamt godkännande av avtalet kommer Prop.1992/93:45 därför verksamt att bidra till att hävda de svenska investeringamas konkurrensförmåga. Ett förslag till lag omdubbelbeskattningsavtal mellan och har upprättats inom . Närmastunder avsnitt 2 redovisas lagförslaget. Avsnitt 3 behandlar översiktligtinkomstskattesystemet i . Avtalets innehåll presenteras i avsnitt 4. 2 Lagen om dubbelbeskattningsa'vtal Lagförslagetbestår dels av paragrafema 1-3, dels av en bilaga som innehåller avtaletsengelska text och en svensk översättning. Avtalet består fömtom av den engelskatexten också av en spansk text. Bägge texterna har samma giltighet.Erfarenheten visar att ett avtal som publiceras i iflera texter kan bli svåröverskådligt. Endast den engelska texten och densvenska översättningen har därför i detta fall bilagts lagförslaget. Iförslaget till lag föreskrivs att avtalet skall gälla som lag här i landet (1 §).Vidare regleras där frågan om avtalets tillämplighet i förhållande till annanskattelag (2 §). Bestämmelsen innebär att beskattning inte kan ske på gmnd avavtalets regler. Endast om det i annan skattelag såsom konmiunalskattelagen(1928:370), KL, lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, , etc. föreskrivitsen skattskyldighet kan beskattning komma i fråga. I 3 § i förslaget föreskrivsatt då en här bosatt person uppbär inkomst som enligt avtalet endast skallbeskattas i skall sådan inkomst inte tas med vid taxeringen här, dvs.någon progressionsuppräkning skall då inte ske. Sverigehar genom progressionsregeln i art. 22 punkt 2 b i där angivet fall rätt atthöja skatteuttaget på en persons övriga inkomster. avstår emellertidnumera regelmässigt från att utnyttja den rätt till progressions-uppräkning somges i dubbelbeskattningsavtalen. Skälen härtill är bl.a. den minskadearbetsbördan för skattemyndigheterna och den förenkling av regelsystemet somett slopande av progressionsuppräkningen innebär. Dessa skäl motiverar ettavstående från progressionsuppräkning även i förhållande till . Vidare ärdet i förevarande avtal endast ett fåtal inkomster som tillämparundantagandemetoden på. Detta innebär att det bortfall av skatt som blirföljden av ett avstående från progressionsuppräkning torde vara helt försumbarfrån statsfinansiell synpunkt. 27 träder avtalet i kraft när de avtalsslutande statema underrättatvarandra att de åtgärder vidtagits som enligt respektive stats lagstiftningkrävs för att avtalet skall kunna träda i kraft. Det är således inte möjligtatt nu avgöra avtalet kommer att träda i kraft. 1 förslagettill lag om dubbelbeskattningsavtal mellan och har därförföreskrivits att lagen träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 3 Översiktligt om inkomstskattesystemet i Prop-1992/93:45 IMexiko utgår såväl federala som lokala skatter. Den lokala beskattningsrättenär emellertid begränsad och de lokala skatterna utgår huvudsakligen på fastegendom i form av objektskatter och stämpelskatter. Dennuvarande federala inkomstskattelagen reglerar såväl beskattningen avbolagsinkomst som inkomst som uppbärs av fysisk person. Fysiskperson som är bosatt i ("resident individual") är skattskyldigdär för all inkomst, oavsett varifrån den härrör. Bosatt anses den vara som harstadigvarande bostad i eller vistas där under ettkalenderår. Fysisk person som inte är bosatt i ("non-resident"),beskattas endast för inkomst som härrör från . Skattesatsen är progressivoch ligger i skiktet . Skattesatsen på anställningsinkomst för personersom inte är bosatta i uppgår normalt till . I vissa fall kanemellertid sådan inkomst vara helt skattebefriad. Skatten är en definitiv källskatt.Engångsbetalningar såsom avgångsvederlag är under vissa förutsättningarskattefria. Styrelsearvoden m.m. behandlas som anställningsinkomst.Realisationsvinster är skattepliktiga. Vid beräkning av vinsten skerkorrigering för inflation. Bl.a. realisationsvinst vid försäljning avbörsnoterade värdepapper och privat egendom i vissa fall samt vid försäljningav bostad som innehafts är emellertid skattefria. Skatten på räntaför fysiska personer bosatta i uppgår i regel till . Skatten är endefinitiv källskatt. Vissa räntebetalningar är dock skattebefriade. På räntasom betalas till person som inte är bosatt i utgår källskatt i regel med15-35 %. På royalfy tas källskatt också ut efter en skattesats på antingen 15 %eller . Den högre skattesatsen avser bl.a. betalningar för patent, goodwilloch varumärken. Bolagsskattesystemetär ett helt genomfört enkelbeskattningssystem. Beskattning av bolagsvinst skersålunda endast hos bolaget, inte hos aktieägaren. Bolagen måste föra ensärskild redovisning av hur mycket beskattad vinst som bolaget har tillgängligför utdelning ("cuenta de utilidad fiscal neta"). Sker utdelning avvinst som inte beskattats måste bolaget erlägga skatt (bolagsskattesatsen) av utdelningens belopp. Inte heller när utdelning skertill aktieägare i utlandet utgår någon skatt om utdelning sker av beskattademedel. Det har dock övervägts att införa en särskild källskatt på utdelning sombetalas till utlandet. Kedjebeskattning av bolagsvinst avseende utdelning frånutländska dotterbolag undviks genom avräkning av i utlandet uttagenbolagsskatt. Bolag hemmahörande i beskattas där för i princip allinkomst oavsett om den härrör från eller från utlandet. Internationelldubbelbeskattning undviks genom avräkning av utländsk skatt. När ett bolagbildats inom enligt mexikansk lagstiftning anses det hemmahörande där.En juridisk person som har sin huvudsakliga administration i anses ocksåhemmahörande där. Bolag som ingår i en koncern kan välja att bli beskattade somett bolag. icke hemmahörande bolag som bedriver verksamhet från fast driftställe där beskattas på i princip samma sätt som ett där hemmahörande bolag för den del av dess inkomst som är hänförlig till det fasta driftstället. Begreppet fast driftställe i mexikansk lagstiftning överensstämmer i princip 4q meddefinitionen i modellavtal. Fysiskperson som inte är bosatt i men som bedriver verksamhet Prop. 1992/93:45från fast driftställe där, beskattas för denna inkomst på samma sätt som fysiskperson bosatt i som bedriver näringsverksamhet. Ingen ytterligare skattutgår när inkomst från fast driftställe överförs till näringsidkarens hemlandom överföringen görs av beskattade medel. Annars utgår skatt avöverfört belopp. Frånintäktema får nödvändiga kostnader för intäktemas förvärvande dras av vidberäkningen av skattebasen. Ränta som betalas till närstående bolag i utlandetbehandlas dock i vissa fall som utdelning. Avdragsrätten förrepresentationskostnader är begränsad. Kostnader för användandet av importeradebilar är inte avdragsgilla om inte bilarna anses likvärdiga med bilarproducerade i . Inte heller är kostnader för bostäder, flygplan ellerbåtar avdragsgilla med mindre vissa villkor är uppfyllda. Förluster får avräknasfrån de fyra följande årens vinster (carry-forward). Däremot får förluster inteavräknas mot tidigare års vinster (carry-back). Avdrag för avskrivningar fårske enligt linjär metod med mellan (t.ex. byggnader) och (miljöinvesteringar, forsknings- och utvecklingskostnader m.m.). Bolag somuppvisar förlust eller endast en mindre vinst har att betala en minimiskattberäknad på värdet av bolagets tillgångar. Skattesatsenför bolag och fasta driftställen uppgår till . 4 Dubbelbeskattningsa'vtalets innehåll Avtaletansluter nära till den modell som ochutveckling () rekommenderat för bilaterala dubbelbeskattningsavtal, mendet är också präglat av att är mindre utvecklat än iindustriellt hänseende. Således har godtagit regler i avtalet om s.k. matchingcredit och matching exempt (art. 22 punkterna 4 och 5). Detta betyder attSverige i vissa fall godtar avräkning för fiktiv skatt respektive medgerskattefrihet för mottagen utdelning trots att det normala kravet förskattefrihet i sådant fall - en beskattning på - inte har uppfyllts.En viktig bestämmelse för svenska bolag med dotterbolag i finns i art.10. Den innebär att i de allra flesta fall helt avstår från rätten attta ut källskatt på utdelning. Art.1 anger de personer som omfattas av avtalet. Endast person som avtalet tillämpas på är berättigad till de skattelättnader som föreskrivs i avtalet. I enlighet med denna artikel, som överensstämmer med modellav tal, skall avtalet tillämpas på personer som har hemvist i en avtalsslutande stat eller i båda avtalsslutande staterna. För att avtalet skall varatillämpligt krävs dels att fråga är om sådan person som avses i art. 3 punkt 1 d eller e, dels att denna person i enlighet med bestämmelserna i art. 4 punkt 1 har hemvist i en avtalsslutande stat, dvs. enligt den interna lagstiftningen i en 41 avtalsslutandestat är skattskyldig där på grund av hemvist, bosättning, plats Prop.1992/93:45 för företagsledning eller annan liknande omständighet. Avtaletär inte tillämpligt på person som endast är skattskyldig på gmnd av inkomstfrån källa i en avtalsslutande stat, se art. 4 punkt 1. Art.2 upptar de skatter på vilka avtalet är tillämpligt. Varken den statligaförmögenhetsskatten eller den statliga fastighetsskatten omfattas av avtalet(punkt 1 b). Av punkt 2 framgår att avtalet tillämpas även på skatter av sammaeller i huvudsak likartat slag som påförs vid sidan av eller istället för de skatter som anges i punkt 1. Utan hinder av art. 2 tillämpasbestämmelserna om förbud mot diskriminering (art. 23) och utbyte av upplysningar(art. 25) även på andra skatter än de som anges i art. 2, exempelvis påmervärdeskatt. Art.3 innehåller definitioner av vissa uttryck som förekommer i avtalet. Innehålleti artikeln överensstämmer i huvudsak med modellavtal. Definitionerförekommer även i andra artiklar t.ex. art. 10, 11 och 12, där den inkomst sombehandlas i respektive artikel definieras. Närdet gäller tolkning av dubbelbeskattningsavtal och då bl.a. den i art. 3 punkt2 intagna bestämmelsen får jag hänvisa till vad som anförts i propositionen omdubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna (prop. 1989/90:33 s. 42 ff.). Art.4 innehåller regler som avser att fastställa var en person skall anses ha hemvbtvid tillämpningen av avtalet. Reglema brukar i bland benämnas tiebreak-regleroch är avsedda att lösa fall av s.k. dubbel bosättning, dvs. fastställa var enperson skall anses ha hemvist när reglerna i avtalet skall till-lämpas.Artikeln överensstämmer, förutom vad avser den i protokollet till avtaletintagna bestämmelsen rörande handelsbolag, dödsbo och stiftelse, medmotsvarande bestämmelser i modellavtal. Hemvistreglernai avtalet har således inte någon betydelse för var en person skall anses varabosatt enligt intern skattelagstiftning, utan reglerar endast frågan omhemvist vid tillämpning av avtalet. Det angivna innebär att avtaletshemvistregler saknar relevans bl.a. då det gäller att avgöra humvida utdelningfrån svenska bolag skall beläggas med kupongskatt. Utdelning från svenskt bolagtill en fysisk person som i skattehänseende anses bosatt i enligt intemsvensk skattelagstiftning, men som har hemvist i ett annat land enligt ettdubbelbeskattningsavtal, skall således inte beläggas med kupongskatt utan skallpå vanligt sätt beskattas för utdelningen i inkomstslaget kapital. Punkterna2 och 3 reglerar fall av dubbel bosättning, dvs. fall där den skattskyldige enligt svenska beskattningsregler anses bosatt i och en ligt reglerna för beskattning i anses bosatt i . Vid tillämp ningen av avtalet skall i sådana fall den skattskyldige anses ha hemvist endast i den avtalsslutande stat i vilken han har hemvist enligt avtalet. En person som anses bosatt i såväl som enligt respektive stats interna lagstiftning, men som vid tillämpningen av avtalet anses ha hemvist i skall säledes i fråga om de inkomster till vilka har beskattningsrätten 42 enligt avtalet, vidtaxeringen i beskattas enligt de regler som gäller Prop. 1992/93:45för här bosatta, vilket medför rätt till t.ex. grundavdrag och allmänna avdrag. Föratt avtalet skall vara tillämpligt på handelsbolag, dödsbo eller stiftelsegäller vissa i protokollet till avtalet angivna villkor. Ett handelsbolag hemmahörandei en av de avtalsslutande staterna är exempelvis med tillämpning av den angivnabestämmelsen berättigat att erhålla nedsättning av t.ex kupongskatt påutdelning i enlighet med reglerna i art. 10, i den mån handelsbolagets inkomstär skattepliktig i denna stat på sanuna sätt som inkomst som tillfaller enperson som har hemvist där. Det spelar därvid ingen roll om det ärhandelsbolaget eller dess delägare som är skattesubjekt. Har ett handelsbolaghemmahörande i en av de avtalsslutande staterna t.ex. tre delägare varav endasttvå har skatterättslig hemvist i staten i fråga medan den tredje har hemvist ien tredje stat, har handelsbolaget - om dess inkomster såsom i Sverigebeskattas hos delägarna - rätt att erhålla de nedsättningar av källskatt somföljer av avtalets regler beträffande två tredjedelar av den inkomst somuppbärs från den andra avtalsslutande staten. Bestänunelseni punkt 2 d skiljer sig från motsvarande bestämmelse i modellavtal.Skälet till att dubbelt medborgarskap endast anges kunna uppkomma på svensksida är att detta är förbjudet i . Art.5 definierar "/as/ driftställe". Utttycket har i förevarande avtalfått ett något annat innehåll än det i modellavtal. Detta gäller bl.a.bestämmelserna i punkt 4 e, se nedan. Punkt 2 innehåller endast en uppräkning- på intet sätt uttömmande - av exempel, som vart och ett kan utgöra fastdriftställe. Dessa exempel bör läsas mot bakgmnd av den allmänna definitioneni punkt 1. De uttryck som räknas upp i punkt 2 "plats för företagsledning","filial", "kontor" osv. bör därför tolkas på sådant sättatt dessa platser för affärsverksamhet utgör fasta driftställen endast om deuppfyller villkoren i punkt 1.1 punkt 4 anges vissa aktiviteter som trots attde bedrivs från en stadigvarande plats för affärsverksamhet ändå inte skallanses bedrivna från fast driftställe. I punkt 4 e anges "vetenskapligforskning" och "förberedelser för placering av lån" som exempelpå sådan verksamhet av förberedande och biträdande art som inte konstituerarfast driftställe. Enligt normalt språkbmk torde vetenskaplig forskning inteutgöra verksamhet av förberedande eller biträdande art, men i avtalet harpartema konunit överens om detta. "Förberedelser för placering av lån"tillkom på initiativ av för att klarlägga att även sådan verksamhet ärav förberedande och biträdande art. Punkt 6 följer Förenta Nationernasrekommendationer för förhandlingar mellan utvecklade och mindre utveckladeländer i industriellt hänseende ("United Nations Model Double Convention betweenDeveloped and Developing Countries", 1980). Bestämmelsernaom "fast driftställe" i svensk lagstiftning finns i punkt 3 avanvisningarna till 53 § KL. För att ett företag i skall kunna beskattasför inkomst av rörelse från fast driftställe i i enlighet med art. 7 iavtalet krävs att sådant driftställe föreligger enligt bestämmelserna iavtalet. Givetvis förutsätter detta att skattskyldighet föreligger även enligtsvensk skattelagstiftning (jfr 2 § i den föreslagna lagen omdubbelbeskattningsavtal I de flesta fall torde fast driftställe i den angivna situationen Prop.1992/93:45 föreligga även enligt bestämmelserna i . Art.6-21 innehåller avtalets regler om fördelning av beskattningsrätten till olikainkomster. Avtalets uppdelning i olika inkomster har endast befydelse vidtillämpningen av avtalet och således inte vid bestämmandet av till vilketinkomstslag och vilken förvärvskälla inkomsten skall hänföras enligt svenskintern skattelagstiftning. När beskattningsrätten väl fördelats enligt avtaletsker beskattning i enligt svensk lagstiftning. Har rätten att beskattaviss inkomst i enligt svensk skattelagstiftning inskränkts genom avtalmåste denna begränsning iakttas. fall en inkomst "får beskattas" i en avtalsslutande stat enligtbestämmelserna i art. 6-21, innebär detta inte att den andra staten fråntagitsrätten att beskatta inkomsten. Beskattning får i sådana fall ske även i denandra staten (normalt hemviststaten), om det är möjligt enligt dess intemaskattelagstiftning, men den dubbelbeskattning som uppkommer måste i sådanafall undanröjas (görs normalt av hemviststaten). Hur undanröjande av dubbelbeskattningsker i detta avtal framgår av art. 22. Inkomstav fast egendom får enligt art. 6 beskattas i den stat där egendomen ärbelägen. Enligt 21 och 22 §§ KL beskattas inkomst som härrör från fastighet ivissa fall som inkomst av näringsverksamhet. Vid tillämpning av avtalet bestämsdock rätten att beskatta inkomst av fastighet med utgångspunkt från art. 6,dvs. den stat i vilken fastigheten är belägen får beskatta inkomsten. Dettahindrar dock inte från att beskatta inkomsten som inkomst avnäringsverksamhet vid taxeringen här. Royalty från fast egendom eller förnyttjande av eller rätten att nyttja mineralförekomst, källa eller annannaturtillgång behandlas också som inkomst av fast egendom vid tillämpningen avavtalet. Annan royalty beskattas enligt art. 12. Art. 7 innehåller reglerom beskattning av rörebeinkomst. Sådan inkomst beskattas enligt huvudregeln i punkt 1 endast i den stat där företaget är hem mahörande. Om företaget bedriver rörelse från fast driftställe i den andra staten, får emellertid inkomst som är hänförlig till driftstället beskattas i denna stat. Uttrycket "eller har bedrivit rörelse" har på mexikansktinitiativ tillkommit för att klargöra vad som ändå torde utgöra gällande rätt, nämli gen att bestämmelsen även omfattar inkomst härrörande från rörelsen som erhålls efter det att rörelsen upphört. Ett sådant synsätt är naturligt mot bak gmnd av att exempelvis en verksamhetsöverlåtelse brukar anses utgöra sista affärshändelsen i verksamheten. Andra meningen i samma punkt är en s.k. "force of attraction-regel". Med "force of attraction"avses kortfattat det för hållandet att alla vinster som uppkommer i verksamhetsstaten knyts till det fasta driftstället. Regeln följer i princip FN:s modellavtal men har i förhål lande till detta modellavtal begränsats till att endast avse vinst vidförsäljning av varor av samma eller liknande slag som de som försålts av driftstället. Vi dare har i förevarande avtal en "rimlighetsspärr" införts.Bestämmelsen in nebär att även om fråga är om försäljning av varor av samma eller liknande slag skall vinsten inte hänföras till det fasta driftstället om företaget kanvisa 44 attförsäljningen inte hade kunnat företas av det fasta driftstället inom ramen Prop. 1992/93:45 för dess sedvanliga affärsverksamhet. Vidbestämmandet av fördelningen av inkomster mellan fast driftställe ochhuvudkontor skall arm's length-principen användas, dvs. till det fastadriftstället skall hänföras den inkomst som detta driftställe skulle ha förvärvatom det - i stället för att avsluta affärer med huvudkontoret - hade avslutataffärer med ett helt fristående företag som bedrivit verksamhet av samma ellerliknande slag under samma eller liknande villkor och avslutat affärer pånormala marknadsmässiga villkor (punkt 2). Punkt3 innehåller vissa regler för hur utgifter som uppkommit för ett fastdriftställe skall behandlas. Därvid klargörs att t.ex. allmänna förvaltningskostnadersom uppkommit hos företagets huvudkontor för ett fast driftställe är en utgiftsom får dras av hos det fasta driftstället.