prop · GF03119 · 1992-01-01 00:00:00 — Svenska Bankmannaförbundets Centrala Företagsklubb för Stads- har i en skrivelse som kom in till efter det att lagrådsremissen beslutades anfört bl.a. att de anställda i genom sina arbetsinsatser har deltagit i att skapa den starka fristående institution som den samlade stadshypoteksrörelsen utgör och att de anställda därför bör få möjlighet att teckna aktier på lika förmånliga villkor som låntagarna. Vad jag i det föregående har sagt om spridningen av aktierna i utesluter inte att styrelserna i bolaget och kassan, om de finner det lämpligt, inkluderar även stadshypoteksinstitutionens anställda i den krets som skall erhålla av det kapital som fanns vid ombildningen. Som jag tidigare framhållit kan det emellertid inte gälla samma skatteregler för sådana förmåner som lämnas till de anställda som för de förmåner som lämnas till låntagarna. Det bör som sagt ankomma på kassans och bolagets styrelser att besluta om förfarandet i dessa angelägenheter. Någon författningsreglering av ägarspridningen erfordras inte. Målsättningen bör vara att det slutliga ägandet i bolaget skall vara spritt men även uppfylla ett krav på styrka och engagemang bland ägarna. Så länge grundfonden finns kvar till tryggande av utestående lån bör dock kassan behålla ett tillfredsställande inflytande över verksamheten i . När låneskulden är slutligt reglerad , finns någon anledning att just kassan skall påverka bolagets verksamhet. Kassans aktieinnehav i bolaget bör då helt avvecklas. Det förutsätts att grundfonden skall kunna trappas av vartefter låneskulden sjunker. Till kassans åligganden i egenskap av utövare av ägarfunktionen bör även läggas ett ansvar för kassan att se till att tanken att behålla regionala låntagarstämmor och ombudsstämma förverkligas på ett rimligt sätt. Nuvarande regler för ombudsstämma bör i allt väsentligt kunna tas in i kassans instruktion. Ombildningen av stadshypoteksorganisationen är en unik företeelse och rör en säregen organisationsform. Speciella hänsyn måste därför tas för att projektet skall kunna förverkligas. Enligt gällande regler har kassan och föreningarna i kapitaltäckningshänseende behandlats som en enhet. Det har varit naturligt att som placeringar endast beakta sådana som har skett utanför organisationen. Den omständigheten att den föreslagna ombildningsmodellen kräver att kassan består under en övergångstid bör inte orsaka att den synen förändras. Hänsyn måste tas till att de generella reglerna om kapitaltäckning inte lämpligen kan appliceras på kassan. Även om kassan definitionsmässigt skulle kunna betecknas som ett kreditinstitut, innebär intressegemenskapen mellan bolaget och kassan samt den ombildade kassans mycket begränsade uppgifter att ett kapitalkrav på kassan inte framstår som rimligt. Så länge kassan har det bestämmande inflytandet över bolaget saknar ett kapitaltäckningskrav på kassan för övrigt betydelse eftersom interna placeringar och tillskott undantas vid den konsoliderade kapitaltäckningen. Till detta kommer att den statliga garantin medför att obligationsinnehavarna i praktiken har ett skydd som överstiger det som enbart kapitaltäckningsreglerna skulle ge. Likvidationen och fördelningen av överskottet Avvecklingen av kassan bör ske i ett perspektiv av högst . Skälet till att inte påskynda avvecklingen är att ett tillräckligt utrymme bör lämnas för kassan och att fatta beslut om verksamheten som tillgodoser de överväganden som ligger till grund för ombildningen. Slutpunkten är alltså klar. Kassan skall avveckla den utestående obligationsstocken och aktieinnehavet i . Därefter skall kassan likvideras. Överskottet skall användas så att statens intressen tillgodoses på ett tillfredsställande sätt. Regeringen bör lämna förslag till i den frågan så snart det är praktiskt möjligt. 3.5 fonder m.m. Mitt förslag: Någon reducering av värdet i kapitalbashänseende av de fondavsättningar som gjorts görs inte. Utredningens förslag: Överensstämmer med mitt förslag. förslag och skrivelse: Berör inte frågan. Remissinstanserna: , Svenska sparbanks- föreningen, , och har motsatt sig att avsättningar som har gjorts till fonderna fullt ut skall räknas in i kapitalbasen eftersom dessa har gjorts med obeskattade vinstmedel. Skälen för mitt förslag: Det egna kapitalet i utgörs av kassans reservfond och föreningarnas säkerhetsfonder samt kapitaltäckningsfonderna. Sammanlagt uppgår fonderna till ca . Vid en bolagsbildning är avsikten att dessa fonder eller delar av dem skall svara mot aktiekapitalet i . Med hänsyn till det sätt på vilket reservfonden och säkerhetsfonderna byggts upp - med avdragsrätt för avsättningar upp till ett belopp som motsvarar resp. av kassans och föreningarnas skulder - uppstår frågan huruvida dessa fonder fullt ut är att betrakta som "äkta" eget kapital. Vid övervägande av denna fråga måste man skilja på de avsättningar till fonderna som gjorts och de avsättningar som gjorts därefter. Som framgått av beskrivningen av kapital-och skattesituation (avsnitt 2.3.3) är en minskning av reserv- resp. säkerhetsfond skattepliktig endast i fråga om avsättningar som gjorts . Avsättningarna t.o.m. har alltså formellt ställning som beskattat eget kapital trots att avdrag till största delen torde ha medgetts för avsättningarna. övervägde i sitt betänkande (SOU 1988:29) Förnyelse av kreditmarknaden olika möjligheter att eliminera den fördel som det från olika håll hävdats innebära att kunnat bygga upp sina fonder med obeskattade medel. Kommittén övervägde bl.a. en reducering av fonderna i kapitaltäckningshänseende. Det kan ifrågasättas om de fördelar som den hittillsvarande särbehandlingen av dessa fondavsättningar kan ha inneburit för är så stora att de motiverar en korrigering av de regler som gällt för förfluten tid. Enligt de kapitaltäckningsregler för hypoteksinstituten som gäller får beskattade fondavsättningar, dvs. avsättningar t.o.m. , inräknas i kapitalbasen (prop. 1989/90:43); någon särbehandling av dessa avsättningar i kapitaltäckningshänseende har sålunda inte ansetts befogad (prop. Det bör därvid beaktas att de nya kapitaltäckningsreglerna inte medger att någon del av grundfonden får inräknas i kapitalbasen. Det viktiga är att de olika med varandra konkurrerande instituten behandlas lika . Fondavsättningarna t.o.m. bör således i detta hänseende kunna bibehålla sin ställning som beskattade medel och få inräknas i kapitalbas. För den fusionerade kassan torde överlåtelsen i princip vara att se som en försäljning av tillgångar mot betalning i form av dels reverser motsvarande kassans utelöpande obligationer, dels aktier motsvarande nettoförmögenheten. Avsikten är därvid att överföringen skall ske så, att de belopp som i kassan är att se som obeskattade reserver skall överföras oförändrade till bolaget. Kassan bör i samband därmed sätta ned sin reservfond med det belopp som motsvarar den obeskattade delen. 3.6 AB:s verksamhet och organisation Mitt förslag: AB:s verksamhet och organisation bestäms av bolagets aktieägare inom de ramar lagstiftning och praxis har ställt upp för kreditaktiebolagen. Utredningens överväganden: Diskuterar att organisera verksamheten efter en holdingbolagsmodell för att kunna bredda verksamhetsområdet samt förordar att verksamhetens lokala del byggs upp efter en modell med regionkontor. förslag: Utgår från en holdingbolagsmodell. förslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: Riksbanksfullmäktige menar att några särbestämmelser i förhållande till de bankanknutna konkurrenterna inte bör gälla för . Nya finansiella verksamheter bör alltså kunna länkas till de ursprungliga förutsatt att detta sker via sidoordnade bolag efter holdingbolagsmodell. , och menar att en holdingbolagsmodell inte får leda till att koncernens verksamhet breddas till andra områden än fastighetsfinansiering. Skälen för mitt förslag: Utredningen har berört det framtida AB:s verksamhet och organisation. Som tidigare nämnts kommer att inordnas under den reglering som gäller för kreditaktiebolag. Frågor om inriktning av bolagets verksamhet och hur den närmare skall vara organiserad ankommer på och dess ägare att ta ställning till. Hos stadshypoteksföreningarnas anställda och i föreningarnas styrelser har byggts upp omfattande kunskaper och erfarenheter rörande förutsättningarna för fastighetskreditgivning inom resp. förenings område. Jag utgår från att den värdefulla tillgång som de anställda och styrelserna i detta avseende representerar för tas tillvara på bästa sätt i den nya organisationen. Enligt min mening bör exempelvis i de nuvarande föreningarnas ställe kunna bildas regionala rörelseenheter inom ramen för en enda juridisk person. Förslagsvis skulle ordförande i regionalstyrelser kunna utses av och övriga styrelseledamöter av nämnda styrelse efter förslag av en regional låntagarstämma. Det skulle därvid åligga respektive regionalstyrelse att ombesörja sådant förslag. I den tidigare nämnda skrivelsen från Svenska Bankmannaförbundets Centrala Företagsklubb för föreslås att arbetstagarna skall bli representerade i de regionala styrelser som förutses bli inrättade. Som jag framhållit ankommer det emellertid på och dess ägare att ta ställning till frågan om hur bolagets verksamhet skall vara organiserad. Frågan om representation för de anställda i eventuella regionala styrelser får därvid bli föremål för förhandlingar mellan de berörda parterna. Utredningens och förslag: Saknar motsvarande över-Mitt förslag: - Grundfonden ställs till kassans förfogande för ny upplåning . Under den tiden får kassan svara för upplåning av medel som behövs för utlåning i AB:s rörelse. Det är alltså inte meningen att kassan skall låna upp för andra ändamål. - Grundfonden är kvar i kassan och avgift betalas för den till dess fonden har blivit obehövlig. - Regeringen bestämmer grundfondens storlek i förhållande till den utestående lånestocken. Regeringen bestämmer också de villkor som skall gälla för grundfonden. Utredningens förslag överensstämmer beträffande grundfondsavgiften med mitt förslag. förslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. noterar att enligt både utredningens och förslag den statliga garantifonden skall ligga kvar i kassan för den obligationsstock som finns vid ombildningstillfället. skall inte ha någon garantifond som extra säkerhet för de obligationer bolaget emitterar. Kassastyrelsen pekar på risken för att obligationer kommer att få en lägre rating efter ombildningen. I det sammanhanget spelar den nuvarande svenska ekonomins situation en roll på samma sätt som riskerna för förluster inom svenskt kreditväsen. De internationella finansmarknaderna är känsliga och har vid ombildningstillfället en mycket utsatt position. Det fusionsarbete som behövs för att sammansmälta de separata organisationerna kan inte genomföras före ombildningen eftersom någon fungerande bolagsstyrelse inte har tillträtt. Först den stora nyemissionen kan ge en sådan ekonomisk styrka att kan försvara sin rating trots att den statliga garantifonden tas bort. Någon emission kan inte vara fullt genomförd och inbetald förrän . Det vore enligt kassastyrelsens mening olyckligt om skulle hamna i en svacka som kan leda till sänkt rating och försvårad upplåning och 1994. Risken är uppenbar att det kan bli svårt att över huvud taget ta sig tillbaka till en god rating annat än . Det är betydligt lättare att sänka en rating än att höja den. Av dessa skäl anser att organisationen borde kunna få behålla det stöd som ligger i en statlig garantifond som även avser de nyemitterade obligationerna. En metod att praktiskt åstadkomma detta är att kassan får fortsätta att emittera obligationer under . Medlen som därvid inflyter lånas sedan ut till på exakt motsvarande villkor. I sak skulle givetvis verksamheten handhas av bolaget, men formellt skulle upplåningen ledas genom den kvarstående kassan. Remissinstanserna: (), , och har alla påpekat att grundfondsavgiften bör bestämmas efter marknadsmässiga grunder, vilket torde motsvara en procent av fondens storlek. Skälen för mitt förslag: Jag delar uppfattning att ombildningsfasen är en mycket ömtålig period för verksamheten. förslag till en övergångslösning av upplåningsverksamheten för aktiebolaget är enligt min mening ett rimligt sätt att praktiskt åstadkomma goda förutsättningar för att kunna påbörja sin verksamhet i den nya organisationen utan att påfrestningarna blir alltför kännbara. Jag är därför beredd att föreslå att det av förordade arrangemanget genomförs. Tiden bör dock - bl.a. av hänsyn till anpassning till EG - begränsas till . Kassan bör således ombesörja upplåningen för AB:s vidkommande under högst från ombildningen. Grundfonden uppgår till . Om någon ytterligare höjning kan komma att behövas från ombildningen, dvs. som kassan skall sköta bolagets upplåning, kan inte bedömas. Vid en avveckling av grundfonden skall utgångspunkten vara att utelöpande obligationer köpts under förutsättning av nuvarande höga kapitalisering i och därmed följande kreditvärdighet. Den avtrappning av grundfonden som regeringen föreslås få besluta om skall ske i en sådan takt att kassans kreditvärdighet inte försämras. bör bemyndiga regeringen att bestämma grundfondens storlek. Härigenom undviks återkommande riksdagsprövningar vid avvecklingen av grundfonden. Liksom bör avgift utgå för grundfonden. Avgiften är nu . Med hänsyn till att det uppdragits åt (se prop. 1990/91:29, FiU4,) att se över den statliga garantiverksamheten, inklusive avgiftssättningen, bör frågan om ändring av avgiften för grundfonden tas upp i ett senare sammanhang. 4 Skattefrågor vid ombildningar av utländska bankers svenska dotterbolag till filialer, m.m. Mitt förslag: Ombildning av utländska bankföretags dotterbanker till filialer skall inte föranleda inkomstbeskattning eller någon förändring i den inkomstskattemässiga situationen. Vid ombildning av ömsesidiga livförsäkringsföretag till livförsäkringsaktiebolag får uppskovsbelopp övertas. Övergångsbestämmelserna till lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel görs tillämplig på försäkringsaktiebolag. Vid beräkning av kapitalunderlaget för surv får aktier som utgör lager medräknas oavsett aktieinnehavets storlek. Bankaktiebolag, sparbanker, föreningsbanker, finansbolag, kreditaktiebolag och sådana värdepappersbolag som skall uppfylla kapitalkrav enligt 5 kap. 1 § lagen (1991:981) om värdepappersrörelse ges möjlighet att skatta av sina reserver enligt de generella reglerna i 4 och 5 §§ återföringslagen. Promemorieförslaget: Överensstämmer med mitt förslag med den skillnaden att vid ombildning av utländska bankföretags bankdotterbolag till filial regleras endast frågor om övertagande av skattemässiga underskott, survavsättningar och uppskovsbelopp. Frågan om ändring i återföringslagen tas inte upp i promemorian. Synpunkter vid hearingen: Förslagen har lämnats utan erinran. anser att ett uttryckligt undantag från uttagsbeskattning bör införas för ombildning av utländska bankföretags dotterbanker till filialer. Skälen för mitt förslag: har utländska banker kunnat få tillstånd att etablera dotterbolag i . är sex sådana dotterbanker verksamma här. Samtliga är valutabanker och har också upplåningsmöjlighet i . Det är internationellt sett vanligt att utländska banker har svårt att bli stora på andra länders marknader. Även i har de utländska dotterbankerna tagit små andelar av kreditmarknaden och inte utgjort något särskilt märkbart konkurrenselement. Jämfört med de svenskägda affärsbankerna har de utlandsägda bankerna förhållandevis större andelar affärer med svenska och utländska banker medan rena kundaffärer är en mindre del av verksamheten. Etableringen i har varit förenade med stora kostnader. Verksamheten har gått med underskott. Flera utlandsägda banker har upphört med sin verksamhet. Från att ha varit tolv är som nämnts nu endast sex utlandsägda banker verksamma här. Flera inslag i regleringen har verkat begränsande. Det gäller t.ex. rapporteringen av stora exponeringar (tidigare s.k. enhandsengagemang). allmänna råd innebär att alla exponeringar - inom och utom balansräkningen - mot en kund eller kunder i intressegemenskap som utgör av kapitalbasen skall rapporteras till inspektionen. Endast exponeringar på staten och på andra banker, där löptiden understiger , undantas. Inspektionen tillämpar i avvaktan på ett slutligt EG-direktiv ingen tvingande övre gräns för exponeringarnas storlek. Enligt direktivförslag bör gränsen sättas vid av bankens kapitalbas för en exponering till en och samma kund eller kunder i intressegemenskap. Med hänsyn till bl.a. de utlandsägda bankernas begränsade egna kapital är deras riskbärande kapital förhållandevis litet. Särskilt mot bakgrund av att de i allmänhet vänder sig till stora och medelstora företag har reglerna upplevts som begränsande. En övergång från dotterbank till filial skulle ge ett väsentligt vidgat utrymme i berört hänseende. Eftersom en filial arbetar med hela den utländska bankens kapitalbas som grund skulle reglerna om stora exponeringar inte påverka en filial på samma sätt som en dotterbank. Kapitalbasen har även betydelse för möjligheterna att expandera verksamheten även i övrigt. Vidare är behovet av svensk organisation mindre i en filial än i ett dotterbolag och filialformen blir därför billigare. Mot bakgrund av de redovisade svårigheterna för utlandsägda dotterbanker att konkurrera på den svenska marknaden ansågs det motiverat att öppna en möjlighet för utländska bankföretag att driva bankrörelse från filial här i landet (prop. 1989/90:116, NU38, SFS 1990:821). I propositionen underströks att alternativet att etablera en filial med tiden kunde bli en stimulans till ökad konkurrens på den svenska kreditmarknaden och - särskilt inom valutahandeln - kunna utvecklas till ett värdefullt inslag på den svenska kreditmarknaden (prop. 1989/90:116 s. 64). Trots att den nya lagstiftningen varit i kraft har ännu ingen filialetablering skett. I en skrivelse från , , , , , och Okobanken (dnr 4033/91) framförs synpunkter på en ombildning till filial genom att ett dotterbolag överlåter samtliga tillgångar till moderbolaget mot betalning delvis i form av att moderbolaget övertar ansvaret för dotterbolagets förpliktelser. Den slutsats som dras är att de skatteeffekter som kan följa på en sådan ombildning utgör ett hinder för att genomföra ändringen. Särskilt framhålls att moderbolaget inte får ta över obeskattade reserver eller i de fall dotterbolaget gått med underskott - vilket varit mer vanligt - inte kan utnyttja dessa mot framtida överskott i filialen. En utländsk bank med filial här i beskattas som inskränkt skattskyldig enligt 6 § 1 mom. c och 16 § 2 mom. Enligt dessa regler skall utländska bolag beskattas för bl.a. inkomst av näringsverksamhet som bedrivs från fast driftställe. En filial är ett sådant fast driftställe. Filialens skattemässiga resultat beräknas enligt de regler som generellt gäller för inkomst av näringsverksamhet. Promemorieförslaget innehåller förslag till kontinuitet i fråga om rätten till underskott, övertagande av surv och avskattning av uppskovsbelopp enligt återföringslagen. För min egen del vill jag anföra följande. Som framgått av min redogörelse för fusion mellan stadshypotekskassan och stadshypoteksföreningarna (avsnitt 3.4) gäller enligt 2 § 4 mom. SIL särskilda undantagsregler för vissa angivna fusionsfall. En fusion enligt dessa regler skall kunna genomföras utan att utlösa någon inkomstbeskattning hos de deltagande företagen och utan att i övrigt medföra någon förändring av deras inkomstskattemässiga situation. Genom hänvisningar i survlagen och återföringslagen gäller detta även i fråga om surv och avskattning av obeskattade reserver. Enligt min mening bör de aktuella ombildningarna av bankdotterbolagen omfattas av dessa regler. Avgörande för min bedömning är därvid att möjligheten att etablera verksamheten i filialform inte stod till buds för de som bankdotterbolag nu verksamma företagen. Jag föreslår därför att untantagsreglerna för vissa fusioner i behövliga delar skall gälla vid ombildning av dessa utländska bankföretags dotterbanker till filial. Däremot anser jag det inte befogat att vidta någon åtgärd som skulle innebära en lindring i skyldigheten att betala eventuell stämpelskatt på fastigheter. och har i en skrivelse till regeringen (dnr 1843/92) hemställt om lättnader för att inte vissa skatteeffekter skall förhindra en planerad omstrukturering av RKA:s försäkringsrörelse. RKA avser att överlåta hela sin försäkringsrörelse till ett för ändamålet bildat helägt dotterbolag () som fått koncession att bedriva livförsäkringsrörelse. Överlåtelsen till dotterbolaget avses ske till skattemässiga restvärden. I ett andra steg överlåter RKA försäkringsaktiebolaget till till ett pris motsvarande marknadsvärdet varefter RKA likvideras. Särskilda skäl mot uttagsbeskattning torde enligt min mening föreligga för denna ombildning. I likhet med vad som ansetts motiverat i andra ombildningsfall bör uppskovsbeloppet få övertas. Vidare bör en åtgärd vidtas i fråga om lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel. I övergångsbestämmelserna finns regler som syftar till att förhindra retroaktiva effekter av den nya lagen. Bestämmelserna innebär att värdestegring på aktier och fastigheter som inträtt före övergångstillfället inte skall beskattas enligt de nya reglerna. Bestämmelserna bör gälla även för det övertagande företaget. Förslagen beträffande ombildning av utlandsägda dotterbanker avser endast dotterbanker som fanns när möjligheten till etablering i filialform infördes och kommer att tillämpas endast övergångsvis. Reglerna bör därför lämpligen tas in i den lag som reglerar ombildning. Även reglerna avseende ombildningen av RKA bör tas in i den särskilda lagen. Jag vill nu även ta upp en fråga rörande de finansiella företagens beräkning av kapitalunderlaget vid survavsättning. Kapitalunderlaget för juridiska personer utgörs enligt 3 § första stycket survlagen av skillnaden vid beskattningsårets utgång mellan tillgångar och skulder. I andra stycket anges att bl.a. aktier i svenska aktiebolag inte skall anses som tillgång om företagets röstetal för aktierna är så stort som anges i 7 § 8 mom. tredje stycket a SIL eller om företaget är frikallat från skattskyldighet för utdelning på aktierna enligt tredje stycket b nämnda moment. I 7 § 8 mom. tredje stycket a SIL anges bl.a. att svenskt aktiebolag är frikallat från skattskyldighet för utdelning på näringsbetingade aktier. Med näringsbetingade aktier avses aktier som inte utgör omsättningstillgång i företagets verksamhet under förutsättning att det sammanlagda röstetalet för företagets aktier i det utdelande företaget motsvarar av röstetalet för samtliga aktier i det utdelande företaget eller det görs sannolikt att innehavet av aktien betingas av verksamhet som bedrivs av företaget eller av företag som kan anses stå det nära. Bestämmelserna innebär alltså att om röstetalet uppgår till exkluderas aktier som utgör lager trots att utdelningen på dessa aktier alltid är skattepliktig. Det torde endast undantagsvis förekomma att företag för vilket aktierna utgör lager har så stora innehav i ett och samma bolag. En begränsning i sådant fall är emellertid inte motiverad. Survreglerna bör justeras så att aktier som utgör lager alltid ingår i survunderlaget. Mitt förslag föranleder en justering i 3 § andra stycket survlagen. Ändringen bör gälla retroaktivt års taxering. Jag vill slutligen ta upp frågan om avskattning av bankernas obeskattade reserver. I skattereformen valdes skilda metoder för avskattning av obeskattade reserver för icke-finansiella resp. finansiella företag. Icke-finansiella företags obeskattade reserver återförs till beskattning till den nya skattesatsen under längst . Formellt återförs reserverna till beskattning vid taxering. Vid denna taxering beslutas ett uppskovsbelopp som utgör skillnaden mellan de upplösta reserverna och årets avsättning till skatteutjämningsreserv enligt survlagen.