prop · GF0368 · 1992-01-01 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1991/92:68 Forskning och försök rörande alternativ till burhållning inom äggproduktionen Regeringen bereder tillfälle att ta del av vad som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet . I skrivelsen redogörs för pågående försök rörande alternativ till burhållning av värphöns. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . berg, , , , , , , , , , , , , , , , , , P. , : statsrådet -------------------- Skrivelse om forskning och försök rörande alternativ till burhållning inom äggproduktionen 1 Inledning I betänkandet 1990/91:JoU18 hemställde jordbruksutskottet att ger regeringen till känna vad utskottet anfört med anledning av motionen 1989/90:Jo519 om den svenska äggproduktionen. Utskottet förordade där vid, utöver den tidigare beslutade kontrollstationen , en lägesavstäm ning för pågående försök med alternativa produktionsme toder inom äggproduktionen och ansåg att regeringen bör lämna en redovis ning härav. beslutade i enlighet med utskottets hemställan (rskr. 1990/91:137). Jag vill med anledning därav lämna följande redogörelse. Djurskyddslagen (1988:534), som trädde i kraft , föreskri ver bl.a. att djur skall hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt. Enligt djurskyddsförordningen (1988:539) får höns för äggproduktion inte inhysas i burar. Vid ikraftträdandet befintliga anläggningar för burhöns får användas intill utgången av . Jag har informerats om att kommer att anslå sär skilda medel för forskning, försök och utveckling inom området alternativ till burhållning av värphöns. För samma ändamål har lantbruksuni versitet, som bedriver den huvudsakliga forskningen på detta område, för /92 avsatt . Denna forskning finansieras inneva rande budgetår även i enlighet med följande. Arbetsmiljöfonden , , Stiftelsen , ett flertal djurskyddsföreningar . samt konstruktörer av stallar och inredningar. har på uppdrag av regeringen läm nat en beskrivning av pågående och planerade försök rörande alternativ till burhållning inom äggproduktionen. 2 Pågående försök 2.1 2.1.1 och vård och vård inledde försök med alterna tiv till burhållning av värphöns /88. Försöken är i huvudsak inriktade på att kartlägga olika problem och att utveckla både detaljlös ningar och övergripande lösningar på dessa. /92 finansieras projekten enligt följande. lant bruksuniversitet , , , Stiftelsen , varav . anvisats till , och konstruktörer av stal lar och inredning. Produktintäkterna beräknas till . Tre projekt pågår parallellt på försöksstationen Funbo--Lövsta. Ett pro jekt bedrivs på gården Marielund och är ett fältförsök i avdelningens regi. I försöken deltar experter från statens veterinärmedicinska anstalt. Försöken på Marielund startade . Den tredje försöksomgången värphöns sattes in . Institutionen studerar ett modifierat schwei ziskt system med 4 600 lösgående höns uppdelade i fyra olika avdelningar. Beläggningen är 17 höns/m2 byggnadsyta och 9 höns/m2 tillgänglig yta. Syste met som har ströbädd på av den tillgängliga ytan består av tre etager med separat viloplan, automatisk utgödsling, utfodring, ägginsamling, re desrensning och redesstängning. Indelningen i avdelningar möjliggör viss test av olika delutformningar och olika djurmaterial i samma hus. Det s.k. Lövsta startade . I detta projekt sker en utveckling i mindre skala av dels Marielundssystemet, dels av Lövstasy stemet med 230--470 djur per grupp. Det senare hyser 14 höns/m2 byggnadsyta (ströandel) och har två etager. Båda systemen hy ser ca 9 djur/m2 tillgänglig yta. Dessutom finns i samma stallbyggnad två kon trollgrupper med konventionella burar med tre hönor i varje bur. Totalt finns i detta stall 2 500 höns. I det s.k. Lövsta studeras olika smågruppssystem, t.ex. mini voljärer för 15 djur. Systemen används främst för test av olika detaljer som kan användas i system för höns i stora grupper, t.ex. studier av hur olika material och utföranden av sittpinnar inverkar på fot- och bröstbenshälsa. I sin summering av framkomna resultat anger institutionen att det har varit möjligt att förbättra systemen i flera avseenden jämfört med . Det gäller t.ex. utformningen av reden och sittpinnar, sänkning av frekvensen golvägg och förbättring av äggkvaliteten. Förutom att alternati ven till burhållningen ger hönsen ett kraftigt utökat beteendemönster visar försöken att även skelettstyrkan påverkas positivt. De problem som har förekommit har framför allt gällt förekomst och be handling av endo- och ektoparasiter, risker för att medicinering ger restsub stanser i äggen och därmed förlorad produktion samt uppkomst av fotbölder och bröstbensdeformationer. Höga dödlighetstal på grund av fjäderplock ning/hackning/kannibalism har förekommit i vissa fall. Arbetsmiljön för per sonalen är ett problem både i fråga om luftkvalitet och ergonomi. Institutionen planerar att på Marielund studera de långsiktiga effekterna av en stor alternativ anläggning. Avsikten är att följa upp nya utformningar av reden, viloplanskonstruktioner, sitt- och anflygningsstänger och djurma terial. En viktig del av studierna kommer att utgöras av utvidgade arbetsmil jöstudier som avses bedrivas i samarbete med byggnadsteknik. Preliminära resultat tyder på att jonisering av luften kan reducera den totala halten av organiskt damm i luften. Ett examensarbete kommer att utföras angående effekten på dammhalt och dammsedimenta tion av en fördubblad joniseringsaktivitet i joniseringsanläggningen på Ma rielund. I Lövsta avser institutionen att genomföra fler studier av olika vita djurmaterial, och institutionen kommer även att studera en ny typ av reden. Försöksresultaten har visat att uppfödningssättet är av avgö rande betydelse för totalresultatet . föds av rekryteringsdjuren upp i burar. Avsikten är att de djur som skall användas i försöksomgång tre skall ha fötts upp i ett nytt uppfödningssystem som bygger på principen att djuren skall vara vana vid etagerna redan vid insättningen. Det nya systemet har automatisk utgödsling och förbättrade ergonomiska förhållanden. Unghöns av olika ras uppfödda i denna moderna anläggning skall studeras i Lövsta- och Marielundssystemen. Tillsammans med vid Lunds universi tet genomför institutionen en pilotstudie av möjligheten till biologisk be kämpning av kvalster med hjälp av s.k. rovkvalster som i naturen förekom mer i t.ex. fågelbon. 2.1.2 bedrivs forskning om sambandet mel lan djurmiljö och djurhälsa. Syftet är att kunna identifiera sjukdomsutlö sande faktorer i miljön och att anvisa förebyggande åtgärder för att åstad komma en god djurhälsa. /92 finansieras forskningen kring alternativa system enligt följande. , ett flertal djurskydds föreningar , . och konstruktören av inredning och stall. Institutionen anger fem problemområden som kräver särskilda insatser parallellt med den grundläggande etologiska forskningen såsom hackning, fjäderätning och kannibalism, kronisk pododermatit, olycksfall där djur fastnar i inredning samt bröstbensdeformationer. Följande projekt bedrivs inom ramen för forskning och försök om alterna tiv till burhållning inom äggproduktionen. -- Undersökningar av sambandet mellan miljö och hälsotillstånd i värp hönsbesättningar med golvhållning. Sju golvhönsflockar i kommersiell drift med s.k. voletagesystem och ett tiotal flockar med annan typ av golvhållning har följts genom obduktion av döda hönor och genom allmän uppföljning av produktionsresultat och bedömningar av hälso- och miljöförhållanden. -- Etologiska studier kring djurens naturliga beteende, vilket har betydelse bl.a. vid beräkning av vilka beläggningsgrader som möjliggör ett naturligt beteende hos djuren. -- Studier av riskfaktorer för utveckling av fotbölder. Resultaten visade att förekomsten av bölder var betydligt högre i grupper som exponerats för en fuktig ströbädd än för grupper som hölls på en torr bädd. Fuktiga sittpinnar påverkade inte frekvensen fotbölder men ökade skadans utbredning på fo tens undersida. -- Golvhållning av höns i s.k. voletagesystem i ett försök på Stora Seger stads lantbruksskola. Försöket bedrivs i samarbete med och konstruktören av stall och inredning. teknik kommer att utföra arbetsmiljö- och klimatstudier. I den första för söksomgången har hälsoläget allmänt sett varit tillfredsställande. Vid hälso kontrollerna har dock konstaterats dålig befjädring, långa klor, bröstbensde formationer och hackskador i kammarna i varierande grad. -- Efter ansökan hos av djurägaren startade ett försök liknande det på Stora i en kommersiell värphönsbesätt ning. Institutionen genomför en utvärdering av anläggningen från djurhälso- och djurskyddssynpunkt. Utvärderingen kommer att baseras på analys av data från två produktionsomgångar. 2.1.3 byggnadsteknik byggnadsteknik genomför egna projekt samt deltar i de projekt som bedrivs vid och vård och . /92 finansieras forskningen om alternativa system enligt följande. (anvisat till ). Ett referensmaterial har tagits fram om gaser och damm i fjäderfästallar. Arbetet har omfattat gas- och dammundersökningar i olika bur- och golv hönsstallar. Underlaget är till stor hjälp vid fortsatt forskning när det gäller alternativa system för inhysning av värphöns. Förekomsten av gaser i olika stallar har dokumenterats, liksom faktorer som påverkar gasförekomsten så som djurhållningssystem, djurtäthet, djurvikt, gödselns lagringstid, ventila tionsflöden och fukthalt m.m. Dammförekomst och dammkvaliteten i olika värphönsstallar har undersökts. I arbetet ingår också att undersöka före komsten av endotoxiner och mikroorganismer i luften. Institutionen har utvecklat ett nytt uppfödningssystem för unghöns. Syste met är anpassat till de nya alternativa systemen för äggproduktion med lös gående höns. Principen är att hönsen skall vara vana vid etagerna vid insätt ningen i anläggningen för äggproduktion. En sådan uppfödningsanläggning har uppförts vid Svenska Lantmännens mora, . Anläggningen skall förse ring och vård med unghöns. Ett projekt där arbetsmiljön i alternativa värphönsstallar studeras löper och skall vara avslutat . Projektet syftar till att utvärdera vilka inhysningssystem och vilka tekniska åtgärder som effektivast reducerar förekomsten av luftföroreningar i värphönsstallar för lösgående höns samt effekter på ergonomi och olycksfallsrisker. Sannolikt krävs nya former av gödselhantering samt vidareutveckling av ventilationstekniken. Institutio nen planerar att under det kommande verksamhetsåret, om medel tillförs, utarbeta normer för utvärdering av klimat och luftföroreningar i nya inhys ningssystem för värphöns. Om medel tillförs avser institutionen också att ut veckla ett ventilationssystem för utsugning av gödselgaser i system för lös gående värphöns. I de system som håller på att utvecklas för lösgående värphöns finns vissa möjligheter att integrera ett utsugningssystem för göd selgaser i själva konstruktionen. 2.2 har medverkat i de försök med alterna tiva system för värphöns som bedrivs i och deltagit i erfarenhetsut byte med bl.a. . I samarbete med ring och vård pågår försök med vaccinering mot koccidios, där målet är att få fram ett vaccin. 3 Genom beslut får disponera 3,3 milj.kr. till djurskyddsfrämjande åtgärder förutom de redan anslagna 0,5 milj.kr. Medlen som skall användas för forskning, utveckling och försök rö rande djurmiljöförbättrande åtgärder i jordbruket, särskilt alternativ till burhållning inom äggproduktionen, skall fördelas av jordbruksverket och skogs- och jordbrukets forskningsråd i samråd. och skogs- och jordbrukets forskningsråd har beslutat att ett samlat program skall utarbetas för forskning, utveckling och försök inom området alternativ till burhållning av värphöns. Ett förslag till program har därefter utarbetats av en särskild arbetsgrupp. Arbetsgruppen har angett tre problemområden, nämligen biologi, teknik inkl. arbetsmiljö och ekonomi. Gruppen har föreslagit ett program för forskning, försök och utveckling inom följande områden, nämligen koccidios, grundläggande etologiska stu dier, modellförsök på Lövsta, luftkvalitet samt uppföljning av nya system i praktisk drift. Arbetsgruppen har föreslagit att drygt 2,5 milj.kr. avsätts för dessa ändamål /92. har tillsatt en särskild referensgrupp för fjäder fäfrågor. I gruppen ingår bl.a. representanter för forskningen på området, näringen och djurskyddsorganisationer. Gruppen kommer i första hand att behandla planering, kontroll och utvärdering av fältförsök med alternativa system till burhållning av värphöns. Fjäderfäfrågorna kommer också att dis kuteras i verkets djurskyddsråd. 4 Internationell forskning och samarbete I har man efter en folkomröstning beslutat att införa förbud mot konventionell burhönshållning . I den schweiziska djur skyddslagen anges bl.a. att värphöns skall ha tillgång till sittpinnar och reden För att inhämta utländska erfarenheter av forskning och försök rörande alternativ till burhållning av värphöns gjorde lantbruksstyrelsen ett studiebesök i , varvid bl.a. ingående diskussioner fördes om hur godkännande av nya djurhållningsformer gick till. I har man under en följd av år satsat stora resurser på utvärdering av sådana system. För att fördjupa det nordiska samarbetet har initiativ tagits av bl.a. institu tionen för husdjurshygien till en gemensam nordisk arbetsgrupp, Nordisk Forskargrupp för Alternativ Hönshållning, som bildades . Syftet med gruppen är att på ett organiserat sätt öka kunskapsutbytet inom området mellan de nordiska länderna och att stimulera till ett ökat samar bete. Institutionernas forskare har också kontakter med forskare i andra länder och ett fördjupat samarbete efterfrågas bl.a. från och . 5 Ärendet till Jag hemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag har redovisat om pågående försök rörande alternativ till burhållning av värp höns inom äggproduktionen. 6 Beslut Regeringen beslutar i enlighet med föredragandens hemställan.