prop · GG0380 · 1992-12-31 00:00:00 — Det förekommer heller inte några kraftutbyggnadspro- Prop.1992/93:80 jekt i den av godtagna vattenkraftplanen. Den del av Gimån som utgör område av riksintresse ärangiven från utlopp till . I föreliggande förslag till skydd enligt 3:6 NRL motvattenkraftutbyggnad bör avses hela Gimån uppströms i åns nedre del. Område av riksintresse för naturvård och friluftsliv i Y-län,nr N69 och nr F8, samt för kulturminnesvärden (6908/1565). Nedre är den sträckan från Viforsenskraftverk till älvens utlopp i en mil söder om . Ljunganär i stort sett utbyggd med kraftverk och vattenmagasin utom i sina källflödenoch mellan Havern och . Dessa delar av är skyddade enligt 3:6 NRL.Från Viforsen har älven ett naturiigt fall på ca 11 m uppdelat på ett flertal långsluttandeforsar och däremellan strömsträckor med snabbt framrin-nande vatten. Dengenomgående korttidsreglering som utövas i kraftstationer återrreglerasi Viforsen, och flödet nedströms ut till havet är därför i stort sett opåverkatav denna reglering. Genom landhöjning och vattnets erosion sker här en levandepåverkan på älvens stränder och bottenförhållanden. när havet genom en träng genombrottsdal omgiven avhöjder upp till 200-250 m. Älven har i slingrande lopp skurit sig ned i mäktigasedimentlager då landet höjt sig ur havet. Ett terrasslandskap bevuxet medtallskog, dominerar stränderna, pä rnånga ställen brant och med raviner. norra sida, i övre delen omkring Klingstatjärnen och i den nedre delenvid Nolby, präglas landskapet av öppna jordbruksmarker i vågig terräng. Pådenna sida som är väl åtkomlig från länsväg finns ett relativt stort antal fritidshusi älvens närhet medan bebyggelsen på södra sidan är mer sparsam till följd avsämre vägnät. Älvens mynningsområde som övertväras och följs åt norr av väg E4har delvis karaktär av tätbebyggelse med äldre industrimiljö. Nedre outbyggda älvsträcka utgör en numerasällsynt och värdefull naturmiljö med särskild betydelse för fritidsfisket. Dramatiska naturpartier med forsar, nipor, raviner och sydväxtberg ger karaktären av "vildmarks park" belägen på mindre än en halvtimmes färd från största be folkningskoncentration, . Vegetationen i dalgången betingas av dess topografi. Granskog dominerar de högre sluttningarna. På terrasserna och i niporna är växtligheten mer omväxlande. Pä fuktigare mark återfinns 45 örtrikbarrskog och lövskog. Här växer t.ex. , vitsippa, enstaka Prop.1992/93:80 stormhattar, nässelklocka, kungsljus. Strandvegetationen utgörsoftast av Bilaga 1 blandskog med tämligen rik flora, t.ex. konvalj. är den enda älv i länet med naturiig reproduktionav lax. Nedre är också ett viktigt reproduktionsområde för sik, harr,öring och havsöring. Vid Viforsen har ett centralfiske anlagts för fångst avfrämst avelslax för konstgjord uppfödning av laxsmolt. Fiskeribiologiskt är älvsträckanenligt av riksintresse. Fisket som utövas med 500-1 000fiskedygn/är, varav en betydande del av utövarna kommer från andra delar avlandet, är en central attraktion för områdets friluftsliv och turism. Främst ärfisket inriktat på den mera lättfångade havsöringen. Årsfångster är för lax1000 kg, öring , sik . bedrevs även fångst av"nätting" (flodnejonöga), men har tillgångendrastiskt minskat. Nedre tilldrar sig stort intresse från frilufts-och rekreationssynpunkt, dels på grund av rika möjligheter tillnaturupplevelser i form av fiske, kanoting m.m., dels genom dess tillgänglighetmycket nära tätort. Nedre betecknas också som område avriksintresse för kulturminnesvården. På sträckan bl.a. odlingslandskap med gravfält, tidig medeltida kyrkoruin, lämningarfrån tiden meUan forntid och medeltid, sannolikt en huvudbygd med stormannabebyggelsen. I Sehlstedtska utredningen placerades projektet iklass 1, d.v.s. bland älvsträckor med måttliga bevarandevärden. Utredningenbetonar att det outbyggda älvavsnittet från Viforsen till havet är av mycketstort värde från rekreationssynpunkt, och att ingrepp i denna miljö måstedärför betraktas som ytterst allvarligt. Det projekt som presenterats förutredningar, en ny anläggning uppströms det gamla kraftverket, förutsattes dockmedföra begränsade ingrepp i miljön, bl.a. med en för fiskeintressenatillfredsställande tappningsplan. Viforsens nya kraftverk togs i drift i början av 1980-talet.Några planer att härutöver utnyttja nedre för kraftproduktion har inteframförts till vattenkraftberedningen eller senare i planen förvattenkraftutbyggnad som medgivits av . De höga bevarandevärden av skilda slag som är knutna tillNedre talar för att älven här bör vara skyddat för framtiden från olikaslag av exploateringar som kan negativt påverka dess värde. Exempelvis är detangeläget att planer att bilda ett naturreservat för områdetvid Grenforsen snart kan genomföras. Frän vattenkraftintresset representerat av BÅKAB framförsför närva rande inte några utbyggnadsanspråk. Enligt min mening finns det goda skäl för att nedströms Viforsen till havet får ingå bland de älvsträckor som åtnjuter skydd enligt 3:6 NRL. Område av riksintresse för naturvård och friluftsliv i X-län,nr Nll och nr F7, samt område av riksintresse för kulturminnesvård nr 1C580. rinner upp i , helt nära gränsen tillHälsingland, där 355 m.ö.h. utgör älvens källsjö. som ärLjusnans största biflöde, har ett avrinningsområde av , en längd av ca15 mil och mynnar i Ljusnan i sjön strax nedströms . 1 älvens nedre del till och med Vallhaga nära ärfallhöjden utbyggd. Med undantag för ett litet kraftverk, Storlugnströmmenskraftverk, är i övrigt outbyggd och därmed den längsta outbyggdaälvsträckan i södra . Sjöregleringar i tillrinningsområdet påverkarvattenregimen i älven relativt obetydligt. rinner fram genom en dalgång av mäktigadimensioner där omgivande berg når 150-250 m över dalbotten. Loppet följer ennästan rak, tektoniskt bestämd linje i en serie smala sjöar raed obetydligfall. På den följande sträckan som avslutas med Hylströmmen sänkersig älven 145 m och bildar ett stort antal forsar och fall, varav Hylströmmenmed 23 m är det största. Vid denna nivå möter högsta kustlinjen och ärlängre ned i huvudsak lugnflytande. Vid inlandsisens avsmältning avsattes stora mängder isälvsmateriai,både på land och i den havsvik sora sträckte sig in mot det områdedär Hylströmmen nu rinner. Längs hela området kan Voxnanåsen följas, långasträckor som en skarpt avsatta getryggsäs, på några ställen vidgar den sig tillåsnät med talrika dödisgropar. Nedströms Hylströmmen bildades omfattandedeltan där de finkorniga sedimenten delvis omlagrats av vinden. Flygsandfältförekommer vid Voxnakröken. Uppströms Hylströmmen där isälvs-materialet avsattspå land har på båda sidor om älven bildats omfattande s.k. sandurfält, lagradei flacka, kilometerbreda bankar genomdragna av strömrännor i flätade mönster, s.k.braided river. Längs de nedre lugnflytande partierna bildar ettvälutvecklat och ännu aktivt meanderlopp med levande nipor, korvsjöar ochrörliga sandbankar. En stor del av naturvärdena i den outbyggda delen av Voxnandalenär av geovetenskaplig art. De utgör också förutsättningar för de högabotaniska, zoologiska och rekreativa värdena. omges av barrskog, på isälvsavlagringarna oftastlavtallskog. Flacka deltan och sandurfält intas i hög grad av myrmarker. Denrelativt opåverkade naturliga flödesregimen gynnar en välutvecklad zonering av en artrik strandvegetation. Vid inventering av den outbyggda älven har inte mindre än 322 kärlväxter noterats. Flera sällsynta eller skydds värda arter ingår, t.ex. mandelpil, klotgräs, skuggviol, fågelstarr. Nedströms passerar älven område med rikare bergarter (Losformationen) vilket skapat förutsättning för ett ökat antal kalkgynnade växter. Djurlivetär bristfälligt undersökt. En utterinventering genomförd av Na- Prop.1992/93:80 turhistoriska 1984 har visat att utter förekommer iområdet kring 1 Hylströmmen och dess biflöden. Detta område harockså särskilt goda förutsättningar att bibehålla en livskraftig stam. 1 älvens forsrika delar finns goda stammar av öring och harr.Fiskeristyrelsen anser att denna tillgäng, som är upplåten för sportfiske, börbetecknas som ett riksintresse, och att särskilt barren representerar enskyddsvärd stam. Den fridlysta flodpärlmusslan förekommer på flera ställenlängs älven. Vid en begränsad inventering har också insektsfaunan visat sigintressant. Älven har goda förutsättningar för "vildmarksturism".Bl.a. är med biflöden känd som ett förnämligt kanotvatten - den är en avde tidigast utbyggda kanotlederna i länet. Som friluftsområde är älvenemellertid utnyttjad endast i ringa grad. Många av lämningarna efter flottningsepokenhar ett kulturhistoriskt värde och är inte sällan berikande för miljön. Vid Voxnaligger Voxna bruk och Voxna herrgärd med rika lämningar efter bruksepoken.Bruket är av högt kulturhistoriskt intresse och är angivet som riksintresse förkulturminnesvården. Utbyggnadsfrägans tidigare behandling Till har inte redovisats några utbyggnadsintressen i , och endastälvens nedre del markeras pä karta med outbyggda älvsträckor. Som överstabefintliga kraftverk i älven anges Vallhaga strax uppströms . I vattenkraftberedningens betänkande redovisades treprojekt i uppströms , benämnda Hylströmmen, Vinströmmen och Finnstuga,vilka av beredningen placerats i klass B. Inga av dessa projekt ingick dock iförslaget till plan för vattenkraftutbyggnad. Beredningen upptar ocksä i sittförslag projektet under klass objekt. Det anges att projektet förutsätteren reglering av . 1 regeringens proposition 1983/84:160 med förslag tillutbyggnad av vattenkraften ingick två projekt i ovan , benämnda Hylströmmenrespektive reglering. förordade emellertid att frågan omdessa båda projekt skulle övervägas, bl.a. mot inriktningen och omfattningenav vattenkraftutbyggnaden i . 1 promemorian Ds 11984:26 "Komplettering av planenför vattenkraftsutbyggnader" fördes på nytt in ett förslag att Hylströmmenmed reglering skulle ingå i planen. 1984/85:120 ansåg miljö-och energiministern mot bakgrund av remissutfallet på promemorian att detsaknades förutsättningar att föra Hylströmmen till planen. (BoU 1984/85:25, rskr. 1 samband med behandlingen av proposition 1985/86:3,"Lag om hushållning med naturresurser m.m." förde Hylströmmentill de vattenområden som undantas från vattenkraftutbyggnad enligt 3:6 NRL (BoU1986/87:3). i X-län har beslutat att med stränderskall skyddas som naturvårdsområde. Förordnandet omfattar övre delen av ner till Måndagsfallet med undantag för Storlugn-strömmen där ett mindre 48 En ansökan om att få bygga utkraftverket har givits in Prop. 1992/93:80 till (1987).Länsstyrelsens beslut har överklagats till rege- Bilaga 1 ringen avfallägarna (Hamra kapellag) som vill att beslutet skall undanröjas, och avnaturvårdsverket som yrkar alt förordnandet också skall avse Storlugnströmmen.Ideella naturvårdsorganisationer stöder naturvärdsverket. Lokalt förefaller detfinnas en opinion till förmån för kraftintresset. I ett flertal riksdagsmotioner (fp, c, v, mp) har Voxnanuppströms föreslagits få skydd genom 3:6 NRL. De bevarandevärden som outbyggda del företräder ärenligt min bedömning stora och väl dokumenterade. Viss sjöreglering utövas inomälvens tillrinningsområden, men verkningarna därav får anses vara begränsade,vilket exempelvis framgår av strandplanens växtzonering. Vid förekomst avsällsynta och utrotningshotade djuroch växtarter -utter, flodpärlmussla i Voxnan- bör man enligt min mening alltid noga överväga skydd för vattendraget medhänsyn till det ansvar som kräver. Andra utbyggnadsintressen som är aktuella för bedömningenän i Storlugnströmmen har inte påvisats. Frågan kvarstår då skydd övervägs förVoxnans övre del i vad mån hänsyn skall tagas till utbyggnadsplanerna iStorlugnet. Denna del kan givetvis undantas - i likhet med den korta mellerstadelen i -om väg för vandringsfisk ordnas förbi kraftverksdammen.Det har också i detta sammanhang nämnts en alternativ utbyggnadsmöjlighet vidsidan av älven, nämligen ett utnyttjande av fallet nedom därockså regleringsrätten skulle ägas av Kapellaget. En sådan möjlighet bör kunnaprövas. Ett klarläggande bör göras vad avser undantaget av Hylströmraeni enligt 3:6 NRL. En logisk tolkning kan vara att därmed avses fr.o.mHylströmmen, eftersom undantaget ingår bland vattenområden som anges iparagrafens första stycke. Uttalande i utskottsbetänkandet (BoU 1986/87:3, sid34) tyder dock på att just Hylströmmen har avsetts bli undantaget, och därmedbör ses som en älvsträcka bland dem som uppräknas i paragrafens andra stycke.De motioner som inkommit med hemställan om skydd för torde bygga på ettsådant antagande. Mitt förslag är att som vattenområde får det skyddsom 3 kap. 6 § NRL avser, och att området räknas uppströms från Vallhagas, detöversta kraftverkets, dämningsområde. 4 1992/93. Brunnsberg i Prop. Område av riksintresse för friluftslivet i W-län nr Fil. Den del av inom som här avses är fr.o.m.Åsens kraftverk till där dämningen från Väsa kraftverk börjar.På denna 20 kra långa sträcka faller älven ca 12 m. Detta är den enda outbyggdadelen av mellan och Siljan. rinner i det berörda avsnittet i enkraftfullt markerad dalgång med omgivande berg uppemot 250 m högre än älven.Berggrunden utgörs av dalagranit med diabas och olika slags porfyrer. Isälvsbildningari form av lateralterrasser och rullstensåsar förekomraer rikligt. Många öaruppbyggda av älvsediment finns i älven. De har en vegetation och utnyttjadestidigare som slåttermarker. på öarna är rik med flera ovanliga arter,liksom även flerstädes i ängs- och hagmarker längs älven. spira, majvivaoch svarthö tillhör denna flora. Det småskaliga, ännu öppna jordbrukslandskapetkring älven, är av stor betydelse för landskapsbilden. Byarna Åsen ochBrunnsberg är högt belägna på norra dalsidan. System av fångstgropar vid älvenvisar att var befolkad redan under stenåldern. Djurlivet är rikt, med stora mängder häckande sjöfågel.Vid Myckeln finns näringsrika vegetationsfyllda vatten som skapar godafågelbiotoper. Knölsvan häckar här på sin nordvästligaste lokal i länet. Säkra iakttagelser av aktuell utterförekomst vid älven harrapporterats. inventering som utförts genom Riksmuseethar visat att utter finns vid . har på denna sträcka ett mycket värdefulltströmfiske med goda bestånd av harr och öring. Fisket är upplåtet somsportfiske och därmed sammanhängande service och tillgängligheten anges somgoda. har därför betecknat älven här som riksintressant förfritidsfisket, och riksintresset avser också de skyddsvärda arter och stammarav fiskar som förekommer. Genom kraftverksdammarna hindras numera Siljanslaxensvandringar, men regleringsföretaget ombesörjer viss utplantering av öring iområdet. Älvsträckan äger stora värden för det röriigafriluftslivet och turismen, främst genom tillgången på ett högklassigt fiskeoch lättpaddlat kanotvatten, men också genom visuella upplevelser med ståtligautsikter och den fritt framflytande älven. Angränsande områden anges också som riksintressen, förnaturvärd nr N34 Brunnsberg och nr N37 Rotälven-Rymman-Dyverdalen, samt för friluftslivetFIO Rotälven-Anjosvarden. Tidigarebehandling av utbyggnadsfrågan Prop. Till Sehlstedtska utredningen redovisades inte någotutbyggnadsprojekt i Bilaga 1 . Vattenkraftberedningen behandlaremellertid ett projekt benämnt Brunnsberg i med årsproduktionen65 GWh. 1 kommentarer till detta projekt sägs att tidigare undersökningarsaknas och att miljöeffekterna i stor utsträckning är okända. Mycket tyder påatt älvsträckan inte hör till de mest skyddsvärda beroende på attÖsterdalälven i övrigt är utbyggd och att vattenförningen är reglerad från Trängslet.Projektet har dock placerats i klass B. Projektet har upptagits i den nu gällande vattenkraftplanensom godtagits av - och torde därför fä betraktas som ett riksintressefrån energiproduktionssynpunkt. finns utbyggnadsplaner somavser . Som fallägare anges jordägare. del av innehavet utgörs av bolagsägd mark vid älven. Dararaen med lägenedanför Brunnsberg skulle höja älvens vattenyta ca 8 m vilket innebär överdämningav och stränder, totalt 160 ha. En lokal opinion har vuxit sig stark motföretaget. Någon ansökan till har inte ingivits. har på en sträcka av bibehållit någotav sitt ursprung mellan i och Åsen, medan resten förvandlatstill lugnvatten mellan kraftverksdammar. Riksintressen skall i detta fallmätas mot varandra. Ett tillskott till landets elproduktion pä 65 GWh ställsdå mot bevarandet av den fritt framrinnande älven (i dom fastställd lägstatappning är 21 mVs från Åsens kraftverk) genom en levande bygd där turism ochfiske är viktiga för dess befolkning. Förekomst av utter mäste beaktas. Somriksintresse för friluftsliv och från allmän fiskesynpunkt är enligt minmening bevarandet av denna del av älven den långsiktiga hushållning som måsteges företräde. Område av riksintresse för naturvård och friluftsliv i C-län,nr N5 (Båtforsområdet och nr Fl. Område av riksintresse för naturvård ochfriluftsliv i X-län, nr N96 och Fl. mellan bruk och är enligt NRL 3 kap.6 § undantagen från vattenkraftutbyggnad. Den del älven som avses ärsåledes den nedersta sträckan, från till utloppet i . Nedre natur är i många avseenden särpräglad. älvfåran genom Sagans dalgång ned mot utfylldesunder den se- 51 naste inlandsisens avsmältningsskede helt av Badelundaåsensisälvsmateriai, Prop. 1992/93:80 vilket tvingade älven att ta ett helt nyttlopp. Den kom att rinna mot nordost Bilaga 1 över det flacka urbergspeneplanet,där den, i avsaknad av en markerad älvfåra, bildar en rad med grunda, flikigaoch örika sjöar. Nedströms ligger Hedesundsfjärden-Bramsöfjärden, Untrafjärdenoch Storfjärden. är förenade genom korta forssträckor som ofta äruppdelade på ett stort antal grenar. Älven korsas av Enköpings-, Gävle- och Uppsalaåsarna sombildar långsträckta öar och uddar i fjärdar, av helt annan karaktärän de talrika moränöarna. Landskapet äger stor variationsrikedom. Starktkultur-präglade områden finns liksom urskogsartade omräden. Älvens lopp präglas av sedimentation och uppbyggandeprocesser säsom aktiv bildning av deltan och levéer. Det sker i form av pälagringoch erosion som är resultatet av den årliga vårfloden. är en av våra tidigast utbyggda storälvar, denfjärde i ordningen med hänsyn till såväl avrinningsomrädets storlek somkraftproduktionen. Nedströms den outbyggda älvsträckan mellan och fallhöjden utnyttjad i kraftverken (5 m), Untra (14 m), Lanforsen(10 m) och (22,5 m). natur har helt präglats av översvämningarna.Dels har älven genom sedimentation byggt upp nytt land, dels tillförsregelbundet ny näring till nytta för växtligheten. Längs stränderna dominerardärför översvämningskärr och älvängar som är helt beroende av de upprepadeöversvämningarna för att inte växa igen. Genom sitt läge söder om den naturligaNorrlandsgränsen är nedre ett oraråde där nordliga och sydliga elementmöts, bäde i landskap och natur. Ett gynnsamt lokalklimat intill forsomrädenaoch goda näringsförhållanden har skapat förutsättningar för ett stort inslag avädellöv-skog och mångenstädes en rik flora och fauna. I de svårtillgängligare delarna av älven såsom i deförgrenade forsarna och på öarna har skogen undgått awerkning och en naturskog,bitvis ren urskog, har fått leva kvar. Dessa områden fungerar som refugier förväxter och djur och uppvisar därför på ett unikt sätt delar av denaturförhållanden som rådde i älven före vattenregleringar och moderatskogsbruk. Det bästa exemplet på sådana landskap är Båtforsområdet,beläget norr om kraftverk. Detta omräde, ca 2 000 ha, naturreservat,torde höra till det mest skyddsvärda som mellansvensk natur kan uppvisa. Före tillkomst (1918) utgjorde dettavidsträckta skärgårds område mellan och N. Kvarnön huvudgren ned till Stor fjärden. Genom spärrdammen mot kraftverket avskars större delen av den kontinuerliga genomrinningen, under det att större flöden kan passera, fylla strömfåror, ge gödning åt älvängar och i viss utsträckning motverka igenväx- ning. Ökade regleringar i har skärpt förhållandena, men en fri villig överenskommelse med fallägaren () torde garantera vissa viktiga förbättringar av de hydrologiska villkoren i området. Terrängen är småkuperad och blockrik, genomdragen med äl-vförgre-Prop. 1992/93:80 ningar med flera forssystem och småfjärdar och mellanliggandemoränöar. Bilaga 1 Strandängar, öar med barr- och lövblandskog, delvis avurskogstyp, hör till landskapsbilden liksom fräken- och vassbevuxna fläder. Denstörsta botaniska betydelsen förknippas med Båtfors-områdets urskogsartade ädellöv-skogspartier,som utgör fragment av de ekdominerade skogar som fanns i nedre Dalälvsområdetföre regleringarna. Denna vegetationstyp anses vara en relikt, kvarlevandesedan gynnsammare kliraatskeden . Fältskiktet utgörsav en rik flora raed lundväxter såsora lungört, myskmadra, underviol, vårärtoch vätterros. På älvängarna förekommer rikligt bl.a. sumpviolen, en eljestsällsynt östeuropeisk art. En rik flora av vedsvampar finns på träd i olikastadier av nedbrytning. Bland mossor och lavar förekommer mycket sällsyntaarter. Djurlivet är på grund av det varierande mosaiklandskapetosedvanligt art-och individrikt. Många märkliga och sällsynta bark- ochvedätande insekter förekommer närmast reliktartat i urskogspartierna. Sammaförutsättningar gynnar ugglor, dagrovfåglar, skogshöns och framför allthackspettar, som här har sin rikaste förekomst i landet. Samtliga sju svenskaarter finns inom området, bl.a. 20-30 par av den akut hotade vitryggigahackspetten. Nedre är också av klassad somriksintressant. Skyddsvärda stammar av lax, havsöring och harr har lek- ochuppväxtområden i älven, och avkastningen betecknas som god. Även tillgånggenpä gös, gädda, abborre och sik är god. Som sportfiskevatten har nedre Dalälvenhögt värde med centralt läge till , , etc, ochmed väl utvecklad service. Även i övrigt har nedre betydande värden förrekreation och turism, t.ex. lör bad, båtsport - särskilt kanot, förskridskofärder, naturstudier, kulturstudier och jakt. Nedre frånAvesta till tillhör de områden enligt NRL 2 § 3 kap. där turismens ochrörliga friluftslivets intressen särskilt skall beaktas vid bedömning avtillåtligheten av exploateringsföretag eller andra ingrepp i miljön. Sehlstedtska utredningen har i nedre behandlatprojekten som båda slutligt placerades i klass 4. Utom dessatog utredningen ställning till planerade effektutbyggnader genom ökning av utbygg-nadsvattenföreningeni Untra och kraftverk. Båda placerades i klass 0. Beträffande tillbyggnaden av Untra konstateras attpreciserade planer saknas. Utredaren säger vidare: "Forsområdetgenomströmmas vid högvattenflöden. Trots den befintligaanläggningen anses området värt att bevara. Det är aktuellt förreservatsbildning. Om en utbyggnad av Untra skulle medföra att genomströmningenvid högvatten reducerades eller upphörde skulle detta innebära ett förnaturvården allvarligt ingrepp." Vattenkraftberedningen redovisar i sitt förslag till planprojekten leby (50 GWh/år) och (11 GWh/år). placerades i klass O och i klass B. Projektet , en minskning av tidigare 53 .S 1992/93. fastställdrainimitappning förbi kraftverket, avgjordes bered- Prop.1992/93:80 ningen arbetade och kunde ej påverkas av beredningen. ProjektetÄlvkar- Bilaga 1 leby avsäg utbyggnad med ytterligare ett aggregat. I den av medgivna vattenkraftplanen ingärprojekten , Älvkarieby rensning och 6. De båda förstaprojektet är nu tagna i drift och det senare - ett sjätte aggregat i Älvkarlebykraftverk - är under byggnad. Då sträckan är undantagen från utbyggnadenligt NRL 3 kap. 6 § och planerade utbyggnader i vattenkraftplanen genomfördatorde den möjliga utbyggnaden av nedre kunna betraktas som avslutad.Älven är i relativt hög grad utbyggd för kraftproduktion. Årsregleringen, d.v.s.omflyttning av vårflöde tiU vintertappning, är dock till sina verkningar relativtmättliga, delvis beroende på att är lågt reglerad. Den genomgåendekorttidsregleringen vid medför snabba vattenståndsförändringar från Hedesundafjärdarnaner till havet.