prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — verkar nu gå mot en mer decentraliseradorganisations- och förhandlingsstraktur, men det är ännu osäkert om centralalöneöverenskommelser är ett avslutat kapitel i svensk lönebildningshistoriaeller ej. skedde en markant nedväxling ilöneökningstakten till 5 1/till följd av det snabbt försämradearbetsmarknadsläget. Arbetsmarknadens parter slöt de tvåårigastabiliseringsavtal som löper ut . Resultaten tyder på att avtalenfick till stånd en någol snabbare lönedämpning 1991 än vad som annars blivitfallet, men att avtalen verkar ligga något högre än vadarbetsmarknadsläget motiverar. Anm.: Uppgifterna för samtliga löntagare baseras pålönesummestatsistik. Uppgifterna för industriarbetare grundas på förtjänststatistik. Förtjänststatistiken har i förekommande fall kompletterats med engångsbelopp,som ej ingår i SCB:s statistik. : ,och . Lönebildningen påverkas främst avarbetsmarknadsläget, vinster, prisförväntningar och produktivitet.Inflationstakten tilltar tUl följd av höjda importpriser, ökadeindirekta skaller och neddragning av vissa subventioner. Det är dock frågan omen tillfällig uppgång i inflationstakten. Vinstutvecklingen i den skyddadesektora försvagas av en fallande kronkurs, som den konkurrensutsattasektoras lönsamhet förbättras. Den viktigaste faktorn för lönebildningen ärsannolikt arbetsmarknads- Prop. 1992/93:100 läget. Arbetslösheten och andelensysselsatta i arbetsmarknadspolitiska Bilaga 1.1 åtgärder steg sammantaget med3 1/till knappt 8 1/och föratses fortsätta växaunder 1993. Det är svårt all fastställa vilken effekt detta kommer att få pålönebildningen, eftersom aldrig upplevt så högarbetslöshetsnivå. Skattningar av löneekvationerna utifrån historiska sambandantyder nominella lönesänkningar . Den nuvarande avtalskonstraktionenmedför ett överhäng på drygt 1/för lönekostnaderna 1993, dvs.den genomsnittliga lönen 1993 blir 1/högre än den genomsnittliga lönen 1992som en följd av att de avtalade lönerna ökade under loppet av . Dessutomuppslår en lönehöjande effekt om företag tillämpar LIFO-principen viduppsägningar, dvs. den sist anställde får gå först. Denne har oftast lägre lönoch efter avskedandet stiger den genomsnittliga lönen inom företaget. Sammaeffekt uppstår om hela företag slås ut med en genomsnittligt lägre lönenivå.Avgångsvederlag vid avskedanden innebär en tillfällig uppdragning av företagenslönekostnader i förhållande till antalet arbetade timmar och kommer också attregistreras som löneglidning. ökar rörligheten påarbetsmarknaden något, vilket genererar viss löneglidning. Timför-tjänstenberäknas sammantaget öka och 3 1/1994. Arbetslöshetens dämpandeeffekter på lönebildningen kan ha underskattats . Å andra sidan kaneventuella centrala låglönesatsningar med efterföljande lokala avtal också gehögre löneökningar 1994, eftersom en riktning mot förändrade relativlönerförsvåras av bristande lönerörlighet nedåt vid lägre inflationstakter. Utöver timförtjänsten påverkas de totalalönekostnaderna av förändringar i arbetsgivaravgifterna. Dessa minskar 1993med genom att barnomsorgs- och utbildningsavgiften slopassamt att folkpensionsavgiften sänks och arbetarskyddsavgiftenmed Därtill kommer effekten av de som beräknas sänka lönekostnaderna med 1/1994. Inom OECD-området beräknas lönerna i genomsnittstiga i tillverkningsindustrin både 1993 och 1994. Därmed kommer densvenska industrins löneökningar i genomsnitt ligga i paritet med den hos våraviktigaste konkurrenter . Detla innebär tillsammans meddeprecieringen av kronan och en förhållandevis hög produktivitetstillväxt attden svenska relativa enhetsarbetskostnaden sjunker myckel kraftigt. Diagram6:2 Nominell timlön inom industrin Årligprocentuell förändring, nationell valuta 1992/93:100 Bilaga1.1 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 Anm.: är sammanvägda enligt varje landsbetydelse som konkurrent till på världsmarknaden. Källor: , ochFinansdepartementet. Prisökningstakteni konsumentiedet dämpades markant . Uppgången i konsumentprisindex (KPI)avtog från 9 1/1991 till 1992 (årsgenomsnitt). Under 1980-laletökade KPI i genomsnitt . Nedväxlingen från en hög till en låginflationstakt medför betydande anpassningssvårigheter i , liksom förandra länder som tidigare genomgått en liknande desinflationsprocess. Initialtleder det till höga realräntenivåer som sänker aktivitetsnivån i ekonomin, menpå sikt bidrar en låg och stabil inflationstakt till att främja tillväxten.Enligt en undersökning av riksbank av 62 länder under en 25-årsperiodleder en reduktion av inflationstakten till en varaktigökning av BNP . är inkomstnivånsåledes högre per procentenhet sänkt inflation. Denkraftiga nedgången av konsumentprisema förstärktes av sänkningen avmervärdeskattesatsen från till för livsmedel, hotell- ochrestaurangtjänster samt inrikes persontransporter. Skattesänkningen drog nedKPI uppgick inflationstakten, dvs.prisutvecklingen jämfört med samma månad föregående år, till 2,. Detförklaras i hög grad av höjda boendekostnader. I övrigt avspeglas den svagaefterfrågan i ekonomin i mycket små prisrörelser. Basbeloppet, som bestäms avKPI , fastställdes till . Valutaoron medkraftigt höjda räntor drev upp KPI. Om räntoma hade hunnit sjunka tillbaka lillnivån före valutaoron skulle basbeloppsökningen begränsats med , vilkethade reducerat utgiftsökningen i den offentliga sektom med drygt 1 sjönk inflationstakten liU 1,p.g.a. Prop.1992/93:100 fallande räntenivåer samt sjunkande livsmedels- och klädpriser. En Bilaga 1.1 höjning av tobaksskatten i kombination med högre importpriserberäknas dra upp inflationstakten till 1,. Indirekta skatter, bidrag i procentenheter Vinstmarginal, bidrag i procentenheter -2,5 5,4 -0,7 7,2 1,4 1,3 0,9 9,6 2,7 1,6 3,3 3,5 -0,9 0,4 3,2 3,4 0,4 3,9 5,8 1,1 0,2 KPI årsgenomsnitt Nettoprisindex årsgenomsnitt Anm.: Diverse taxor består av läkemedel, läkarvård,tandläkararvode, lotteri m.m., TV-licens, post och tele samt resor ochtransporter. Nettoprisindex är KPI exkl. indirekta skatter och subventioner.Vid beräkning av basbeloppet 1994 har en avräkning skett för höjdaimportjsriser till följd av kronans depreciering. är sanmianvägdaenligt varje lands betydelse som konkurrent till . Källor: Statistiskacentralbyrån. Prisutvecklingen förväntasbli mycket lugn. Arbetskraftskostnaden har dämpats avsevärt och hushållensefterfrågan faller. Prisförväntningama hos hushåll och förelag indikerar ocksåen återhållsam prisutveckling även om dessa mätningar är gjorda före kronansdepreciering. 1993 kommer dock en del tillfälliga faktorer attdra upp konsumentprisema. Mervärdeskattesatsen för livsmedel m.m. stiger från18% till , bensinskatten liksom diverse miljöskatter ökar, medan räntebidragenreduceras. Den tillfälliga sänkningen av fastighetsskatten upphör, varefter denuppgår till 1,. 1 motsatt riktning verkar avskaffandet av en rad punktskatterpå bl.a. läskedrycker, konfektyr, kemisktekniska preparat, kasettband ochvideoapparater, liksom arbetsgivaravgiftssänkningen. Sammantaget kommerförändrade indirekta skatter, arbetsgivaravgifter och subventioner att höja KPImed Deprecieringen av den svenska kronan innebär attimportprisema stiger, vilket delvis övervältras i den svenska prisutvecklingen.Efter devalveringama 1981 och 1982 slog "det teoretiska utrymmet förimportprishöjningar" igenom till under del första året efterdevalveringen och med under det därpå följande året.Importprisgenomslaget beräknas bli något lägre 1993 till följdav den svaga efterfrågan. Det kan vara svårt att särskilja deprecier- Prop.1992/93:100 ingens totala priseffekter utöver höjda importpriser med hänsyntill Bilaga 1.1 återverkningar via t.ex. lönebildning, ränteutveckling ochförändrade vinstmarginaler. \\V. 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 Anm.:Konsumentpriser visar prisutvecklingen gentemot konsumentledet, (KPI).Nettopriser anger konsumentpriser exklusive indirekta skatter och subventioner,(NPI). BNP-deflatorn visar prisutvecklingen på den totala svenska produktionen.Källor: . Förändringar av nettoprisindex (NPI) visarprisutvecklingen exklusive effekter av ändrade indirekta skatter ochsubventioner och utgör därmed ett inflationsmåll som bättre motsvararefterfrågeläget avseende privat konsumtion. En ökad indirekt beskattning ellersänkt subvention som höjer KPI skall inle uppfattas som ett uttryck för etthögt efterfrågeläge. NPI har därför ofta refererats som den "underliggandeinflationstakten". Deprecieringens effekter slår dock i genom i NPI. Inteheller sådana prisförändringar bör tolkas som effekter av efterfrågeläget. Enmer rättvisande beräkning av den "underliggande inflationstakten"redovisas i tabell 6.3 där också deprecieringens effekter är avräknade.Inflationen i begränsas då till ,vilket främst förklaras av fortsatt ökade boendekostnader. BNP-deflatom, somvisar prisutvecklingen på den totala svenska produktionen, ökar ännu mindre.Regeringen har förklarat att det inle föreligger något real-ekonomiskt utrymmeför kompensation för deprecieringens prishöjande effekter. 1 prognosen korrigeradesdärför basbelopp för de höjda importprisernas genomslag på KPI. Tabell 6:3 "Underliggande" inflationstakt 1992/93:100 Bilaga1.1 "Underliggande"inflationstakt 2,7 Indirekta skatter, subventioner ocharbetsgivaravgifter -0,8 *direktaeffekter via höjda importpriser KPI, dec.-dec. Anm.:Begreppet "underliggande" inflationstakt används för en mängd olikamått. En del referar till nettoprisindex som den underliggandeinflationstakten. använder KPI rensat för mat och energi. En implicit prisindex för den privata konsumtionen(IPI) erhålles ur nationalräkenskapema. Viktema i IPI speglar det aktuellaårets konsumtionssammansättning till skillnad från KPI som använder föregåendeårs värden. Skattereformen medförde stora relativprisförändringar, vilket i sintur ledde till en ändrad konsumtionssammansältning. IPI och KPI har därmedutvecklats något olika och detta mönster fortsätter äveni år. 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 Anm.: OECD-ländema är sammanvägda enligt varje landsbetydelse som konkurrent till pä världsmarknaden. Den faktiska ökningen av konsumentprisindex iSverige kommer till följd av de tillfälliga effekteraa alt vara starkareän i våra viktigaste konkurrentländer. är den svenska utvecklingen iparitet med omvärldens. Den underliggande inflationstakten i , enligtovanstående definition, ligger emellertid klart under omvärldens. Delbör uppmärksammas att även om konsumentprisindex är ett ofta Prop.1992/93:100 använt inflationsmått i såväl som interaationellt, så finnsdel stora Bilaga 1.1 skillnader i KPI mellan olika länder. Olikhetemaförklaras bl.a. av vad som inkluderas i indexen, val av basår, hur oftavarakorgens viktsammansättning korrigeras samt hur indirekta skatterbehandlas. Inflationstakten enligt KPI är emellertid ett av dekonvergenskriterier som kommer att användas inom EMU. Skillnader mellan olikaindex finns också inom den europeiska gemenskapen och ett harmoniseringsarbeteskall inledas . Detta kommer all medföra krav på förändringar av detsvenska indexen. Därmed kommer de olika krav som ställs på KPI åter i fokus: Ärdet främst ett kompensationsindex, som skall användas för att skriva frampensioner och andra transfereringar, eller ett mått på den allmännainflationstakten? 7 Hushållens ekonomi och privat konsumtion Mellan1989 och ökade hushållens realt disponibla inkomster med medanden privata konsumtionen steg med . Hushållens sparkvotförbättrades därmed med . fortsatteinkomstutvecklingen att vara positiv, trots sjunkande sysselsättning ochstigande arbetslöshet. Hushållen drog ned konsumtionen och uppgången avsparandet fortsatte. beräknas real inkomsterna minska med över 3,. Dåsparandet bedöms gå ned något begränsas fallet i den privata konsumtionen tilldrygt . beräknas både inkomster och konsumtion vara i stort settrealt oförändrade, se tabell 7:1. Prop.1992/93:100 Bilaga 1.1 Tabell 7:1 Hushållssektorns disponibla inkomster,konsumtion och sparande Räntor och utdelningar, netto Övriga inkomster, netto Direkta skatter, avgifter m.m 631,0 61,6 -28,3 636,6 62,0 -31,5 635,5 62,4 -27,6 655,1 64,6 -23,8 5,4 -0,4 14,4 13,3 -7,1 -0,2 0,7 -3,7 -1,5 -3,2 Sparkvot, nivå i % Anm.: I lönesummeutvecklingen ingår basbreddningi samband med skattereformen. Källor: ,och . År1991 steg de realt disponibla inkomstema med som den realalönesumman före skatt minskade med . Bakom den kraftiga inkomstökningenligger i huvudsak sänkningen av inkomstskatten samt ökade transfereringar frånden offentliga sektom. Även 1992 fick hushållen en relativt godinkomstutveckling till följd av ökande transfereringar. Nedväxlingen avinflationen var också en starkt bidragande orsak till att de realt disponiblainkomstema kunde öka med trots att sysselsättningen föll med nära 3,. Nedgången av sysselsättningen fortsätter , mendetta kompenseras delvis på inkomstsidan av bidrag till arbetslösa och personeri arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Den kraftiga nedgången av realinkomster-naberor i stället på finanspolitiska åtgärder. Ersättningen vid sjukdom,arbetslöshet och pension sänks. Inkomstbeskattningen ökar till föjd av avskaffat schablonavdrag,lägre uppräkning av skiktgränsen för statsskatten saml av att en egenavgiftinförs i sjukförsäkringen. Därtill kommer höjningar i den indirektabeskattningen och neddragningar av subventioner, vilket höjerkonsumentprisema. För1994 föratses att nedgången i sysselsättningen i det närmaste upphör och attarbetslösheten stiger i långsammare takt. Realinkomstema kommer dock inte attöka nämnvärt. Den trendmässiga uppgången av pensionsinkomsteraa reduceras avatt deprecieringseffekten på KPI avräknas vid beräkningen av basbeloppet.Inkomstbeskattningen skärps genom all grandavdraget sänks. Dessutom skauppräkningen av grandavdrag och skiktgräns för statlig skatt reduceras meddeprecieringseffekten. År1991 steg hushållens köpkraft utöver de disponibla inkomstema med drygt 1procentenhet, dels genom att det tillfälliga sparandet upphörde och dels genomatt sparande återbetalades . återbetalades1990 års tillfälliga sparande, vilket bidrog till alt öka hushållens köpkraftmed knappt 1/förra årel. minskar köpkraften totalt med ca 41/beroende på att jämförelsenivån 1992 innefattar återbetalning av dettillfälliga sparandet, se tabell 7:2. 1992/93:100 Bilaga1.1 Tabell 7:2 Hushållens inkomster Procentuellt bidrag till realinkomstutvecklingen -2,4 1,0 -3,3 -4,6 -1,9 -2,7 0,7 -0,4 -1,9 -2,7 -3,5 -1,5 -2,0 0,5 -0,3 Pensioner från offentlig sektor Sjukförsäkring m.m. inkl. sjuklön Arbetslöshetsbidrag m.m. Övriga transfereringar 172,7 61,0 21,8 61,3 -11,4 -1,2 -1,8 -14,8 -0,8 -3,7 4,3 -1,1 1,0 -0,9 2,6 0,7 -0,5 -0,4 -1,0 -0,1 0,2 -0,2 0,3 0,1 övriga inkomster, netto -2,2 -2,3 -0,3 -0,6 -1,9 -0,6 -3,7 -3,7 -0,7 Inkomster inkl. tillfälligt sparande -4,3 -4,4 Anm.: Lönesumma, inkomstöverföringar och skatter ärdeflaterade med konsumentprisindex (KPI). Disponibel inkomst och tillfälligtsparande är deflaterade med implicit prisindex för privat konsumtion (IPI).Skillnaden mellan KPI och IPI påverkar posten "övriga inkomster,netto". Inkomstöverföringama från den offentliga sektomkommer i stort sett att vara realt oförändrade , trotsfortsatta kraftiga ökningar av arbetsmarknadsrelaterade bidrag. Delta förklarasav förändringar i socialförsäkringama. En karensdag införs i sjukförsäkringenfrån . ändras ersättningsnivåema så att ersättningenhöjs f.r.o.m. den andra t.o.m. den 89:e sjukdagen och sänks vid längre sjukperioder.Nu föreslås att införs i arbetslöshetsförsäkringen och altersättningsnivån sänks från den 1 juli 1993.Pensionsutbetalningama reduceras . De sämst ställdapensionärema får kompensation genom höjda bostadstillägg och pensionstillskott.Pensionsåldem höjs successivt, med början , till . Som nämnts ovanska deprecieringseffekten på KPI avräknas vid beräkning av basbeloppet för1994. Genom att inflationen går ned , efter den tillfälliga uppgången iår, kommer ändå basbeloppet att vara ungefär realt oförändrat, se tabell 7:3. 1992/93:100 Bilaga1.1 Tabell7:3 Inkomstöverföringar från ofTentlig sektor till hushåll 45,7 14,1 19,5 12,1 72,8 17,2 8,5 8,5 11,7 26,9 KBT och delpension Allmän tilläggspension Tjänstepensioner AMU-bidragArbetslöshetsförsäkring, KAS och lönegaranti Barnbidrag Studiebidrag m.m. Bostadsbidrag Socialbidragm.m. 172,7 184,6 190,5 197,8 -21,5 -42,7 3,5 -1,7 -0,6 -6,9 -3,0 28,3 20,3 -1,8 -3,7 0,0 -4,1 -10,0 -24,9 -3,4 3,4 -0,8 -3,4 -3,3 6,9 0,9 -1,1 -0,2 -1,4 3,0 -0,3 -3,9 -6,7 -1,3 -4,7 -3,1 -1,1 -1,3 0,7 9,5 1,1 -5,4 Anm.:Deflatering är gjord med konsumentprisindex. Skattereformen 1990-1991 innebar en genomgripandeförändring av skattesystemet. Skatten på arbetsinkomster sänktes kraftigt. Allakapitalinkomster sammanförs till ett inkomstslag och beskattas med en enhetligstaflig skatt om . Skattesänkningen finansieras delvis inominkomstskatlesystemet genom basbreddningar och skärpning av kapitalbeskattningen.I skattereformen ligger en årlig justering av skatteskalan. Grandavdraget höjsi takt med basbeloppets ökning och skiktgränsen för statsskatten räknas upp medökningen av konsumentprisindex föregående år plus . Genom attskatteskalan räknas upp med den historiska inflationen uppkonimer en real skattesänkningnär löneökningaraa och inflationen avtar medan det motsatta gäller vid höjdinflation. innebar systemet på detta sätt en real sänkning avskatteuttaget motsvarande ca . justeras skiktgränsen för statsskattenendast med Prop. 1992/93:100 ökningen av konsumentprisindex. avskaffasschablonavdraget Bilaga 1.1 under inkomst av tjänst vid taxeringen, vilketberäknas medföra en skattehöjning på ca . Den infördaegenavgiften i sjukförsäkringen beräknas öka skatteuttaget med ca 3 miljarderkr. Avtrappningan av pensionäreraas särskilda grandavdrag mot kapitalinkomsteroch förmögenhet upphör 1993. sänks grandavdraget med ca ,vilket medför en skatteskärpning på ca . 7.2 Privat konsumtion och sparande Trots en ökning av de realt disponibla inkomsteraaförra året minskade hushållen sin konsumtion avsevärt. Störst nedgångregistrerades för olika typer av kapitalvaror, så som hemutrastning och bilar.I synnerhet inköpen av bilar påverkades kraftigt av den allmänna ränteoro sominleddes i och med spekulationerna mot kronan . Försäljningen avdagligvaror ökade dock något jämfört med . Alt konsumtionsminskningen såhårt drabbat kapitalvaror förklaras till stor del av den expansion som uppstodi samband med kreditmarknadens avreglering 1985. Under senare delen av1980-talet ökade hushållens inköp av kapitalvaror kraftigt, vilket inationalräkenskapema registreras som ökad konsumtion. Med tanke på den relativtlånga livslängden hos olika typer av kapitalvaror är dock inle hela dennaregistrerade uppgång att betrakta som konsumtion i egentlig mening. En slor delav inköpen kan i stället ses som investeringar, vilka ger innehavaren möjlighettill konsumtion . Denna expansion av kapitalvarainköpeninnebar all en avsevärd fallhöjd byggdes in i den privata konsumtionen. Preliminärt beräknas den privata konsumtionen hafallit med 1,1992. Detta innebär att sparandet, relaterat till disponibelinkomst, uppgick till . Hushållens sparkvot har därmed, ,stigit från en rekordlåg nivå 1988 på -5,, till en nivå 1992 som närmar siggenomsnittet för 1950-talet. Förklaringen till denna omställning slår att finnai en mängd faktorer. I samband med avregleringen av kreditmarknaden minskadehushållen sitt finansiella sparande kraftigt, genom all ta lån för att köpabl.a. bilar och andra kapitalvaror Kreditexpansionen drog också upp prisema påbostäder, vilket i sin tur underlättade en ökad skuldsättning. Inflationen ochmarginalskatten var relativt höga , vilket medförde allrealräntan efter skatt var låg. växte hushållens skuldkvot, dvs.skulderna som andel av disponibel inkomst, från till . Miljarder kr, 1985 årspriser 1992/93:100 Bilaga1.1 Genom att det nya skattesystemet gjort det dyrareatt ha lån, som inflationen inte längre minskar skuldens reala värdesom tidigare, stärks hushållens incitament att amortera ned sin skulder ochdärmed öka sitt sparande. Som en följd av dessa nya föratsättningar brötsprisuppgången på bostäder och övergick i ett fall även i nominella tal.Statistiska Centralbyrån (SCB) uppger att småhuspriseraa under tredje kvartaleti fjol låg under toppnivån 1991. Då även aktiekursema under de senasteåren haft en svagare utveckling än har hushållen fått se sinförmögenhet krympa. 1 diagram 7:2 framgår hur hushållens sparkvot samvarieratmed förändringen av nettoförmögenhet i relation till disponibel inkomst.Värdeminskningamas effekt på förmögenheten dämpas nu av att hushållensfinansiella sparande ökal kraftigt. Hushållens skulder som anel av disponibel inkomsthar nu sjunkit tillbaka till nivån före kreditmarknadens avreglering. Detlaförklaras dock främst av att de disponibla inkomsteraa ökade krafiigt under1990 och 1991. I kronor räknat har inte skuldema minskat nämnvärt. Inte hellerhar räntekostnaden efter skatt avtagit i relation lill disponibel inkomst.Trots att skulderna blivit relativt sett mindre ligger alltså kostnaden förhushållens skulder kvar på en hög nivå. Skulderaa kommer därför sannolikt attamorteras ned ytterligare. Fallande förmögenhet och ökande kapitalkostnadpåverkar hushållens konsumtion påtagligt men effektema bör avla i takt med atthushållen genomför sin portföljanpassning. En annan svårbedömd faktor är attförväntningarna om framtida inkomsttillväxl kan ha mbbats. Den för svenskaförhållanden exeptioneUa arbetslöshetsuppgången, i kombination med en ökad orokring t.ex. pensionssystemets framtid, kan ha förändrat dessa förväntningar.Etl sådant skift, i negativ rikting, kan få mycket kraftiga effekter på sparandetunder lång lid. Diagram7:2 Hushållens sparkvot och förmögenhetsförändring. 1992/93:100 Bilaga1.1 fSparkvot (vänste7)~t ""- 1982 1983 1984 1985 1986 1987 19881989 1990 1991 1992 Källor: och . Förklaringama till den höjda sparkvoten är alltsåmånga och svårigheterna att bedöma den framtida utvecklingen avsevärda.Motiven till all minska skulderaa väntas i princip kvarstå underprognosperioden och sparkvoten beräknas därför ligga på en fortsatt hög nivåunder både 1993 och 1994. Den kraftiga minskningen av realinkomstema inkl.kvardröjande effekter av det tillfälliga sparandet (4,), väntas dock medföraatt sparkvoten sjunker något . Hushållen strävar efter att i möjligaste måndämpa svängningama i sin konsumtionsstandard och minskningen av den privatakonsumtionen beräknas stanna vid 3,. Det är ändå betydligt kraftigare änfallet 1983, då den privata konsumtionen sjönk med 2,. över två årförväntas konsumtionen minska med mellan . beräknas fallet irealinkomstema upphöra och sparkvoten ligga kvar på oförändrad nivå, vilketäven innebär oförändrad privat konsumtion . Svårigheternai bedömingen är dock stora och det går inte att utesluta en fortsatt höjdsparkvot, vilket skulle få mycket kraftigt negativa effekter för det inhemsktorienterade näringslivet. Emellertid fitms det också faktorer som talar för attsparkvoten kan falla mer än beräknat, i fall hushållen betraktarinkomstminskningen som tillfällig. Lägre räntor kan också resultera i minskalsparande, vilket i så fall skulle förstärka den inhemska eferfrågan. Därtillhar nu sparkvoten kommit upp på, en för svenska förhållanden, historiskt högnivå. Diagram7:3 Hushållens sparkvot som andel av disponibel inkomst 1951-1994. Sparande i procent av disponibel inkomst 1992/93:100 Bilaga1.1 1950 1955 1960 1955 1970 1975 1980 1985 1990 Källor:Statistiska centralbyrån och . 1 diagram 7:3 framgår den trendmässiga nedgång avhushållens sparkvot som skett mellan 1950-talel och slutet av . Dennanedgång kan till en del förklaras av demografiska faktorer.Befolknings-strakluren har i förskjutits mot en allt större andelpensionärer och en mindre andel . Med utgångspunkt ilivscykelteorins antagande om att man sparar medel föratt konsumera som pensionär är en sådan sparkvotssänkning logisk.Ur denna synvinkel implicerar alltså en sparkvot, som ligger nära1950-tals nivå, etl betydligt "sparsammare" beteende än då.