prop · GG03203 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93:203 om rätt för exportråd att bevilja visering Regeringenföreslår att anta det förslag som tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokoUetden . Ipropositionen föreslås att regeringen skall kunna bemyndiga ett organ som ärknutet tUl exportråd att bevUja visering. I 1992/93. Lag om ändiingi utlänningslagen (1989:529) Härigenomföreskrivs att 2 kap. 7 § utlänningslagen (1989:529) skall ha följande lydelse. Beslutom visering, uppehållstillstånd och arbetstillstånd meddelas av . Beslut om visering och uppehållstillstånd får meddelas också avUtrikesdepartementet. Regeringenoch, i den utsträckning regeringen föreskriver. får ge andramyndigheter rätt att besluta om sådana tillstånd. Regeringen får ge ett organ som är knutet till exportråd rättan besluta om visering. Dennalag träder i kraft . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , Thurdin, HeUsvik, , , ,, , , P. , Proposition om rätt för exportråd att bevilja visering Regeringenbeslutade att inhämta lagrådets yttrande över ett förslag tilländring i utlänningslagen innebärande att regeringen får ge ett organ som ärknutet till exportråd rätt att besluta om visering. Det lagförslag somremitterades till lagrådet bör fogas till protokollet i detta ärende som bilagaI. Lagrådethar yttrat sig över förslaget. Yttrandet bör fogas tUlprotokollet som bilaga 2. Lagrådet har inte haft något att erinra mot förslaget. Enligt2 kap. 7 § första stycket utlänningslagen (1989:529) meddelas beslut om viseringav . Beslut om visering får enligt samma stycke meddelasäven av . Enligt andra stycket får regeringen och, i den utsu-äckningregeringen föreskriver, ge andra myndigheter rätt att beslutaom visering. Enligt2 kap. 2 § utlänningsförordningen (1989:547) får visering beviljas av en svenskbeskickning eller ett svenskt konsulat efter bemyndigande av UtrikesdepartementeteUer . har i 7 kap. 11 § utlänningsförordningen bemyndigats att - eftersamråd med - meddela närmare föreskrifter om svenskautlandsmyndigheters handläggning av tillståndsärenden. I3 kap. 7 § respektive 4 kap. 10 § utlänningsförordningen har reglerats var enansökan om uppehållstillstånd respektive arbetstillstånd skall ges in. Huvudregelnär att ansökan skall ges in till svensk uUandsmyndighet i utlänningens hemlandeller i det land där han är stadigvarande bosatt. Särskilda regler om var enansökan om visering skall ges in finns däremot inte. MeUanUtrikesdepartementet och har en uppdelning av viseringsärendenskett på så sätt att i princip svarar för handläggning av viseringsärendenrörande personer med diplomatpass somreser i tjänsten medan svarar för handläggning av övriga viseringsärenden. harbemyndigat samdiga svenska beskickningar och karriärkonsulat att självständigtmeddela beslut i viseringsärenden (senast genom , SIVFS 1992:14). Be-myndigandena är mer eller mindreomfattande på så sätt att vissa utlandsmyndigheter endast har bemyndigats attbevilja visering för en utlänning som är medborgare i stat inom respektivemyndighets verksamhetsområde eller är fast bosatt där, vissa myndigheter fårbevilja visering oavsett sökandens medborgarskap och några har ävenbemyndigande att avslå en ansökan om visering. I nämnda bemyndiganden harStatens invandrarverk även angett närmare förutsättningar för när viseringskall få beviljas av utlandsmyndigheten. Av bemyndigandet framgår vidare att enutlandsmyndighet som saknar behörighet att avgöra en viseringsansökan skalllämna över ansökan till för beslut. Detsamma gäller ommyndigheten är osäker på hur en ansökan bör bedömas. Av 7 kap. utlänningslagenframgår att beslut i ärende om visering inte kan överklagas - oavsett vem somfattat beslutet. Förslag:Regeringen ges möjlighet att bemyndiga även ett organ som är knutet tillSveriges exportråd att meddela beslut i ärenden om visering. Genom Invandrarverkels nämnda bemyndigande har ett drygthundratal svenska utlandsmyndigheter givits rätt att i större eller mindreutsträckning meddela beslut i ärenden rörande visering. Det är ett starktsvenskt intresse att visering, inte minst för affärsmän, kan erhållas snabbtoch på ett smidigt sätt. Frågan har därför kommit upp om det finns andrasvenska organ i utlandet än beskickningar och karriärkonsulat som skulle kunnabemyndigas att besluta i ärenden om visering. I detta sammanhang måste ocksåbeaktas de aktuella planema att lägga ned flera svenska utlandsmyndigheter. Iländer som är av särskilt intresse för svensk export finns särskilda handelskontor.På samma platser finns dock regelmässigt svenska beskickningar ellerkarriärkonsulat, varför det inte i nämnvärd grad skulle underiätta möjligheternaför någon att få svensk visering om även handelssekreteraren genereUtbemyndigades att utfärda visering. Taiwanutgör i detta sammanhang ett särfall. har inte erkänts av Sverige.Diplomatiska förbindelser saknas följaktligen. Det svensk-taiwane-siskahandelsutbytet har tilltagit i omfattning. Behovet av alt underlättahandläggning av viseringsärenden för personer med pass utfärdade av myndigheter i Taiwanhar i samband med det ökade handelsutbytet vuxit. 1992/93:203 Antaletviseringsansökningar föregående år uppgick till knappt 1.600. Tillskillnad från handelskontoren är det exportkontor som finns i inte enmyndighet. Kontoret lyder direkt under exportråd; ett organ som har tUlfrämsta uppgift att främja svensk export och för vilket staten och det svenskanäringslivet har ett gemensamt ansvar. Besluti viseringsärenden är en form av myndighetsutövning. Av 11 kap. 6 § tredjestycket regeringsformen framgår att förvaltningsuppgift som innefattarmyndighetsutövning kan överlämnas till annan än myndighet om det sker med stödav lag. Ett bemyndigande för exportkontoret i att besluta i ärendenrörande visering kräver därför ett utuyckligt bemyndigande i utlänningslagen. Delbör vara regeringen som beslutar om bemyndigande för annan än myndighet attmeddela besliit i ärenden om visering. Däremot bör närmare föreskrifter omhandläggningen kunna utfärdas av , som svararför föreskrifter om handläggningen av viseringsärenden hos beskickningar ochkonsulat. På samma sätt.som beträffande sådana föreskrifter bör Invandrarverketsamråda med . Det kräver ändring i 7 kap. 11 §utlänningsförordningen. Ärendenom visering omfattas av sekretess enligt bestämmelsema i 7 kap. 14 §sekretesslagen (1980:100). Sekretesslagens bestämmelser omfattar dock i principendast myndigheter. Någon anledning att införa en särskild bestämmelse om tysmadspliktför exportkontorets personal ser jag inte eftersom det i allmänhet torde varafråga om harmlösa uppgifter. Det finns för övrigt under aUa förhållanden inteanledning att räkna med annat än att de personer som fär tUlgång tUI uppgiftemabehandlar dem med varsamhet. Jaghar i ärendet samrått med statsrådet . Jaghemställer att regeringen föreslår att anta ett inom Kulturdepartementetupprättat förslag till lag om ändring i utlänningslagen (1989:529). Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden lagt fram. Lag omändring i utlänningslagen (1989:529) Härigenomföreskrivs att 2 kap. 7 § utlänningslagen (1989:529) skall ha följande lydelse. Beslutom visering, uppehåUstillstånd och arbetstillstånd meddelas av Statens invandrarverk.Beslut om visering och uppehållstillstånd får meddelas också Regeringenoch, i den utsträckning regeringen föreskriver. får ge andramyndigheter rätt att besluta om sådana tUlstånd. Regeringen får ge ett organ som är knutet till exportråd rättatt besluta om visering. Dennalag träder i kraft . Lagrådets yttrande Prop. Utdragur protokoll vid sammanträde Per Jermsten, regeringsrådet , justitierådet IngerNyström. Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande överförslag tUl lag om ändring i utlänningslagen (1989:529). Förslagethar inför lagrådet föredragits av rättschefen . Lagrådetlämnar förslaget utan erinran. gotab 43514, 1993