prop · GF03118 · 1992-01-01 00:00:00 — Kommuner och landstingskommuner är dessutom skyldiga att lämna uppgifter om skolväsendet, pensioner och bostadsbidrag och om insatser enligt socialtjänstlagen (1980:620), lagen (1980:621) med särskilda bestämmelser om vård av unga, hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) samt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall. Stiftelser och andra sammanslutningar som inte driver rörelse är skyldiga att lämna uppgifter endast om anställdas arbets- och avlöningsförhållanden. Skyldigheten att lämna uppgifter om verksamheten föreligger inte när det förhållande som uppgiften avser är äldre än eller när den samlas in på uppdrag av någon annan än en statlig myndighet. 8 § Den myndighet som regeringen utsett enligt 6 § bestämmer när och på vilket sätt uppgiftsskyldigheten enligt 7 § skall fullgöras. Samråd 9 § Innan en myndighet beslutar att samla in uppgifter för den statliga statistikframställningen, skall den samråda med den eller de organisationer som inrättats för att företräda eller annars företräder dem som berörs. Samråd får dock underlåtas om det är uppenbart att det inte behövs. Samrådet skall avse uppgiftsinsamlingens syfte, uppläggning och omfattning. Samråd skall också ske om organisation som avses i första stycket begär det. 10 § När en myndighet samlar in uppgifter för den statliga statistikframställningen, skall den från vilken en uppgift begärs upplysas om - ändamålet med uppgiftsinsamlingen, - av vem eller på vems uppdrag som insamlingen sker, - de sekretess- och säkerhetsbestämmelser som gäller till skydd för enskilda, - vad som gäller om uppgifternas bevarande, - samråd enligt 9 §, - beslut och rättigheter enligt datalagen (1973:289), - andra omständigheter kring insamling, användning och offentliggörande som kan vara av betydelse i sammanhanget. Är den från vilken uppgiften begärs inte skyldig att lämna uppgiften, skall upplysning lämnas om att medverkan är frivillig. Är han skyldig att lämna uppgiften skall han upplysas om såväl varför skyldighet föreligger som de påföljder som kan komma i fråga om skyldigheten inte iakttas. 11 § När en myndighet samlar in uppgifter från enskilda som ett led i den egna verksamheten och avsikten är att uppgifterna helt eller delvis skall användas även för statistik, skall myndigheten, utöver de upplysningar som annars kan anses behövliga, också upplysa den enskilde om i vilken utsträckning uppgifterna kan komma att användas för statistik. Uppgiftsskydd 12 § Från uppgifter som har erhållits för den statliga statistikframställningen och som finns på upptagning för automatisk databehandling skall utan dröjsmål efter det att statistiken har framställts namn och varje annan beteckning som kan identifiera den enskilde avlägsnas eller döljas (anonymisering), om inte annat är särskilt föreskrivet. En anonymiserad uppgift får inte sammanföras med andra uppgifter i syfte att återfinna den enskildes identitet. 13 § Regeringen meddelar de ytterligare föreskrifter, som kan behövas för att förhindra att de uppgifter som lämnas eller annars används för den statliga statistikframställningen görs tillgängliga för obehöriga. 14 § Statlig statistik skall framställas med metoder som med hänsyn till dess syfte, tillgängliga resurser och andra omständigheter ger så tillförlitligt resultat som möjligt som avsedda förhållanden belyses och feltolkning motverkas. 15 § Statlig statistik skall offentliggöras om inte annat följer av sekretesslagen (1980:100). Offentliggörandet skall ske så att syftet med statistiken tillgodoses. 16 § Statlig statistik skall framställas och offentliggöras under beaktande av den enskildes integritet och så att han inte vålla skada eller men. Överklagande 17 § En organisation som avses i 9 § får överklaga ett beslut som innebär att någon åläggs att lämna uppgifter avseende en verksamhet som nämns i 7 § första stycket. En enskild får överklaga ett sådant beslut endast i samband med talan mot beslut varigenom vite föreläggs för att uppgiftsskyldigheten skall fullgöras eller förelagt vite utdöms därför att uppgiftsskyldigheten inte har fullgjorts. Överklagande som avses i första stycket första meningen prövas av kammarrätten i som första instans. Tvångsmedel 18 § Lämnas inte en begärd uppgift som omfattas av uppgiftsskyldighet enligt 7 § på det sätt och inom den tid som föreskrivits, får på begäran av myndighet som avses i 8 § den uppgiftsskyldige föreläggas vite. Ett sådant föreläggande utfärdas av i det län där uppgiftsskyldigheten skall fullgöras. Frågor om utdömande av förelagt vite skall på begäran av myndighet som sägs i första stycket prövas av länsrätten i det län där uppgiftsskyldigheten skall fullgöras. 19 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet lämnar oriktig uppgift döms till böter om uppgiftsskyldighet föreligger enligt 7 §. Allmänt åtal får väckas endast efter anmälan av den myndighet som avses i 8 §. Den som bryter mot 12 § andra stycket döms för olovlig identifiering till böter eller fängelse i högst , om inte gärningen är belagd med straff i . För försök eller förberedelse till brott som avses i andra stycket döms till ansvar enligt 23 kap. . Skulle brottet, om det hade fullbordats, ha varit att anse som ringa, får dock inte dömas till ansvar enligt vad som sagts. Denna lag träder i kraft den Förteckning över remissinstanserna Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av följande remissinstanser: , Datainspektionen (DI), (Ju 1989:02), , ,, , , , , , , , , , , Lantbruksstyrelsen, , , , , , , , , Statens pris- och konkurrensverk, FoB 90-kommissionen (C 1990:01), , , , , , , Småföretagens , (), (), (), , samhällsvetare och ekonomer (), AB , Företagens uppgiftslämnardelegation, , . , , Småföretagens och instämmer i det yttrande som Företagens uppgiftslämnardelegation avgett. Följande instanser har också beretts tillfälle att yttra sig, men avstått: , , , , Universitets- och högskoleämbetet, , , , , i , i , , Statens löne- och pensionsverk, , , akademikers centralorganisation (). Remissynpunkterna på lagförslaget Remissammanställning av yttranden över betänkandet (SOU 1990:43) Förenklad statistikreglering. Med förslag till lag om den statliga statistikframställningen. 1 Remissynpunkterna på lagförslaget 1.1 Allmänt Flertalet remissinstanser är positiva till en lag om den statliga statistikframställningen. och Arbetarskyddsstyrelsen anser dock att lagen med sina fåtal paragrafer är alltför allmänt hållen och kräver ytterligare preciseringar. Datainspektionen anser att effekterna av en decentralisering av den statliga statistikframställningen noga borde belysas av en utredning innan det slutligt avgörs hur statistikproduktionen skall bedrivas. anser att lagstiftningen på statistikområdet bör samordnas med en framtida datalag. anser att lagstiftningsärendet bör anstå till dess att en analys gjorts av konsekvenserna av internationaliseringen på statistikområdet. Statskontoret avstyrker lagförslaget och vill att utredningens material läggs till grund för en ny utredning som ges direktiv att lagreglera utifrån ett vidare perspektiv. Positiva remissinstanser: instämmer med utredningen att statistikområdet bör förenklas och regleras i en sammanfattande lag. ser det som positivt att antalet författningar på området minskas och istället ersätts med ett överblickbart och lättillgängligt författningssystem. instämmer i huvudsak i utredarens förslag. anser som statistikproducent att det vore bra att få de regler som styr den offentliga statistikproduktionen samlade i ett och samma regelverk. har därför inga principiella invändningar mot det framtagna förslaget till lag för den statliga statistikframställningen. har i huvudsak inga invändningar mot utredarens förslag till lag om den statliga statistikframställningen och tillstyrker med vissa synpunkter och kommentarer detta förslag. ser inga hinder för en förenklad statistikreglering och tillstyrker därmed utredarens förslag till lag om den statliga statistikframställningen. Posten tillstyrker förslaget om en ny lag för den statliga statistikframställningen. Bankinspektionen tillstyrker införandet av en ny lag om den statliga statistikframställningen och anför vidare: För att inte någon tvekan skall uppstå om vilka rättigheter och skyldigheter som råder vid statlig uppgiftsinsamling anser bankinspektionen att det är mycket viktigt att den statliga statistikframställningen vilar på en formell grund som bl.a. tillförsäkrar uppgiftslämnarna ett fullgott sekretesskydd och ger uppgiftsinhämtarna formellt stöd för insamling av statistik. Den föreslagna lagen om den statliga statistikframställningen kommer här att fylla en viktig funktion. har i princip ingenting att erinra mot de nya författningsbestämmelser på det statliga statistikområdet som utredningen föreslår. Det är en avgjord fördel för både enskilda och myndigheter att reglerna om den statliga statistikframställningen blir överskådliga och lättillgängliga. instämmer med utredarens grundsyn och anser att de regler som föreslås är konsekventa, välmotiverade och ändamålsenliga. Med några mindre ändringar och förtydliganden får institutet förorda att de föreslagna ändringarna genomförs. ser det som positivt att förslag nu läggs fram om en lag om den statliga statistikframställningen, som reglerar bl.a. kommuners skyldighet att lämna uppgifter inom utbildningsområdet. SÖ har emellertid invändningar mot vissa förslag i betänkandet. har intet att invända mot förslaget att reglera den statliga statistikframställningen i särskild lag. Lantbruksstyrelsen har i sak inga erinringar emot vad som i betänkandet föreslås och anförs vad gäller lag om förenklade regler för den statliga statistikproduktionen. har inget att erinra mot förslaget. hälsar den översyn av föreskrifterna på det statliga statistikområdet som skett med tillfredsställelse och anför vidare: Som framgår av direktiven syftar översynen bl.a. till en förenkling av regelsystemet. Utredningsförslagen ger, om de genomförs, en viss sådan förenkling genom att ett antal författningar kan upphävas. Det största värdet ligger emellertid i den tydlighet både för enskilda och för myndigheter som ett nytt regelsystem - med en lag om den statliga statistikframställningen som viktigaste element - kan skapa. är i huvudsak positiv till lagförslaget. finner det utmärkt att de formella bristerna i det grundläggande författningsstödet för den statliga statistikframställningen undanröjs och att ett stort antal svårtillgängliga författningar ersätts av en enda lag. Styrelsen anser dock att lagförslaget är behäftat med vissa oklarheter vad gäller lagens tillämpningsområde. delar utredarens uppfattning om att en förenkling av reglerna skapar större möjlighet till överblick och tillgänglighet i systemet och anför vidare: Flera enheter inom verket använder sig av statistiska uppgifter i det dagliga arbetet. Det är därför viktigt att statistiken i möjligaste mån är tillförlitlig. Verket bedömer att ett förenklat regelverk underlättar processen för att lämna uppgifter och därmed även ökar uppgifternas tillförlitlighet. SCB välkomnar förslaget till lagreglering av den statliga statistikproduktionen som bl.a. tillgodoser de krav som regeringsformen (RF) ställer med avseende på regleringen av uppgiftsskyldigheten till den officiella statistiken. understryker även det frivilliga uppgiftslämnandets betydelse och framhåller att statistiken är ett viktigt element i det informationssystem som skall bära upp den politiska processen. SCB föreslår därför att i samband med att lagen antas uttalar att uppgiftslämnandet till den officiella statistiken, vare sig det är en lagstadgad skyldighet eller bygger på frivillig grund, fyller en mycket viktig funktion för att tillgodose angelägna informationsbehov i samhället och att detta inte minst gäller allmänhetens behov av information om olika samhällsförhållanden. Utredningens förslag till statistiklag och tillhörande statistikförordning ger enligt SCBs uppfattning en god överblick över de särskilda författningsreglerna på statistikområdet och innebär också en väsentlig förenkling av det nuvarande regelsystemet. Statens pris- och konkurrensverk som utgår från att de uppgifter som publiceras i verkets rapporter inte omfattas av lagförslaget i betänkandet, har ingen erinran mot utredningens förslag. FoB 90-kommissionen tillstyrker förslaget till lag om den statliga statistikframställningen och anför vidare följande: Den föreslagna statistiklagen blir till stora delar tillämplig även för verkställigheten av folk- och bostadsräkningar och kompletterar de särskilda lagarna om dessa. Kommissionen har mot bakgrunden härav inriktat sin granskning av förslaget på frågor om insamling, bearbetning och bevarande av uppgifter för statistikframställning och härvid jämfört statistiklagen med lagen (1989:329, ändr. 1989:908) om en folk- och bostadsräkning (FoB-lagen). Härvid har konstaterats att de båda lagarna i innehåll och innebörd i allt väsentligt överensstämmer eller är likartade med varandra och tillgodoser samma syften. finner många av de regler för statistikframställning, som lämnas i förslagen till förenklad statistikreglering, välmotiverade. De iakttas väsentligen redan nu av . På några punkter har emellertid befunnits att ändringar/förtydliganden bör göras. ansluter sig till att ett förenklat regelsystem för den statliga statistikhanteringen genomförs. anser det tillfredsställande att ett förenklat regelsystem för den statliga statistikframställningen har utarbetats. framhåller att det är lovvärt att, som utredningen föreslår, samla regelsystemet för den statliga statistikframställningen i en särskild lag. Detta kommer att innebära en förenkling jämfört med dagens situation, då regler om den statliga statistikverksamheten finns spridda i ett antal olika författningar. kan i huvudsak tillstyrka utredningens förslag till lag om den statliga statistikframställningen. tillstyrker i stort förslaget till lag om den statliga statistikframställningen och anför: TCO vill emellertid understryka att statistikens kvalitet är avgörande för användbarheten. Möjligheterna att få en hög kvalitet i statistiken är beroende av att man enbart söker uppgifter som är nödvändiga och där uppgiftslämnaren ser den klara nyttan av att uppgifterna ställs samman i en offentlig statistik. , samhällsvetare och ekonomer (vid SCB) instämmer i huvudsak i utredningens bedömningar och tillstyrker förslaget med en samlad statistiklag. AB anser det värdefullt att det lagförslag som utredningen presenterat fått en vidare omfattning än vad som skisserats i direktiven till utredningen och anför: Det framlagda förslaget ger inte blott myndigheter utan även enskilda en klar bild av vilka regler och normer som skall gälla för den statliga statistikframställningen. I princip tillstyrks därför det framlagda förslaget, men vissa synpunkter framförs som bör beaktas vid en framtida tillämpning av en eventuell lagstiftning. Företagens uppgiftslämnardelegation tillstyrker statistikregelutredningens förslag till lag om den statliga statistikframställningen. Från uppgiftslämnarsynpunkt och för att minska den belastning företagen har av uppgiftslämnande är det väsentligt att regleringen genomförs. anser att förslaget till lag om den statliga statistikframställningen har den fördelen att lagstiftningen därmed blir överblickbar och lättillgänglig för den som vill ta del av vilka regler som föreslås gälla för den statliga statistikframställningen. gällande förordningar har tillkommit utan att någon tycks ha haft en klar överblick över dess samlade konsekvenser. Det är positivt att det nu ges möjlighet att överblicka omfattningen av bl.a. de tvingande krav på uppgiftslämnarna som lagstiftningen ställer. Remissinstanser som i huvudsak är positiva till förslaget, men som har vissa andra synpunkter på ansvarsfördelningen och organisationen m.m. för den statliga statistikproduktionen: Datainspektionen: Inledningsvis vill DI slå fast att det är ett starkt samhällsintresse att det kan framställas statistik av hög kvalitet. Denna verksamhet utgör ett betydelsefullt bidrag till samhällsplaneringen och ger värdefull information om många sektorer i samhället. står det emellertid klart att statistikframställningen måste ske i sådana former att skyddet för den enskildes personliga integritet inte åsidosätts. Ett gott integritetsskydd torde för övrigt också vara en förutsättning för att skapa det förtroende hos uppgiftslämnarna som är nödvändigt för att statistiken skall kunna hålla en jämn och hög kvalitet. Förslaget till reglering av den statliga statistik- framställningen är inte avsett att innebära någon förändring i den nu gällande uppgiftsskyldigheten från olika samhällsområden. Det utgör enbart en sammanställning av befintliga regler av skilda valörer. Förslaget åskådliggör emellertid på ett mycket tydligt sätt vilka enorma informationsmängder som strömmar till () från alla delar av vårt samhälle. Det står också klart att redan nuvarande bestämmelser innebär omfattande genombrott av det skydd som i sekretesslagstiftningen ges för skilda slag av personuppgifter, låt vara att uppgifterna även hos statistikproducenterna är skyddade av en stark sekretess. SCB får tillgång till individrelaterad information från så gott som samtliga områden inom den offentliga sektorn. Det rör sig här ofta om uppgifter av mycket integritetskänslig art. Detta förhållande väcker naturligtvis betänkligheter från integritetssynpunkt. DI vill emellertid i detta sammanhang understryka att inspektionen inte har någon grund för att rikta kritik mot SCBs sätt att hantera känsliga uppgifter. Tvärtom måste såväl kunskaperna om sekretesslagens och datalagens bestämmelser som medvetenheten om säkerhetsfrågor anses vara mycket väl utvecklade inom SCB. När en enskild person lämnar uppgifter om sig till en myndighet har han eller hon oftast ingen anledning att anta att uppgifterna - utöver det ändamål för vilket de lämnades - skall vidarebefordras till en central myndighet för framställning av statistik. Även om statistikproduktionen i och för sig behövs i samhället bör därför ändå frågan ställas om produktionen skall bedrivas i de nuvarande formerna och om den måste ha den omfattning som är fallet eller om man bör söka nya vägar. () har lagt fram en revisionsrapport (Dnr 1988:1424). Syftet med rapporten har varit att granska effektiviteten i den statliga statistikproduktionen, dvs. relationen mellan de effekter eller resultat en myndighet uppnått med sina prestationer och uppoffringarna för verksamheten. I rapporten konstateras att den statliga statistikproduktionen är centraliserad med SCB som huvudproducent. Denna centralisering genomfördes , då stora delar av den statliga statistikproduktionen överfördes till SCB. Det sägs vidare i rapporten att flera utredningar därefter pekat på svårigheterna för en central statistikproducent att utveckla och anpassa statistiken till användarnas krav och anspråk. Utvecklingen på ADB-området har dessutom skapat helt nya förutsättningar för myndigheterna att ta fram egen statistik. Därmed har också svårigheterna ökat för SCB att överblicka och samordna den statliga statistikproduktionen. Sammanfattningsvis konstaterar RRV i sin rapport att den nuvarande arbets- och ansvarsfördelningen i det statliga systemet för statistik bör förändras i riktning mot decentralisering. Genom en decentralisering uppnår man - enligt RRV - en bättre avvägning mellan nytta och kostnad för statistik, vilket leder till dels ett effektivare resursutnyttjande, dels en mer användaranpassad statistik. Det sistnämnda åstadkoms genom att ansvaret för statistiken på ett naturligt sätt kopplas till användningen av den. RRVs slutsats är att en ytterligare decentralisering av ansvaret för den statliga statistiken bör föregås av en utredning för att klargöra SCBs framtida roll vad avser statistikproduktionen. Chefen för har i budgetpropositionen (prop. 1989/90:100, bil. 15) aviserat en översyn av den statliga statistikens styrning och samordning. Från integritetssynpunkt är en decentralisering av statistikproduktionen önskvärd, i vart fall när den berör känsliga uppgifter. (Jämför DIs rapport angående granskningen av personregister samt framställningen till regeringen om författningsreglering av dessa register.) Det är av stor betydelse för medborgarnas tilltro till myndigheterna att de kan lita på att känsliga uppgifter som de lämnar i förtroende, t.ex. till läkare eller tjänstemän inom , inte i identifierbar form lämnas vidare till andra myndigheter för framställning av statistik. En decentralisering av statistikproduktionen rimmar också bättre med den grundläggande regleringen i sekretesslagen. Mot bakgrund av RRVs revisionsrapport och med hänsyn till integritetsaspekterna anser DI att också effekterna av en decentralisering av den statliga statistikframställningen noga borde belysas av en utredning innan det slutligt avgörs hur statistikproduktionen skall bedrivas. Enligt DIs uppfattning bör det emellertid genom utredningsarbetet skapas förutsättningar för att gedigna kunskaper om statistikframställning, sekretesskydd och säkerhetsfrågor som finns hos SCB även framgent kan ha möjlighet att finnas kvar där. Dessa resurser kommer nämligen att behövas för framställning av allmän statistik och kanske också för statistik som är gemensam för flera myndigheter samt för samordning och utveckling av den decentraliserade statistiken. Den decentralisering av delar av statistikproduktionen som inspektionen sålunda förordar har sin grund i principiella utgångspunkter och skulle enligt DIs uppfattning innebära önskvärd förstärkning av integritetsskyddet i samhället. DI kan i detta sammanhang inte heller underlåta att peka på den omständigheten att även SCBs uppdragsverksamhet kan uppfattas som en försvagning av integritetsskyddet. I sin uppdragsverksamhet kan SCB nämligen använda personuppgifter, som andra myndigheter varit skyldiga att lämna för framställ- ning av viss offentlig statistik. Detta innebär att personuppgifterna används för helt andra ändamål än de ändamål för vilka uppgifterna en gång samlades in av myndigheterna och de statistikändamål för vilka myndigheterna ursprungligen lämnade uppgifterna vidare till SCB. Även SCBs uppdragsverksamhet borde mot denna bakgrund bli föremål för överväganden inom den utredning som har förutskickats. Den nu föreslagna lagen behandlar uppgiftsinhämtande till en myndighet för statistikändamål alldeles oavsett om denna myndighet är SCB eller någon annan myndighet. Detta innebär att man genom den föreslagna lagen och den anslutande förordningen åstadkommer en klar och heltäckande bild av vilka regler och normer som gäller för den statliga statistikframställningen. Om statistikproduktionen kommer att decentraliseras kan förordningen också göras tillämplig på andra myndigheter än dem som omfattas av förslaget. Med hänsyn till detta och till att man genom den föreslagna lagen uppnår en konstitutionellt riktig ordning tillstyrker DI förslaget. Det är av vikt att framhålla att datalagens regler gäller för samtliga statistikregister som är att anse som personregister enligt datalagen. Enligt 2 § sista stycket datalagen (1973:289) förstås med inrättande av personregister även insamling av uppgifter som skall ingå i registret. Detta innebär att en myndighet som skall producera statistik med hjälp av automatisk databehandling är skyldig att ansöka om tillstånd hos DI och avvakta att sådant tillstånd meddelas, innan myndigheten från annan myndighet börjar samla in de personuppgifter som skall utgöra underlag för statistikframställningen. DI skall i tillståndsärenden alltid bedöma om risk för otillbörligt intrång i den personliga integriteten kan undvikas genom föreskrifter av olika slag. Om detta inte är möjligt kan tillstånd inte meddelas. anser att betänkandets förslag är väl utformade givet att det statistiska arbetet på det statliga området skall bedrivas i hittillsvarande centraliserade former.