prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Enligt räddningstjänstlagen (1986:1102) skallSjöfartsverket, inom Sveriges sjöterritorium med undantag för vattendrag, kanaler, hamnar samt mindre insjöar än , och , svara för efterforskning och rädd ning av människor som är eller kan befaras vara i sjönöd, och för sjuktrans porter från fartyg. Enligt samma lag är en statlig eller myndighet 67 skyldigatt delta i en räddningsinsats på anmodan av räddningsledaren om Prop.1992/93:100 myndigheten har lämpliga resurser och ett dellagande inleallvarligt hindrar Bilaga 7 myndighetens vanliga verksamhet. har fått regeringens uppdrag att isamråd med Överbefälhavaren () och beskriva och analyseranuvarande sjöräddningsverksamhet med avseende på ingående aktörer,beredskapsnivä och internationellt samarbete. I de fall det kan konstaterasbrister i beredskapsnivå och geografisk täckning skall förslag lämnas tillförändringar och förbättringar i detta avseende. Därvid skall även förslaglämnas till finansiering av föreslagna åtgärder samt hur omprioritering kangöras inom befintlig medelsram för sjöräddningsverksamhet. Sjöfartsverketberäknar avlämna en slutrapportering av uppdraget under början av är 1993. I en delredovisning av uppdraget har Sjöfartsverketangivit att en tillfredsställande geografisk täckning av fartyg och båtar försjöräddning finns. En viktig komponent i sjöräddningsverksamheten är dockförsvarsmaktens tunga helikoptrar. Till följd av ändrade förutsättningar förberedskap med försvarsmaktens helikoptrar uppstår merkostnader förförsvarsmakten för att täcka det civila samhällets behov av helikopterberedskapvad avser sjöräddning. Merkostnaderna för att uppnå en rimlig beredskapsnivåhar av utredningen beräknats till . När det gäller finansieringen av merkostnadernaanser att dessa bör betalas via Försvarsdepartementets anslag. Iannat fall bör merkostnaderna fördelas på de räddningstjänster inom varsansvarsområden helikoptrarna kan utnyttjas. anser i princip att kostnaderna börtäckas av medel via det departement som har ansvar för verksamheten. ÖB anseratt har det entydiga ansvaret för och därför böräven kostnaderna belasta . gör bedömningen att omprioriteringarinom nuvarande anslagna medel för sjöräddningsverksamhet inte är möjliga påkort sikt. Verket avser dock återkomma i slutrapporteringen av uppdraget medförslag om omprioriteringar och effektiviseringar inom sjöräddningsverksamhetenpå lång sikt. Enförutsättning för en effektiv sjöräddningsverksamhet är ett väl utvecklatsamarbete mellan de ingående aktörerna i verksamheten där var och en bidrarmed nödvändiga resurser. När det gäller försvarets tunga helikoptrar ärdessa främst avsedda för militära ändamål, men är också en viktig resurs vidsjöräddningsuppdrag. Då förutsättningarna för helikoptrarnas ordinarieverksamhet förändrats har merkostnader för försvarsmakten uppstått till följdav helikopterberedskap för att uppnä målet om en tillfredsställandesjöräddningstjänst. Jaganser det rimligt alt ÖB kompenseras för dessa merkostnader. Även om del varit en tillämpad princip att varje myndighet deltar i sjörädd ningen med egna resurser och eget kostnadsansvar, måste denna princip också vägas mot effektivitet. den gångna sommaren att helikoplerberedskapen inte vartillfredsställande. 1992/93:100 Genom beslut av regeringen ålades ÖBalt tillförsäkra en rimlig beredskap. Bilaga 7 Det förutsattes samtidigtatt ÖB skulle kompenseras för detla. Merkostnaden beräknades till ca 315000kronor. Med uppdraget till Sjöfartsverketinitierades ett arbete all ompröva resursanvändningen för sjöräddningsändamål.Huvuddelen av de pengar som disponerar går t.ex. till Televerketför att täcka kostnaderna för kustradiostationerna. Jag anser det väsentligtatt de resurser staten anslår för sjöräddningsändamål också används pä etteffektivt sätt. Den beställarroll somSjöfartsverket har fått bör ge incitament att pröva säväl inriktning somomfattning av organisationen för sjöräddning. Jag anser för egen del detrimligt att frän anslaget täcker kostnader för grundläggandehelikopterberedskap. Det innebär inte en bindning att köpa helikoptertjänsterav ÖB. Sannolikt är det dock endast ÖB som kan tillgodose kraven på tunghelikoptermateriel. Mina överväganden innebär intenågon ändring av gällande principer för myndigheternas grundläggande skyldighetatt ställa upp kostnadsfritt med personal och materiel. Den ordning jag nuförordar innebär däremot ett komplement för att kunna tillgodose kraven på enfungerande helikopterberedskap. har begränsaderesurser till sitt förfogande. Omprioritering av resurserna försjöräddningsändamål är en möjlighet som prövas inom ramen förSjöfartsverkets utredning. För att klara kostnaderna för helikopterberedskapensommaren 1992 och under kommande budgetår bör verket få använda medel underanslagsposten Tjänster inom farledsverksamheten under anslaget Ersättning förfritidsbåtsändamål m.m. somjag kommer att redogöra för. ÖB har för sindel indikerat ett belopp i storleksordningen . Dennaersättning får emellertid bestämmas i förhandlingar mellan verket och ÖB. Ävenlångsiktiga lösningar bör kunna diskuteras om detta skulle vara ekonomisktfördelaktigt. Med som ansvarigbeställare och med ett visst direkt kostnadsansvar bör incitament skapas fören ständig prioritering av resursinsatserna. Med denna klarare roll bör bättreförutsättningar också skapas för andra beställare av helikoptertjänster genomsamordning i "upphandlingen" av tjänster. Jag räknar med att Sjöfartsverketskall kunna täcka nu beräknade merkostnader på ca 3 - inomden förordade anslagsramen som jag återkommer till. Jag vill avslutningsvisnämna den betydelse och inte minst helikopterberedskapen har förhandelssjöfarten. Jag har i frågan omsjöräddningsverksamheten samrått med försvarsministern. Jag hemställer att regeringen delsföreslår att 1.godkänna vadjag har anfört om en aweckling av , 2.godkänna vadjag anfört om helikopterberedskap för sjörädd- 69 ning. dels bereder tillfälle Prop. 3. att ta del av vad jag har anförtom utredningen om färjetrafiken Bilaga 7 i . Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m. Sammanfattning av föredragandens förslag: -För ersättningför fritidsbätsändamål m.m. föreslås ca för budgetåret1993/94. -Sjösäkerhetsrådetsverksamhet föreslås integreras i . -Ansvaret förviss nyhetsförmedling till svenska fartyg föreslås överföras tillHandelsflottans kultur- och fritidsråd. -Betalningsansvaretför vissa bemanningskoslnader föreslås överföras till handelssjöfarten. 1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag 71251000*76696000* 60754000 Anslaget Ersättning till för vissatjänster. Från anslaget finansieras tjänsterinom Sjöfartsverkels ansvarsområde som inte skall finansieras viahandelssjöfarten. Sjöfartsverketberäknar anslaget för /94 till ca förepris- och löneomräkning. har delat upp anslaget i följandeanslagsposter: 4.Åtgärdermot vattenförorening från fartyg, förslagsvis Förslaget innebär en ökning av anslaget från föregåendebudgetår med och kan härledas till anslagsposten 1.Sjösäkerhetsrådet som föresläs öka med saml till anslagsposten3. Vissa bemanningskostnader som föreslås öka med 2miljoner kronor. Sjösäkerhelsrädets ökning avser köpav sändningstid i reklamfinansierade Prop. 1992/93:100 TV-kanaler. I anslagsposten 2. Tjänster inomfarledsverksamhelen är ca avsedda för fritidsbåts- ochyrkesfiskesändamäl. Av dessa är ca 31 miljoner kronoravsedda för sjöräddningskostnader. Vidare är under anslagsposten 1,2 miljonerkronor avsedda för kostnader för vissa beredskapsätgärder inom totalförsvaret,ca är avsedda för kostnader för bemanning av vissa fyrarsamt för kostnader för viss nyhetsförmedling tillsjöfarten. är enligt sin instruktion ansvarigmyndighet för sjöräddningsarbetet. Av naturliga skäl har tyngdpunkten iarbetet legat på den yrkesmässiga sjöfarten. Men verket har en bredkontaktyta i sjösäkerhetsfrågor gentemot fritidsbåtstrafiken. Verketproducerar särskilda sjökort för fritidsbåtsändamål och ansvarar för utmärkningav fritidsbåtsleder. Verket deltar dessutom i arbetet vad gäller förarintyg förfritidsbåtar förutom det redan tidigare berörda ansvaret för . har till uppgiftatt verka för förbättrad sjösäkerhet genom information och rådgivandeverksamhet. Av naturliga skäl blir arbetet koncentrerat till vär- ochsommarperioden. Genom att arbetet drivs i en särskild organisation uppstårockså kostnader för administration och lokaler. Sjösäkerhetsrädet begär i ärökade resurser för informationskampanjer. Ett sätt att kunna öka resurserna förden typen av insatser är att minska kostnaderna för administration m.m. Jaganser att man kan nå sådana fördelar genom att integrera iSjöfartsverket. Själva myndigheten upphör men uppgifterna förs vidare tillSjöfartsverket. Därigenom bör administrations- och tryckkostnaderna m.m., somi dag uppgår till , kunna minskas. Det betyder vidare attden personal som sysselsätts för informationsinsatser ocksä kan användasför annat sjösäkerhetsarbete. De företrädare som ingär iSjösäkerhetsrådet representerar en värdefull kompetens i sjösäkerhetsarbetet.Detta ideella arbete bör tas till vara även i det fortsatta arbetet. Till denansvariga myndigheten bör knytas ett räd med lämplig expertis.Informationsinsatser kan därför även fortsättningsvis göras iSjöfartsverkets/namn. Den av mig nu förordade förändringenbör göras från den . När det gäller statens insatser förinformation m.m. förordar jag ett oförändrat anslag för nästa budgetår.Därutöver är det, som tidigare, en fråga för att besluta omvilka övriga resurser som bör avsättas för sjösäkerhetsinsatser. till sjöfarten avsernyhetsförmedling av svenska pressnyheter till svenska fartyg. Denna verksamhetadministreras av Han- 71 delsflottans kultur- och fritidsråd (HKF). En överföringav ansvaret för ny- Prop. hetsförmedlingen till HKF skulle ge en tydligare kopplingmellan verksam- Bilaga 7 hets- och kostnadsansvar för tillhandahällandet av dennatjänst. därför att ansvaret för nyhetsförmedlingen till svenskafartyg överförs till HKF fr.o.m. budgeläret 1993/94 vilket ocksä innebär attdetta faller inom Jag har i avsnittet Övriga frågorunder detta littera aviserat en redovisning av finansiering avÖverbefälhavarens merkostnader för helikopterberedskap. Jag återkommer idenna fråga. De medel under anslagsposten som beräknats för nyhetsförmedling avsvenska pressnyheter till svenska fartyg bör kvarstå tills vidare för att kunnaanvändas till sjöräddningsändamål och därigenom till merkostnader förhelikopterberedskap. ÖB har som tidigare redovisats indikerat merkostnadernaför helikopterberedskapen till 3 - för /94.Det exakta ersättningsbeloppet fär bestämmas i förhandlingar mellanSjöfartsverket och ÖB. Jag beräknar anslagsposten till för /94 varav avser medel förberedskapsåtgärder inom totalförsvaret. Med hänsyn till de neddragningar i de offentligautgifterna som är nödvändiga föreslårjag att kostnaderna för bemanning medmilitär personal på sjö-mätningsfartyg samt rese- och traktamentskostnader förmilitär personal på isbrytare skall finansieras av handelssjöfarten /94. Detta innebär att anslagsposten utgår och att anslagetminskas med . För Åtgärder mot vattenföroreningfrån fartyg och Tjänster inom fartygsverksamheten beräknar jag i likhet med Sjöfartsverketoförändrade anslag för /94. Mitt förslag till fördelning avanslaget for /94 framgår av följande tabell: 3.Åtgärdermot vattenförorening frän fartyg, 1 förslagsvis 4.Tjänster inomfartygsverksamheten 4 485 Efter de förslag jag nu framfört kommer anslaget ihuvudsak att avse medel för fritidsbåtsändamål. Jag föreslår därför attanslaget Ersättning till för vissa tjänster ändras tillErsättning för fritidsbåtsändamål m. m. för att ge en bättre beskrivning avanslagets ändamål. Jag hemställer att regeringen föreslär alt 1.godkänna vadjag anfört om alt verksamhet integreras i , 2.godkänna vadjag anfört om betalningsansvaret för viss nyhetsförmedling till sjöfarten, 3.godkänna vadjag anfört om betalningsansvaret för vissa bemanningskostnader samt 4.till Ersäuningför fritidsbåtsändamål m.m. för /94 anvisa ett förslagsanslag på60 . Prop.1992/93:100 Bilaga 7 Sammanfattning av föredragandens förslag: -Förtransportstöd för föresläs för /94. -Högstprisregleringenför godstransporter med lastbil till och från och det s.k.Gotlandstillägget bör vara kvar i nuvarande former tills vidare. 1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag budgetproposition beräknades underskottet ifärjetrafiken för /92 till . Utfallet blev174,. Avvikelsen beror främst på alt uthyrningen av färjanNord skedde i mindre omfattning än beräknat. Av den granskningsrapporl för , somlämnats av den av staten utsedde auktoriserade revisorn, framgår altkoncessionstrafiken redovisats pä ett tillfredsställande sätt . För budgetårel 1992/93 har anslagitsför transportstödet för . Enligt prognoser /93 beräknas dock anslaget uppgå till 160 miljoner kronor.Avvikelsen beror på att ökningen av antalet passagerare lill följd avtaxesänkningarna förväntas bli mindre än beräknat. För /94 beräknar anslagetlill färjetrafiken till och från Golland till före hänsyntill kostnadsökningar på grund av inflation. I anslaget är inga taxejusteringarkalkylerade. översyn avfärjetrafiken Prop. har på regeringens uppdrag genomfört enöversyn av färjelra- cJnaga / fiken till och från . I rapporten i Gotlandslrafiken konstaterarSjöfartsverket att staten även fortsättningsvis måste garantera entillfredsställande transporlförsörjning. Verket anser att utgångspunkten förpersonresandet bör vara att färjan ses som en interregionalkollektivlrafikförbindelse. Vidare bör även flygförbindelserna beaktas när manser pä del lolala trafikutbudet. lägger fram förslagtill åtgärder dels på kort sikt dels på lång sikt, dvs. inför en nytrafikupphandling. På kort sikt anser verket atttidtabellen skulle kunna anpassas till att bättre tillgodose personresandet.Detta skall övervägas vid tidlabellsdiskussio-nerna inför är 1993. När detgäller sammansättning av färjor finns del inte ekonomi i att i ett kortperspektiv byta ut nuvarande färjor enligt verket. Däremot bör befintligafärjor kunna utnyttjas bättre. Verket anser att de taxesänkningarsom genomförts innebär att taxorna nu befinner sig på en rimlignivä. Ytterligare taxesänkningar kan därför inte motiveras. Verket ifrågasättermot den bakgrunden den speciella rabatten för resenärer som är mantalsskrivnapä och anser att olika rabatter i stället bör vara kommersielltmotiverade. Verket anser att konkurrerandetrafik på nuvarande koncessionslinjer inte bör tillåtas. Däremot skulle nyatrafiklinjer för nya resbehov utan krav på statligt stöd kunna tillåtas redanunder nuvarande avtalsperiod. Verket konstaterar att skattefriförsäljning ombord pä Gotlandsfärjorna skulle kunna innebära ett minskatstatsbidrag. Enbart skattefri servering anses dock inte ekonomiskt intressant.Verket påpekar dock att skattefri försäljning ombord sannolikt skulle innebäravisst bortfall i försäljning i andra delar av landet. En inte oväsentligmerförsäljning antas dock uppstå. Pä lång sikt, inför en ny trafikupphandling,anser verket att slaten bör klargöra sitt åtagande i trafiken samt hur denskall bedrivas framöver. Verket föreslär att statensåtagande skall bestå av en garanterad bastrafik med kompletterande trafik ikonkurrens under högsäsong. Detla skulle innebära att lagen om linjesjöfart påGotland slopas och den statliga trafiken avtalsregleras som . skulle en statlig trafik på en fastlandshamn i stället för nuvarandetvå hamnar innebära att färjorna kan utnyttjas bättre och att turlistan kanutökas som väsentliga kostnadsbesparingar på statsbidraget kanuppnås. Vidare kan staten komplettera sin trafik under högsäsong om intenytillkommande trafik kan tillgodose efter-frågetoppen . Fråganom staten eller nägon annan skall stä som ägare av färjorna och vem som skalldriva trafiken bör undersökas närmare. I översyn har även ingått att belysakonsekvenserna för fraktpriserna och for näringsliv av att högstprisregleringen för godstransporter med lastbil till och från och det s.k. Gotlandstilläg get awecklas. ' gör bedömningen atttidigare angivna motiv för elt avskaf- Prop. 1992/93:100 fande avhögstprisregleringen och Gotlandstillägget fortfarande har giltighet Bilaga 7och att det säledes bör avskaffas. förordar därvid en avregleringi två steg. I ett första steg trappas Gotlandstillägget ner frän 0,till 0,3%fr.o.m. den Ijanuari 1993. Vid utgängen av är 1993 avskaffas sedan bädehögstprisregleringen och Gotlandstillägget hell. Denna lösning skulle ge tidför omställning, anpassning av gällande transportavtal, ökad konkurrens m.m. Vid en remissbehandling av Sjöfartsverkels rapport haryttranden inkommit från (), , Närings-och teknikutvecklingsverket (), Länsstyrelserna i , , ,och , , , , ,, och kommuner, , /, Östsvenska Handelskammaren, , och . Yttranden har även inkommit frånStockholms Hamn, , Länsstyrelserna i , ,, , och . Sydsvenska Handelskammaren,, , Allting,i län och SOS Rädda . Sjöfarlsverkels uppfattning attstaten även fortsättningsvis måste garantera Golland en tillfredsställandetransportförsörjning delas allmänt av remissinstanserna. Av de remissinstanser som yttratsig över taxorna i färjetrafiken anser övervägande delen att taxorna börsänkas. Framför allt från de gotländska remissinstanserna framhålls att taxornabör sällas med utgångspunkt i den rörliga kostnaden för motsvarandetransportsträcka på land med bil. Frägan om skattefri försäljning på färjornakommenteras endast av en del av remissinstanserna. De som yttrat sig ärpositiva till skattefri försäljning, men övervägande delen anser att frägan börstuderas närmare. Frägan om konkurrens ochkompletterande färjetrafik bäde inom ramen för nuvarande avtal och i framtidatrafik kommenteras av ca en tredjedel av remissinstanserna som alla är positivalill förslag i detta avseende. Flertalet remissinstanser harkommenterat förslag om en framtida statligt garanterad baslrafikmellan två hamnar. Övervägande delen av remissinstanserna avvisarSjöfartsverkets förslag med motiveringen att det presenterade underlaget äralltför bristfälligt för att utgöra beslutsunderlag för en långsiktigutformning av farjetrafiken. Från ett flertal remissinstanser, däriblandLänsstyrelsen i och , föreslås all enkompletterande utredning som tar hänsyn till näringspolitiska ochregionalpoUtiska aspekter av färjetrafiken genomförs inför en ny trafikupphandling. När del gäller högstprisregleringen och det s.k.Gotlandstillägget är äsik- 75 ternadelade hos de remissinstanser som kommenterat frägan. Det råder Prop.1992/93:100 enighet om att nuvarande regleringssystem inte ärtillfredsställande. Flerta- Bilaga 7 let av dem som kommenterat frägananser dock att om högstprisregleringen och Gotlandstillägget awecklas bör dettaersättas av ett nytt system som motsvarar effekterna av det nuvarande systemet. översyn av farjetrafiken har skapat endebatt om trafiken och hur denna skulle kunna förbättras. Min övergripandebedömning är att översynen är elt värdefullt underlag för fortsattadiskussioner om Gotlands-trafiken mellan statliga myndigheter och regionala ochkommunala organ. Det huvudsakliga syftet medSjöfartsverkets översyn av färjetrafiken lill och från har varit att seöver nuvarande trafik och föreslå förändringar inom ramen för avtalet somreglerar trafiken. Förändringar i tidtabellen och bättre utnyttjande avbefintliga färjor är frågor för . När det gäller övriga förslagpå kort sikt vill jag anföra följande. Regeringens förslag om ökadeanslagsmedel till färjetrafiken till och från för innevarande budgetårinnebar att persontaxorna kunde sänkas med . Detta harlett till en ökning av personresandet med under är 1992. Den störstaökningen skedde . En del av ökningen fär därför förmodasäven bero på de gynnsamma väderleksförhållandena som då rådde och som innebaren allmänt ökad turism i . Taxesänkningarna harinneburit en positiv resandeutveckling som talar för en ökning i resandet ävenunder år 1993.1 diskussionen om taxenivän måste dock även hänsyn tillstatsbidragets storlek tas. Statsbidraget för innevarande budgetär beräknas nuuppgå lill vilket är mer än jagberäknade i budgetpropositionen . Ökningen är betydande, inteminst med hänsyn till det statsfinansiella läget som råder. Jagär därför inte beredd att föreslå extra anslagsmedel för ytterligaretaxesänkningar under /94. Det finns dock anledning alt fortsättadiskussionen om färjetaxorna med regionala företrädare, men dä inte isoleratfrän frågor om trafikuppläggning, kostnader och effektivitet. När del gäller den särskildarabatten för gotlänningar är denna till för att få ner kostnaderna förgotlänningar med frekvent resande mellan och fastlandet. Med hänsynlill de diskussioner som pågår om färjetaxorna m.m. är jag inte beredd att nuförorda en förändring av detta rabattsystem. När det gäller frågan om konkurrensi Gotlandslrafiken inom ramen för nuvarande koncessionsavlal är jag inte bereddatt generellt tillstyrka tillstånd till färjetrafik pä nya linjer utan attförst analysera kostnadskonsekvensema för koncessionslrafiken. En sådan frågabör naturligen behandlas inom ramen för den dialog om den framlidaGotlandslrafiken somjag bl.a. vill föra med företrädare för kommunen ochlänsstyrelsen. Frågan om högstprisregleringen ochdel s.k. Gotlandstillägget är, dä inget statligt stöd utgår, för statens del en fräga av principiell natur.Sjöfartsverket har, i likhet med tidigare utredningar, konstaterat alt del inle gär att göraen 76 exakt bedömning av merkostnaderna för godstransporter medlastbil till och Prop. 1992/93:100 från . Det är säledes intemöjligt för slaten att följa upp regleringar- Bilaga 7 nas verkan. Min uppfattning atthögstprisregleringen och Gotlandstillägget är ett otillfredsställanderegelsystem kvarstår. Jag finner därför Sjöfartsverkels modell med stegvisaweckling tilltalande. Den osäkerhet som finns om effekterna för fraktprisernatill och från Golland vid en aweckling ger dock anledning att föra en närmarediskussion om frågan med bl.a. företrädare för det gotländska näringslivet.Jag vill därför awakta med ett förslag om aweckling av högstprisregleringen ochGotlandstillägget lills vidare. Den del i rapportsom avser förslag lill åtgärder pä lång sikt syftar till alt skapa ett underiagi det förberedande arbetet inför en ny Irafikupphandling. Sjöfartsverketsförslag om fri konkurrens och en statlig s.k. bashamnstrafik har fått bädepositivt och negativt bemötande. redovisning i denna delutgör, som remissinstanserna och verket självt säger, inle tillräckligtunderlag för ett definitivt ställningslagande inför en ny trafikupphandling.Däremot är det ett värdefullt underlag för fortsatta diskussioner mellanslatliga företrädare och regionala och kommunala företrädare omGotlandslrafikens framlida utformning. Redovisningen i denna del föranledersäledes inga förslag frän min sida . Med beaktande av vad jag nu anförtberäknarjag anslaget lill för budgetårel 1993/94. Jag hemställer all regeringen föreslår att 1.godkänna vadjag anfört om högstprisregleringen och det s.k. Gotlandstillägget samt 2.tillTransportstöd för för /94 anvisa ett förslagsanslag pä160000000 kr. Handelsflottans pensionsanslalts (HPA) huvudsakligaarbetsuppgifter är att behandla pensionsansökningar samt att utföra deberäkningar och den uppföljning som dessa föranleder. HPA:s inkomster härrör fränfastställda redaravgifter saml från ränleav-kastning på fondkapital. Riksdagenbeslutade att den särskilda sjömanspensionen skulle upphörafr.o.m. den Ijanuari 1990 (SFS 1989:996). beslöts om vissaövergångsregler. kommer den sista sjömanspensionen alt beviljasenligt förordningens bestämmelser. Handelsflottans pensionsanstalt har i sin årsredovisningför budgetåret 77 1991/92redovisat verksamheten.