prop · GG03169 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringen uppdrog ål att inom enkostnadsram om i prisläget projekteraom- och tillbyggnad för fysik och mätteknik m.m. Jagberäknar ett medelstillskott för lokalkostnader m.m. för iLinköping om . Avtidigare beslutade större lokalförsörjningsprojekl kommer fårdigställandet avMikrobiologiskt centrum att medföra ökade lokalkostnader fr.o.m. nästabudgetår. Jag beräknar ett medelstUlskottför lokalkostnader m.m. för Karolins- Prop. 1992/93:169 ka insitutet om . Jagberäknar ett medelstillskott för lokalkostnader m.m. för i . Avtidigare beslutade större lokalförsörjrungsprojekl kommer första etappen avMatematiskt centrum att färdigställas under innevarande budgetår.Driftingenjörs- och sjöbefålsutbildningarna samt den tvåårigaingenjörsutbildningen flyttar till nyuppförda lokaler på under nästabudgetår. Under nästa budgetår kommer även första etappen av upprustningen av Forskarhusetatt fårdigställas. Jagberäknar under detta anslag endast medel för andel av lokalkostnadernaför de med gemensamma institutionerna. Jagdelar högskolans bedömning att en ytterUgare etepp i utbyggnaden av Matematisktcentrum bör vara högt prioriterad. Jag räknar därför nu med att ettmedelstillskott gemensamt för och iGöteborg om för ytterligare en etapp av Matematbkt centrumskall kunna tilldelas med början /96. Jagberäknar ett medelstiUskott för lokalkostnader m.m. för om . Avtidigare beslutade större lokalförjningsprojekt kommer om- och nybyggnad föringenjörsutbildning vid att fårdigställas under nästabudgetår. Jagberäknar ett medelstillskott för lokalkostnader m.m. för om105 . Jaghar vid min beräkning av anslaget utgått från oförändrad lokalsituation vid Danshögskoian. Ikonsekvens med mitt förslag beräknar jag inte medelstillskott lilllokalkostnader för mimutbildningen under anslagspost. Jagberäknar ett medelstillskott för lokalkostnader m.m. för om . Jaghar vid min beräkning av anslaget utgått från oförändrad lokalsituation förDramatiska institutet. Jagberäknar ett medelstillskott för lokalkostnader m.m. för Dramatiska insitutetom . Underanslaget har beräknats medelstUlskott lill ökade lokalkostnader för flyttningenav institutet till nya lokaler i kv. Jagberäknar ett medelstillskott för lokalkostnader m.m. för Grafiska institutetoch och reklamutbildning om . Undernästa budgetår kommer den tidigare beslutade ombyggnaden i kv. för dentvååriga ingenjörsutbUdningen att fårdigställas. Jagberäknar ett medelstillskott för lokalkostnader m.m. för om26 . Jagberäknar ett medelstillskott för lokalkostnader m.m. för Högskolan iFalun/om . Ökadelokalkostnader för högskolan till följd av den tidigare beslutade flyttningentill Kungsbäcksområdet beräknas uppkomma först /95. Jagberäknar ett medelstiUskott för lokalkostnader m.m. för Högskolan iGävle/om . Jagberäknar ett medelstillskott för lokalkostnader m.m. för . Jagberäknar ett medelstillskott för lokalkostnader m.m. för . Jagberäknar ett medelstiUskott för lokalkostnader m.m. för om22 . Jagberäknar ett medelstillskott för lokalkostnader m.m. för Högskolan iKarlskrona/om . Underinnevarande år kommer tillbyggnader i bl.a. för den tvåårigaingenjörsutbildningen att färdigställas. Jagberäknar etl medelstillskott för lokalkostnader m.m. för . Regeringenuppdrog åt att inom en årskostnad om högst 12 mUjoner kronor i prisläget /92 planera lokalerinom P6-området för . Jag beräknar ett medelstillskott för lokalkostnader m.m. för om . Jaghar vid min beräkning av medelstillskottet tagit hänsyn till de under nästabudgetår tiUkommande kostnaderna för de förhyrda nya lokalerna och äventill en ytterligare utökning. Jagberäknar ett medelstillskott för lokalkostnader m.m för om . Jagberäknar under detta anslag medel för lokalkostnader även för utbildningarnasämnesteoretiska avsnitt. Jagberäknar elt medelstillskott för lokalkostnader m.m. för Högskolan förlärarutbildning i om . Jagberäknar ett medelstillskott för lokalkostnader m.m för . Jagräknar nu med att ett medelstillskott om högst för om- ochtillbyggnad av skall kunna tilldelas med början tidigast budgetåret1995/96. Jagberäknar ett medelstillskoU för lokalkostnader m.m. för om24 . Ianslagsberäkningarna ingår medelstillskott tiU ökade lokalkostnader medanledning av att nybyggnaden i fårdigställes under innevarande budgetårsamt medelstillskott om för nya lokaler i förhögre restaurangutbildning. Jagberäknar ett medelstiUskott för lokalkostnader m.m. för om4] . Jagberäknar ett medelstillskott för lokalkostnader m.m. för högskoleutbildning påGotland om . Jaghar erfarit att de av högskolan framförda önskemålen om förbättring avnedslitna lokaler avser lokaler som även disponeras av Centrum föridrottsforskning. Ett ökat medelstillskoU ingår i mina beräkningar. Jagberäknar ett medelstillskott för lokalkostnader m.m för iStockholm om . Jagberäknar ett medelstillskott för lokalkostnader m.m. för om . Enligtregeringens beslut kommer om- och tillbyggnad, etapp 2, attutföras för på i Stockhohn. Om- och tillbyggnadenblir inflyttningsklar till . Jagberäknar ett medelstillskott för lokalkostnader m.m. för om . Jagberäknar ett medelstillskott för lokalkostnader m.m. för om . Jagberäknar ett medelstillskott för lokalkostnader m.m för i fr.o.m /95. Medelstillskotttill ökade lokalkostnader för den tidigare beslutade flyttningen av högskolantill nya lokaler på Gåsmyrevrelen ingår i anslagsberäkningarna med /94. Jagberäknar ett medelstillskott för lokalkostnader m.m. för högskolaom . Underanslaget har beräknats medelstillskott till ökade lokalkostnader förOperahögskolans behov av scen och repetitionslokaler. Jagberäknar ett medelstillskott för lokalkostnader m.m. för om . Ikonsekvens med mitt förslag beräknar jag medelstillskott tilllokalkostnader för mimutbildningen under anslagspost. Jagberäknar ett medelstillskott för lokalkostnader m.m. för om . Jagberäknar ett medelstillskott för lokalkostnader m.m. för Nordiska institutetför samhällsplanering om . Medelstillskotttill ökade lokalkostnader till följd av den pågående om-och tillbyggnaden iHumlegården berör ej /94. Jagberäknar ett medelstillskott för lokalkostnader m.m. för Kungl. Medebtilbkottatt fördelas senare av regeringen Somjag har nämnt i det föregående har universitet och högskolor lagt fram förslagom ett 90-taI lokalförsörjningsprojekt. Jag har tagit upp ett anlal projektunder förevarande anslag. Avsikten är att återkomma till ämnet iforskningspropositionen. Bland de förslag som universitet och högskolor harlagt fram finns ett antal kostnadsmässigt mindre betydande projekt, somframstår som angelägna, men som lill följd av osäkerheter i underlaget behöverberedas ytterligare. projekt pågår iregeringskansliet. Ett särskilt planeringsutrymme bör Prop.1992/93:169 därför beräknas för attfördelas senare av regeringen. /95 vara 22miljoner kronor, fr.o.m. /96 ytterligare 12,5 miljonerkronor och därefter ytterligare 4,5 miljoner Sammanfattningsvisinnebär mina förslag följande medelstillskott för /94; Högskolan för lärarutbildning i 16Riksdagen 1992/93. 1 samL Nr 169 Deresursmässiga planeringsförutsättningar för nya lokalförsörjnings projekt som jag har tagit upp i det föregående och som avser tiden efter /94 sammanfattas i följande tabell. Beloppen avser hög sta belopp för ökade hyreskostnader beräknade i 1993/kostnadslä ge- Universitet/ 1994/95 1995/96 1996/97 eller högskola senare Universiteteti 1 500 000 Chalmerstekniska 1 500 000 Högskolani 4 000 000 4 000 000 Fördelningav 22 000 000 12 500 000 4 500000 Sununa 22 000 000 19 500 000 8 500 000 Medhänvisning till vad jag har anfört och till sammanställningarna hemställer jagatt regeringen förslår att 102. godkänna vad jag har anfört om resursmässigaplaneringsförutsättningar för nya lokalförsörjningsprojekt fr.o.m. budgetåret1994/95, 103. bemyndiga regeringen att besluta om fördelning avanvisade medel för medelstillskott till lokalkostnader m.m. vid universitetoch högskolor m.m. 104. tillLokalkostnader m.m. vid universitet och högskolor m.m. för /94 anvisa ett anslag på 2 . Inredning och utrustning av lokaler m.m. viduniversitet och högskolor m.m. 1993/94 Nyttanslag (Försteg) 195 075 000 Anslagetavser medelstillskott till utgifter för inredning och utrustning m.m. vid destatliga högskoleenheterna inom verksamhetsområde.Medelstillskott från anslaget får även an- vändas till andra utgifterför grundläggande högskoleutbUdning och Prop. 1992/93:169 forskning ochforskarutbildning. Underdetta anslag tar jag upp medelstillskott tUl inredning och utrustning isamband med nya lokalförsörjningsprojekt samt följande tidigare beslutadeprojekt: ny- och ombyggnad för ekonomutbildningen m.m. vid iGöteborg, nybyggnad för geologi och nybyggnad för kemiskt övningslaboratoriumvid , nya lokaler för högskolorna i /Sandvikenoch samt nya lokaler i för högre restaurangutbildning.Jag beräknar under förevarande anslag även medelstillskott till inredning och utmstningför konsekvenser av före innevarande budgetår beslutade utökningar av utbildningar.Dessutom beräknar jag medelstillskott till särskild ersättningsanskaffning avinredning och ufrustning för senare fördelning av regeringen. Följandemedelstillskott bör gälla för /94: /1 800 000kr Högskolan för lärarutbildning i De resursmässigaplaneringsförutsättningarna, som jag föreslår för medelstillskott tillinredning och utrustning för i det föregående nämnda nya och vissa tidigarebeslutade lokalförsörjningsprojekt fr.o.m. /95, sammanfattas iföljande tabell. Beloppen avser ramar beräknade i 1993/kostnadsläge. 1996/97eller senare 14 000 000 7 000 000 7 000 000 40 000 000 Medhänvisning till sammansfållningen hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att, 105. godkännade angivna ramarna för medelstillskott till in redning och utrustning för nya och vissa tidigare beslutade pro jekt fr.o.m. /95, 106. bemyndigaregeringen att besluta om fördelning av medelstillskott tiU inredning och utrustning av lokaler m.m. vid universitet och högskolor m.m. 107. tiUInredning och utrustning av lokaler m.m. vid universitet och högskolor m.m. för /94 anvisa ett anslag på . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förlägga vad föredraganden har anfört för de åtgärder ochde ändamål som föredraganden har hemställt om. Propositionens lagförslag Prop. Bilaga 1 1 Förslag till Lag om tillstånd att utfärda vissa examina Härigenom föreskrivs följande. 1 § En enskild fysisk eller juridisk person som anordnarutbild ning (enskild utbildningsanordnare) får endast efter tillstånd ut färda sådana examina som regeringen med stöd av högskolelagen (1992:1434) meddelat föreskrifter om. Tillstånd får lämnas endast om utbildningen uppfyller dekrav som uppställs i 2 eller 3 §. 2 § Följande krav gäller för att få utfärda andraexamina än doktors- och licentiatexamina. Utbildningen skall vila på vetenskaplig eller konstnärliggrund och bedrivas så att den i övrigt uppfyller de krav som uppställs pågrundläggande högskoleutbildning i 1 kap. högskolelagen (1992:1434). För varje examen som tillståndet avser skall utbildningenockså svara mot de särskilda krav som enligt vad regeringen föreskriver gällerför denna examen vid de universitet och högskolor som omfattas avhögskolelagen. 3 § Följande krav gäller för att få utfärda doktors-eller licen tiatexamen. Utbildningen skall vila på vetenskaplig grund och bygga påen grundläggande högskoleutbildning samt bedrivas så att den i övrigtuppfyller de krav som uppställs på forskarutbildning i 1 kap. högskolelagen(1992:1434). För en doktors- eller licentiatexamen inom ettvetenskapsområde som tillståndet avser skall utbildningen också svara mot desärskilda krav som enligt vad regeringen föreskriver gäller för denna examenvid de universitet och högskolor som omfattas av högskolelagen. 4§ Etttillstånd att utfärda examina får förenas med villkor om rätt för enskilda attta del av handlingar hos ulbildningsanordnaren. 5§ En enskild utbildningsanordnaresom fått tillstånd att utfärda examina är skyldig att medverka i uppföljningaroch utvärderingar av utbildningen. 6§ Tillståndatt utfärda examina lämnas av regeringen. Innan beslut fattas i tillståndsfrågor skall yttrandeinhämtas från . 7 § Etttillstånd att utfärda examina får återkallas, om de krav Prop. 1992/93:169 som uppställs i 2 eller 3 § inte är uppfyllda. Detsamma gäUer om Bilaga 1 sådana villkor som har ställts upp med stöd av 4 § inteiakttas eller om ulbildningsanordnaren inte iakttar sin skyldighet enligt 5 §att medverka i uppföljning och utvärdering av utbildningen. Beslut om återkallelse av tillstånd fattas av regeringenefter framställning av . Innan gör én sådanframställning skall ulbildningsanordnaren ha givits tillfälle till rättelse. 8§ Om enenskild utbildningsanordnare utan tillstånd utfärdar examina som avses i dennalag får regeringen förelägga utbild-ningsanordnaren att upphöra med det. Ettsådant föreläggande får förenas med vite. 9§ Omregeringen med stöd av högskolelagen (1992:1434) meddelar föreskrifter omexamina som inte är reglerade i sådana föreskrifter, fårregeringen medge undantag från krav på tillstånd enligt denna lag under en tidav högst fem ar. 1.Denna lagträder i kraft . 2.Enskilda utbildningsanordnaresom vid ikraftträdandet får statsbidrag till viss utbildning eller har vissutbildning ställd under statlig tillsyn och i denna utbildning utfärdar examinasom omfattas av denna lag får även efter ikraftträdandet utfärda sådan examenför den som har påbörjat utbildningen före . Möjlighetenkvarstår längst till utgången av . Regeringen får dock, om det finnssärskilda skäl, i ett enskilt fall medge att examen utfärdas även vid en senaretidpunkt. 3.I samband medikraftträdandet av denna lag får regeringen, utan att ha inhämtat yttrande frånKanslersämbetet, lämna tillstånd att utfärda examina till a. i för examina som avses i2 och 3§§, Stiftelsen för socionomexamen. 2 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1991:1109) om uppdragsutbildning ivissa fall Härigenomföreskrivs att 3 § lagen (1991:1109) om uppdragsutbildning i vissa fall skallha följande lydelse. Ianslutning till hög- I anslutning till hög skoleutbildning inom vårdområdet skoleutbildning inom vårdområdet får bedrivas uppdragsutbUdning får bedrivas uppdragsutbildning som i fråga om art och nivå har som i fråga om art och nivå har anknytning till huvudmannens anknjrtning till huvudmannens högskoleutbildning inom detta högskoleutbildning inom detta område, dock inte uppdragsutbild- område. ning som motsvarar någon hel all män utbildningslinje. Ifråga om uppdragsutbildning i anslutmng till högskolan i övrigt finns särskildabestämmelser. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i kyrkolagen (1992:300) 1992/93:169 Bilaga 1 Härigenom föreskrivs att37 kap. 9 och 10 skall ha följande lydelse. kyrkolagen (1992:300) Behörig att anställaspå en tjänst som organist är den som har avlagt högskoleexamen på kyrkomusikerlinjeneller motsvarande examen i , , eller . Behörig att ansfållaspå en tjänst som organist är den som har avlagt organbtexamen eller motsvarandeexamen i något annat land som tillhör den Europebka frihandebsam-manslutningeneller de Europebka gemenskaperna. Behörig att anställas påen tjänst som kantor är den som 1. har avlagt kantorsexamen, 2. har avlagt högskoleexamen på musiklärarlinjen med kyrkomusika-Ibkttillval, eller 3. är behörig att anställas som organist. Med examen som avses iförsta stycket 1 eller 2 jämställs motsvarande examen i , ,eller . Behörig att ansfållas påen tjänst som kantor är den som 1. har avlagtkantorsexamen, eller 2.är behörig att anställas som organist. Med examen som avses iförsta stycket 1 jämställs motsvarande examen i , , ellerNorge. Denna lag träder i kraft . Den som enligt äldre föreskrifter är behörig tjänst som organist eller kantor skall anses behörig till motsvarandetjänst enligt de nya föreskrifterna. Sammanfattningav Resursberedningens Pip. betänkande(SOU 1993:3) Ersättning för ""a2 kvalitet och effektivitet - utformning av ett nyttresurstilldelningssystem för grundläggande högskoleutbildning Resursberedningensförslag till utformning av det nya resurstilldelningssystemet förgrundläggande högskoleutbildning följer de riktlinjer som anges i propositionen1992/93:1 Universitet och högskolor - Frihet för kvalitet. Detta innebär enövergång från ett resurs- och kostnadsbaserat till ett mål- och resultatinriktatsystem. Iett utbildningsuppdrag dokumenteras resultatet av budgetdialogen mellanutbildningsdepartementet och ett universitet eller en högskola avseendegrundutbildningen för aktuell freårsperiod. Av utbildningsuppdraget framgårramarna för den verksamhet eller högskolan skall bedriva och deersättningar för detta som kan påräknas. Där anges också det högsta antalhelårsstudenter och helårsprestationer som kan ge ersättning undertreårsperioden samt den högsta samlade ersättaingen för dessa, ett takbelopp.Takbeloppet anges för vart och ett av budgetåren i treårsperioden. Verksamhetenskall organiseras i kurser. Dessa hänförs till olika utbildningsområden.Utbildningsområdena motsvarar i stort de traditioneUa fakultetsområdena samtundervisning- och vårdutbildningsområdena, det konstnärliga området ochövrigt. Utbildningsområdenautgör den lägsta nivå för vilken kvantitativa mål anges avseendehelårsprestationer. Vad gäller vissa examina kan statsmakterna dock ange mål påen större detaljnivå. De belopp som skall tiUlämpas per capita för studentpengoch ersättning för helårsprestationer anges också per utbildningsområde.Formerna för ersättning för de konstnärliga utbildningarna samt de konstnärligainslagen i vissa lärarutbildningar ingår inte i beredningens överväganden. Försärskilda åtaganden tilldelas ersättningar som komplement till de per capita beräknadeersättningarna. (Se vidare avsnitt 2.1) Studentpengoch ersättning för helårsprestationer beräknas efter budgefårets slut pågrundval av det antal helårsstudenter och helårsprestationer som universiteteteller högskolan redovisar. För att ge universitet och högskolor rörelsekapitaloch för att uppnå en jämnare belastning på statsbudgeten betalas avtakbeloppet förskottsvis ut ränteneutralt med en tolftedel per månad.Resterande ersättning (högst ) betalas tiU ellerhögskolan i samband med att det totala ersättningsbeloppet slutligt tilldelas. (Se vidare avsnitten 2.2-2.4 och 3.1-3.2) Eventuellaöverskott av medel vid eller högskolan får balanseras mellanbudgetår oberoende av treårsperiodens avgränsning. Underskott måste också, sålänge de är av begränsad omfattning, balanseras till nästkommande budgetår. (Se vidare avsnitt 3.3) Ur statsbudgetenssynvinkel betraktas de medel som tilldelas universi- Prop. 1992/93:169 tetenoch högskolorna som bidrag (motsvarande gäller även fakultetsan- Bilaga 2slagen). Bidragen får användas på det sätt som universiteten och högskolornafinner långsiktigt mest ändamålsenligt. Kortsiktigt måste de givetvis användasför att ge den utbildning som är en förutsättning för att åstadkomma dehelårsprestationer och för att rekrytera och behålla det antal helårsstudentersom ger huvuddelen av inkomsterna för grundutbildningen. (Se vidare avsnitt4.2) Universitetensoch högskolornas ekonomiska redovisning kommer att vara fristående frånanslagssystemet. De medel som eller högskolan har erhållit ellerdisponerar skall stå på räntekonto hos . Den ekonomiskaställningen redovisas i balansräkning för varje budgetår. Underlag förriksredovisningen lämnas för hela verksamheten, oberoende avfinansiär. (Se vidare avsnitt 4.3) Slutligenhar Resursberedningen utarbetat en beräkningsmodell som kan ligga till grundför utformningen av utbildningsuppdragen avseende perioden /94-1995/96.Enligt denna beräkningsmodell medger de ramar för antal ersättningsgrundandehelårsstudenter och helårsprestationer, som tillsammans med takbeloppet utgörde ekonomiska restriktionerna, att samtliga universitet och högskolor undertreårsperioden både kan öka sin prestationsgrad och sina intäkter räknat ifasta priser. Övergångsvis - för /94 - garanteras samtligauniversitet och högskolor minst samma anslagsnivå som för /93. (Se vidare kapitel 5) Sammanfattningav Prop-1992/93:169 betänkande(SOU 1992:44) Resurser för a 3 Fråganom det lärarstöd som erbjuds studenterna i den svenska högskolan är "rättavvägt och bra utformat" är enligt direktiven en av högskoleutredningenshuvuduppgifter. I vårt huvudbetänkande "Frihet - ansvar - kompetens"(SOU 1992:1) har vi gett en del synpunkter på undervisningens ochexaminationens utformning. Vihar konstaterat att omfattningen och utformningen av lärarstödet i olikautbildningar är mycket varierande både i form och omfattning. Vi anser dockinte att det är möjligt slå fast allmängiltiga riktlinjer för avvägningenmellan olika undervisningsformer. Vi har emellertid velat förorda attundervisning i seminarieform ges ökat utrymme och anser det önskvärt med enutveckling mot mer individcentrerade former av lärarstöd. Enav de mest grannlaga uppgifterna i utredningsarbetet har varit att diskutera ivilken mån det finns pedagogiskt motiverade skäl till dessa skUlnader, som harvuxit fram inom olika undervisningstraditioner och i många fall är baseradefrämst på historiskt betingade resursskillnader. Det är denna fråga sombehandlas i det betänkande som föreligger. Redaninledningsvis måste det konstateras att den uppgift utredningen fått sig ålagd- att på pedagogiska grunder definiera det relativa resursbehovet för olikaämnesområden inom den högre utbildningen - i princip inte har någon lösning.Att på något objektivt sätt fastställa den optimala omfattningen avlärarstödet i olika utbildningar är inte möjligt. Varken den pedagogiskaforskningen eller det empiriska material som föreligger ger någon egentligvägledning för detta. Detär också svårt att rekonstruera de överväganden som ligger till grund fördagens resurstilldelning. Genom successiva ändringar i olika budgetbeslut ochgenom förändrade beräkningsprinciper har dessutom de ursprungliga beräkningarnaförlorat sin aktualitet, och de kan heller inte längre urskiljas itilldelningen. Närdetta sagts vill vi understryka att det är nödvändigt attutgångspunkterna för statsmakternas resurstilldelning görs tydligare och merpreciserade än vad som varit fallet - särskilt inför övergången tilldet nya budgetsystem som skall träda i kraft /94. När vi i betänkandetlägger fram preciserade förslag till resurstilldelning för vissa grupper avhögskoleutbildningar är avsikten bl.a. att den kommande remissbehandlingenskall ge ytterligare belysning av det pedagogiskt motiverade i dessa förslag. Iutredningsuppdraget ingår enligt direktiven att "beskriva praxis"-dvs. att teckna en bild av "hur lärarstödet till de studerande faktiskt ges" inom olikahögskoleutbildningar. Vi har emellertid inte bedömt Prop. 1992/93:169 detsom möjligt att göra en total kartläggning och analys av hur under- Bilaga3 visningen faktiskt bedrivs inom alla olika utbildningar på samtUga studieorteri den svenska högskolan . Ivårt huvudbetänkande begränsade vi oss därför till en kartiäggning avundervisningstätheten (dvs antalet undervisningstimmar som erbjuds studenten) isamtliga utbildningar vid alla högskolor. Denna kartläggning har kompletteratsmed uppgifter från ett begränsat antal utbildningar om vilkaundervisningsformer och gruppstorlekar som förekommer och vilkalärarkategorier som medverkar i undervisningen. Uppgifterna har förutom ibetänkandet redovisats i en separat rapport. Iarbetet med föreliggande betänkande har vi - för att få en belysning av hurutbildningsresurserna faktiskt utnyttjas - gjort en mer detaljerad kartläggningpå institutionsnivå av några ämnen och utbildningslinjer, där bådemedelsdispositionen och den pedagogiska uppläggningen av undervisningen harstuderats. Studien refereras kortfattat i betänkandet och presenteras merutförligt i en separat rapport. Vihar i detta sammanhang också tagit del av en kostnadsanalys avgrundutbildningen vid , som gjorts som ett led i förberedelsernainför det nya styr- och anslagssystemet 1993/94. Även Uppsalarapportenrefereras i kapitlet om resursanvändningen.