prop · GG03187 · 1992-12-31 00:00:00 — Densom enligt bokföringslagen (1976:125) eller jordbraksbokförings-lagen(1979:141) är skyldig att upprätta årsbokslut skall ha satt av ett mot avdragetsvarande belopp i räkenskapema för beskattningsåret. Avdraget skall återförastill beskattning närmast följande beskattningsår. Dennalag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering.Äldre bestämmelser tillämpas dock för beskattningsår som har påbörjats föreikraftträdandet. ' Senaste lydelse 1992:704. 18 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt påpensionsmedel Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1990:661) om avkastningsskatt påpensionsmedel dels att 7 § skall upphöra att gälla, dels att mbrikema närmastföre 5 och 6 §§ skall utgå, dels att 5, 6 respektive 8 §§ skall betecknas 9, 11respektive 10 §§. dels att 2-4 och nya 9-11 §§ skall ha följande lydelse, delsatt det i lagen skall införas fem nya paragrafer, 5-8 och 12 §§ av 1. svenskalivförsäkringsföretag, 2. uUändskalivförsäkringsföretag som bedriver försäkringsrörelse här i riket, 3. understödsföreningarsom bedriver till livförsäkring hänförlig verk samhet, 4.pensionsstiftelse enligt lagen(1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m., 5.arbetsgivare som i sin balans-5. arbetsgivare som i sin balansräkning redovisar skuld under räkningredovisar skuld under rabriken Avsatt till pensioner enligt rabriken Avsatttill pensioner enligt 5 § lagen om tryggande av pen- 5 § lagen om tryggande avpensionsutfästelse m.m. sionsutfästelse m.m., 6. i bosatt innehavare av pensionssparkontoenligt 1 kap. 2 § lagen (1993:000) om individuellt 1fråga om handelsbolag och dödsbon som vid inkomsttaxeringen behandlassom handelsbolag är dock delägarna skattskyldiga. 'Senaste lydelse 1991:1915. Senaste lydelse 1990:661. Senaste lydelse av 7 § 1990:661. (7§ första stycket) Skatteunderlaget avrandas nedåt till helt tusental kronor. Skatteunderlagetför skattskyldiga som avses i 2 § 1 och 3 utgörs av nettointäkten av denkapital-och fastighetsförvaltning som belöper på pensionsförsäkringar sommeddelats direkt eller meddelats i återförsäkring åt annat inländsktförsäkringsföretag. Skatteunderlagetför skattskyldiga som avses i 2 utgörs av nettointäkten av den kapital-och fastighetsförvaltning, som härrör från bolagets här i riket bedrivna försäkringsrörelseoch som belöper på pensionsförsäkringar som meddelats direkt eller meddelats iåterförsäkring åt inländskt försäkringsföretag. Skatteunderlaget förskattskyldiga som avses i 4 utgörs av nettointäkten av stiftelsenskapital- och fastighetsförvaltning. Skatteunderlagetför skattskyldiga som avses i 2 § 5 utgörs av pensionsskuldens belopp vid ingångenav beskattningsåret, såvitt avser sådana pensionsåtaganden för vilkas tryggandeavdragsrätt föreligger enligt punkt 20 d jämfört med punkt 20 e avanvisningama till 23 § kommunalskattelagen (1928:370) och såvitt avser sådanapensionsåtaganden för vilka avdragsrätt föreligger enligt 8 § lagen Skatteunderlagetär kapitalunderlaget enligt aruira sjätte styckena, multiplicerat med dengenomsnittliga statslåneräntan uruier kalenderåret närmast före ingången avbeskattningsåret. Skatteunderlaget avmndas nedåt till helt hundratal kronor. För skattskyldig somavses i 2 § första stycket 14 utgörs kapitalunderlaget av värdet av den skattskyldigestillgångar vid ingången av beskattningsåret efter avdrag för finansiellaskulder . För skattskyldig som avses i första stycket 2medräknas dock endast sådana tillgångar och skulder som är hänförliga till deni bedrivna försäkringsrörelsen. Vid beräkning avkapitalunderlag enligt aruira stycket skall bortses från tillgångar och skuldersom är hänförliga till avgångsbidragsförsäkringar meddelade enligt gmnder somfastställts i kollektivavtal mellan arbetsmarknadens huvudorganisationer Vidberäkning av kapitalurulerlag skall även bortses från den del av tillgångar ochskulder som inte förvaltas för försäkringstagarnas räkning. Kapitalunderlagetför skattskyldiga som avses i 2 § första stycket 5 utgörs av pensionsskuldensbelopp vid ingången av beskattningsåret. Vid bestämning av pensionsskuldensbelopp skall beaktas sådana pensionsåtaganden för vilkas tryggande avdragsrättföreligger enligt punkt 20 d jämfört med punkt 20 e av anvisningama till 23 §kommunalskattelagen (1928:370) och sådana pensions- (1975:1348) omikraftträdande av lagen (1975:1347) om ändring i kommunalskattelagen(1928:370). åtaganden för vilkaavdragsrätt föreligger enligt 8 § lagen (1975:1348) om ikraftträdande av lagen(1975:1347) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370). Kapitalurulerlagetförskattskyldiga som avses i 2 § första stycket 6 utgörs av värdet av detillgångar som vid ingången av kalenderåret är hänförliga till pensionssparkontot.Avdrag får ske för obetald skatt enligt denna lag som är hänförlig tillkontot. Vid beräkning avnettointäkten av kapital- och fastighetsförvaltning som avses i 3 § första tredje styckena skall reglema för inkomstslaget näringsverksamhet vid taxeringenligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt tillämpas. Somtillgång hos återförsäkrings-tagare räknas inte värdet av återförsäkringsgivaresansvarighet på gmnd av försäkringar som denne har övertagit i form avåterförsäkring. Om återförsäkring skett hos en utländsk återförsäkringsgivareskall dock ett belopp motsvararule dennes ansvarighet räknas som tillgång, iden mån ansvarigheten överstiger värdet av reservdeposition som ställts avåterförsäkrings-givaren hos återförsäkringstagaren. Återförsäkringsgivaresfordran hos återförsäkringstagare på gmnd av reservdepositionen upptas inte somtillgång. Den skuld som redovisas av återförsäkringstagaren på gmrul avdepositionen är inte avdragsgill för denne. Ominte annat följer av 6 % tas tillgångar och skulder upp till bokförtvärde. För skattskyldig som avses i första stycket 6 skall tillgångarnadock tas upp till sitt marknadsvärde om inte annat följer av . 'Senastelydelse 1990:661. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Fastighet tas upp till marknadsvärdet. Värdepapper, som är noterat vid en svensk eller utländsk börs ellernoterat vid en auktoriserad marknadsplats eller som annars är föremål förregelburulen handel vid någon annan reglerad marknad som är öppen förallmänheten, tas upp till det noterade värdet. Finns i ett bolag skilda aktieslag av vilka ett eller flera ärbörsnoterade eller föremål för sådan notering som avses i första stycket,skall de aktier i bolaget som inte är noterade tas upp till samma värde som denoterade aktiema. År flera aktieslag noterade, skall de inte noterade aktiernatas upp till samma värde som de noterade aktier som har den lägsta kursen. Om det vid värdering enligt de föregående styckena flnns synnerligaskäl anta att det noterade värdet inte motsvarar vad som skulle kunna påräknasvid en försäljning under normala förhållanden, får i stället det beräknadepriset vid en sådan försäljning läggas till gmnd för värderingen. Aktie eller andel i dotterbolag, som har till ärulamål att äga fastighetereller tomträtter (fastighetsbolag) skall värderas med ledning avmarknadsvärdena på bolagets fastigheter. Fordran som inte omfattas av skall tas upp till sitt anskaffningsvärdejämte upplupen ränta. Avdrag för skuld får göras med belopp som beräknas påmotsvarande sätt. Osäker fordran får tas upp till det belopp som kan beräknas blibetalat. Värdelös fordran tas inte upp. Skattenuppgår till av skatteunderlaget enligt 3 § första -tredje styckena. Skattenuppgår till av skatteunderlaget enligt 3 § ffärde stycket. I detfall beskattningsåret är längre eller kortare än 12 månader skall skattesatsenjämkas i motsvarande mån. Detsamma skall gälla om pensionsskuld som avses inyssnämnda stycke helt upplöses under beskattningsåret. Bestämmelsemai taxeringslagen (1990:324) gäller vid taxering till avkastningsskatt. I frågaom debitering och uppbörd av avkastningsskatt gäller bestämmelsema i uppbördslagen(1953:272). "Senaste lydelse av 5 § 1991:1847. 'Senaste lydelseav 8 § 1991:1915. Skattenuppgår till av skatteunderlaget enligt 3 § o/n inte annat följer avandra och tredje styckena. Förden del av skatteunderlaget som hos sådan skattskyldig som avses i förstastycket 1 - 3 är hänförligt till annan personförsäkring än pensionsförsäkringuppgår skatten till av skatteunderlaget. fall beskattningsåret är längre eller kortare än 12 månader skallskattesatsen jämkas i motsvarande mån. Sådan jämkning skall också göras omhela behållningen på ett pensionssparkonto avskattas enligt 1 mom. förstastycket j kommunalskattelagen (1928:370) eller pensionsskuld som avses i 3 %femte stycket helt upplöses under beskattningsåret. Ominte annat följer av andra stycket gäller bestämmelsema i taxeringslagen(1990:324) vid taxering till avkastningsskatt och bestämmelsema i uppbördslagen(1953:272) i fråga om debitering och uppbörd av sådan skatt. Avkastningsskattsom skall tas ut av sådan skattskyldig som avses i första stycket 6 skallför den skattskyldiges räkning betalas av det pensionssparinstitut med vilketden skattskyldige träffat avtal om individuellt pensionssparande. / fråga om förfarandet vid beskattningen ifall som avses i andrastycket gäller bestämmelserna i lagen (1984:151) om punktskatter ochprisregleringsavgifter i tillämpliga delar. Med skattskyldig avses därvid detpensionssparinstitut med vilket den skattskyldige träffat pensionssparavtal.Pensionsspar-institutets beskattningsår är redovisningsperiod. Förutom pensionssparinstitutet får även skattskyldig som avses i 2 %första stycket 6 överklaga beskattningsmyndighetens beslut om skatt enligtbestämmelserna i 8 kap. lagen om punktskatter och prisregleringsavgifter. Återbetalasskatt hänförlig till ett pensionssparkonto till ett pensionssparinstitut skallbeloppet tillsammans med räntan enligt 5 kap. lagen om punktskatter ochprisregleringsavgifter tillgodoföras kontot. Har kontot avslutats skallinstitutet ombesörja att beloppet i stället överförs till det pensionssparkontotill vilket de tillgångar som var hänförliga till det avslutade kontot haröverförts. Finns inte sådant konto skall institutet betala ut beloppet på detsätt som gäller för utbetalningar enligt lagen (1993:000) om individuellt pensionssparande. Skattskyldiga som avses i2 § 5 får utan hinder av bestämmelsema i 20 § kommunalskattelagen (1928:370) iförvärvskällan göra avdrag för sådan avkastningsskatt som tas ut på i 3 §fjärde stycket angivet underlag. Skattskyldiga som avses i2 § första stycket 5 får utan hinder av bestämmelsema i 20 § kommunalskattelagen(1928:370) i förvärvskällan göra avdrag för sådan avkastningsskatt som tas utpå i 3 § första och femte styckena angivet "Senastelydelse av 6 § 1990:1448. därvidmedges för avkastningsskat- underlag. Avdrag skall därvid ten före eventuell nedsättning medges för avkastningsskatten före genomavräkning av utländsk skatt, eventuell nedsättning genom avräkning avutländsk skatt. (7 § andra stycket) Beteckningari denna lag har samma betydelse som i kommunalskattelagen (1928:370) och lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt. Denna lag träder ikraft . I fråga om skattskyldiga som avses i 2 § första stycket 1-5 tillämpas lagen första gången vid taxering, dock att äldre bestämmelser gäller för beskattningsår som har påbörjats före ikraftträdandet. Har uppskovsbeloppfastställts enligt 2 § lagen (1990:655) om åter- föring av obeskattade reserver för skattskyldig som avses i 2 § första stycket 1-3 gäller följande. Återföring av den del av uppskovsbeloppet som inte återförts senast vid taxering till statlig inkomstskatt skall ske vid taxering till avkastningsskatt eller, om taxering inte sker , vid taxering. Därvid skall det vid taxeringen beräknade skatteunderlaget enligt 3 § som är hänförligt till andra person försäkringar än pensionsförsäkring ökas med det återstående uppskovs beloppet. '' Senaste lydelse av 7 § 1990:661. 19 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskattför utomlands bosatta Härigenomföreskrivs att 5 § lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlandsbosatta skall ha följande lydelse. Skattepliktiginkomst enligt denna lag är: 1. avlöningeller därmed jämförlig förmån, som utgått av anställning eller uppdrag hos svenska staten eller svensk kommun; 2.avlöning eller därmed jämförligförmån, som utgått av annan anställning eller annat uppdrag än hos svenskastaten eller svensk kommun, i den mån inkomsten förvärvats genom verksamhet häri riket; 3.arvode och liknande ersättningsom uppburits av någon i egenskap av ledamot eller suppleant i styrelse ellerannat liknande organ i svenskt aktiebolag eller annan svensk juridisk person,oavsett var verksamheten utövats; 4.pension enligt lagen (1962:381)om allmän försäkring till den del beloppet överstiger uppburen folkpension ochpensionstillskott som uppburits enligt 2 § lagen (1969:205) om pensionstillskotteller, för den som uppburit folkpension i form av förtidspension, till den delbeloppet överstiger uppburen folkpension och av pensionstillskottsom uppburits enligt 2 a § sistnämnda lag, eller, om folkpension enligtbestämmelsema i 17 kap. 2 § lagen om allmän försäkring samordnats medyrkesskadelivränta eller annan i nämnda lagram angiven livränta, till den delbeloppet överstiger den pension som skulle ha utgått om sådan samordning inteskett, och för annan ersättning enligt lagen om allmän försäkring; 5.pension på grand av anställningeller uppdrag hos svenska staten eller svensk kommun; 6.belopp, som utgår pågrand 6. belopp, som utgår på grand av annan pensionsförsäkring än av annanpensionsförsäkring än tjänstepensionsförsäkring, om tjänstepensionsförsäkring,om försäkringen meddelats i här i riket försäkringen meddelats i här i riketbedriven försäkringsrörelse; bedriven försäkringsrörelse samt belopp som utbetalas från pensionssparkonto fört av ett svensktpensionssparinstitut eller av ett utländskt instituts filial i enligtlagen (1993:000) om individuellt pensionssparande; 7. pensionpå grand av tjänstepensionsförsäkring samt annan pension eller förmån, om förmånen utgår från på grand av föratvarande tjänst och den tidigare verksamheten huvudsakligen utövats här; Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. 8.ersättning enligt lagen(1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring och lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare samtenligt annan lag eller författning, som utgått till någon vid sjukdom ellerolycksfall i arbete eller på grand av militärtjänstgöring eller i fall somavses i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd eller lagen (1977:267) omkrigsskadeersättning till sjömän; 9.dagpenning från erkändarbetslöshetskassa enligt lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring ochkontant arbetsmarknadsstöd enligt lagen (1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd; 10. korttidsstudiestödenligt studiestödslagen (1973:349); 11. annanhärifrån uppburen, genom verksamhet här i riket förvärvad inkomst av tjänst; 12. återförtavdrag för egenavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter, restituerade, avkortade eller avskrivna egenavgifter i den mån avdrag har medgetts för avgifterna samt avgifter som avses i 46 § 2 mom. första stycket 3 kommunalskattelagen (1928:370) och som satts ned genom ändrad debitering i den mån avdrag har medgetts för avgifterna och dessa inte hänför sig till näringsverksamhet. Somfolkpension behandlas även tilläggspension i den mån den enligt lagen ompensionstillskott föranlett avräkning av pensionstillskott. Däremot räknas intebarnpension eller vårdbidrag som folkpension. Verksamhetpå grand av anställning i svenskt företag anses utövad här i riket även omtjänsteinnehavaren i och för sin tjänst måste göra tillfälliga besök utomlandseller uppehålla sig där under kringresande (t. ex.handelsresande). Skattepliktiginkomst enligt derma lag är dock endast sådan inkomst som är skattepliktiginkomst enligt kommunalskattelagen. Dennalag träder i kraft och tillämpas på inkomster som uppbärsefter utgången av . 20 Förslag till Prop. Lagom ändring i lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader Härigenomföreskrivs att 2 och 3 §§ lagen (1991:687) om särskild löneskatt påpensionskostnader skall ha följande lydelse. Beskattningsunderlagetskall beräknas som den under beskattningsåret uppkomna skillnaden mellan åena sidan summan av följande poster: a)avgift förtjänstepensionsförsäkring, b)avsättning tillpensionsstiftelse, c)ökning av konto Avsatt tillpensioner, d) utbetaldapensioner som inte utgår enligt lag eller på gmnd av tjänstepensionsförsäkring, e) utgivenersättning för av annan övertagen pensionsutfästelse, å andra sidan summan av följande poster: f) gottgörelsefrån pensionsstiftelse, g) minskningav konto Avsatt till pensioner, h) av bokförd skuld h) av skatteunderlaget på konto Avsatt till pensioner vid enligt lagen (1990:661) om beskattningsårets ingång, avkastningsskatt på pensionsmedel, i)erhållen ersättning för övertagen pensionsutfästelse, j)negativt belopp som föregående beskattningsår uppkommit vid tillämpning avdenna paragraf. Iposten a i första stycket skall inte räknas med avgift för sådangmppsjukförsäkring som omfattas av 1 § första stycket lagen (1990:659) omsärskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. I det fall beskattningsåret är I det fall beskattningsåret är längreeller kortare än 12 månader längre eller kortare än 12 månader skall posten h iförsta stycket skall posten h i första stycket jämkas i motsvarande mån. Det-jämkas i motsvarande mån. Detsamma skall gälla om pensions- samma skall gällaom pensionsskuld som avses i posten h helt skuld som avses i femte stycketupplöses under beskattningsåret. lagen om avkastningsskatt på pensionsmedelhelt upplöses under beskattningsåret. Omden som övertar en pensionsutfästelse inte är skattskyldig enligt derma lagskall den som tidigare utfäst pensionen under posten e i första stycket ta uppdet verkliga värdet av den övertagna utfästelsen om detta är högre än denutgivna ersättningen. Om den som befrias från en utfästelse inte ärskattskyldig enligt denna lag skall den som övertar utfästelsen under posten ii första stycket ta upp det verkliga värdet av den övertagna utfästelsen omdetta är lägre än den erhållna ersättningen. 6 1992/93. Vidberäkning av beskattningsunderlaget skall bokföringsmässiga grander tillämpas. En enskild person ellerett dödsbo som medges avdrag för avgift för pensionsförsäkring enligt punkt 21av anvisningama till 23 § kommunalskattelagen (1928:370) skall för detbeskattningsåret till staten betala särskild löneskatt påavgiften. En enskild person ellerett dödsbo som medges avdrag för avgift för pensionsförsäkring enligt punkt 21av anvisningama till 23 § kommunalskattelagen (1928:370) skall för detbeskattningsåret till staten betala särskild löneskatt påavgiften. Detsamma gäller för enskild person som medges avdrag för inbetalningpå pensionssparkonto enligt nämrida anvisningspunkt. Denna lag träder i kraftden och tillämpas första gången vid taxering. Äldrebestämmelser tillämpas dock för beskattningsår som har påbörjats föreikraftträdandet. 'Senaste lydelse 1992:1493. 21 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1991:1850) om upphävande av lagen(1947:577) om statlig förmögenhetsskatt Härigenomföreskrivs att det i övergångsbestämmelsema till lagen (1991:1850) omupphävande av lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt skall införas enny punkt, 5, av följande lydelse. Behållning på pensionssparkonto enligt 1 kap. lagen (1993:000)om individuellt pensionssparande räknas inte som skattepliktig tillgång. Dennalag träder i kraft och tillämpas vid taxering. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministem Bildt, ordförande och statsråden . ', ,, , , , , , , ,, , , , , , P. , Proposition om individuellt pensionssparande Efterintemt utredningsarbete färdigställdes inom enpromemoria med förslag till dels ett nytt individuellt pensionssparande utanförsäkringsinslag, dels ett förslag till enhetlig beskattning av avkastningenpå pensionskapital. Promemorian, Individuellt pensionssparande (Ds 1992:45),har remissbehandlats. Till protokollet i detta ärende bör fogas promemorianssammanfattning som bilaga 1 och en förteckning över remissinstansema som bilaga2. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr 3291/92). Jagskall i det följande ta upp de frågor som behandlas i promemorian. Regeringenbeslutade att inhämta Lagrådets yttrande över vissalagförslag rörande individuellt pensionssparande. De av de remitteradelagförslagen som föranlett erinringar från Lagrådet bör fogas till protokolleti detta ärende som bilaga 3. Övriga remitterade lagförslag överensstämmer meddem jag nu kommer att lägga fram, bortsett från smärre redaktionellaändringar. Dessa lagförslag har därför utelämnats i bilagan. Lagrådets yttrandebör fogas till protokollet som bilaga 4. De allmänna synpunkter som Lagrådetanfört tar jag upp till diskussion i det följande i ett avsnitt om allmännaprinciper för individuellt pensionssparande (avsnitt 3.1) medan de särskildatekniska anmärkningar som framförts tas upp i de avsnitt som behandlar de olikafrågoma (avsnitten 3.5, 3.6, 3.8, 3.9.2, 3.9.4, 3.11, 4.2, 4.3.1, 4.5, 9.1,9.3, 9.9 och 9.18). Jag har i allt väsemligt beaktat Lagrådets synpunkter. 2 Behov av ökad konkurrens om pensionssparandet 2.1 Bakgrund Sparandeti har intemationellt sett varit lågt sedan mitten av 1970-talet.Investeringarna har varit otillräckliga och konsumtionen hållits uppe genom bl.a.upplåning i utlandet. har haft så gott som Sparandets betydelse för den inhemska Prop.1992:93/187 kapitalbildningen kanvisserligen sägas minska i och med att kapital- marknadema alltmer integreras intemationellt. omvärlden är emellertid påmånga områden ofullständig och sannolikt en Ettlångsiktigt högt inhemskt sparande kan bedömas ge en stabilare grand fören mer balanserad tillväxt, som det håller tillbakautlandsupplåning och bidrar till ökad trovärdighet för den ekonomiska politiken.Därtill kommer sparandets centrala roll för att omfördela konsumtionenöver tiden och mellan generationer. Undersenare år har hushållens sparande legat på en markant högre nivå än tidigarevilket delvis är resultatet av en nödvändig anpassning av skuldsättningen. Detfinns goda skäl att också långsiktigt eftersträva en högre sparkvot än vinormalt haft i under de . Enekonomisk politik som generellt ger incitament till ett högre sparande i olikaformer är då grandläggande. Reformeringen av det svenska skattesystemet ochnedväxlingen av inflationstakten är straktu-rella förändringar som innebär etti granden gynnsammare sparklimat. Omstraktureringen från offentlig till privatsektor ställer högre krav på det privata sparandet, där hushållen utgör encentral målgrapp. Hushållssparandet har under långa perioder legat på enintemationellt sett mycket låg nivå och t.o.m. visat negativa tal. Intemationellaoch svenska erfarenheter ger inte någon klar bild av värdet av s.k. riktadesparstimulanser. Effektema på det totala nettosparandet visar sig ofta varabegränsade. I första hand verkar det i stället ske omfördelningar av sparandet.Det konstateras även av utredningen om hushållssparandet i samhällsekonomin(SOU 1992:97). Undersökningar 1 bl.a. visar dock att sparandet även totaltsett kan stärkas om stimulanser kopplas till konkreta, meningsftilla sparmål.Ett sådant utgör sparande för pension, där sparstimulanser för särskiltpensionsförsäkringar (P-försäkring) är vanligt förekommande. ÄvenSverige har genom särskilda skatteregler stimulerat detförsäkringssparande som sker i form av P-försäkring i försäkringsbolag.Skattereglema torde ha varit en avgörande faktor bakom P-försäkringens snabbtväxande popularitet från särskilt senare delen av . Det kan samtidigtkonstateras att det frivilliga privata sparandet för pensionen är av stor ochväxande betydelse för många individer. 2.2 Pensionsförsäkring - skatteregler och sparutveckling