prop · GG0358 · 1992-12-31 00:00:00 — Avsiktenmed möjligheten att få förskott är i första hand att lösa de problem som kan uppsfenär flera olika entreprenörer är inblancfede. Det framstar i sådana fall somnaturligt att en entreprenör inte vill avvakta ersättning för sitt arbete tilldess att alla anpassningsåtgärder slutförts. I avvaktan på utbetalning frånkommunen skulle i så fall den funktionshindrade själv tvingas lägga ut av egnamedel. Bestammelsen omutbetalning av bidrag har uppenbarligen i många fall tolkats så att allabidragsberättigande ätgärder - även om flera entreprenörer är inblandade -skall vara utförcfe innan bidrag kan betalas ut. Det torde vara rimligt att enentreprenör kan fä ersättning för sitt arbete när detta är avslutat utan attdet skall betraktas som en förskottsbetalning. Det föreslås att möjlighetematill förskottsbetalning slopas och att bestammelsen i den nya lagen formulerasså att varje entreprenör för sig kan få ersättning för sitt arbete genomanpassningsbidraget sedan hans En föratsättningär givetvis att beslut om bidrag lämnats och att arbetet godkänts av bestallarencxh kommunen. Bestammelsen bör gälla även återstallningsbidrag. 2.3.10 Länsbostadsnämndernas roll i fråga om verksamheten med bostadsanpassningsbidrag Mittförslag: Länsbostadsnämnderaa frånkopplas allt ansvar fråga om verksamheten medbostadsanpassningsbidrag. Promemoriansförslag: Överensstammer med mitt. anser att länsbostadsnämnderaa bör ha kvar sin roll i fråga omverksamheten med bostadsanpassningsbidrag. I övrigt har förslaget inlekommenterats. Kommuneraahar beslutanderätt i fräga om bostadsanpassningsbidrag och återstallningsbidrag.I fråga om bostadsanpassningsbidrag är dock länsbostadsnämnden beslutande i s.k.kombinationsärenden och cfe kommunen är sökande. Med kombinationsärenden menasärenden i vilka bostadsanpassningsbidrag söks med räntebidrag.Eftersom bidragsbesluten måste samordnas prövar länsbostadsnämnden frågan om bidragi denna typ av ärenden. Iövrigt har länsbostadsnämnderaa i fråga om bostadsanpassningsbidrag uppgifterhuvudsakligen som tillsynsmyndighet cxh besvärsinstans. Tillsynen utövas bl.agenom granskning av överklagade ärenden och kommuneraas ansökningar omstatsbidrag. Länsbostadsnämnderaasframtid är under utredning. Enligt ett uttalande från riksdagenbör övervägandena i fråga om länsbostadsnämnderaa göras med utgångspunkt i attansvaret för de kvarvarande uppgifteraa på regional nivå anförtros länsstyrelsema(bet. l991/92:BoU23, rskr. 1991/92:243). Jagkommer i det följande att föreslå en ny besvärsordning i fråga om bostadsanpassningsverksamheten(se vicfere avsnitt 2.3.11). Förslaget innebär bl.a. att länsbostadsnämndema frånkopplasuppgiften som besvärsinstans. När dessutom det specialdestineradestatsbidraget försviimer skulle endast uppgiften att vara beslutande ikombinationsärenden samt den delade tillsynsuppgiften bli kvar för länsbostadsnänmdema.Dessa uppgifter motiverar enligt min uppfattning inte att länsbostadsnämnderaafortsätter att ha ett ansvar i fråga om bostadsanpassningsverksamheten. Jagföreslår därför att länsbostadsnämnderaas roll i frågaom dessa ärenden upphör. Förslaget fär till följdatt kommuneraa blir beslutande även i fråga om kombinationsärendena. I fråga omdessa ärenden får det ankomma på att utfärda anvisningar om ratineraaför hur uppgifter om bostadsanpassningsbidragen skall länmas till länsbostadsnämnderaaeller dess kommande motsvarighet. Förslaget innebär vidare att taröver de tillsynsftinktioner som länsbostadsnänmderaa haft. Mittförslag: Kommunemas beslut i bidragsärenden fär överklagas hos länsrätten. Promemoriansförslag: Överensstammer i huvudsak med mitt. Remissinstanserna:Ett par remissinstanser, bl.a. cxh , motsätter sig den förslagna besvärsordningen. Det föreslås iförsta hand att nuvarande ordning bibehålls men att blir slutinstans.I andra hand föreslås att kommuneraas beslut skall kunna överklagas hosBoverket. beslut skall i sin tur kunna överklagas till kammanätten.Övriga remissinstanser som har yttrat sig i saken har anslutit sig tillpromemorians förslag. Kommunensbeslut i ärende om bostadsanpassningsbidrag överklagas hos länsbostadsnänmden.Länsbostadsnämndens beslut överklagas hos . beslut överklagashos regeringen (Scxialdepartementet). I fråga om återstallningsbidraggäller att kommunens (förmedlingsorganets) beslut om bidrag inte fåröverklagas, Den encfe möjlighet som finns att få saken överprövad är att anförakommunalbesvär till kammarrätten. beslut att vägra statsbidrag kanöverklagas hos regeringen genom besvär. Regleraaom ett beslut av en förvaltningsmyndighet är sådant att det skall prövas avdomstol i högre instans eller om frågan är av den beskaffenheten att enöverprövning enbart inom förvaltningen är lämpligare har sin grund i principersom lades fast vid Regeringsrättens tilUcomst . Grandprincipen då varatt ärenden där prövningen i huvudsak går ut på att tillämpa rättsregler skulleöverklagas till Regeringsrätten. Ärenden där prövningen gällde lämplighet ellerannan mer skönsmässig bedömning skulle överklagas i administrativ ordning.Principen ger inte alltid någon klar ledning, eftersom lagstiftningen på mångaområden har inslag av både rättsfrågorcxh lämplighetsfrågor. Enannan princip som har tillämpats för att avgränsa omrädet för domstolsprövningär den som avser den enskildes rättsskydd. Det har ansetts att frägor som harstor betydelse för den enskilde skall handläggas och avgöras av kvalificeradeorgan med iakttagande av ett noga reglerat förfarande, utformat med tanke påden enskildes rätt. Dethar pågått en utveckling mot att förvaltningsärenden i allt stöneutsträckning skall kunna överprövas av domstolar. Rättentill bostadsanpassningsbidrag gäller frågor som kan ha stor betydelse för denenskilde i personligt och ekonomiskt hänseende. Dessa frågor rör i hög gradrättskipning. Det är en viktig uppgift för besvärsmyndigheten att medverkatill en enhetlig bedönming på det ifrågavarande området. Dessa omständighetertalar enligt min mening för att länsrätten i fortsättningen bör varabesvärsmyndighet. Boverkethar anfört att ärenden om bostadsanpassningsbidrag kräver en lång radlämplighetsbedömningar där utgången är beroende av kunskaper inom områden sominte direkt behärskas av en domstols ledamöter. Det gäller bl.a. arbetsterapeutiskkunskap cxh erfarenhet samt kunskaper om byggnadsteknik, byggnadsekonomi,byggnaders inomhusmiljö och hälsoskydd. Atträtten till bostadsanpassningsbidrag också inrymmer frågor som kräver speciellsakkunskap är enligt min mening inte tillräcklig anledning att välja ett annatorgan än länsrätten som besvärsinstans. Länsrätten är enligt 8 § förvaltningsprocesslagenskyldig att se till att ett mål blir så utrett som dess beskaffenhet kräver.Rätten får enligt 24 § samma lag inhämta yttrande över fråga som kräversärskild sakkunskap från myndighet, tjänsteman eller den som annars har attyttra sig i ämnet eller anlita annan sakkunskap. Dessa bestammelser ger enligtmin uppfattning garantier för att länsrätten grancfer sina beslut påerforderlig sakkunskap. En naturlig och viktig uppgift för blir attförse domstolen med den sakkunskap som behövs. fömtsätts vicfere meddelavissa föreskrifter och allmänna råd om bostadsanpassningsbidrag. Boverkethävdar vidare att den föreslagna besvärsordningen inånga gånger kan komma att lecfetill segdragna processer och uppenbara risker att den enskilde inte förmår tatill vara sin rätt. Dennya besvärsordningen kommer att innebära att instanskedjan liksom tidigareinnehåller tre instanser men att dessa i fortsättningen utgörs av domstolar.Det finns naturligtvis en risk att det med en sådan ordning kommer att talängre tid att nå fram till ett slutligt avgörande. Men risken bör enligt minuppfattning inte överdrivas. Det är i realiteten inte så många som utnyttjarhela den instanskedja som star till förfogande. Den andel av kommuneraas beslutom bostadsanpassningsbidrag som överklagas ligger på ,dvs. högst 1 000 ärenden. 1 fråga om de ärenden som överklagas kommer deflesta med all sannolikhet att endast prövas i en besvärsinstans. Handläggningstideraavid länsrätterna förefaller inte vara oroväckande långa. Någon störrefördröjning i förhållande till nuläget innan ett lagakraftvunnet beslut föreligger tordedet därför inte bli fråga om genom den föreslagna ordningen. Mot en eventuelltförlängd handläggningstid bör cxkså vägas att förvaltningsdomstolaraas ovannänmdaskyldighet att se till att mål och ärenden blir tillräckligt utredcfe utgör ettviktigt skydd för den enskilde. Med hänvisning till det sagcfeföreslår jag att kommunens beslut i ärenden om bostadsanpassningsbidrag ifortsättningen skall kunna överklagas hos länsrätten. Länsrättens domöverklagas hos kammanätten. Kammarrättens dom överklagas hos Regeringsrätten.Samma besvärsordning föreslås gälla för beslut i ärenden om återstallningsbidrag.Detta är samma ordning som gäller i fråga om t.ex. scxialbidrag. Enligtförvaltningsrättslig praxis anses kommunen ha rätt att i vissa typer av ärendenöverklaga ett beslut som går kommunen emot. Ett överklagat beslut om bostadsanpassningsbidrageller återstallningsbidrag bör i enlighet med denna praxis kunna överklagas avkommunen om dess beslut ändrats eller upphävts i högre instans. Jag anser inteatt det finns behov av en särskild bestammelse om detta. 2.3.12 Återanvändningav lyftanordningar m.m. Minbedömning: Nuvarande ordning bör inte fä nägon motsvarighet i den nya lagen. Promemoriansbedömning: Det föreslås att nuvarande ordning bibehålls. föreslår att nuvarande ordning inte överförs till den nya lagen. Somtidigare nämnts har regeringen genom ett beslut uppdragitåt att bedriva verksamhet i fråga om återanvändning avlyftanordningar m.m. har med anledning av detta uppdrag gett ut infonnation. Enligtden ordning som gäller bedömer kommunen om det är lönsamt att återanvända enanordning när den inte längre behövs. I ett system cfer kommuneraa inte längrekan begära särskilt statsbidrag för bostadsanpassningsverksamheten föratsätterjag att kommuneraa är sä kostnadsmedvetna att de utan särskilt påpekande gören bedömning av om det är lönsamt att återanväncfe lyflanordning sominstallerats hos en funktionshindrad person. Om kommunen finner att enlyftanordning bör kunna återanvändas finns möjlighet att villkora beslutet om bostadsanpassnings- bidrag så attlyftanordningen skall återlämnas när det inte finns behov av Prop.1992/93:58 mån det behövs bör utfärda anvisningar om återanvändningen. Kostnadenför bostadsanpassningsbidragen har ökat med 30 prcxent under fiden fill1991. För budgetaret 1991/92 beräknas bidragen uppgå till . Förslagettill en ny lag om bostadsanpassningsbidrag m.m. innebär att sådana bidrag äveni fortsättningen blir en prioriterad upgift för kommuneraa. Den nya lageninnefattar en förenklad reglering av nuvarande ordning i fråga om bostadsanpassningsbidragoch återstallningsbidrag. De sakliga ändringar i förhållande till nuvarandeordning som gjorts är i huvudsak ett lagfästande av den fastlagcfe praxis sområder pä onuådet. Några nya kostnadskrävande uppgifter har inte lagts på kommuneraa. Den1 upphör den nuvarande regleringen i fråga om bostadsanpassningsbidragcxh återstallningsbidrag att gälla. Den nya lagen om bostadsanpassningsbidrag m.m.föratsätts träcfe i kraft . Ifråga om ärenden angående bostadsanpassningsbidrag där kommunen, eller i s.k.kombinationsärenden, länsbostadsnänmden beslutat om bidrag före den 1 januari1993 bör dcxk den gamla förordningen om statskommunalt bostadsanpassningsbidraggälla i fråga om rätten till bidrag. Detta innebär att den ganUa ordningengäller vid handläggning av överklagade ärenden, såväl i fråga om de materiella bestammelseraasom i fråga om besvärsordningen. Vidare kommer för sådana bidrag som harbeslutats men ej utbetalats före den statligt bidrag normaltatt utbetalas . Den ekonomiska regleringen mellanstat cxh kommun kommer att ske i särskild ordning. Närdet gäller föratsättningaraa för en ägare av bostadshus att fä bostadsanpassningsbidragbör den gamla förordningen gälla redan när en ansökan om bidrag kommit in föreden nya lagens ikraftträdande. Skälet till detta är att den nya lagen innebären inskränkning så till vicfe att det i fortsättningen endast är enskildapersoner som äger en bostad för permanent brak som har rätt till bidrag alltsåinte fastighetsägare som avser att anpassa en bostad åt en hyresgäst eller bostadsrättshavare(se vidare avsnitt 2.3.2). Ifråga om återstallningsbidrag finns i princip inte något behov av övergångsbestammelsereftersom beslut om sådant bidrag inte kan överklagas enligt den gamlaordningen. När det gäller beslut om utbetalning av statsbidrag tillåterställningsbidrag, som fattats före den nya lagens ikraftträdande, bör dock bestammelsenom överklagande till regeringen finnas kvar eftersom överprövning enligt dengamla ordningen annars inte kan ske i fråga om dessa ärenden. 3Upprättade lagförslag Prop. Ienlighet med vad jag anfört har inom Scxialdepartementet upprättats förslagtill lag om bostadsanpassningsbidrag m.m. och lag om ändring i lagen (1971:289)om allmänna förvaltningsdomstolar. Förslagettill lag om bostadsanpassningsbidrag m.m. faller delvis under lagrådetsgranskningsområde. Med hänsyn till förslagens beskaffenhet anser jag attlagrådets hörande skulle sakna betydelse. 4.1 Förslaget till lag om bostadsanpassningsbidrag m.m. Dennya lagen ersätter förordningen (1987:1050) om statskommunalt bostadsanpassningsbidrag() och förordningen (1985:489) om statsbidrag för att äterstalla handikappanpassadebostader m.m. (ÅB). 1§ Denna lag har till ändamål att genom bidrag till anpassning av bostader gepersoner med ftinktionshinder möjlighet till ett självständigt liv i egetboende. Paragrafenhar ingen motsvarighet i eller ÅB. Den har kommit till för att markera denallmänna inriktningen i fräga om verksamheten med bostadsanpassningsbidrag (sevidare allmänmotiveringen, avsnitt 2.2). 2§ Kommuneraa svarar för att bidrag lämnas till anpassning och åter-stallning avbostader enligt bestammelseraa i denna lag. Paragrafenmotsvarar 2 § resp. 5 § ÅB på så sätt att det i bestammelsen slås fast attdet är kommuneraa som även i fortsättningen har ansvaret för bidrag tillbostadsanpassning cxh återstallning. 3§ har tillsyn över kommuneraas bidragsverksamhet. Enligtnuvarande ordning är det och länsbostadsnämnderaa som gemensamt hartillsyn över kommuneraas bidragsverksamhet (2 § ). är centralförvaltningsmyndighet inom bl.a. bostadssektora. Verket svarar för bl.a.föreskrifter, handböcker och annat nödvändigt informationsmaterial. Enligtden nya ordningen är enbart tillsynsmyndighet. Länsbostadsnämndemasroll i sammanhanget - att granska överklagade ärenden och länma kontinuerliginformation och utbildning till kommunemas handläggare och till andra personalgrappersom deltor i handläggningen övertas därmed av (se vidare allmänmotiveringen, avsnitt Prop. 2.3.10).Enligt den nya lagen blir också tillsynsmyndighet i fråga om återstalhiingsbidrag. 4§ Bostadsanpassningsbidrag lämnas till enskild person som äger en bostad förpermanent brak eller som innehar en sådan bostad med hyres-eller bostadsrätt.Om bostaden hyrs i andra hand, lämnas bidrag endast om anpassnmgsåtgärden ärskälig med hänsyn till hur långvarig upplåtelsen är. Paragrafenmotsvarar 3 § . Den innefattar ändringar i förhållande till nuvarandeordning i två hänseenden. Enligtnuvarande ordning kan en ägare av bostadshus - även kommuner, landsting,bostadsrättsföreningar, privata fastighetsägare och allmännyttigabostadsföretag - erhålla bostadsanpassningsbidrag för att anpassa en bostad åten hyresgäst eller bostadsrättsinnehavare. Denna möjlighet har slopats i dennya lagen. Bostadsanpassningsbidraget är alltså i fortsättningen förbehålletbostadsinnehavaren själv att användas för eget eller hushållsmedlems behov. Medenskild person avses alltsä fysisk person i motsats till juridisk person. Äveni fråga om andrahandsupplåtelser har en ändring införts. I stallet för attkoppla rätten till bostadsanpassningsbidrag enbart till om upplåtelsen kanantas vara långvarig krävs enligt den nya ordningen även att åtgärden framstårsom skälig (se vicfere allmänmotiveringen, avsnitt 2.3.2). 5§ Om någon åtar sig att regelbundet under vissa perioder svara för omvårdnad aven funktionshindrad person i sin bostad och om åtagandet kan antas avse längretid, länmas bidrag även för anpassning av den bostaden. Paragrafenersätter 4 § andra och tredje styckena . Bestammelsen innebär en ändring iförhållande till nuvarande ordning så till vida att skillnaden i möjligheteraaatt få bostadsanpassningsbidrag för föräldrar som har gemensam vårdnad ochföräldrar som har umgängesrätt slopas. Vidare upphör kravet på att det i frågaom andra än föräldrar med gemensam vårdnad om bam krävs att den somanpassningen avser skall ha ett svårt funktionshinder. I den nya ordningenkopplas rätten att få bostadsanpassningsbidrag enbart till regelbundenheten cxhvaraktigheten i åtagandet (se vicfere allmänmotiveringen, avsnitt 2.3.2). 6 § Bostadsanpassningsbidraglämnas för ätgärder för anpassning av Prop. bostadensfasta funktioner i cxh i anslutning till en funktionshindrad persons bostad.Bidrag lämnas endast om åtgärderna är nödvändiga för att bostaden skall varaändamålsenlig som bostad för den fiinktionshindrade. Paragrafenmotsvarar 4 § första stycket . I förhållande till nuvarande ordning harinförts den preciseringen, att bostadsanpassningsbidrag lämnas för anpassningav en bostads fasta fiinktioner. Genom preciseringen markeras att lösainventarier som t.ex. vissa tekniska hjälpmedel inte ger rätt till bostadsanpassningsbidrag(se vidare allmänmotiveringen, avsnitt 2.3.3). Bestammelseninnehåller också den ändringen, att de ätgärder som bidrag söks för måste varanödvändiga med hänsyn till funktionshindret i stallet för behövliga som gällerenligt nuvarande ordning. Andringen i ordvalet skall ses som ett lagfästande avpraxis snarare än som en uppstramning av villkoren för bidrag. 7§ Bostadsanpassningsbidrag lämnas även för 1.åtgärder som har samband medden funktionshindrades behov av rehabilitering, funktionsträning cxh sjukvård,om behovet inte skäligen bör tillgodoses på annat sätt, 2.åtgärder som gör det möjligtför den funktionshindrade att utöva hobbyverksamhet, om han på grand av sittfunktionshinder inte kan delta i aktiviteter utanför bostaden och 3.reparation av utrastning somhar anskaffats med stöd av bidrag enligt denna lag eller motsvarande äldre bestammelseroch reparationen inte utgör normalt bostadsunderhåll. Paragrafenmotsvarar 5 § . I förhållande till nuvarande ordning har den ändringengjorts, att punkten 2 i gällande bestammelse (åtgärder som behövs för attunderlätta för den handikappades utveckling mot ett självständigt liv i egetboende) har slopats. Detta innebär inte någon saklig ändring. Sålunda skall detäven i fortsättningen finnas möjlighet att få bidrag för anpassning av enbostad för att förbereda en svårt funktionshindrad person till ett självstandigtliv. Det kan t.ex. vara fråga om att vidta speciella anpassningåtgärder för attträna upp och lära ett svårt furUctionshindrat bara de praktiska färdighetersom kan behövas för den dagliga livsföringen med sikte på ett självständigt livi eget boende. Skälet till att purUcten slopats är att hela lagens syfte är attge människor med funktionshinder möjlighet till ett självständigt liv i egetboende. Detta framgår redan av lagens inledningsparagraf. Iförhållande till nuvarande ordning har cxkså den ändringen gjorts i punkt 4 attbeloppsgränsen för reparationer slopats (se vidare allmänmotiveringen, avsnitt2.3.6). 8§ Vid nybyggnad samt vid köp eller byte av bostad länmas bostadsan- Prop.1992/93:58 passningsbidragendast om det finns särskilcfe skäl för att välja en bostad som kräveranpassningsåtgärd. Paragrafensaknar motsvarighet i . Den är ett lagfästande av den praxis som råder vidbeviljande av bostadsanpassningsbidrag när det gäller nybyggnad samt köp ellerbyte av bostad (se vicfere allmänmotiveringen, avsnitt 2.3.4) 9§ Med stancferdhöjande åtgärd avses en åtgärd som i väsentlig mån förbättrarhusets eller bostadens fiinktioner eller som tillför huset eller bostaden nyfunktion. Paragrafenhar ingen motsvarighet i . Den ger en definition av vad som menas med stancferdhöjandeåtgärd (se vidare allmänmotiveringen, avsnitt 2.3.7). Somexempel på standardhöjande åtgärder kan nämnas följande. Enstöne tillbyggnad bör bedömas som standardhöjande om behovet av anpassningsåtgärderaaskulle kunnat tillgodoses inom en befintlig huskropp. Tillbyggnadav ytterligare ram tillför bostaden en ny funktion och bör alltid betraktas somstandardhöjande, såvida inte rammet ersätter ett tidigare ram som tagits ianspråk för annan anpassning. Som tillbyggnad räknas ocksä anordnande av ram itidigare fönåd, garage eller liknande. Tillbyggnad av nytt garage/carporttillför bostaden en ny funktion cxh bör också anses som en standardhöjandeåtgärd. Enhelt ny köksutrastning bör bedömas som stancferdhöjande under föratsättning attden tidigare inredningen var bristfällig eller otidsenlig. De inrednings- och utrastningsdetaljeri den nya köksinredningen, som får anses utgöra anpassning av befintligafunktioner, bör cferemot inte anses vara stancferdhöjande. Somexempel på icke standardhöjande åtgärder kan nämnas följande. Entillbyggnad som utökar en befintlig fiinktion eller en tillbyggnad som ersätteren funktion som inte kan förbättras inom befintlig huskropp bör inte anses som standardhöjande.Detta gäller under föratsättning att anpassningen av planlösningskäl eller föratt den skulle innebära en påtaglig försämring i boende för övriga hushållsmedlemmarinte kan göras inom en befintlig huskropp. Anordnandeav extra area inom en befintlig huskropp bör som regel inte anses vara en stancferdhöjandeåtgärd. Installationav lyftanordningar (lyftplattor, trappliftar) eller andra fill-gänglighetsskapandeåtgärder (ramper eller dylikt) bör inte heller anses som en standardhöjandeåtgärd. Speciellinredning eller utrastning av kök/hygienram torde inte vara att anse som stancferdhöjande,eftersom sådana åtgärder får ses som anpass- ningav befintliga funktioner. Anpassningsätgärder som t.ex. höj- cxh Prop.1992/93:58 sänkbaraköksbänkar eller höj- cxh sänkbar hygienutnistning bör alltsä inte anses som stancferdhöjande. Flyttningav en befintlig hygienfunktion från exempelvis över- eller källarplan tillbottenplan genom anordnande av nytt handikappanpassat hygienutrymme bör ansessom anpassning av en befintlig fiinktion cxh inte som någon standardhöjandeåtgärd. Om befintlig hygienfunktion saknar varmvatten bör dock den nya fiinktionenbetraktas som standardhöjande. 10§ Bostadsanpassningsbidrag för stancferdhöjande åtgärder lämnas encfest om 1.lägenheten har lägstagodtagbara standard enligt 2 b § bostadssaneringslagen (1973:531) cxh 2.åtgärdema inte utgör ett led ien stöne upprastning. Trotsbestammelseraa i första stycket 1 lämnas bidrag för stancferdhöjande åtgärderi en ftmktionshindrad persons egen bostad, om åtgärdema behövs för att detskall vara möjligt för den funktionshindrade att bo kvar och om det med hänsyntill den tid han bott i huset cxh övriga omständigheter kan anses lämpligt atthan ges en sådan möjlighet. Paragrafenmotsvarar 6 § . Den ändringen har gjorts i förhållande till nuvarandeordning att kravet att åtgärderaa är av väsentlig belydelse för den funktionshindrade(6 § 2 ) slopats. Borttagandet av kravet är encfest redaktionellt (se vicfereallmänmotiveringen, avsnitt 2.3.7). Bidragtill återställning av anpassade bostäder 11§ Ägare av bostadshus har rätt till bidrag för kostnader för att ta bortanordningar för funktionshindrade personer (återstallning) som har utförts 1.i eller i anslutning tillhyreslägenheter eller småhus som hyrs ut, eller 2.i anslutning tillbostadsrättslägenheter i flerbostadshus, om anord-ningaraa avser att underlättaför en funktionshindrad person att komma in i och ut ur lägenheten eller attförflytta sig till och från huset eller inom tomten. Paragrafenmotsvarar 1 § ÅB.