prop · GG03184 · 1992-12-31 00:00:00 — Kommunema ansvarar Prop. 1992/93:184 för kontroll avlivsmedelshantering vid bl.a. fiskauktioner, beredningsindustrier och hosgrossister och kan besluta om saluförbud om fisken bedöms vara otjänlig förhuman konsumtion. ansvarar bl.a. för kontroll av storlekssortering,förpackning och isning med syfte i första hand att tillse att villkoren för detstadiga prisstödet uppfylls. Kontrollen utförs huvudsakligen, pä uppdrag avSvensk Fisk, av ett privat företag med tre kontrollanter avdelade för ändamåletmed ansvar för resp. väst-, syd- och ostkusten. En kontrollant är anställd avregleringsföreningen med uppgift att bevaka fiskförsäljningen i Göteborgsfiskhamn. De ärliga kosmadema uppgår till och fmansierasmed medel frln prisregleringskassan för fisk. Iavvaktan på utredarens slutliga förslag till hur fiskerikonttxjllen skall organiserasoch dimensioneras bör frän ansvara för denkontroll av landad fisk som handhas av . Utredaren bör i detfortsatta arbetet med fiskerikontrollen samråda med ochKustbevakningen. Verksamheten bör tills vidare bedrivas i oförändrad omfatming.Som jag redogör för i det följande bör fiskerikontrollen fr.o.m. budgetåret1993/94 fmansieras med medel från ett nytt anslag. Utredarenhar föreslagit att det bör ges restitution av den prisregleringsavgift som fiskberedningsföretagoch grossister har erlagt för fisk som fmns i lager det damm dä avgiftenavvecklas. bedömer att restitutionsbelop-pet blir sammanlagthögst . Enligt förordningen (1986:428) om prisreglering påfiskets omräde ankommer det på att besluta om återbetalning avprisregleringsavgift. Nuvarandesystem för insamling av landningsstatistik för fisk är baserat huvudsakligen pådata som insamlas inom ramen för prisregleringen. Uppgifterna ligger till gmndäven för utbetalning av prisstöd till enskilda fiskare. () levererar datalagrat underlag till för vidare bearbeming.För den officiella statistiken svarar dock SCB. Regeringenhar i prop. 1992/93:101 om den stadiga statistikens finansiering ochsamordning föreslagit principer för ansvarsfördelning och finansiering av denstadiga statistiken. Förslaget innebär att ansvaret för delar av den i dagofficiella statistiken överförs till olika sektorsmyndigheter. Den officiella statistikenkommer inte att omfatta all den stadiga statistik som produceras i dag.Användarna kommer själva att kunna styra framställningen av statlig statistiksom inte klassificerats som officiell statistik. Avsikten är att åstadkomma enökad flexibilitet i statistikproduktionen och ett ökat kosöiadsmedve-tande.Regeringen har den 11 febmari 1993 bemyndigat chefen för partementetatt tillkalla en kommitté för att bereda genomförandet av ändringar Prop.1992/93:184 i ansvarsfördelningen för den statliga statistiken (dir. 1993:9).Senast den 1 april 1993 skall kommittén redovisa en översikdig tidsplan förgenomförandet av förändringama. Kommitténs uppdrag skall vara slutfört föreutgången av är 1993.1 avvaktan på förslag från kommittén bör den nuvarandeofficiella statistiken på fiskets område behällas. bör övergångsvisfortsätta sin bearbetning av statistik från . Isammanhanget vill jag för information erinra om att det ankommer påregeringen att besluta om den närmare användningen av de medel som inomprisregleringskassan är avsatta för konsumentfrämjande ätgärder. Förriksdagens godkärmande vill jag redovisa följande vad gäller disposition avvissa prisregleringsmedel under innevarande budgetår. Regeringenbeslutade förordning (1992:284) om tillfälliga stödåtgärder tillvissa yrkesfiskare. Enligt förordningen, som gäller till utgången av ,får stöd beviljas sådana fiskeföretag som är särskilt skuldsatta, hartillfälligt låga inkomster till följd av den ogynnsamma situationen förtorskfisket i och kan fömtses bli lönsamma fråndet att stöd beviljades. har beräknat behovet av stöd till 7miljoner kronor. Åtgärdema bör finansieras med medel från prisregleringskassanför fisk. Efterförslag i prop. 1991/92:120 om reglering av prisema på fisk m.m. avsattes 5miljoner kronor för särskilt stöd till yrkesfisket på ostkusten. Fiskeriverketföreslog i skrivelse att av de avsattamedlen används till fraktstöd pä ostkusten under innevarande budgetår. Mot bakgmndav den bekymmersamma situationen för fisket på ostkusten beslutade regeringenden 4 febmari 1993 om stöd i enlighet med förslag. Regeringenbeslutade den 11 febmari 1993 dels om förbud mot torskfiske i delar avÖstersjön frän till utgången av , dels om bidragunder perioden med högst per arbetsdag till fiskeföretag som pä gmndav förbudet har fått likviditetssvärigheter. beräknar kostnademaför bidragen till ca . I den mån medlen under anslaget Bidragtill fiskets rationalisering inte täcker kostnadema för bidraget bör dessaenligt min mening finansieras med de prisregleringsmedel som under innevarandebudgetår är avsatta för pristillägg för export av sill och stiöm-ming frånÖstersjön till vissa östeuropeiska länder och som inte har kunnat utnyttjatsför det avsedda ändamålet. Hämtöver bör från prisregleringskassan högst 2miljoner kronor kimna användas för att finansiera kostnadema för bidraget Motbakgrund av redovisningen bör den av fastställda kostnadsramen förprisregleringen för regleringsäret 1992/93 få ökas med ca 9 miljoner kronortill . 4 Hemställan Prop. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslärriksdagen att 1.godkänna att prisregleringen påfisk avvecklas , 2.medge att användningen avåterstående prisregleringsmedel per får ske enligt de gmndersom regeringen beslutar, 3.godkänna vad jag har anfört omdisposition av vissa prisreerings-medel för särskilda ätgärder under budgetåret1992/93. Vidarehemställer jag att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jaghar anfört om regionalt stöd till fisket, exportfrämjande ätgärder,produktutveckling, informationsverksamhet, fiskets trygghetsförsäkring,utsättning av fisk, bidrag till bildande av producentorganisationer samtöverskottshantering av fisk. 5 Anslagsfrågor för /94 1992/93:1(X) bil. 10 har regeringen föreslagit att, i avvaktan päsärskild proposition i ämnet, för /94 under angivna anslagsmbrikerberäkna följande belopp. Isbrytarhjälp ät fiskarbefolkningen 1 (X)D4. Bidrag till fiskets rationalisering m.m. D 5. Län tillfiskerinäringen D 6. Täckande av föriuster vid stadigkreditgaranti till fiske D 7. Prisreglerande ätgärder pä fisketsområde Jag tar nu upp bl.a. dessa frågor. NIONDE HUVUDTITELN D. Särskilda insatser för fisket 1991/92Utgift 112 499 792 1992/93Anslag 19 391 000 1993/94Förslag 26 391000 1Anslagen Isbrytarhjälp åt riskarbefoUcningen, Bidrag till fisketsrationalisering m.m., Täckande av förluster vid statlig kreditgaranti till fiske. Mittförslag: Över detta anslag skall fr.o.m. /94 finansieras bidragtill fiskets rationalisering, bidrag till skroming, bidrag vid planerat stillaliggandemed fiskefartyg, regionalt stöd till fisket, överskottshantering ochkvalitetskontroll på fiskets omräde. Bidrag till fiskets rationalisering bör ifortsätmingen kunna ges i syfte att modernisera fiskeflottan och långsiktigtanpassa dess storlek och sammansättning till fisktillgången. Bidraget för skromingav fiskefartyg höjs. Stadigt stöd i form av lånegarantimedges i fortsätmingen även till fiskodlingsföretag. Utredarensförslag överensstämmer delvis med mitt förslag. Remissinstanserna:Förslagen till förändringar av det stadiga stödet till fiskets rationaliseringhar fått ett blandat men i huvudsak positivt mottagande. Skälen för mitt förslag:Under innevarande budgetår disponerar under anslagetBidrag till fiskets rationalisering m.m., under anslaget Låntill fiskerinäringen samt en total engagemangsram om förstatliga kreditgarantier. Enligt förordningen (1985:439) om statligt stöd tillyrkesfisket m.m. kan stöd lämnas i form av bidrag, län och länegaranti. /92 fördelades medlen under anslaget Bidrag till fisketsrationalisering enligt följande. För skroming av fiskefartyg användes 2,8miljoner kronor, för nybyggnad eller inköp av begagnat fartyg i gott skick 2miljoner kronor, för övergång till annan fångstinrikming ,för förbättrad arbetsmiljö , för säkerhetsutmstning 0,5miljoner kronor och för stöd vid fängstbegränsning . Såledeshar under / 92 hälften av medlen använts för att moderniserafiskeflottan. Under /93 beräknas närmare tvä tredjedelar avmedlen användas för detta ändamål. Det stadiga stödet till rationalisering avfiskeflottan bör även i fortsättningen ha denna inrikming. Det behöver dockkompletteras med insatser som syftar till att långsiktigt anpassa fiskeflottansstorlek och sammansätming till utvecklingen av olika fiskbestånd. Enligt14 § förordningen kan lån lämnas med högst 30 (X)till fiskeföretag som pågmnd av förbud mot fortsatt havsfiske har fått likviditetssvårigheter. Bidragfår av samma skäl lämnas med högst för fartyg och arbetsdag. Enligt minmening bör det från /94 införas ett nytt insttii-ment ifiskeripolitiken. Således bör det som ett altemativ till skrotning av fiskefartygoch som en metod att tillfälligt minska fångsterna inom fiskeflottan varamöjligt att erhålla statligt stöd vid planerat stillaliggande med fiskefartyg.Den ersättningsnivå som gäller motsvarar en ungefärlig kapitalkostnadför en fartygsinvestering på ca . Enligt min mening bör bidragsnivånhöjas för att bättre svara mot de faktiska kosmadema vid stillaliggande medfiskefartyg. Lån bör i fortsättningen inte kunna lämnas för ändamålet /92 fördelades medlen under anslaget Lån till Prop. 1992/93:184 fiskerinäringenenligt följande. För län till inköp av nya fiskefartyg användes 2,8 miljonerkronor, för län till inköp av begagnade fartyg i gott skick 14,4 miljonerkronor och för lån till motorer och teknisk uöiistning 22,8 miljoner kronor.För att öka flexibiliteten i användningen av rationaliseringsstödet bör länenslopas och ersättas med bidrag. Detta bör även minska admi-nistrationskosmadema.Enligt utredaren motsvarar det statliga subventionsvärdet i fiskerilänen ca 17miljoner kronor. Reserverade medel på det äldre anslaget, vilka i huvudsakutgör beslutade men inte utbetalade lån, bör få disponeras enligthittillsvarande bestämmelser. Fiskeföretagensefterfrågan på stadiga lånegarantier har pä senare är varit begränsad. Deutestående garantiema uppgår till ca . Enligtmin mening bör i fortsättningen även fiskodlingsföretag kunna komma i fråga förlänegarantier. Detta kan ske inom ramen för en oförändrad engagemangsram. Jaghar i det föregående redovisat förslag till anpassningsåtgärder under budgetåret1993/94 mot bakgmnd av att prisregleringen avvecklas . Förslagenär av både engångskaraktär och av mer långsiktig karaktär. Engångsåtgärderna,dvs. exportfrämjande åtgärder, produktutveckling, informationsverksamhet,fiskets trygghetsförsäkring, utsättning av fisk, stöd till bildande avproducentorganisationer samt kostnader för avveckling av prisregleringen bör fmansierasmed medel från prisregleringskassan. Förslagen som avser åtgärder avlångsiktig karaktär, dvs. regionalt stöd till fisket, överskottshantering ochkvalitetskontroll på fiskets omräde bör fr.o.m. /94 finansierasmed medel frän här ifrågavarande anslag. Jagvill i detta sammanhang ta upp ett par frågor som berör vattenbmks-näringen ochfiskberedningsindustrin. reglerar bl.a. veterinära frågor påvattenbrukets område i syfte att förhindra spridning av smittsamma sjukdomarvid transport av levande fisk. Enligt reglema kan ett land ansöka om status somsjukdomsfri zon vilket innebär att det till zonen endast får foras in levandefisk från andra zoner med samma status. Det är angeläget att inom ramenför EES får status som sjukdomsfri zon. Ett försämrat smittoläge skulle kunnainnebära ekonomiska förluster för vattenbmksnä-ringen men också försämrasmittoläget i de vilt levande fiskbestånden. disponerarmedel för smittskyddsverksamheten. I årets budgetproposition föreslås enresursförstärkning på inför ett EG-medlemskap. EES-avtaletinnebär bl.a. tullätmader för export av fisk och fiskprodukter till EG-marknaden.Tullama har inneburit att fiskberedningsindustrin ochvattenbruksnäringen inte har kunnat konkurrera på lika villkor med företag på EG-marknaden.Avtalet innebär dock inte total tullfrihet för dessa produkter. Jag ser det somen angelägen uppgift att i de kommande förhandlingarna om medlemskap i drivafrågan om omedelbar tullfrihet för dessa produkter. Läneller bidrag kan lämnas om fast fiskeredskap har skadats eller förlorats Prop.1992/93:184 i samband med storm. Bidrag får lämnas endast till den som i förvägtill anmäler vilket eller vilka redskap som avses omfattas avmöjlighet till bidrag. När en sådan anmälan görs skall det eriäggas en avgiftpä tvä procent av redskapens värde. Stödformen är avsedd att varasjälvfinansierad. Mot bakgmnd av låg kosmadstäckning och högaadministrationskostnader bör avgiften höjas till av redskapensvärde. Län bör i fortsätmingen inte kunna lämnas för ändamålet Deskilda insatser som jag nu har redovisat bör fmansieras över ett förslagsanslagmed benämningen Särskilda insatser för fisket. Från anslaget bör också täckaskostnader för isbrytarhjälp ät fiskarbefolkningen och för täckande avförluster vid statlig kreditgaranti till fisket Förstadigt stöd till fisket bör en sammanlagd bidragsram på 25 miljoner kronorföras upp. Utbetalningarna under anslaget beräknar jag till . Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.godkänna vad jag har förordatom gmndema för statligt stöd till fisket, 2.medge att under budgetåret1993/94 statligt stöd beviljas till särskilda insatser för fisket medsammanlagt högst 25 000 (XX) kr, 3.till Särskilda insatser förfisket för /94 anvisa ett förslagsanslag på . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de ätgärderoch det ändamål han har hemställt om. Sammanställningav remissyttrandena över P-1992/93:184 delbetänkandet(SOU 1992:136) Svenskt fiske "a Refereradedelar av remissyttrandena är i huvudsak ordagrant återgivna. I stort sett haralla som har yttrat sig tagits med i sammanställningen men det är de mestrepresentativa yttrandena som återges vid resp. frågeställning. Efterremiss har yttiranden över delbetänkandet avgetts av ,, , , (), Statskontoret, (),(), Statistiska ceno-albyrän (SCB), ,. i län med bifogat yttrande från , Länsstyrelsemai och . , ekonomisk förening.Konsumentberedningen (KoB), (), (), ochVattenbrukamas riksförbund (VRF). Rationaliseringsstödetbör även inriktas mot uppmsming av fiskeflottan. Denna inriktningbör kompletteras med insatser som syftar till att anpassa fiskeflottansstorlek och beskaffenhet till framtida fångstvolymer och fångstinriktning. De stödformersomi dag ges enligt förordningen (1985:439) om statligt stöd till yrkesfisket m.m.bör bibehållas. Stödnivåema bör anpassas till de nivåer som tillämpas inom EG.I likhet med vad som gäller inom EG bör det införas ett stöd till fiskefartygvid planerat, permanent stillaliggande. Det stöd till investeringar ifiskeföretag som ges i form av fiskeri-lån () böromvandlas till som ges i form av bidrag. Kommerskollegium:Utredningen anför att stödet till fisket skall utformas i enlighet med Sverigesintemationella åtaganden. Utredningen nämner dock bara EG i delta sammanhangoch saknar en analys av G ATT;s regler på området. Särskilda stödregler påfiskeområdet gäller dessutom inom ramen för Kollegietanser att utredningen i högre grad kunde ha klargjort de föreslagnastödåtgärdemas förenlighet med . I betänkandet refereras genomgåendetill vad som gäller inom EG, vilket i och för sig är viktigt med 2 1992/93. tankepå ett eventuellt framtida svenskt medlemskap. Först i kapitel 6 redo- Prop.1992/93:184 görs mera ingående för bestämmelser, som ju närmastberäknas Bilaga komma att gälla för del. Generellt sett innebär EES-avtaletatt EFTA-statema inte kommer att omfattas av omfiskeripolitiken. Av gemensam förklaring till protokoll 9 till avtalet framgåremellertid att statligt stöd på fiskeriområdet skall bedömas av deavtalsslutande partema inom ramen för artiklarna 92 och 93 i ochi relation till relevanta bestämmelser i om fiskeripolitikensamt innehållet i den gemensamma förklaringen rörande artikel 61.3 c i avtaletDet lämnas här ingen kommentar till innebönden av "relevanta bestämmelseri om fiskeripolitiken", vilket hade varit önskvärt Konkurrensverket:Av riksdagsbeslutet från (prop. 1991/92: 120) framgår att bl.a. detstadiga rationaliseringsstödet på fiskets omräde skall inriktas pä atteffektivisera den svenska fiskeflottan i syfte att skapa en konkurrenskraftignäring med företagsekonomiskt lönsamma företag. Utifi de fömtsätmingarutredningen haft att arbeta efter har inget att invända motutredningens förslag om att det nuvarande rationaliseringsstödet EG-anpassas,får en mer offensiv inriktning och i vissa avseenden direkt syftar till"att begränsa fångsdcapaciteten". Enligt uppfattningbör det övervägas att skrotningsbidrag även kan utgå för fartyg . : Åtgärder som syftar till att förbättra de biologiska fömtsättningamaför fisket bör betonas starkare. Skälen till detta är främst att om deekologiska förhållandena för fisk förbätöas kommer fiskbestånden att öka.Dessutom minskar fiskens innehåll av toxiska ämnen. Det pågåendemiljöskyddsarbetet för att minska utsläppen av föroreningar till sjöar, vattendragoch kustområden har sannolikt en stor betydelse för det svenska fisketBiotoper, som kan vara reproduktions-, uppväxt- eller vandringsomrä-den förfisk är viktiga att bevara, skydda eller restaurera för att bibehålla ett livskraftigtfiske. konstaterar att del betänkandet i huvudsak utgör engenomgång av stödformer, resurstillgång, kvoter, regelsystem m.m., vilketinnebär att underlaget är otilkäckligt som gmnd för att fatta för framtidenbindande beslut. Mot bakgmnd av uppdraget att utveckla en långsiktigt godstrategi vill RRV därför betona vikten av att utredningen nu på ett merövergripande sätt dels söker urskilja flaskhalsar i försöijningsked-jan, delsutröna de fömtsättningar och verksamhetsformer som kan ge en långsiktigt godutveckling inom svensk fiskerinäring. Vidarekommer informationssystemen inom fiskeriområdet att behöva ses över, något somför övrigt redan inletts inom . RRV vill i detta sammanhang erinraom de förslag som riktades till verket i revisionsrapporten . Statskontoret:Statskontoret ifrågasätter om det kan vara rimligt och moti- Prop. 1992/93:184verat att enligt uQ-edningens förslag genom en offensiv inriktning av rationali- Bilaga seringsstödet satsa pä effektivisering av den svenska fiskeflottan iÖstersjön när problemet för del syns vara den kraftigaobalansen mellan biologisk produktion och storskalig, industriellt inriktadfiskekapacitet. Samtidigtföreslås åtgärder som skromingsbidrag och ersätming för planerat stillaliggandesom syftar till att begränsa fängstkapaciteten, dvs. föresläs såvälstimulansåtgärder som begränsande åtgärder. Syftet kan förstås vara attåstadkomma en mindre och effektivare fiskeflotta, men enligt utredningensdirektiv ingår, som nämnts, bland fömtsätmingama för dess förslag dennäringspolitik som lagts fast av , vilken innebär att statliga insatserskall inriktas pä att genom generella åtgärder skapa goda fömtsätmingar förföretagandet och att konkurrenssnedvridande och selektiva företagsstöd skallavvecklas. De riktade ätgärder som utredningen föreslär riskerar enligt Statskontoretsbedömning att resultera i ett reglerings- och bidragstänkande. Det kan t.ex.bli en grannlaga fråga att avgöra vilka fiskeföretag som skall bli föremål förrationaliseringsstöd resp. vilka som skall få skrotningsbidrag. Utredningenhävdar att med hänsyn till de aktuella behoven av statliga rationaliseringsinsatserbör en minskning av dagens budgetram inte bli akm-ell. Enligt Statskontoret ärdet rimligt att även fiskenäringen måste vara beredd att ge avkall på sinabehov i en statsfinansiell situation, där de flesta andra områden fårvidkännas besparingar och nedskärningar. Det kan för övrigt ifrågasättas omstaten skall ta ett så stort ansvar för näringens rationalisering. togstaten t.ex. ett ansvar för jordbrukets såväl yttre som inre rationalisering,men denna politik är nu på väg att uppges och jordbruket jämställs med andranäringar. Detsamma borde gälla för fiskenäringen. Närings-och teknikutvecklingsverket: Stadigt stöd till fartygsfmansie-ring kimde underandra utgå för att upphöra helt. : Utredningen föreslår att ett särskilt stöd skall kunna utgå vidplanerat stillaliggande. Ett sådant system torde i förlängningen komma attkräva både stora adminisö-ativa resurser och betydande stadiga medel omsystemets omfattiiing inte starkt begränsas. Det saknas dock i utredningentillräckligt underlag för att närmare kunna kommentera förslaget Länsstyrelseni : Uu'edningen bör även grovt analysera konsekvensemaom inte blir medlem i EG eller anslutningen försenas. Länsstyrelsenvill betona inriktningen av kvalitetsutveckling av fisk, sill och skaldjurhårdare än vad utredningen gjort. I olika effekti-viseringsätgärder av fisketbör kvalitetsaspekten ständigt beaktas. Enövergripande inriktning inom fisket - som också stärker beståndsvärden - bördärför vara att prioritera och påskynda utvecklingen av nya och selektivafångstmetoder, som selekterar/undantar fisket inom olika områden skydd av ung och lekande fisk. Den fiskeribiologiska forskningen Prop.1992/93:184 bör ges ett utökat och betydande stöd för dessa uppgifter. ISverige har skett Bilaga utveckling och forskning (ex. projekt )kring fiskeriteknik (ex. trålbord, bättre arbetsmiljö, sorteringsmaskiner) i modemiseringsprocessen,där O-läns fiskeflotta varit långt framme. Det är viktigt att denna kompetens behällsoch utvecklas. ansluter sig till utredningens syn att uppmsmingav fiskefartyg bör ha företräde framför nybyggnad. Åtgärdema för statligt stödbör dock inte avse ostkusten generellt utan bedömas mer behovs-inriktat. InomGöteborgs och län fmns flera kust- och skärgårdsområden som utifrånregionalekonomiska fömtsättningar bör stödjas. Länsstyrelsenvill starkt stödja utredningens förslag om att det statliga stödet till fartygkan utgå som planerat stillaliggande. En full kostnadstäckning förfiskefartygen bör ur ett ekonomiskt helhetsperspektiv fördet svenska fisket vara gynnsamt Länsstyrelsenfömtsätter dock att resonemang kring hur flottan skall dimensioneras ochanpassas med hänsyn till de biologiska resurserna, fördjupas i kommande delarav utredningen. En långsiktig fiskeripolitik innebär att man bättre kanförankra en definition av jämvikt i näringen, som leder till ett fiske-trycksom inte hotar de biologiska resurserna. Länsstyrelsenanser även att rationaliseringsstöden bör utgå som bidrag/ avskrivningslån. : För att umyttja befindiga och beslutaderamar för kreditgaranti föreslår förbundet, att de medel som finns inom 75miljoner kronor, ges möjlighet att utnyttjas i konsoliderande syfte. T.ex. attöverföra uUandslån till svensk bank eller på annat vis lyfta av betungande garantiåtagandensåsom borgen eller liknande. I dessa fall bör staten ligga på en högre risknivåän botteninteckning. Förbundetanser även att fiskerilån med kortare amorteringstid än tio är bör gesmöjlighet till förlängning. Länsstyrelseni : Rationaliseringsstödet till fiskerinäringen föreslås anpassastill EG:s regelsystem. Eftersom näringen kommer att utsättas för ökadkonkurrens frän utiandet är det nödvändigt att rationaliseringsstödet fårsamma omfatming som i de viktigaste konkurrendändema. Den aktuella situationenmed ökade risker för fiskestopp till följd av intemationella överenskommelser mästekompenseras. Av denna anledning bör därför stödet vid fångstbegränsninganpassas till fiskeföretagens faktiska kosmader. anser attförslagen om ökade bidrag för skrotning av äldre fartyg samt ersättning isamband med planerat stillaliggande underlättar en anpassning och omställningav fisket Det nuvarande stödet till säkerhetsutmsming har haft en positiveffekt och motverkat dmnkningsolyckor och bränder i samband med yrkesfiske.