prop · GG0390 · 1992-12-31 00:00:00 — 1 en skrivelse som kom in till i juni1992 föreslog vissa ändringar i insiderlagen (1990:1342),bl.a. att uppgiften att föra insiderregistret skulle flyttas över från Värdepapperscentralentill inspektionen. Skrivelsen bör fbgas till protokollet i detta ärende sombilaga 7. Skrivel.sen har remissbehandlats. Remissyttrandena finns tillgängligai lagstiftningsärendet (dnr 3484/92). Frågan om förandet av insiderregistret tas upp i avsnitt7. Regeringen beslutade att inhämtaLagrådets yttrande över inom upprättade förslag till 1.lag om ändringi lagen (1983:890) om allemanssparande, 2.lag om ändringi lagen (1990:1114) om värdepappersfonder, 3.lag om ändringi lagen (1990:1115) om ikraftträdande av lagen (1990:1114) omvärdepappersfonder, 4.lag om ändringi insiderlagen (1990:1342), 5.lag om ändringi lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet, 6.lag om ändringi lagen (1992:557) om ändring i insiderlagen (1990:1342), 7.lag om ändringi lagen (1992:558) om ändring i lagen (1991:980) om handel med finansiellainstmment. Lagrådet har i yttrande lämnatförslagen utan erinran. Lagrådets yttrande bör fbgas till protokollet i dettaärende som bilaga 8. Utöver de av Lagrådet granskade förslagen bör riksdagenföreläggas ett f()rslag till lag om ändring i lagen (1992:560) om ändring ilagen (1992:160) om utländska filialer m.m. Dessutom bör avförfattnings-tekniska skäl 2 kap. 5 och 6 §§ i det lagrådsgranskade förslagettill lag om ändring i lagen (1992:558) om ändring i lagen om handel med finansiellainstrument - i oförändrad lydelse - brytas ut och läggas i ett särskilt förslagtill lag om ändring i lagen om handel med finansiella instmment. Vissa redaktionella ändringar har gjorts i de remitteradelagförslagen. En ändring har vidare gjorts i 19 ij första stycket 3 förslagettill lag om ändring i lagen om värdepappersfonder. Dessutom har gjortsförtydligande tillägg i 5 kap. 5 a § förslaget till lag oin ändring i lagen ombörs-och clearingverksamhet och i 2 kap. 4 § förslaget till lag om ändring ilagen (1992:558) om ändring i lagen om handel med finansiella instmment.Slutligen har i förslaget till lag om ändring i lagen (1992:557) om ändring iinsiderlagen gjorts vissa lagtekniska justeringar med anledning av de ändringari samma lag som har fcireslagits i prop. 1992/93:89. 2EES-avtalet och regler om värdepappershandel pp- 1992/93:90 Avtaletmellan Europeiska gemenskapen (EG), gemenskapens medlemsländer ochEFTA-ländema om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) undertecknades den2 . Genom avtalet har och övriga EFTA-länder bl.a. åtagit sigatt införa regler om etableringsfrihet och om rätt att tillhandahålla tjänster,motsvarande vad som enligt Fördraget om uprättande av Europeiska ekonomiskagemenskapen () gäller för medlemsländema i EG. De gmndläggande bestämmelsemaom etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster finns i artiklama31 och 36 i . Dessa artiklar hänvisar i sin tur till preciseraderegler i särskilda bilagor till avtalet. Av dessa hänför sig bilaga IX tillområdet för finansiella tjänster, omfattande bl.a. handel med värdepapper. BilagaIX är i likhet med andra motsvarande bilagordisponerad så att ett antal EG-rättsakter (direktiv, förordningar etc.) räknasupp. Referen-sema till rättsaktema irmebär att dessa skall tillämpas inom helaEES-området. 1 några fåll har förteckningen kompletterats med särskilda regler,enligt vilka ett eller flera EFTA-länder ges rätt att avvika från det för EGgällande regelverket. Det kan vara fråga om temporära lättnader i tillämpningeneller om utsträckt tid för införlivande i nationell lagstiftning av derelevanta bestämmelsema. I den mån sådana övergångsregler inte gäller förnågot särskilt land, skall varje EFTA-land införliva de EG-regler som omfattasav för ikraftträdande , eller den senare tidpunktdå blir gällande. Ipropositionen om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (prop. 1991/92:170,bil. 6) har lämnats en översiktlig redogörelse för de rättsakter inomvärdepappersmarknadsområdet som ingår i . Av propositionen framgåratt den svenska lagstiftningen inom detta område redan i väsentliga delar äranpassad till de EG-regler som ingår i . Det som i huvudsak återståratt införliva rör dels systemet med en enda auktorisation och hemlandstillsynför värdepappersfondsverksamhet och annan liknande verksamhet, dels ömsesidigtgodtagande av börsprospekt och prospekt vid erbjudanden till allmänheten. Delagstiftningsåtgärder som rör värdepappersfondema tas upp i avsnitt 3, medande som angår prospekt behandlas i avsnitt 4. I resp. avsnitt tas även upp vissaandra ändringar än de nu nämnda som föranleds av anpassningen till de EG-reglerom värdepappersfonder och prospekt som omfattas av . I avsnitt 5behandlas några ändringar i reglema om offentliggörande av aktieinnehav(flaggningsreglema). Dessa ändringar syftar till att fullständigt anpassa desvenska reglema om flaggningsskyldighet till regler härom. 3Värdepappersfonder pp- '992/93:90 3.1 Allmänt om EES-regler om fondföretag EES-reglemaför värdepappersfondsverksamhet återfinns i bilaga IX tillEES-avtalet. Där hänvisas bl.a. till rådets direktiv /611/EEG av den 20december 1985 om samordning av lagar och andra förfettningar som av.ser företagför kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) ochrådets direktiv /220/EEG av med ändring, såvitt gällerplaceringsinriktningen för vissa tbndföretag, av direktiv /611/EEG.Direktiven bör i svensk översättning fbgas till protokollet i detta ärende sombilagorna 9 och 10. avses, enligt artikel 1 i 1985 årsdirektiv, företag - som har till enda .syfte att företa kollektiva investeringar iöverlåtbara värdepapper med kapital från allmänheten och som tillämparprincipen om riskspridning, och - vars andelar på begäran av innehavama återköps eller inlöses med medelur företagets tillgångar. 1. tbndföretag vars andelar inte återköps eller inlöses(slutna fbnder), 2. fondföretag som anskaffar kapital utan attmarknadsföra sina andelar till allmänheten inom gemenskapen, 3. tbndföretag vars andelar får säljas endast tillallmänheten i ickemedlemsländer, 4. särskilda kategorier av tbndföretag som undantagitsav hemlandet därför att direktivets placeringsregler och bestämmelser ominlåning inte är ändamålsenliga för dessa, 5. sådana fondföretag som bygger på bolagsrättsliggrund (investeringsbolag) och vars tillgångar via dotterbolag är placeradehuvudsakligen i annat än överlåtbara värdepapper. Fondföretagenkan ha olika rättslig fbrm beroende på vad som stadgas i varje enskilt landsnationella lagstiftning. Enligt artikel 1 i direktivet kan tbndföretag varabildade på kontraktsrätLslig gmnd ("mutual fund"), enligttmstlagstiftning ("unit tmst") eller på bolagsrättslig gmnd("investment company"). I det fåll fonduppbyggnaden baseras på bolagsrättsliggmnd ägs tillgångarna av bolaget och "andelsägama" utgörs då avaktieägama i bolaget. 1 de andra fållen ägs fondförmögenheten av andelsägamagemensamt. Vid tmstkonstmktionen finns också en särskild rättslig ägare("tmstee") med i bilden. De s\'enska värdepappersfondema är närmastatt hänföra till kategorien "mutual fund". Direktivetföreskriver obligatorisk auktorisation av fondföretag (artikel 4). Hämtöverinnehåller direktivet bl.a. bestämmelser om hur verksamheten skall varaorganiserad (avsnitten 111 och IV),placeringsregler (avsnitt V),bestämmelserom information till andelsägama (avsnitt VI), fondföretagsallmänna föqilikter (avsnitt VII), regler för fondföretag som bjuder ut sinaandelar i andra medlemsländer än hemlandet (avsnitt VIII) och bestämmelser omde myndigheter som svarar för auktorisation och tillsvn (avsnitt IX). EG:sregler för en inre fmansiell marknad, vilka omfattas av bilaga IX tillEES-avtalet, bygger på tre gmndprinciper: en enda auktorisation,hemiandstillsyn och minimiharmonisering av medlemsländemas regelverk. Dessaprinciper har genomförts i störst utsträckning beträffande verksamhet i bankeroch andra kreditinstitut. Inom värdepappersmarknadsområdet gäller de förnärvarande enbart för värdepappersfonder och andra typer av fondföretag. Förfondföretag innebär principen om en enda auktorisation att en auktorisation somett fondföretag fått i det medlemsland där det hör hemma skall gälla i helaEG-området. Fondföretaget skall med stöd av derma auktorisation obehindratkunna bjuda ut och marknadsföra sina andelar, utan att det där skall ställaskrav på etablering eller särskilt tillstånd. Verksamheten skall, var den änbedrivs inom gemenskapen, i princip stå under hemlandstillsyn. En ordning meden enda auktorisation och hemlandstillsyn fömtsätter att varje medlemslandgodtar övriga medlemsländers regler för fondverksamhet och offentlig tillsynsom tillräckliga för att tillgodose det egna landets anspråk på sundhet irörelsen. Därför har i direktivform lagts fäst vissa baskrav syftande tillharmonisering av gmndläggande regler för verksamheten. Genomlagen om värdepappersfonder, som trädde i kraft (prop.1989/90:153, bet. 1990/91:NU4, rskr. 1990/91:47, SFS 1990:1114), skedde en näranog fiiUständig anpassning av den svenska lagstiftningen till minimikraven idirektivet om fondföretag. Denna anpassning innebar, i förhållande till dågällande lagstiftning (aktiefondslag), att bestämmelsema omriskspridning och om skyldighet att lämna information om fonden tillfondandelsägare och blivande sådana skärptes. I övrigt genomfördes flera mindrejusteringar i regelverket för att nå harmonisering med EG-reglema. Ettförsta steg i riktning mot svenskt deltagande i ett gemensamt system förtillsyn av värdepappersfonder baserat på principema om hemlandsauktorisationoch hemlandstillsyn togs genom att det i lagen om värdepappersfonder infördesmöjlighet för utländska fondföretag, som väsentligen uppfyller lagens krav,att få bedriva fbndverksamhet i efter tillstånd av . Mittförslag: Fondföretag som har auktoriserats i ett land inom EES får, efteranmälan till , bedriva fondverksamhet i med ellerutan etablering av filial. För fondföretag hemmahörande i ett land utanför EESkrävs tillstånd av för rätten att bedriva samma verksamhet. Promemoriansförslag överensstämmer med mitt förslag utom så till vida att i promemorianäven fondföretag från länder utanför EES föreslås få rätt att bjuda ut ochmarknadsföra sina andelar här i landet efter anmälantill och att fondföretag inom EES foreslås få Prop.1992/93:90 söka tillstånd vid filialetablering. Remissinstanserna: har ingen erinran mot att fondföretagverksamma inom EES får bjuda ut och marknadsföra sina andelar i efterett enkelt anmälningsförfarande. , med vilkenSvenska instämmer, anser att möjligheten för utländskafondföretag att bjuda ut och marknadsföra sina andelar i , efter anmälantill , bör begränsas till fondföretag med säte i något av deländer som omfattas av . garanteras härigenom ettrimligt mått av likställda krav på fond företagens kvalitet och på tillsynenav dem. Liknande synpunkter framförs även av . Riksgäidskontoretmenar att principen om en enda auktorisation bör tillämpas fullt ut beträffandefondföretag från länder som är anslutna till och att de således börfå etablera filial i utan särskilt tillstånd. anser,från de utgångspunkter som verket har att beakta, det värdefullt att någonskillnad inte görs mellan fondföretag hemmahörande inom EES och företag frånandra länder. EES-avtalet:Genom direktivet om fondföretag infördes i EG-rätten regler om frihet försådana företag att bjuda ut ("märket") sina andelar i andramedlemsländer med stöd av auktorisation som meddelats i hemlandet. Enligtdirektivets artikel 4 skall en auktorisation som meddelats i ett fondföretagshemland gälla i samtliga medlemsländer. Det ställs inte något krav på attfondföretag som bjuder ut sina andelar i ett annat medlemsland än hemlandetmåste ha någon fbrm av etablering i värdlandet. Avartikel 44 framgår att ett fondföretag som bjuder ut sina andelar i ett annatmedlemsland måste följa de lagar och andra författningar som gäller ivärdlandet och som faller utanför direktivets tillämpningsområde. Det sägsuttryckligen att fbndföretaget får marknadsföra ("advertise") sinaandelar i de medlemsländer där dessa bjuds ut. Därvid måste värdlandetsbestämmelser om marknadsföring följas. Fondföretagetmåste - i enlighet med de lagar och andra författningar som gäller i värdlandet- vidta erforderliga åtgärder för att där kunna göra utbetalningar tillandelsägama, verkställa återköp och inlösen samt lämna den information somfondföretag är skyldiga att tillhandahålla (artikel 45). bjuder ut sina andelar i annat medlemsland skall de behörigamyndighetema i hemlandet och värdlandet underrättas (artikel 46).Underrättelsen till värdlandet skall åtföljas av ett intyg från de behörigamyndighetema i hemlandet som utvisar att fondföretaget uppfyller de villkor somställs i direktivet samt av vissa angivna uppgifter om verksamheten. Andelarfår bjudas ut i värdlandet efter det att underättelsen medtillhörande uppgifter getts in till värdlandsmyndigheten. Detta gäller dockinte om värdlandsmyndigheten i beslut bedömt att den planeradeförsäljningen av andelar i värdlandet strider mot de regler som gäller ivärdlandet. Skälenför mitt förslag: De beskrivna direkfivreglema om verksamhet Prop. 1992/93:90 iannat land än hemlandet gäller sådan verksamhet som bedrivs utan att ensjälvständig juridisk person bildas eller förvärvas i värdlandet. Reglema äralltså inte tillämpliga på ett utländskt fondföretags etablering avdotterföretag. Sådana formellt fristående företag regleras i princip helt ochhållet av lagstiftningen i det land där etableringen sker. Rätten att etableradotterföretag i annat land följer bl.a. av artiklama 31-35 i och deskyldigheter ett land har att tillåta kapitalöverföringar i form avdirektinvesteringar. Vad gäller fri rörlighet för kapital inom EES finnsbestämmelser i bilaga XII till avtalet, särskilt i det där intagna s.k.slutliberaliseringsdirektivet (88/361/EEG). Denfråga som är aktuell gäller verksamhet som utgår från ett tbndföretag somauktoriserats i utlandet. Enligt4 § lagen om värdepappersfonder får utländska företag bedriva fondverksamhet iSverige efter tillstånd av , om verksamheten väsentligenuppfyller de krav som ställs i lagen. 1 annan lagstiftning på det finansiellaområdet, t.ex. lagen (1991:981) om värdepappersrörelse, ställs i motsvarandefåll krav på etablering (filial). Ett sådant krav fmns dock inte i den nämndaparagrafen. Mot bakgmnd av detta och då lagen om värdepappersfonder inteinnehåller något uttryckligt förbud för utländska fondföretag atttillhandahålla tjänster i direkt från utlandet (crossbörder-verksamhet) kan det i vissa fell råda osäkerhet om en aktivitet är avsådant slag att den kan hänföras till tillståndspliktig verksamhet. Detnya med EES-reglema om fondföretag är att svenska myndigheter har att godtaauktorisationer meddelade i andra EES-länder som legitimerande för rätten attbjuda ut - och därmed även marknadsföra -andelar i . På samma sätt skallsvenska värdepappersfonder kunna bedriva verksamhet i andra EES-länder. Denordning som skall gälla enligt EES-reglema bygger på en harmonisering avdeltagande länders bestämmelser om grundläggande verksamhetsfömtsättningar ochpå en samsyn i fråga om kraven på tillsyn av fondföretagens verksamhet. Denanpassning av den svenska lagstiftningen om värdepappersfonder till EG-reglemasom genomfördes har berett väg för sådana lagändringar som jag nuföreslår. EES-reglema i dessa delar kan med i huvudsak oförändrad lydelse fogasin i lagen om värdepappersfonder. Detbör i enlighet härmed i lagen föras in särskilda bestämmelser om rätt förutländska fondföretag med säte inom EES att med stöd av hemlandsauktorisationdriva verksamhet i . Vad gäller fömtsättningama för marknadstillträdetbör, enligt min mening, i princip ingen skillnad göras mellan de fåll då verksamhetenbedrivs via filialetoblering och då sådan etablering inte sker. I båda fallenbör tillträdet kunna ske i enlighet med EES-reglema, dvs. verksamhet fårinledas här i landet efter det att ett anmälningsförfarande iakttagits. Deföreslagna reglema om rätt för fondföretog att verka i méd stöd avhemlandsauktorisation har relevans för EES-området. I fråga om fondföretag frånländer utanför EES bör, i överensstämmelse med vad som gäller, ställas kravpå särskilt tillstånd. enligt min meningnödvändigt för att tillgodose andelsägarnas behov av ett gmndläggande skydd.Tillstånd bör beviljas om företaget i sitt hemland driver likartod verksamhetoch där står under betryggande tillsyn, och den planerade verksamheten här ilandet kan antas komma att bedrivas i sunda former. Tillståndsprövningen bör iöverenstämmelse med den ordning som gäller för svenska företog anförtrosFinansinspektionen direkt i lagen. 3.3 Tillsyn över utländska fondföretag Mittförslag: Ett utländskt fondföretog som bedriver verksamhet i står iförsta hand under tillsyn av myndighet i hemlandet. skalldock vaka över att företoget följer de regler som måste iakttos beträffande dendel av verksamheten som bedrivs här i landet. Vid överträdelse av dessa reglerfår inspektionen ingripa mot företaget. skall underrättahemlandsmyndigheten om sådana ingripanden. Finansinspektionenskall underrätta behöriga myndigheter i andra EES-länder där ett fondbolagbjuder ut andelar i en svensk värdepappersfond när återkallelse av tillståndeller andra allvarliga åtgärder vidtas som rör fonden och då uppskov medåterköp eller inlösen av fondandelar görs. Promemoriansförslag överensstämmer i huvudsak med mitt. anmärker att den bör ha verkningsfulla medel att ingripamot fondföretog från länder utanför EES, eftersom det i dessa fell kan rådaosäkerhet om vilka sanktionsmöjligheter som står hemlandsmyndigheten tillbuds. Remissinstansema i övrigt tillstyrker förslaget eller lämnar det utanerinran. : Enligtartikel 49 i direktivet om fondföretog skall ansvaret för tillsynen överfondföretog vila på myndighetema i hemlandet. I de fell fondföretog bjuder utsina andelar i andra länder än hemlandet skall emellertid värdlandsmyndighetemasvara för kontrollen av att företogen följer de särskilda bestämmelser somenligt direktivet måste iakttos vid sådana aktiviteter. Enligt artikel 50 idirektivet skall de behöriga myndighetema i medlemsländema samarbeto och utbytanödvändig information. Av samma artikel framgår att sekretess skall gälla ifråga om informafion som erhållits inom ramen för tillsynsmyndighetemasverksamhet. Sekretessen skall dock inte hindra informationsutbytet mellanmedlemsländemas tillsynsmyndigheter. Liksom beträffande rättenatt auktorisera och utöva tillsyn tillkommer rätten att ingripa mot fondföretogsom bryter mot hemlandets lagstiftning eller fondens egna bestämmelserhemlandsmyndigheten (artikel 52). får dock vidto åtgärdermot fondföretog som överträder de särskilda föreskrifter som det enligtdirektivets avsnitt VIII (artiklaraa 44-48) åliggerfondföretog som bjuder ut sina andelar i andra Prop. 1992/93:90 länder attfölja. Dessa åligganden iimebär sammanfettningsvis att fbnd-företoget skall - överlämna viss information till värdlandsmyndigheten innan det börjarbjuda ut sina andelar i värdlandet, - iaktto de bestämmelser som gäller i värdlandet om marknadsföring ochreklam, - se till att arrangemang för utbetolningar till andelsägama samtåterköp och inlösen av fondandelar finns i värdlandet, - i värdlandet tillhandahålla erforderliga handlingar och informationtill andelsägama på minst ett av värdlandets officiella språk samt - göra ett förtydligande tillägg till sin"företogsbeteckning", om värdlandet kräver detto. Direktivetsäger inget om vilka åtgärder som värdlandsmyndigheten får vidto mot utländskafondföretog eller om förferingssättet för sådana ingripanden. Enligtartikel 52 föreligger skyldighet för hemlandsmyndigheten att i vissa fall"utan dröjsmål" underrätto myndighetema i de andra medlemsländer därdet egna landets fondföretog bjuder ut sina andelar om beslut som rör dessafondföretog. Värdlandsmyndighetema skall underrättos då ett fondföretogsauktorisation återkallas, när andra allvarliga åtgärder vidtos mot företogetoch när fondföretoget av någon anledning inte omgående kan lösa in andelar. Skälenför mitt förslag: Varken i lagen om värdepappersfonder eller förarbetena tilllagen sägs något om tillsynsansvar för utländskafondföretog som fått tillstånd att bedriva fondverksamhet här i landet. Häravkan knappast dras någon annan slutsats än att tillsynsansvaret i princip vilarpå hemlandets tillsynsmyndighet. Detto är också utgångspunkten i EES-reglema omfondföretog. Det tillsynsansvar som förbehålls värdlandets myndigheterbegränsar sig enligt EES-reglerna, som tidigare redovisats, till en kontrollav att de utländska fondföretagen iakttar de särskilda bestämmelser som gällervid utbjudande av andelar utonför hemlandet. Ilagen om värdepappersfonder bör införas de regler som krävs för attFinansinspektionen skall kunna utöva den tillsyn som EES-reglema ger möjlighettill beträffende fondföretog från andra EES-länder som bedriver verksamhet häri landet. För att tillsynen skall få någon reell innebörd bör den förenas medbefogenheter för inspektionen att ingripa genom att, som en yttersto åtgärd,förbjuda företoget att göra nya åtoganden här i landet. Förutländska fondföretog hemmahörande utanför EES föreslås, som tidigare nämnts,ett krav på tillstånd för att de skall få driva verksamhet här. Den ytterstosanktionsmöjlighet som skall kunna tillgripas för sådana fondföretog bör därförvara återkallelse av tillståndet. Redan nu finns möjlighet att förelägga densom bedriver verksamhet uton tillstånd att upphöra med denna. Vidingripanden mot såväl fondföretog från andra EES-länder som företog från länderutonför EES bör vara skyldig att underrättohemlandsmyndigheten. Den informationsskyldighetför som följer av artikel 52 i direktivet om fondföretog,nämligen att behöriga myndigheter i andra EES-länder där svenska värdepappersfonderbjuder ut och marknadsför sina andelar skall underrättos om vikfigaförhållanden som inträffat beträffende fbndema, bör skrivas in i lagen. EES-ländemas behörigamyndigheter skall enligt EES-reglema samarbeto och utbyto nödvändiginformation. Jag bedömer det inte ändamålsenligt att - utöver vad som nysssagts - i lag to in föreskrifter om i vilka situationer och under vilkafömtsättningar skall förse tillsynsorgan i de andraEES-ländema med uppgifter om i verksamma fondföretog. I den mån detbehövs kan regeringen lämna närmare föreskrifter genom förordning. 3.4Domstolsprövning vid uppehållande av tillståndsärende. Mittförslag: Om ett beslut om tillstånd att bedriva fondverksamhet inte harfattats , har sökanden rätt att begära förklaring av kammarrättatt ärendet onödigt uppehålls. Har beslut inte meddelats efterdet att domstolen avgett en sådan förklaring, skall det anses som att ansökanavslagits. Promemoriansförslag överensstämmer med mitt. anser att den lösning med rätt att väcka klandertolan vidallmän domstol som valts i lagen om börs- och clearingverksamhet för liknandesituationer är att föredra. En sådan ordning kan förväntos ge en större garantiför ett snabbt avgörande och säkerställa en större rättssäkerhet.Finansbolagens Förening ifrågasätter om inte en anpassning till EES-avtoletsregler kräver en sådan fullständig rätt fill domstolsprövning som, enligt föreningensmening, direktivet om fondföretog föreskriver. Övriga remissinstansertillstyrker förslaget eller lämnar det uton erinran. : Enligtartikel 51.2 i direktivet om fondföretog skall myndighetsbeslut som fattots medstöd av lag eller aiman förfettning, som utfårdats i enlighet med direktivet,kunna göras till föremål för domstolsprövning. Detsamma skall gälla då ingetbeslut har fattots från det att en auktorisationsansökanirmehållande alla nödvändiga uppgifter har getts in. Skälen för mitt förslag:Beslut som fettor i ärenden enligt lagen omvärdepappersfonder överklagas hos kammarrätten. Den i direktiven föreskrivnaordningen att en myndighets underlåtenhet att meddela beslut i etttillståndsärende skulle kunna föranleda domstolsprövning saknar motsvarighet igällande svensk rätt. I den nya lagen om