prop · GG0360 · 1992-12-31 00:00:00 — 3.1.8 i : Länssfyrelsen delar- med utgångspunkt från sina erfarenheter som tillstånds- ochtillsynsmyndighet - den i promemorian framförda uppfattningen att den svenskamiljöpolitiken och den kravnivå som upprätts i vårt individuella prövnings- ochtillsynssystem i de flesta fall väl uppfyller de krav som ställs i EG:srättsakter. En systematisk samordning mellan den svenskamiljöskyddslagstiftningen och EG-rätten bör därför kunna ske på sätt föreslås i18 § andra sfycket respektive 24 § punkten 8 i förslaget till ny lydelse avmiljöskyddslagen. Föreslagna ändringar och tillägg i miljöskyddslagen ärenligt länssfyrelsens mening även i övrigt - med den generella reservation somgjorts ovan - ändamålsenliga anpassningar till kraven i . 3.1.9 i : Förslaget att imiljöskyddslagen ta in föreskrifter om utsläpps- och kvalitetsnormer innebäratt en helt ny princip införs i miljöskyddslagen. har bl.a.fått i uppdrag att utreda förutsättningarna och möjligheterna att i den svenskamiljöskyddslagstiftningen införa utsläpps- och kvalitetsnormer. Att nu tilldel föregripa detta arbete förefaller tveksamt. EG:sdirektiv inom miljöområdet avser reglering av de miljöproblem som inomgemenskapen är särskilt angelägna att åtgärda. Många av dessa problem ärgemensamma och därför också aktuella i vårt land. Det finns dock miljöproblemsom är speciella för och minst lika angelägna att åtgärda. Införandeav enbart de utsläppsnormer som gäller inom EG i miljöskyddslagen utananpassning och komplettering med hänsyn till de svenska förhållandena kandärför komma att ge en felaktig bild och prioritering av de här aktuellamiljöproblemen. Förslagetinnebär i flertalet fall att de niväer för olika utsläpp som gäller inom EGockså införs som bestämmelser i miljöskyddslagen. Dessa utsläppsnormer kanlätt komma att tolkas som den kravnivå lagen ställer. Vid tillämpning av lagenstillåtlighetsregler i 5 § torde i det enskilda fallet kraven i många fall kommaatt ligga avsevärt högre. En annan följd av förslaget blir att det imiljöskyddslagen införs förbud mot och gränsvärden för utsläpp av vissa ämnenvars tillverkning och användning inte är tillåten i eller där tillverkninginte förekommer och användningen av aktuella ämnen skall awecklas enligtriksdagsbeslut och särskild lagstiftning. Detta ger felaktiga signaler till desom har att följa och tillämpa miljöskyddslagen. Mot denna bakgrund anserlänsstyrelsen att en ändring av miljöskyddsla gen i den riktning som föresläs bör föregås av en noggrannare utredning och analys än vad som redovisats. Införandet av utsläpps- och kvalitets normer bör närmare analyseras i förhållande till lagens tillätlighetsregler och övrig berörd lagstifining inom miljöskyddsområdet exempelvis lagen om ke- 136 Normerna bör anpassas till svenskaförhållanden och avse Prop. 1992/93:60 de miljöproblem som frän svenskutgångspunkt är mest angelägna att åt- Bilaga 2 gärda. Vidare börgränsvärden för olika utsläpp fastställas med utgängspunkt fråntillåtlighetsreglerna i 5 § miljöskyddslagen. 3.1.10 : I de olikadirektiv och dotter direktiv som reglerar utsläpp av farliga ämnen i vattenmiljön ställs krav på generellt bestämda utsläppsgränser och omprövning av villkor . I motsats till vad som anges i promemorian (sid. 73) utgår från att det skulle medföra en högst avsevärd arbetsbelastning om villkoren skulle omprövas enligt direktiven, åtminstone med nuvarande omprövnings- förfarande. Även rättsäkerhetskraven talar mot en så ofta återkommande Omprövning om inte de förhållanden har inträtt som i övrigt anges i 24 § ML. anser därför att det finns mycket goda skäl att låta miljö skyddskommittén noggrant överväga denna frågan innan den leder till ny lagstiftning. Möjligheten att ompröva utsläppsvillkor som medger störreutsläpp än vad som fillåts i berörda EG-direktiv innebär enligt promemorianinget större extraarbete för berörda myndigheter. Det är dock troligt att detfinns en hel del villkor i gamla tillståndsbeslut som medger betydligt störreutsläpp än vad som brukar tillåtas och vad som är godtagbart enligtdirektiven. Den föreslagna nya omprövningsmöjligheten i 24 § punkt 8 medför atttillståndsmyndigheterna måste inhämta kunskaper inom ett avsevärt utvidgatregelområde. Föreskriften om att ett utsläpp inte får överstiga ettvisst värde är sakligt sett en tillåtlighetsregel. Det är inte bra att enändring av dessa fundamentala regler inte hinner föregås av ett noggrannareutredningsarbete. 18 § ML innehåller vissa formella regler förbeslut och står närmast under rubriken . Lagförslaget bör därförtas in under Tillåtlighetsreglerna i 4-8 a §§, förslagsvis som en ny 8 e §eller ett nytt femte stycket i 5 §. Effekt av detta skulle dessutom bli att vidförelägganden som tillsynsmyndigheter gör enligt 40 § ML skall minimireglernaenligt direktiven beaktas. 3.1.11Länsstyrelsen iÖrebro län: Tillägget till 18 § miljöskyddslagen angående vissa gränsvärdenborde i stället stå under lagens tillåtlighetsregler, detta skulle innebära attäven verksamheter som inte tillståndsprövats också omfattas av gränsvärdena.Lagändringen innebär att tillåtlighetsreglernas avvägning mellan vad som ärtekniskt möjligt, ekonomiskt rimligt och miljömässigt motiverat, i vissa fallkompletteras med generella regler. 3.1.12Norrköpingskommun: Kommunen anser att den svenska miljöskyddslagstiftningen mer än väluppfyller de krav som ställs i EG-direktiven. Som redogörs för i promemorianinnehåller miljöskyddslagen inga krav på generellt bestämdautsläppsgränser. Detta medför att, i de fall dä EG-direktiven ställer mer detaljeradekrav än de svenska tillstånden till miljöfarlig verksamhet, det är inget somhindrar den tillståndsgivande myndigheten att redan nu anpassa kraven efter EG:sdirektiv. I andra fall ställer EG:s direktiv lägre krav eller krav som ärannorlunda formulerade (t ex kan tillstånd enligt bubble-modellen,där flera anläggningar i en region får gemensamma Prop. 1992/93:60 gräns-eller riktvärden för sina utsläpp, inte ges enligt direktiven). I direkti- Bilaga 2 ven finns också flera möjligheter till dispenser från gränsvärdena.Det vore synnerligen olyckligt om en anpassning till EG:s direktiv medförde entillbakagång för miljöarbetet i . 3.1.13 kommun: I betänkandet föreslås ett tillägg fill18 § miljöskyddslagen som säger att tillåtna utsläpp inte får överstigamotsvarande värden enligt EG:s direktiv. Denna paragraf gäller enbarttillståndspliktiga verksamheter, vilket innebär att kraven inte kommer attgälla för övrig miljöfarlig verksamhet. 3.1.14 : Sfyrelsen har inget atterinra mot en anpassning av skyddet av vatten till men också härförordar sfyrelsen att vi bör nöja oss med målrelaterade regler i självalagen. Medhänsyn till den befydande osäkerhet som råder inom EG när det gällertillämpningen av direktiven på vattenområdet, anser sfyrelsen att det i nulägetsaknas skäl till annat än en mycket försiktig anpassning som medger att Sverigehar kvar sina i många sfycken högre generella krav. 3.1.15 : Vad avser 22 § ML saknasdet skäl att i denna paragraf föra in en hänvisning till 8 b och d. För detfall ett tillständsvillkor innebär överträdelse av en norm som omfattas av 8 beller d skall villkoret omprövas. Att omprövning skall kunna ske följer redanav den föreslagna p 8 i 24 §. Hänvisningen i 22 § till 8 § b eller d är såledesöverflödig. 3.1.16 i : I promemorian bedömsde svenska miljökraven nästan genomgående uppfylla eller vara strängare änmotsvarande EG-direktiv inom skilda sakområden som avloppsrening, utsläpp avfarliga ämnen till vatten, luftföroreningar, avfallshantering etc. Genom vissakompletteringar till befinflig lagstiftning, framförallt miljöskyddslagen, kangränsvärden etc i EG-direktiven tillämpas i samband med sedvanlig tillståndsprövning.LO delar denna bedömning. LO vill särskilt understtyka att EGs asbestdirektiv,vilka behandlas i luftvårdsavsnittet, ej föranleder ändringar i det svenskaasbestförbudet. Enfråga som återkommer inom flera berörda områden gäller omprövningen avbefintliga tillstånd. När gamla tillståndsvillkor riskerar åsidosätta EG-direktivensbestämmelse föreslås detta kunna utgöra grund för omprövning av tillstånden.Vilka effekter ett vidgat och påskyndat omprövningsförfarande kan få förberörda branscher och myndigheter redovisas ej. LO delar i princippromemorians synsätt men, med hänsyn till att en allmän översyn avomprövningsinstrumentet sker inom miljöskyddskommittén, anserLO att en mer samlad bedömning bör ske inom denna. 3.1.17 : I det föreslagna tillägget till 18 § miljö skyddslagen talas om "motsvarande värden". Vad som avses måsterimligen vara "motsvarande gränsvärden", vilket i och för sig också framgår avspe cialmotiveringen till paragrafen. För att undvika sammanblandning med de kvalitetsmål,som anges för vissa ämnen, bör det dock för tydlighetens skull även av lagtexten framgå att det är gränsvärden som avses.Jämför även hur Prop. 1992/93:60 den föreslagna texten till 24 § 8 är formulerad. 3.2.1Sverigesgeologiska undersökning: SGU tillstyrker att särskilda bestämmelser införes omgrundvattenskydd, för gränsvärden för tungmetaller i slam som används förjordbruksändamål samt för spillolja. Genom bestämmelserna skulle förbudinföras bl.a. mot direkt utsläpp i grundvattnet av kadmium, kvicksilver m.fl.miljöfarliga ämnen. Förslaget är därmed längre gående än EG-direktivet somanger alternativ till gränsvärden innebärande att tillstånd kan meddelas påvillkor att alla förebyggande tekniska åtgärder vidtas som krävs för attförhindra utsläpp. 3.2.2StatensNaturvårdsverk: Verket kan stödja den föreslagna ändringen (en ny paragraf 8 b)om skydd för grundvatten. Det hade dock varit önskvärt om vissa frägor hadeutvecklats i motivskrivningen. Det gäller bl.a. frågor om den praktiskakonsekvensen av ett förbud mot direkt utsläpp i grundvattnet av vissa ämnenoch vissa tolkningsproblem. 3.2.3Länsstyrelsen iSkaraborgs län: Utttycket "direkt i grundvattnet" kan innebäratolkningsproblem. En fri grundvattenyta är inte så vanlig somgrundvattennivåer i mark kan variera högst avsevärt. För att kunna medgeinfiltration måste då högsta grundvattenyta klarläggas. Infiltration i zoneralldeles över grundvattenytans läge kan vid rörelse av gmndvattennivån medföraatt grundvattnet når upp i infiltrationszonen. Vidare kan inte uteslutas attinfiltration i grovt material gör att vissa ämnen relativt lätt kan någrundvattnet med klar påverkan som följd. Kan infiltration godtas i en zonomedelbart över grundvattenytan ()? Istället för att införa ett svårefterlevt förbud kantillståndsplikt för sådan här verksamhet övervägas. För detta talar även atttillsynen efter tillståndsgivning i normalfallet ligger hos Länsstyrelsenmedan övrig tillsyn ankommer på kommunernas Miljö- och hälsoskyddsnämnder attfullgöra. Miljöoch hälsoskyddsnämndernas möjligheter att fullgöra tillsynen ärmycket varierande med hänsyn till kommunernas storlek, bemanning m.m. Enligt direkfivet gäller inte förbudet exempelvisavloppsvatten från glesbebyggelse, men organiska fosforföreningar kommer ävengenom avloppsvatten. 3.2.4Länsstyrelsen iJämtlands län: Beträffande det föreslagna skyddet av grundvatten enligt 8 b § miljöskyddslagen,förutsätter att lydelsen inte innebär nägot hinder förinfiltration av avloppsvatten, vilket är en vedertagen metod bl a i detta län.Specialmotiveringen (sid 127) anger att tillförsel genom infiltration inteomfattas av bestämmelsen. 3.2.5Kalmar kommun:Direktutsläpp till grundvatten såsom det definieras i direktiv /68/EEG tordevara mycket sälllan förekommande i . Med den formulering som föresläs ien ny 8b§ i ML skulle alla direkta utsläpp till grundvattnet av de åtta ämnenaeller ämnesgrupperna bli förbjudna. Även detre generella undantag som nämns i direktivets artikel 2 skulle enligt 139 vår bedömning komma att omfattas av förbudet som detformulerats i förslå- Prop. 1992/93:60 get. Är avsiklen alt trots allt behålla de tre undantagen börför den praktiska tillämplighetens skull antingen de anges direkt i lagtextenefter ämnesgruppsräkningen eller elt fillägg göras till 2 st. i paragrafen.Tillägget kan förslagsvis ges följande lydelse och placering:....avgrundvattnet föreskriva dels om undantag från förbudet enligt 1 st. för vissatyper av utsläpp, dels om förbud mot eller ... Detaljreglering kan däreftergöras i exempelvis författningssamling, där såväldefinitionerna i artikel 1 som en precisering av undantagen i artikel 2 anges. 3.2.6Göteborgskommun: De förslag till tillägg i miljöskyddslagen enligt 8b och 8c §§ somutredningen redovisar finns inget att erinra emot. Grundvattenskyddet blirgenom förslaget tydligare som reglerna för slaman-vändning blir merentydiga än . 3.2.7Umeå kommun:Under avsnittet skydd för grundvatten ges i EG:s direktiv möjligheter att iundantagsfall ge tillstånd till direkta utsläpp av ämnen tillhöriga lista 1.Det talas om utsläpp till grundvatten som inte står i kontakt med andra vattendär skada av utsläppet kan uppstå. Sädana grundvatten finns inte och indikerarbrist på hänsynstagande till kretsloppen. Det måste vara ett grundläggande kravatt utsläpp av farliga ämnen till grundvatten inte fär förekomma. EG:sdirektiv bör därför inte gälla den svenska lagstiftningen, vilket ocksåföresläs i promemorian. 3.2.8SverigesIndustriförbund: Lagförslag 8 b § ML har föreslagits en lydelse som innebärett totalt förbud mot direkt utsläpp till grundvattnet av vissa ämnen ochgrupper av ämnen. Direktiv /68/EEG innehåller emellertid i artikel 4.2 enmöjlighet att tillåta utsläpp om "det grundvatten till vilket utsläppenkommer att ske varaktigt är olämpligt för annan användning". Möjlighetenatt tillåta utsläpp av detta slag bör finnas även enligt den svenskalagstiftningen. Det bör också vara tillåtet med sådan äterinfiltration avvatten som anges i artikel 4.3 i direktivet. 18 b § ML bör texten lämpligen förtydligas genom att orden"krav pä" förs in mellan orden "mot eller ... tillstånd".Risken finns annars att man lätt kan få uppfattningen att regeringen kan getillstånd till utsläpp av ämnen som är förbjudna i annan lagstiftning. 3.2.9 : Föreningen vill med anledning av di rektivet 80/68/EEG, angående frekvensen för omprövning för grundvatten föroreningar vart fjärde är, framföra att för deponering av avfall frän för bränningsanläggningar (slagg, flygaskor och gips) är det inte rimligt med så täta omprövningar. Härigenom förbättras inte miljöskyddet eftersom lakvat- tenbildning uppträder först och föroreningshalterna är låga. Vidare medför ett sådant system att en administration byggs upp som inte ger nägot mervärde ur miljösynpunkt. Problemet med att uppfylla syftet med EG-direktivet kan lösas genom att driver frågan om att låta klassificera avfallet som miljömässigt ofarliga med standardiserade metoder. 3.2.10 Värmeverksforeningen:Risken finns att de lokala tillsynsmyndighe- ternakräver mätningar av varje i EG-direktiv /68/EEG angivet ämne, Prop.1992/93:60 oavsett om detta förekommer eller ej. Föreningen anser att dennarisk måste Bilaga 2 beaktas och att endast de ämnen som anges i de enskildatillstånden skall kontrolleras. Övergängen frän tio-årstillstånd till fyra-års ökarosäkerheten i anläggningsägarnas långtidsplanering. Om EG:s system väljs,införs generella villkor vilket ännu ej tillämpats i . Anammas EG:sregler bör de helt ersätta de svenska, oavsett om dessa är lägre eller högre.Föreningen vill för sin del förorda att de individuella villkoren behålls. 3.2.11Kraftsam: Dockvill Kraftsam fästa uppmärksamheten pä den omprövning av tillstånden enligtdirektiv /68/EEG som skall ske . I de fall tillstånden gäller deponierför avfall från förbränningsanläggningar (bl.a. slagg, flygaskor och gips) är,enligt Kraftsams mening, så täta omprövningar inte befogade. Lakvattenbildninguppträder i dessa fall i regel inte förrän och det är dåfråga om lakvatten med mycket låga föroreningshalter. 3.2.12SvenskaGruvföreningen: Vad avser den nya 8 b § i Miljöskyddslagen, har föreslagits enlydelse, som innebär ett totalt förbud mot direkt utsläpp till grundvattnet avvissa ämnen och grupper av ämnen. Direktiv /68/EEG innehåller emellertid i artikel 4.2 enmöjlighet att till-låta utsläpp om "det grundvatten till vilket utsläppenkommer att ske varaktigt är olämpligt för annan användning". anser att denna möjlighet att tillåtautsläpp bör finnas även enligt svensk lagsliftning. Är grundvattnet ändåotjänligt t ex till följd av gruvdrift eller annan industriell verksamhet underläng tid, finns ingen anledning till att det skall vara totalförbjudet attsläppa ut mindre mängder av t ex kvicksilver eller kadmium. Gruvföreningenanser därför alt elt sädant undantag, som är medgivet enligt direktivet, börinföras i lagen. anser ocksä att det enligt den svenskalagstiftningen bör vara tillätet med äterinfiltration av vatten som avses iartikel 4.3 i direktivet. 3.2.13 : Beträffande punkt 2 ovan (skydd förgrundvatten) lik som den del av punkt 6 (avfall-särskilt förbränningsavfall och kontaminerade oljor), som behandlar deponering av avfall från förbränningsanläggningar såsom slagg, flygaskor och gips menar att det generella kravet på omprövning vart fjärde är endasl medför ökad byråkrati och högre kostna der utan att miljöskyddet förbättras. Skälen lill synsätt är delsatt lakvattenbildning för de exempliflerade restprodukterna normalt inte inträf far förrän eller vanligen ännu senare, dels att lakvattenifråga har mycket låga föroreningshalter. menar i anslutning lill denna synpunkt att borde driva frägan om att EG-bestämmelsen inte skulle gälla avfall, som efter standardiserade laktesler, kan klassificeras som miljö mässigt harmlösa även om de innehåller ämnen som i annal sammanhang är skadliga för miljön. 3.3 Utsläppav farliga ämnen i övrig vattenmiljö Prop.1992/93:60 3.3.1 Kalmarkommun: Vi instämmer i att de föreslagna tilläggen i 18 och ° 24 §§ ML är tillräckliga för att uppfylla minimikraven i direktiv /464/EEG inklusive följddirektiv. På lokal nivä har vi ett förslag lill reviderat miljö skyddsprogram för kommunen formulerat kvalitetsmål för vissa av de äm nen som omfattas av direktivet. Kvalitetsmålen gäller både halter i vattnet och i vattenlevande organismer, i första hand sötvaltenlevandemossa och blämussla. Värt tillvägagångssätt borde kunna tillämpas pä såvälannan lokal som regional och central nivä. 3.3.2 : På sid 62 ipromemorian behandlas ut släpp av farliga ämnen i marin miljö. Det första direktivet som behandlas - direktiv /464/EEG om förorening genom utsläpp av vissa farliga ämnen i gemenskapens vattenmiljö - torde omfatta utsläpp till allt vatten och inte endast utsläpp till marin miljö som promemorian ger sken av. Det bör klart framgå vilka utsläppskällor som omfattas avdetta direktiv och dess dotterdirektiv. På sid 72 sägs att EG-reglerna avserutsläpp av vissa kemikalier från industrianläggningar. I listan över ämnen somhar en skadlig inverkan på syrebalansen finns ammoniak och nitriter med, ämnensom lätt kan kopplas till jordbruket. Här efterlyses ett klarläggande överhuruvida direktivet innefattar jordbruket eller inte. LRF vill också uppmärksamma det s k nitritdirektivet, 91/676/EEGsom antogs . Direktivets motsvarighet i svensk lagstiftningfinns i lagen om skötsel av jordbruksmark med bestämmelser om begränsningar avantalet djur, försiktighetsmått vid gödselhantering samt växtodling. 3.4 Rening av avloppsvatten 3.4.1 kommun: Det aktuella direktivet (91/271)hör till de mest svårtolkade av de som ingår i miljöbilagan till . Vi delar dock helt uppfattningen att de villkor som normalt ställs i samband med prövning enligt ML gör att kraven i direktivet uppfylls för samtliga utsläppsparamele- rar utom kväve. Såvitt vi kan fyda texten kommer reningskravet vad gäller kväve alt höjas jämfört med nuvarande svenska riktlinjer. För tätorts reningsverk (nuvarande anslutningknappt 90.000 pe) skulle kravet enligt direktivet bli rening medavseende på kväve. Vi har dä utgått från det rimliga antagandet att helaegentliga inklusive dess avrinningsomräde räknas som ett känsligtområde enligt definitionerna i bilaga 2 till direktivet. Då direklivtexteninnehåller ell flertal valmöjligheter behövs ett klargörande från central nivåom vad som ska tillämpas beträffande kväverening vid svenskaavloppsreningsverk. 3.4.2Umeå kommun:Kraven pä rening av kommunalt avloppsvatten ställs i samband med prövningenenligt miljöskyddslagen. Kravet i EG:s direktiv för utsläpp av kväve liggerhögre än nuvarande svenska krav. Det bör närmare klarläggas pä vilket sätt EG:skrav pä kväverening ska tillämpas vid svenska avloppsreningsverk. 3.4.3 Svenska Vatten- och Avloppsverksföreningen:Under pkt 2 i arlikel 4 i 142 direktivet91/271/EEG anges att för högt belägna bergsregioner (över 1500 Prop. 1992/93:60m över havet) kan p.g.a. låga temperaturer mindre stränga reningskrav till-Bilaga 2 lämpas avseende biologisk rening om det kan ske utan olägenhet. Inorra räder sådana förhållanden som är grund för lindringen också pälägre höjder än 1500 m över havet. Vid fortsatta kontakter med EG angående detladirektiv bör man därför göra en framställning om tolkning av denna paragraf såatt det minskade reningskravet kan hänföras till en viss temperatur eller ettvisst klimat i stället. Under artikel 11 i direktivet anges att "behörigmyndighet" eller "annat behörigt organ" skall fastställa villkoreller utfärda tillstånd för anslutning av industrier till kommunall ledningsnätoch reningsverk. VAV förutsätter att med "annal behörigt organ" avsesen anläggnings huvudman. Kraven enligt bilaga IC i direktivet skall uppfyllasför att anslutning av en industri skall få ske. av kraven för att tillåtaanslutningen är att industrispillvattnet skall undergå sådan rening som krävsför att säkerställa att slammet kan omhändertas pä ett säkert och miljömässigtgodtagbart sätt. För att kunna innehålla bl.a. det kravet krävs sannolikt en ändringav va-lagen. har nämligen i utredningen framfört uppfattningen att en huvudman för ettavloppsanläggning ej skulle ha stöd i va-lagen för att neka enindustrianslutning p g a att slammet förorenas och har föreslagit en ändring säatt en industrianslutning kan villkoras. VAV föreslär att vid det fortsatta arbetet med direktiveten framställning görs till EG beträffande tolkning av reducerad biologiskrening i högt belägna bergsregioner. Den reducerade reningen bör kunnatillåtas ocksä för kallt klimat i . En framställning angående tolkningav begreppet eutrofiering - d v s en definition av detsamma - bör ocksåbegäras. Förutom det tillägg till va-lagen som föresläs idepartementspromemorian föreslär VAV att - om sä skulle visa sig nödvändigt -va-lagen kompletteras sä att huvudmannen för allmän va-anläggning kanföreskriva villkor för eller neka anslutning av sädant industrielltavloppsvatten till anläggningen som kan äventyra slammels användning förjordbruksändamål eller medföra annan negativ miljöpåverkan. 3.5 Utsläpp av farliga ämnen i luft 3.5.1Kalmar kommun:Enligt promemorian är de föreslagna ändringama i ML och då främst i 18 och 24 §§tillräckliga för att uppfylla minimikraven i de aktuella direktiven. Vi delardenna principiella inställning men ställer oss frägande till om inte dedirektiv som ligger till grund för den föreslagna punkt 8 i 24 § ML gör alt denförsta raden i paragraftexten behöver kompletteras eller formuleras om. Idagges prövningsmyndigheten möjlighet att ändra villkor ("fär" itexten). Med hänsyn tagen till mänga direktivs tvingande karaktär bör den nyapunkt 8 kopplas till ett "ska". 3.5.2Svenskakraftverksföreningen: anser del angelägel alt beakta destora reservkraftanläggningarnas (termisk effekt större än 50 MW) extremt kortadrifttider och därmed låga utsläpp av luftföroreningar i absoluta tal. Härmedavses anläggningar av fypen Karlshamnsverkel men även reservkraftanläggningar med gasturbiner. 1992/93:60 ningar används för energiproduktion enbart vid torrår ellervid extremt kallt Bilaga 2 väder. har härdarebestämmelser än EG i övrigt, men vid en eventuell skärpning av utsläppsrestriktionerinom EG bör ovanstående användningssätt beaktas frän svensk sida.