prop · GG03156 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1992/93:156 med redogörelse för tillämpningen av lagen (1991:572) omsärskild utlänningskontroll Regeringenöverlämnar till enligt bifogade utdrag ur regeringsprotokoUet den 10december 1992 en redogörelse för tillämpningen av lagen (1991:572) om särskild udänningskontrollunder dden den 1 juU 1991-den 30 juni 1992. 1 1992/93. 1 samL Nr 156 Utdragur protokoU vid regeringssammanträde Närvarande:statsministem Bildt, ordförande, och stetsråden B. , ,, , , , , , , ,, , , , , , P, , Skrivelse med redogörelse för tillämpningen av lagen (1991:572)om särskild utlänningskontroll Särskildabestämmelser med syfte au bekämpa terrorism infördes i svensk lagsUftning genomlagen (1973:162) om särskilda åtgärder ull förebyggande av vissa våldsdåd med intemaUonellbakgrand. Reglemas syfte var att göra det möjligt att hindra presumUva terroristerfrån att komma in i eller stanna kvar i vårt land och att skapa utrymme för kontroUi de fall då de av asylrättsliga skäl ändå måste beredas en fristed i landet. Bestämmelsemahar ändrats vid flera tiUfällen. Sedan den I juU 1991 återfinns de i lagen(1991:572) om särskild udänningskontroll. Vidden nya lagens tUlkomst konsteterades att särskilda bestämmelser alltjämtbehövs som ger uuymme för att ur landet avlägsna sådana udänningar som bedömssom farliga med hänsyn till risken för terrorhandlingar (prop. 1990/91:118 s.30) Enligtlagen skall en udänning kunna utvisas om det behövs av hänsyn dll riketssäkerhet, eUer om det med hänsyn tUl vad som är känt om hans Udigare verksamhetoch övriga omständigheter kan befaras att han kommer att begå eller medverkaull en brottslig gäming som innefattar våld, hot eUer tvång för politiskasyften. Bestämmelsema i uUänningslagen (1989:529) om avvisning och utvisning skaUdock uUämpas i förste hand. Tidigarehar det varit ett krav att uUänningen skall tillhöra en viss organi-saUon. Detteavskaffades i den nya lagen. En annan skUhiad är att bestämmelsen om utvisningkan tillämpas även vid brottslig gäming i en främmande stat. Detta gäller dockinte gäming som har övervägande karaktär av politiskt brott. Möjlighet attföreskriva om s.k. kommunarrest samt om byte av bostad och arbete haravskaffats. Bestämmelser om skyldighet för en udänning att på vissa uder anmälasig hos en polismyndighet, s.k. anmälningsplikt, finns kvar. FöraLsätmingamaför att Ullgripa tvångsåtgärder i spaningssyfte, t.ex. husrannsakan och hemligteleavlyssning har skärpts. Ett beslut om anmäl-ningspUkt eller ett förordnandeom befogenhet aU ullämpa tvångsmedels- bestämmelsema är giltigt ihögst u år. Efter giltighetsddens utgång skall frå- Skr. 1992/93: 156 ganprövas av allmän domstol. Tenroristbestämmelsemaoch reglema om särskUda tvångsåtgärder fick vid sin ullkomst en begränsad giUighetstidvilket innebar en kontrollmöjlighet över regeringens och myndighetemashandlande. När terroristbestämmel-sema permanentades bestämdes attregeringen skulle lämna en skrivelse tiU med redovisning avterroristbestämmelsernas tillämpning (prop. 1975/76:18 s. 161). En motsvaranderedovisningsskyldighet infördes såvitt avsåg bestemmelsema omsärskilda tvångsåtgärder. I samband med införandet av lagen om särskild uUänningskontroUansågs att den parlamentariska kontrollen av hur regeringen tillämpar terroristbestämmelsemaoch reglema om tvångsåtgärder även i fortsätmingen bör ske genom att regeringenårligen lämnar en skrivelse härom tUl (prop. 1990/91:118 s. 72, bet. JuU29, s. 32). Den senaste redovisningen gjordes i regeringens skrivelse1991/92:79. En redogörelse för ullämpningen av lagen (1991:572) om särskUd ut-lännuigskonUoUunder tiden 30 juni 1992 har utarbetats inomkulturdepartementet. Redogörelsen bör fogas till regeringsprotokollet sombilaga. Jaghemställer att regeringen till överiämnar den inom kulturdepartementetupprättede redogörelsen för tillämpningen av lagen om särskUd utlänningskonuollunder uden den I juU 1991-den 30 juni 1992. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Redogörelseför tillämpningen av lagen Skr.1992/93:156 (1991:572) om särskild utlänningskontroll B>g Rikspolisstyrelsenhar i skrivelse ull regeringen redogjort för Ullämpningenav lagen om särskild utlänningskontroU under Uden den 1 juli 1991-den 30 juni1992. Av skrivelsen framgår bl.a. följande. Lagenhar Ullämpats vid tre tillfäUen och har inskränkt sig dll beslutom tegande i förvar. Den slutgiltiga handläggningen av ärendena har genomförtsmed stöd av utlänningslagen (1989:529) eftersom föratsättningar förelegat för avvisnuigrespekuve utvisning med stöd av den lagen. Rikspolisstyrelsenhar beslutet att en medborgare i skaU tas i förvar enligt lagen omsärskild udänningskontroll. Regeringen har därefter fastställt beslut om utvisning enligt uUänningslagen. Beslutet har intekunnat verkställas. Enstetslös palestinier har efter beslut om förvar avvisatsav regeringen enligt uUänningslagens bestämmelser. Sludigenhar en iransk medborgare tagits i förvar enligt lagen om särskild uUänningskonUoUmen därefter avvisats enligt uUänningslagen. Underår 1984 beslutade regeringen med stöd av 47 § uUänningslagen (1980:376) att nioturkiska medborgare, medlemmar av arbetarparti (PKK), skulleutvisas ur landet. Besluten kunde inte verkställas eftersom verkstellighetshinderansågs föreligga. Genom beslut upphävdes utvisningarnabeträffande två av utlänningama och ändrades föreskriftemaför sex av dem. Genom beslut upphävde regeringen utvisningarnaför de kvarvarande. Utrikesdepartementethar i en skrivelse redogjort för den intemationellaterrorismens utveckling . Avskrivelsen framgår bl.a. följande. Antaletintemationella terroristdåd har fortsatt att minska . Flestincidenter har svarat för, följt av . De attentet somgenomförts har inte varit särskilt omfattande med undanteg för bombattentetetmot i då ett flertal personerdödades och närmare 150 skadades. Flera personer av arabiskt ursprang grepssom misstänkte för brotten. Underperioden har inte eller svenska intressen utomlands varit förstahandsmålför terroristettecker. Det förekommer att vissa personer som kommit hit av poUUskaskäl fortsätter sin kamp mot regimerna i sina hemländer. Sålunda har denturkiska ambassaden, resebyrån och flygbolaget utsatts för upprepade attacker,de allvarligaste i juU 1991 och . Den iranska ambassaden utsattesför mordbrand och skadegörelse i en attack , varvidambassadpersonal var i livsfara. TerroristorganisationenSendero Luminoso har i Pera fortsatt sin verksamhet samUdigt som de peraanska myndighetemaintensifierat kampen mot or-ganisaUonen, särskilt ioch med att organisationens ledare och andra representanter gripits ochlagforts. I Mellerste Östern harhotet från terroristgrupper inte varit så omfattende Skr. 1992/93: 156 ochskälen härtill torde vara dels den förhöjda beredskap och det intema- Bilaga tionellasamarbete som följde i spår, dels de pågående fredssamtalen omMellerste Östern. Beroende på vad utgången av dessa samtal blir kan dettemedföra reaktioner i form av terroristaktioner från olika intressegrapper.Vissa länder i området fortsätter att stödja terrorism och att förfölja oppositionellalandsmän bosatte i utiandet. De fleste västerlänningar som har håUits somgisslan i Mellerste Östern släpptes . Frånamerikansk och brittisk sida har begärts att utiämnar två namngivnalibyer för lagföring i anledning av Lockerbiekatastrofen. har vägrat dette.FN:s säkerhetsråd beslöt om sanktioner mot . haranklagat för att ligga bakom förintelsen av det franska flygbolaget som störtede över . Terrorismfrån den extrema vänstern har inte inneburit några problem under perioden.Många av de i verksamma terroristgrapf)emas ledare sitter ifängelse. i , 17 november-grappen i , ETAoch GRAPO i har varit aktiva. Farhågoma för terroristdåd i samband medde i och världsutställningen i SevUla besannadesdock inte. Kurdiska PKK och den provisoriska irländska republikanska armén, PIRA,har fortsatt sina attacker mot turkiska resp. brittiska mål, uite bara i hemländema. Deradikala grappemas verksamhet synes ideologiskt inte ha påverkats av kommunismensfall i öststetema. Dessa länders nya regimer stöder inte terroristgmpper.Brottsligheten i det foma har ökat kraftigt men de politiska,religiösa och emiska konfliktema har i stort sett inte drabbat utomstående. Denextrema högern utgör ett växande hot med sina ofte våldsamma reaktioner motflyktingar. Politiskt organiserade våldsdåd mot flyktingförläggningar har ägtram t.ex. i . Åven i har förekommit flykting-fientiiga attecker.Politiskt har emellertid den exttema högern ingen tyngd i .