prop · GG0350 · 1992-12-31 00:00:00 — innebär att denarbetslöse kommer att omfattes av arbetsskadeförsäkringen och av den stetliga grapp-livförsäkringennär han eller hon inora ramen för verksamhet raed arbetslivsutveckling vistaspå en arbetsplats. Om den som delter i arbetslivsutveckling vållar enarbetsgivare skada eller ådrar denne skadeståndsansvar, kan arbetsgivaren fåersättning av allmänna medel. ') /99/.92. 1992/93:50 Bilaga 7 Mittförslag: bör anslås för att täcka vissa kostnader somverksamheten med arbetslivsutveckling föranleder. Skälenför mitt förslag: Verksamheten raed arbetslivsutveckling kommer att medföraolika kostnader. Jag räknar dock med att i raånga fell har anordnare sådantintresse av verksamheten att något särskilt stetsbidrag inte skall varanödvändigt. I en del fell kan de arbetslösa sora delter i verksamheten själva fmnaformer för planering och ledning av verksaraheten. I andra fell kan det varalämpligt att inrätte stefliga beredskapsarbeten för planering och organisationav anordnaraas verksamhet. Däratöver kan det uppste vissa kostnader förmateriel, lokaler eller liknande. Det är arbetsförmedlingens sak att lägga festdessa kostnadsramar. För dessa ändamål bör anvisas. Utöverdenna kostnad beräknar jag att inrättendet av arbetslivsutveckling inte skallföranleda några ytterligare belastningar på stetsbudgeten. Utbildningsbidragettill dera som delter i arbetslivsutveckling motsvarar den ersättning som deunder alla förhållanden skulle ha erhållit från arbetslöshetskassan. Genom inrättendetav arbetslivsutveckling sker i princip endast en omdisposition av denersättning som utbetelas av arbetslöshetskassoraa. Denåtgärd som har föreslagits föranleds av den nuvarande svåraarbetsmarknadssituationen och skall pågå sora försöksverksamhet under två ånDen reglering som kräver lagform bör därför så långt som möjligt tes in i enny. tidsbegränsad lag om arbetslivsutveckling. Lagen bör i enlighet raed vadsom utvecklats, innehålla bestämmelser ora den rättsliga relationen mellanden arbetsgivare som upplåter arbetsplatsen och den som inora raraen för enanvisning delter i arbetslivsutveckling på arbetsplatsen. Lagen bör ocksåinnehålla en hänvisning till arbetsmiljölagen (1977:1160). I den nya lagen börvidare tes in en bestera-melse om att de föreskrifter i lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring som gäller för den som delter i arbetsraarknadsutbildningi fråga om tiUgodoräkningsbar tid, överhoppningsbar tid och avstängning frånrätt till ersättning, skall gälla även den som delter i arbetslivsutveckling.Den förlängning av ersättningsperioden inom arbetslöshetsförsäkringen som jagföreslår skall gälla för den som delter i arbetslivsutveckling bör däremotgenomföras som en ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring. Detföreslagna systemet med arbetslivsutveckling föranleder också förordningsändringar.Jag avser därför att återkomma till regeringen med förslag i det hänseendet. 1enlighet med vad jag nu anfört har inom upprättetsförslag till 1. lag ora arbetslivsutveckling. 2. lag om ändring i lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring. Förslagen bör fogas till protokollet i dette ärende sorabilaga 7.1. Lagförslaget under 1 feller inom Lagrådets granskningsområde. förslag jag lägger fram ärmot bakgrand av den svåra arbetsmarknadssituationen av brådskande natur Denfördröjning av ärendet som en lagrådsgranskning medför skulle vara tillavsevärt men. Lagrådets hörande bör därför underlåtes. 1992/93:50 Bilaga 7 Mittförslag: En ungdom skall kunna påbörja arbetsmarknadsutbildning iform av ungdomspraktik, avtelad inskolningsplats eller arbete medrekryteringsstöd utan att först ha deltegit i jobbsökaraktiviteter omarbetsförmedlingen bedömer att ingen annan bättre åtgärd kan vidtes. Beredskapsarbeteinföres för ungdomar , i vissa fall. Avde raedel som anslagits för verksarahet raed ungdomspraktik skall högst 30miljoner kronor få användas for ersättning för resekostnader för den somanvisats en imgdomspraktikplats. Densora genomgått ungdomspraktik skall kunna anvisas arbete med rekryteringsstöd idirekt anslutning till ungdomspraktik. Skälenför mitt förslag: I proposition 1991/92:124 om arbetsmarknadspolitiskaåtgärder för ungdomar m.ra. föreslog jag bl.a. inrättandet av 39000 ungdomspraktikplatser vilka fmansierades inom befintliga budgetramar.Samtidigt framfördes att det var svårt att förutsäga hur stor omfattning detnya åtgärdssysteraet skulle fa och att jag därför skulle återkonuna senare tillregeringen då en ny bedömning av utvecklingen på arbetsraarknaden gjorts. Den ökande arbetslöshetenhar särskilt drabbat våra ungdomar. Behov finns därför att kraftigt öka insatseraaför dessa. var ca 92700 ungdomar anmälda sora arbetssökande på arbetsförmedlingen och ca 43 500ungdomar anvisade ungdomspraktik. Antelet anvisningar har sedan den 1 septeraber1992 ökat raed drygt 5 000 . Antelet ungdomspraktikplatser överstigersåledes redan det antel som har anvisat medel för, 39 000 platser.Mot denna bakgrand föreslår jag att raedel anslås för ytterligare 36 000 ungdomspraktikplatser,vilket koraraer att ge totelt 75 000 platser. Den ytterligare kostnaden föratt uppnå dette antel praktikplatser beräknar jag till . För att öppna möjligheteraaför arbetslösa ungdomar att komplettera tidigare studier eller skaffa sig engrandutbildning kommer jag att strax föreslå en kraftigutbildningssatsning. För många arbetslösa ungdomar Prop. 1992/93:50 ärstudier ett bättre alteraativ än någon form av arbetsmarknadspolitisk Bilaga7 åtgärd. Ungdoraspraktikenskall vara en tillfällig åtgärd i det nuvarande svåra arbetsraarknadsläget. Motbakgrand av utvecklingen ser jag nu behov av åtgärden även under nästebudgetår. Jag återkommer emellertid till demia fråga i den kommandebudgetpropositionen. AMShar i skrivelse redovisat en rekommendation tillarbetsförmedlingen, om att förmedlingen kan anvisa ungdomar, sora i övrigtuppfyller villkoren för ungdomspraktik, till lämplig praktikplats även om deinte deltegit i jobbsökaraktiviteter. gäller när arbetsförmedlingen avpraktiska skäl inte har kunnat anordna dessa aktiviteter inora rimlig tid. Enligtgällande regler får arbetsförmedlingen anvisa en praktikplats till den tmgeförst när denne har varit anmäld som arbetssökande i minst åtte veckor om haneller hon inte fyllt om den unge fyllt 20 år.Den relativt långa sökandetiden skall arbetsförmedlingen använda till att finnaandra och bättre lösningar på den unges arbetslöshetssituation än anvisningtill ungdomspraktik. Ungdomspraktikenskall vara en siste åtgärd när ungdomaraa inte kunnat få arbete på denreguljära arbetsmarknaden eller utbildning inom det ordinarieutbildningsväsendet. Vidare skall arbetsförmedlingen först pröva om den ungekan anvisas en annan åtgärd, såsom avtelad inskolningsplats för 18 - 19-åringar,arbete med rekryteringsstöd eller utbildningsvikariat för 18 - 24-åringar samtarbetsmarknadsutbildning för 20 - 24-åringar. Visskritik har framförts mot nuvarande regler. I vissa fell har det uppfattets sommärkligt att en arbetssökande ungdom som funnit en arbetsgivare som är bereddatt acceptera den arbetssökande som ungdomspraktikant inte kunnat tillträdaden praktikplatsen eftersom den föreskrivna anraälningstiden inte uppfyllts. Iandra fell har det varit praktiskt svårt för arbetsförmedlingen att ordna jobbsökaraktiviteter. .Taganser därför att det fiims skäl att modifiera regleraa. Arbetsförmedlingen börefter sedvanlig prövning av olika alteraativ. i vissa fall kunna tilläte att enung arbetssökande får tillträda en praktikplats redan före anmälningstidensutgång. Det bör gälla då den unge på egen hand funnit en praktikplats ocharbetsförmedlingen fmner att det är en lämplig praktikplats. Det bör även gälladå arbetsförmedlingen inte klarar att erbjuda jobbsökarakfiviteter. Arbetsförmedlingenskall liksom tidigare noga ha prövat den unge mot den reguljära arbetsmarknadenoch det ordinarie utbildningsväsendet före en sådan anvisiiing. ha gjort en bedömning av den enskilde arbetssökandesbehov av att delte i jobbsökaraktiviteter med arbetsmarknadsinformation,vägledning m.m. Hänsyn skall härvid tes till ora den unge tidigare genoragått arbetsraarknadsutbildning,någon av arbetsförmedlingen anordnad jobb-kurs ra.ra. Motsvarande förändringarav kravet på jobbsökarakfiviteter bör göras Prop. 1992/93:50 vad gäller avteladeinskolningsplatser och arbete med rekryteringsstöd. AMShar i skrivelsen föreslagit att ungdomar skallkunna anvisas arbete med rekryteringsstöd direkt efter ungdomspraktik och attden arbetslöshetstid på en månad som föreskrivs inte skall behöva tillämpas idessa fell. Syftet med åtgärdssysteraet för ungdomar är att de genom en ungdomspraktikplatsskall ha en meningsfull sysselsättning, så att tiden med enbart passivt kontantstödkan minimeras. är det angeläget att kontinuerliga ansträngningargörs för att få ut ungdomaraa på den ordinarie arbetsmarknaden, vid behov raedhjälp av rekryteringsstöd. gäller särskilt när tiden för ung-domspraktikplatsengår ut. Stora ansträngningar måste då göras för att få den berördearbetsgivaren att anstella ungdomen. Rekryteringsstöd kan då vara ett verkningsfiilltmedel. Jag tillstyrker därför AMS förslag. Anvisningstidentill en praktikplats skall enligt huvudregeln vara . Denna tid kanförlängas med ytterligare om det firms särskilda skäl. kravpå särskilda skäl bör ersattes av en lämplighetsprövning av arbetsförmedlingen.Innan en förlängning medges skall dock arbetsförmedlingen, liksom före ochunder en anvisning till ungdomspraktik, noga pröva om ingen arman åtgärd kanordnas. I förete hand skall den unge naturligtvis noga prövas mot den reguljäraarbetsraarknaden. Som jag strax återkommer till bör också i vissa fall enprövning ske i förhållande till beredskapsarbete. Föratt ge den unge en så bred yrkes- och arbetslivserfarenhet sora möjligt undersin praktikUd bör förlängningen förläggas till annan arbetsplats. Endast om synnerligaskäl finns bör förlängningen få förläggas till sararaa arbetsplats.Förlängningen skall föregås av ingående samtel mellan arbetsförmedlingen, denunge och praktikanordnaren. Jagvill trycka på att arbetsförmedlingen bland flertelet av de olikaarbetsmarknadspolitiska åtgärderaa har rätt att välja den åtgärd som är raest lärapligför den unge. En eventuell förlängning av praktiktiden måste föregås av eningående diskussion om vilica alteraativ som ster till buds. Föratt säkerställa att anvisade medel för arbetsmarknadspolitiska åtgärderavseende ungdomar verkligen kommer denna grapp till del börArbetsmarknadsverket löpande till regeringen redovisa medelsutnyttjandet förungdomsåtgärder. Detnuvarande systemet med ungdomspraktik ger möjlighet till en praktikperiod orahögst sex plus . För den unge som inte har funnit enmer permanent lösning på sin sysselsättningssituation måste arbetsförmedlingenkunna erbjuda ett alteraativ. En möjlighet som jag finner naturlig, motbakgrand av den unges vurma erfarenheter under ungdoraspraktiken, ärberedskapsarbete. I och med inföi"andet av ungdomspraktiken togsmöjligheten bort till beredskapsarbete för ungdomar . I princip bördenna restriktion finnas kvar. För ungdomar som före den nuvarandearbetslöshetsperioden varit eteblerade på arbetsraarknaden och som redan genoragåtten ungdoms-praktikperiod bör det dock vara raöjligt för arbetsförraedlingen attäven anvisa beredskapsarbete.En sådan möjlighet bör införas från den 1 Prop. 1992/93:50 mars näste år. AMShar föreslagit att det bör vara möjligt att ge ungdomaraa särskilt bidrag iform av resekostnadsersättning ra.ra. Jag delar AMS uppfettning att sådantbidrag bör få utgå i vissa fell. Det gäller främst ungdomar i glesbygd som intekan få praktik på hemorten eller inora pendlingsavstånd. I undantegsfall bördärför bidrag kunna lämnas till de ungdomar som har onormalt högaresekostnader. Jag föreslår därför att högst av beräknademedel för ungdomspraktik får användas till dette ändamål. Däremot bör trakteraenteinte kuima utgå till ungdomar som har ungdomspraktik. Arbetsmarknadsverketupphandlar arbetsmarknadsutbildning av AMU-grappen och andra utbildningsanordnare,däribland Komvux. skall ske på affärsmässiga grander. Medhänsyn till den höga volymen (90 000 kursdeltegare ) och tillsituationen på arbetsmarknaden är det väsentligt att noga följakostnadsutvecklingen och att fortlöpande vidte åtgärder för att effektiviseraresursanvändningen i arbetsmarknadsutbildningen. Sådana åtgiirder skall vidtesutan att avkall görs på utbildningens kvalitet och möjligheten till en snabbanpassning till förändringar på arbetsmarknaden. () har granskat den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen(Effektivitetsproblem i arbetsmarknadsutbildningen. F 1992:15). Granskningenhar särskilt inriktets på hur förhållandet mellan beställare och leverantörer bl.a.påverkar kostnadseffektiviteten i utbildningen. RRVbedömer att insatser behöver göras bl.a. för att stärka affärsmässigheten iupphandlingen. Enligt RRVs lakttegelser hanteras upphandlingen inte alltidaffärsmässigt av länsarbetsnämnderaa då dessa underlåter att begära in anbudfrån fler än en anordnare. Upphandlingsansvariga mäste, enligt RRV. läggastörre vikt vid utformningen av anbudsförfrågan. Tydliga kravspecifikationeravseende kursinnehåll, kvalitet ra.m. RRV:sgranskning av arbetsmarknadsutbildningen visar på att en hel del åtgärder kan ocbmåste vidtes for att förbättra upphandlingskompetensen inoraArbetsmarknadsverket i syfte att få till stånd en bättre hushållning med deresurser sora satsas på utbildning. Länsarbetsnämnderaa skall således uppträdaaffärsmässigt och t.ex. te Ln anbud från flera anordnare än AMU-grappen. Enligtmin mening kan åtgärder för att effektivisera medelsanvändningen vidtes redanunder irmevarande budgeter i syfte att uppnå ett bättre resursutnyttjande ochdärigenom göra det möjligt för ett större antel arbetslösa att få tillgång tillutbildning. Jag bedömer attArbetsmarknadsverket under innevarande budgeter Prop. 1992/93:50 genom dessaoch liknande åtgärder bör kunna få ut fler än 2 000 nya Bilaga 7 platser inoraarbetsmarknadsutbildningen för beräknade medel. I dette samraanhang vill jagklart betona att också AMU-grappen verksamt måste bidra till att flerarbetslösa får del i arbetsmarknadsutbildningen. Arbetsmarknadsutbildningi stället för utförsäkring Dearbetslösa sora riskerar att bli utförsäkrade från arbetslöshetskassa och sominte kan få arbete på den reguljära arbetsraarknaden har rättatt begära och få ett beredskapsarbete. Motbakgrand av det ökade antelet arbetslösa som befinner sig i denna riskzon ochden. i vissa fell, begränsade tillgången till lämpliga beredskapsarbeten harAMS föreslagit att de utförsäkringshotede skall kunna erbjudasarbetsmarknadsutbildning, som ett alteraativ till beredskapsarbete. Jag kommeri det följande att föreslå en kraftig ökning av medlen för beredskapsarbeten.Även ora möjligheten till beredskapsarbete därigenora koramer att öka, koraraerdet att finnas fell där en arbetsmarknadsutbildning är ett bättre alteraativ.Jag tillstyrker därför förslaget. AMSbedömer att omfattningen av utbildningsvikariat under budgeteret 1992/93 koraraeratt bli hälften så stor som regeringen har beräknat. Systemetraed utbildningsvikariat, sora nu är irme på sitt andra år, är enligt rain raeningett utmärkt erbjudande till arbetsgivaraa för att stimulera och underlättekompetensutvecklingen i arbetslivet. Det börjar nu bli ett relativt väl inarbetetsystem. Det framgår bl.a. av att utbildningsvikariaten uppnådde sin störste orafattningi , då drygt 12 000 personer iimehade vikariatsanstellningar.Omfattningen av vikariaten under inledningen av innevarande budgeter är ocksåavsevärt större än . Jagförvänter mig nu därför ett stort intresse från arbetsgivaraas sida för dennaunika möjlighet att, genom avdrag på arbetsgivaravgifteraa, både utbilda sinpersonal och introducera eventuella nya medarbetere i verksamheten. Motbakgrand av den nämnda utvecklingen av utbildningsvikariaten är det fortfarandemin bedömning att antelet personer i utbildningsvikariat skall kUnna orafatte igenomsnitt ca 20 000 personer under resten av innevarande budgeter.Det bör också vara AMS ambition att nå upp till den av mig beräknade volymen. Utbildrungi det reguljära utbildningsväsendet andel av de arbetslösa har behov av att komplettera sina praktiska och teoretiskakunskaper för att få en fast förankring på arbetsmarknaden. Ett förhållandesom gäller både ungdomar med tvååriga gymnasieutbildningar och vuxna sora haren kort eller föråldrad ut- Det framgår inteminst av den omfattende arbetsmarknads- Prop. 1992/93:50 utbildning sombedrivs för att anpassa de arbetssökandes kompetens till Bilaga 7arbetsmarknadens förväntede efterfrågan på arbetskraft. Detär mot denna bakgrand väsentligt att ytterligare möjligheter öppnas för arbetslösaatt kunna göra dessa eftersökte kompletteringar av sin tidigare utbildning. Jaganser det därför ytterst angeläget att det kom-raunala offentliga skolväsendetoch folhögskoloraa ges föratsättningar att kunna anordnakompletterande utbildningar för de arbetslösa. Kommuneraa bör ges raöjligheteratt anordna påbyggnadsutbildningar inora dels gymnasieskolan för de unga somtidigare lämnat gymnasieskolans tvååriga utbildningar, dels den koraraunalavuxenutbildningen för vuxna arbetslösa. Dessutom bör folkhögskoloraa ges raöjligheteratt anordna särskilda kurser för arbetslösa i olika åldrar. Föratt kunna anordna sådan kompetensinrikted utbildning sora ger behörighet attsöka till högskola kan del av de föreslagna raedlen användas till kurser soraär långa och som påbörjas, och till större delen genomförs, under detförste halvåret men avslutes efter budgeters-skiftet. Föratt raöjliggöra derma utbildningssatsning föreslår jag att AMS beviljas 316miljoner kronor för att kunna lämna bidrag till en del av utbildningskostnadentill de kommuner och folkhögskolor som anordnar dessa utbildningar. Folkhögskoloraaskall inora raraen för sin norraala verksamhet kunna samverka medstudieförbund. Beträffende utbildningen vid folkhögskoloraa bör AMS kunnalärana bidrag direkt till skoloraa eller via . Jag har därvidberäknat kostnaderaa, exkl. studiestöd, för utbildningar vid Komvux till 143miljoner kronor, vid gymnasieskolan till och vid folkhögskolortill . Dessa medel berälcnas räcka till en omfattning motsvararande23 000 heltidsplatser, varav 13 000 vid Komvux. 5 000 vid gymnasieskolan och 5000 vid folkhögskolor. Den nu föreslagna tillfälliga utökningen av utbildningsplatseraavid dessa skolformer skall avse kurser på heltid eller minst halvtid. Medlenför dessa utbildningsinsatser sora exkl. studiestöd uppgår till 316 miljonerkronor bör anvisas under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Studiestödför ifrågavarande utbildningar kan utgå i form av särskilt vuxenstudiestöd förarbetslösa, studiemedel och studiehjälp. Chefen för redovisat närraare beräkningar för dessa. Ca50 railjoner kronor avsätts vidare för en utökning av antelet högskoleplatser.Det innebär att utöver den tidigare satsningen på 4 000 platser kan ytterligare2 000 platser tiUkoraraa . tillkommande platser koramer ommöjligt att förläggas till sraå och medelstora högskolor. Chefen för att senare återkomraa med förslag i derma fråga. 2.2.5 Investeringaroch sysselsättning Prop. Bilaga7 Vid åtskilliga tillfällen har stora insatser gjorts inom fleraområden i syfte att minska trycket på arbetsmarknaden. harstora investeringar inom infrastrakturområdet tidigarelagts för att utvecklainfrastraktur och generera sysselsättning. Imånga fell handlar det om insatser som primärt motiveras av andra förhållandenmen som tidigarelagts av arbetsmarknadsskäl. Projekt av dette slag skapar intebara arbete när det råder en hög arbetslöshet, de medför också väsentligabesparingar eftersom kostnaderaa för insatseraa minskar under en lågkonjunktur.Som ett illustrativt exempel kan jag närana att investeringar som nugör är 10 ~ billigare än de kalkyler som gjordes priser. Dessa tidigareläggningarökar således inte bara sysselsättningsgraden, de ökar också avkastningen på investeringaraa. Situationenpå arbetsmarknaden är emellertid så allvarlig att den motiverar ytterligareinfrastruktursatsningar. Det är viktigt att snabbt få igång angelägna projektsom kan skapa sysselsättning och att möjliggöra tidigareläggning avinvesteringar som är färdigplanerade och som beräknas kunna stertes underinnevarande budgeter. Riksdagenfettede beslut om till investeringar i mindre vägobjekt.Chefen för har efter samråd med miglämnat förslag om att anvisa för reparationer ochinvesteringar på länsvägnätet huvudsakligen i skogslänen. Utöverdessa insatser anser jag att det av arbetsmarknadsskäl bör skapas raöjligheteratt tidigarelägga vissa sysselsättnings intensiva investeringar inomaffärsverken. AMS bör därför tilldelas medel så att myndigheten centralt isamråd med de affärsverk som finansierar sina investeringar utanför stetsbudgetensamt med , kan inventera och initiera lämpliga objekt somsnabbt kan komma igång. Medlen skall kompensera hela eller delar av de ökadekostnader som en tidigareläggning av projektet medför. Inriktningen skall varaatt skapa sysselsättning för i förste hand sysselsättningssvaga grapper ochlångtidsarbetslösa. Behovet av insatser i regionalpoUtiskt prioriterade områdenskall särskilt beaktes. För dette ändamål föreslår jag att I 000 miljonerkronor anvisas under anslaget Arbetsmarknadspolifiska åtgärder. Föratt främst motverka den ökande långtidsarbetslösheten är det nödvändigt attfler arbetslösa kan erbjudas beredskapsarbeten. I dette sammanhang skallsärskilt uppmärksammas de arbetslösa som riskerar att utförsäkras frånarbetslöshetsförsäkringen. måste även ha en beredskap, medtanke på omvandlingen av den offentliga sektora, att utnyttja de sysselsättningsskapandeåtgärderaa till insatser för främst arbetslösa kvinnor. Jag vill också peka påbehovet av beredskapsarbeten inom den skogliga sektora och till upprastning avskolans U) 1991192. Härvill jag också anraäla att inora Miljö- och na- Prop. 1992/93:50 turresursdeparteraentetsområden har en inventering av lämpliga bered- Bilaga 7 skapsarbetenredovisats. Ettytterligare skäl till en ökad omfettning av sysselsättningsskapande åtgärder ärdet förhållandet att ett stort antel personer under budgetåret kommer attslutföra olika former av arbetsmarknadsutbildning. Dessa personer är inte ibehov av ytterligare utbildning utan behöver praktisera sina nyvunnakunskaper. För att bevara och utveckla yrkeskunskapen hos dessa krävs attresurser i form av sysselsättningsskapande åtgärder finns tillgängliga. Detytterligare behovet av medel till beredskapsarbete har jag för innevarandebudgeter beräknat till , vilket skall motsvara 30 000personer i genomsnitt under resten av budgeteret. 1 beloppet ingårkostnader för personer i arbete med rekryteringsstöd. Idette sammanhang vill jag te upp medlen för de s.k. otraditionella insatseraa sorabl.a. skall stiraulera till att utveckla de arbetsmarknadspolitiska åtgärderaaoch fömya arbetsmetoderaa inom förmedlingsorganisationen. Under innevarandebudgeter får högst användas för insatser av otraditionelltslag. På grand av det nuvarande arbetsmarknadsläget föreslår jag attytterligare tillförs för otraditionella insatser underanslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder Vid användningen av dessa medelskall speciellt kvinnoraas och ungdoraaraas behov uppmärksammas. Enligtlagen (1989:484) ora arbetsmiljöavgift betelade arbetsgivare, för ersättningarsom betelades ut , enarbetsmiljöavgift som fördes till arbetslivsfonden (prop. 1989/90:62. bet. 1989/90:FiU30,rskr. 1989/90:327). Arbetslivsfonden tillkom i syfte att verka konjunkturpolitisktstebiliserande, dvs. minska den ekonomiska aktiviteten i en högkonjunktur ochöka den i en lågkonjunktur. Fondens uppgift är att reducera ohälsan genom bl.a.en förbättrad arbetsmiljö, förändrad arbetsorganisation och rehabilitering.Genom nämnda arbetsmiljöavgift erhöll fonden ca . Till dettekoraraer avkastningen på kapitelet. Genomriksdagens beslut (prop. 1991/92:150 bil. 1:8, bet.