prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Ett miljö- ochmarkvärdsprogram har uppvisat goda resultat, påverkat landets egen politik ochbidragit fill aft hejda markförstöring. Avtal om stöd till enlandsbygdsutvecklingsfond sades upp sedan missbruk av medel påvisats. Fondenerhöll ufländsk finansiering frän och . Mot bakgrund av de positivaförändringar som ägt rum i , är det min uppfattning attförutsättningarna förbättrats för fortsatta biståndsinsatser. Stöd tillskuldlättnadsåtgärder bör övervägas när allmänna och korrekta val hållits ochunder förutsättning av fortsatt reformpolitik. Projektbisfåndets inverkan päförvaltning och biståndsformens utvecklings-effekter bör kritiskt belysas.Möjligheten av aft övergå till sektorstöd bör prövas och i så fall knytas tillreformer inom förvaltning. Jag föreslår att 105 miljonerkronor avsätts som landramsmedel genom SIDA. Jag ser inga hinder mot atf BITShåller beredskap för u-krediter förutsatt atf villkor för kreditvärdighet äruppfyllda samt att fortsätter bereda riskkapitalsatsningar isamriskföretag. Inom ramen för BITS kan tekniskt samarbete och deltagande vidinternationella kurser bli aktuella. SAREC:s stöd till forskningsprogramförutses fortsätta. Likaså kommer bidrag att fortsätta utgå till de enskildasvenska organisationer vilka är verksamma i . Det ekonomiska strukturanpassningsprogram, som Tanzaniagenomför se dan , fortgår men i långsamt tempo. Positivt är aft tillväxttakten har 121 ökat sedanreformerna inleddes, men den ligger fortfarande endast något Prop. 1992/93:100över befolkningstillväxten. Den rådande bristen på energi kan hota fillväxt-Bilaga 4 takfen. Eff antal reformer har genomförts för att minska obalanserna iekonomin. Utrikes- och inrikeshandeln har liberaliserats och priskontrollen päde flesta varor har upphört. Under är 1992 har framsteg gjorts främst vad gällerliberalisering av växelkurssystemet och valufahandeln. Reformering av denfinansiella sektorn har inletts genom aft utländska banker nu tilläts atfetablera sig i landet. På andra områden gär reformerna betydligt långsammareoch reformbehoven är fortfarande mycket stora. Det gäller främst den nödvändigaomstrukturering inklusive privatisering av de mänga ineffektiva sfatiigaföretagen. svaga kapacitet försvårar reformprocessen. En politisk reformprocess harinletts. undanröjde parlamentet de konstitutionella hindren för ettflerpartisystem. Detta skedde efter att den särskilda kommission, somtillsattes under är 1991 för aft utreda frågan, lekommendeiat attlegeringspartiefs monopolsfällning skulle upphöra. Ett anfal partier harregistrerat sig. Def är dock ännu oklart när de försfa fria valen kommer atfhällas. Tidpunkten för ordinarie parlamentsval är satt . Generellt är respekten förmänskliga rättigheter god. Rapporter om missförhållanden förekommer dock,främst från polishäkten. Utrymmet för den polifiska oppositionen aft komma tillfals har ökat under def gångna året oeh debatten i massmedia har blivit friare. Det svenska utvecklingssamarbetetmed präglas av de problem som kännetecknar fattiga länder i ekonomiskkris. Den administrativa mot-tagarkapacifefen är mycket svag. ärdessutom mycket biståndsberoende. Mångfalden av givare och projekt har gjortaft biståndet är svårt att samordna och utnyttja effektivt. Biståndet hardessutom varit dåligt inordnat i den tanzaniska statsbudgeten, vilketförsvårar samordning och överblick. Vissa framsteg har dock gjorts vad gällerökad samordning av det sammanlagda biståndet och ett ökat tanzaniskt ansvarför denna. Det är angeläget atf def svenskabiståndet fortsätter sin inriktning på att stödja den pågående polifiska ochekonomiska reformprocessen. För att stödja övergången till marknadsekonomi ärdet importsföd som givits av stor vikt. Imporfsfödef syftar fill aft möjliggöraden import som är nödvändig för ekonomisk tillväxt. Imporfsfödef kanaliseras nuhelt genom def marknadsbaserade ÖGL-sysfemef. Landets betungande skuldbördakräver också olika typer av skuldlättnadsåtgärder. med detta vill jag pekapå det betydelsefulla i att dialogen med om behovet av nya ekonomiskaoch politiska reformer fortsätter med betoning pä ökad effektivitet.Reformtakten måste öka och konkreta åtgärder vidtas frän regeringens sida vadgäller reformer av statsförvaltningen och omstrukturering och privatisering avstatliga företag. Jag välkomnar atf en viss rörelse i den riktningen nu börjarske. Utöver det direkta biståndet förstrukturanpassning och demokrati anser jag aff stöd främst bör utgä till desociala sektorerna och till infrastruktur. Dessa sektorer har särskilt drabbatsav den ekonomiska krisen. Jag föreslår att avsätts somlandramsmedel genom 122 SIDA.Därutöver är det av stor vikt atf biståndet under landramen komplef- Prop.1992/93:100 teras med säväl fortsatt betalningsbalansstöd som fortsatt stöd föratf främja Bilaga 4 en demokratisk utveckling. BITS och börundersöka hur deras samarbete med skulle kunna ökas. Enskildaorganisationers verksamheter bör fä fortsatt stöd. har alltsedan år 1987 bedrivit en ekonomiskreformpolitik med syfte att återhämta landet från def ekonomiska och socialaförfall som följde i spåren av fidigare års inbördeskrig. Regeringen har,trots påfrestningar, i det stora hela hållit fast vid reformpolitiken ochvidtagit en rad åtgärder för aff liberalisera ekonomin. Det överskuggandeproblemet utgörs av en betungande skuldfjänst i huvudsak riktad fill BrettonWood-institutionerna. Kraftigt fallande kaffepriser har urholkat landetsvalutareserv. Skuldfjänsfen översteg de tofala exportinkomsterna. har sin förankringi den tidigare nafionella motståndsrörelsen, som inom sig rymmer företrädareför olika partiriktningar. Partipolitisk verksamhet är dock ännu infe tilläten.Eff författningsarbete pågår som bland annat förväntas behandla frågan ominförande av flerpartisystem. En relativt öppen politisk debatt förekommer. Läget vad avser mänskligarättigheter har föranlett kritik från internationella medborgarrättsgrupper.Under år 1992 frigavs ett stort antal personer fängslade ufan rättsligprövning. Myndigheterna har varit långsamma med aff utreda och offentliggörasina rön vad avser anklagelser om övergrepp förövade av armén i de nordöstradelarna av landet. Aff döma av rapporter synes dessa övergrepp ha minskat iomfattning delvis beroende på aff konflikten med rebellgruppper avtagit. Deffinns dock anledning att fortsätta bevakningen av läget för mänskligarättigheter. Statsbudgeten utgör en relativtliten andel av landefs BNP. Förvaltningen är svag och medel avsatta för socialainsatser utnyttjas inte till fullo. Militärutgifterna utgör en ansenlig del avbudgeten men nedskärningar har företagits. Från svensk sida harbidrag lämnats fill eff program för demobilisering av soldater. Det svenska biståndssamarbetet medUganda syftar fill aff stödja landets ekonomiska reformpolitik, aff bidra fillen förbättrad rättssäkerhet och atf grundläggande sociala behov kantillgodoses. Jag anser att ett fortsatt samarbetemed är motiverat med hänsyn fill behoven och fill landetsmarknadsorienterade utvecklingspolitik. Pä miljöns område är landstudien inomramen för konvenfionen frän av stor befydelse för landefsutveckling. 1 fräga om mänskliga rättigheter menar jag atf en uppriktig dialogoch praktiskt samarbete är den kombination med vilken bäst kan stödjaen positiv utveckling i . uppfattning om pluralism ochflerpartisystem bör åter klargöras för . Jag välkomnar den översyn som SIDAföretagit av def hittillsvarande bi ståndet och anser det angeläget atf vi inom ramen för det framfida samarbe tet när fram til! väl sammanhållna biståndsinsatser. Dessa insatser bör äter- 123 spegla defrägor som givits utrymme för i biständsdialogen. Eff fortsatt samarbete medinternationella organ förutses. Jag förutser också fortsatta bidrag till stödför minskning av skuldproblem givet att reformpolitiken vidmakthållsoch aft respekten för de mänskliga rättigheterna förbättras. Regeringen har påBITS forslag godkänt krediter som är förmånligare än normalt för att Sverigeskall kunna bistå i ett större kraffförsörjningsprojekt i . Jag föreslär atf avsätts förbiståndsinsatser genom SIDA. Prop.1992/93:100 Bilaga 4 Inbördeskrigoch allmän instabilitet har med varierande intensitet under de sisfa årenunderminerat möjligheterna för ekonomisk tillväxt i . Slutet päkriget i ger dock förhoppningar om en lugnare framtid även om teckenfinns pä ökande motsättningar mellan olika folk och regioner. I räderlugn och processen mot självständighet fortgår som planerat. I utgörregeringens hårda fundamentalisfiska hållning eft allvarligt hinder förhjälparbetef. Rapporter finns om stor nöd i de södra delarna men avsäkerhetsskäl har def mesta hjälparbetet avbrutits. är ett särfall. Därråder total laglöshet och anarki efter president fall för ca två årsedan. Landet saknar regering och fungerande administration. Klansfrid ikombinafion med torka ligger fill grund för den allvarliga svältkatastrofen ochendast genom massiva hjälpinsatser frän Internationella Röda Kors-kommitténoch FN har massdöd undvikits. Den svenska hjälpen har huvudsakligen förmedlatsgenom dessa organisationer. påbörjade FN och enoperation för aff rädda svältande befolkning. kommer aff ingåi operationen med en sjukvårdsenhet. Jag ser framför mig ett fortsatt intensivthjälparbete för att lindra den värsta nöden men ocksä som stöd för de människorsom kan ätervandra till sina hembyar. ger också ett bidrag tillförsoningsprocessen genom att stödja Liv och Fredsinsfitufets arbete.Sammanlagt utbetalades under /genom BITS,SAREC, SIDA och . är inne i en fas av stora politiska ochekonomiska förändringar. En övergångsregering under ledning av president har bildats efter Mengisfuregimens fall . Den styr landetfram fill dess att nationella val, vilka planeras äga rum , hargenomförts. En utveckling mot regionala styrelseformer baserade pä folkgrupperoch etnisk bakgrund pägär. Det är oklart vilket förhållande de regionalaorganen kommer aft ha till centralmakten. Regionala val hölls i början avsommaren 1992 under slit- Det partisammansatta beslutande nafionella rädet Prop.1992/93:100 Trots dessa avhopp fortskrider förberedelserna för allmänna Bilaga 4 Respekten för de mänskligarättigheterna har förbättrats efter fall men är infefillfredsställande. Ett antal personer fortsätter att hållas häktade utanbesked om rättslig prövning. Rapporter om strider mellan folkslag förekommer.Den nafionella stadga, som fills vidare ligger fill grund för landets styre,inkorporerar FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna.Regeringen har ocksä skrivit under . Tillsammans med harövergångsregeringen utarbetat eff strukfuranpassningsprogram med en omfattandereformering av ekonomin som innebär marknadsanpassning och privatisering. Eftkrisprogram under ledning har därutöver inletts. Brisfen på ufländskvaluta är akut, och utan eft omfattande inflöde av kapital kan ekonominknappast komma igång. devalverades valutan efter kraftigapåtryckningar från givarna. fram fillvalen kommer det svenska biståndet genom SIDA aff successivt ses över ochkoncentreras till insatser som har direkt betydelse för det långsiktigautvecklingsarbetet. Def ska fokuseras på hushållning av naturresurser pålandsbygden, miljö- och markvärd, sociala förbättringar vad gällerundervisning, mödravård och befolkningsfrågor. En tredjedel av landramen haranvänts fill katastrof- och återuppbyggnadssföd Trots svårigheterna atf bedrivabistånd i har flera av programmen uppvisat posifiva resultat.Mottagningskapaciteten har varit hygglig. Stödet till undervisningssektorn harbidragit fill aft ca en tredjedel av de etiopiska barnen går i primärskolan ochatf flera tusen skolor har byggts. Landsbygdens hälsovärdscentraler har fåttutrustning för enkel mödra- och barnahälsovård. Utbildade tekniker inomskogsprogrammet förvänfas få en nyckelroll i skogspolitiken. En femtedel avbefolkningen i de östra regionerna har fått tjänligt dricksvatten. Övergångsregeringens tydliga viljaaft utveckla landet i demokratisk riktning innebär atf det långvariga samarbetethar kommit in i ett nyft och positivt skede. Jag anser atf man bör ta fasta påde signaler till förändring som finns. måste vi noga följademokrafiseringsprocessen. Def finns oroande tecken på atf respekten för demänskliga rättigheterna fortfarande brister och atf häktningar utan rättegängförekommer. Biståndet bör dessutom inriktas päatt stärka den demokratiska processen, särskilt framväxten av en rättsstat, och respekten för de mänskliga rättighe terna. De ekonomiska reformerna bör uppmuntras. Den ökade politiska sta biliteten innebär att en ökad andel av biståndet kan gå över frän rena katast rofinsatser fill långsiktiga utvecklingsprogram. Behovet av katasfrotbjälp kommer dock att vara fortsatt stort med tanke på den stora gruppen intern flyktingar, flyktingar från inbördeskrigen i grannländerna och torkan. Stora insatser krävs för atf motverka avskogning, jorderosion och markförstöring för att säkra en framtida jordbruksproduktion. Eftersom är ett av världens fattigaste länder mäste stora resurser till för att fä igång enbärkraf tig ekonomisk utveckling. Ett befydande sföd bör också ges för återuppbygg nad av landet. Befolkningsfrågorna bör vara eff prioriterat område. viktigtatf fa hänsyn fill sambandet mellan en växande befolkning och den ekonomiskaoch sociala utvecklingen. FN kan spela en viktig roll när det gäller attsamordna det internationella biståndet. beviljar inte BITS u-krediter fill Etiopienmen eff undantag gjordes under budgetåret i form av eff beslut om endelfinansiering av sockerbruket i Fincha. Kombinafionskrediten är på 68,6miljoner kronor varav i gåvobistånd, vilket är en högreandel än vanligt. Med hänsyn till def ovanstående föreslår jag att enmedelsram på avsätts för biståndsinsatser genom SIDA.Beredskap för katastrofinsatser bör finnas. I har förberedelser inletts för den folkomröstningsom skall äga rum under är 1993 och som kommer aff avgöra landefs formella statusi relation till . I awaktan på detfa beslut ges svenskt bistånd fillEritrea via internationella och svenska enskilda organisationer. För budgetåret1992/93 planeras insatser om ca i form av katastrof- ochäteruppbyggnad.sinsatser och i form av stöd fill energisektorn. Eff framfidabiständ till är under beredning. Även för /94 föreslåsbiståndet finansieras över anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA,anslagsposten Katastrofer och återuppbyggnad m.m. Prop.1992/93:100 Bilaga 4 Väsfra består av eft stort antal sinsemellan snabbtvarierande länder med som def största landet i sett fillfolkmängden. fortgick här som i övriga en polifisk förändringsprocessmen under något stillsammare former. Tillväxten i ekonomin var för detoljerika och för relativt god. För andra länder somElfenbenskusten och Sahelländerna har låga råvarupriser och svagheter i deninhemska ekonomiska politiken inneburit lägre tillväxttal i ekonomin.Ökenspridning oeh markförstöring har blivit stora problem. Regionalainfegrationssfrävanden fortgår bl.a. med sföd av . Guinea-Bissauoch , är samarbetsländer och mottar ett relativt omfattande biståndfrån SIDA. BITS har viss verksamhet i regionen. Det sammanlagda biståndet fillregionen västra uppgick /92 till . Underär 1992 har den demokrafiska utvecklingen tagit ytterligare sfeg tJnaga 4framåt i . 1 enlighet med de ändringar i konstitutionen somgenomfördes , har grunden lagts för införandet av ett flerpartisystem.Ett tiotal partier har bildats. Den politiska debatten har intensifierats tackvare införandet av eft antal nya lagar på informationsområdet. Valen fillparlament och presidentämbetet har skjutits upp, och väntas nu äga rum undersenvåren 1993. De allmänna fri- och rättigheterna har förstärkts och respektenför mänskliga rättigheter har förbättrats . Den ekonoiniska utvecklingen i gärlångsamt. Ekonomin lider av stora strukturella problem som den guineanskaregeringen hiftills varit oförmögen att åtgärda. Utvecklingen mot marknadsekonomigär trögt, och regeringen har ännu infe tagit de nödvändiga besluten för attgenomföra eft systemskifte. Reformviljan fortsätter att vara svag. Världsbankenoch majoriteten av givarsamfundet har därför uttalat kritik på denna punkt. Det svenska utvecklingssamarbetet har som syfte attfrämja ekonomisk tillväxt genom att stärka landets kompetens och stödjainstitutionsuppbyggande inom olika sektorer som landsbygdsutveckling, industrioch undervisning. Trots successiva förskjutningar av biståndet kan effektiviteteni biståndet ifrågasättas. Jag bedömer att en ytterligare koncentration avinsatserna inom SIDAs landprogram skulle öka effektiviteten i vårt bistånd. Mot bakgrund av den svaga förvaltningen börinsatser av institutionsuf-vecklande och kompetensfrämjande karaktär dominera idet svenska stödet. Detfa stöd genom SIDA bör kunna kompletteras med guineansktdeltagande i BITS internationella kurser, där så bedöms möjligt. SWEDE-CORP:sstöd fill industrisektorn bör noga övervägas innan eft nytt avtal tecknas för1994. Jag anser vidare att resurser bör avsättas för attstödja den demokratiska processen. Jag förutser eff fortsatt stöd till de svenskaenskilda organisationer som arbefar i . Det svenska biståndet till kommer atfses över. Resulfaten av hittillsvarande insatser är infe tillfredsställande.Jag föreslår aft avsätts som landramsmedel genom SIDA.Översynen av biståndet bör ge underlag för hur man på effektivaste sätt skakunna stödja eft fattigt land som . 9 1992/93. Sedan höll sina försfa flerparf ival i januari1991 har den nya rege- tSnga 4 ringen arbetat för aff förankra demokratin genomatf flytta besluten närmare invånarna och minska centralmaktens sfarka roll. Islutet av 1991 genomfördes som eff led i decentraliseringen av förvaltningenkommunalval. Def politiska debattklimatet är gynnsamt och respekten förmänskliga rättigheter god. Trots aff resursbasen är mycketsvag i så har man genom en förhållandevis effektiv administration ocheff generöst biständ åstadkommit goda ekonomiska resultat. Skuldbördan ärhanterlig, och de makroekonomiska obalanserna har varit relativt små. Reformering av den tidigareekonomin i riktning mot införandet av marknadsekonomi fortgår. Juridiskaförutsättningar för privat företagsamhet finns och privatisering har inletts.Under hösten 1992 presenterade regeringen en fyraårig utvecklingsplan. är den störsfa bilateralagivaren i . Biståndet syftar till att stödja den ekonomiskatillväxten. Den svaga resursbasen gör atf sföd till import är en förutsättningför överlevnad. Den fria form av imporfsföd som erhåller från Sverigeförutsätter dock atf landet har en kompetent motfagarsfrukfur, och atf landetkan leva upp fill de krav som SIDA ställer på regelbunden uppföljning ochutvärdering. Införande av eff fritt valuta-allokeringssystem bör ocksä varaavgörande för ett fortsatt stöd, och en generell avstämning med de nyariktlinjerna för importstöd bör göras. Den översyn av iniportstödet som SIDAplanerar att genomföra 1993 bör ligga till grund för beslut om SIDA-biståndetsfortsatta utformning. SIDA bör överväga atf komplettera studien med enutvärdering av personal- och konsultfondens verksamhet. Jag föreslår atf BITS och SWEDECORPbevakar utvecklingen i , i syfte aff se vilka möjligheter somföreligger för en utveckling av respektive myndighets verksamhet i landet.Insatser av SAREC välkomnas också. Svenska enskilda organisationers verksamhetär mycket uppskattad i och en ökning av deras insatser ser jagpositivt på. Landramen för hartillåtits öka till en alltför hög nivä. Följden har blivit atf betydande reservationerackumulerats. Jag föreslär därför en betydande neddragning av landramsbeloppefunder verksamhetsåret med hänsyn till landets begränsade mottagningskapacitetoch för att minska den uppkomna reservationen på . Jagföreslär atf avsätts som landramsmedel genom SIDA. Prop.1992/93:100 Bilaga 4 innebar fortsatfa framsteg för freds- ochdemokrafiseringsprocessen i . Fram till valen vid mitten av90-talef ställs dock denna posifiva utveckling på prov då flera länder går igenomsin andra fria valprocess. Konstitutionella reformer och inlemmandet avfidigare gerillarörelser i den demokrafiska processen ställer krav påinstitutionella förändringar och uppbyggnad av nya demokrafiska strukturer. Enfortsatt positiv politisk utveckling kan hämmas av auktoritära traditioner ochmilitärens inflytande över den politiska processen; centralisfiska traditioneroch svagt lokalt självstyrelse; brister avseende civila och politiskarättigheter; ineffektiv offentlig förvaltning; korruption; svaga ochoprofessionella medier; outvecklad fördelningspolitik m.m. Befolkningens ökning förväntas varastörre än den ekonomiska, varför den reala tillväxten tros utebli underöverskådlig fid. Fram fill beräknas befolkningen ha ökat från 29miljoner fill 38 miljoner. Befolkningsökningen ställer den sociala omsorgeninför stora påfrestningar. Om inte betydande framsteg görs beräknas antaletfattiga uppgå till 24 miljoner. Befolkningsökningen utgör också en press pånaturresurserna. Miljöproblemen blir alltmer akuta till följd av överdrivetbruk av kemikalier, illegal eller oplanerad skogsawerkning och brist pådricksvatten. är behoven av investeringar i infrastruktur betydande,infe minst på energiområdet.Sammanlagt utbetalades i gåvobistånd genom SIDA,BITS, SAREC och fill budgetåret1991/92. Det svenska biståndssamarbetet med har sommål att stödja och befästa den positiva utvecklingen med insatser som samtidigtfrämjar övergången fill fred och demokrati och undanröjer de underliggande konfliktorsakerna.Stommen i samarbetet, som omfattar samtliga länder från i söder tillBelize i norr, består av stöd till regionala institutioner och bilateralainsatser med relevans för det regionala samarbetet, integrationen ochutvecklingen. Men där finns även betydande bilaterala komponenter, varav detlångsiktiga samarbetet med utgör def viktigaste inslaget. Bilateralasamarbeten finns även med och i bereds insatser som kangynna ett fortsatt framgångsrikt genomförande av fredsavtalet från januari1992. De av fastställda riktlinjerna förbiståndet till är väl anpassade till förhållandena iCentralamerika. Dessa mål kan med fördel synkroniseras med de mål ochriktlinjer, som fastställdes i vid i deJaneiro, 1992. Det svenska biståndssamarbetet medCentralamerika har pågått i ett drygt Prop. 1992/93:100 decennium. 1 ljuset avden positiva utvecklingen i regionen stär samarbetet Bilaga 4 nu inför en nyfas. En profil för det fortsatfa samarbetet med har under åretutarbetats inom för utvecklingssamarbete. Defhar skett i nära samarbete med bl.a. biståndsmyndighe-fer, enskildaorganisationer och ambassaderna i regionen. I profilen anges en strategi ochfärdriktning för det svenska biståndssamarbetet med för denärmaste tio åren. Efter bearbetning och förhandlingar med intressenter säväl iSverige som i skall samarbefsprofilen utgöra grund förregeringsbeslut . Utgångspunkten för samarbetet medCentralamerika är att det skall vara säväl anpassningsbart som långsiktigt ochmöfa krav på effektivitet och resultat. Detta skulle främjas av aft en endaanslagspost tillskapas lör SIDA:s insatser i regionen, innefattande regionalainsatser, bilaterala insatser i och landramen för . Jagavser atf återkomma till denna fråga i propositionen rörande översynen avstyrnings- och samarbetsformer i biståndet. Till detfa kommer, enligt behov ochefterfrågan, medel från andra ändamälsstyrda anslagsposter. Samarbetet medCentralamerika förutsätter eff utvecklat samspel mellan samtligabisfändsmyndigheter och ett gradvis ökande engagemang från BITS, ochSAREC. Enskilda organisationer förväntas även fortsättningsvis spela en viktigroll, liksom samarbetet med FN-organisationerna, de internationellafinansieringssystemen, EG och andra biståndsgivare. Det svenska utvecklingssamarbetet med inleddesår och tillhör landet kretsen av SIDAs programländer. Menäven SAREC och stöder insatser i eller med anknytning till .