prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Anslaget har beräknats utan hänsyn tUl de riktUnjersom chefen för redovisat udigare denna dag när det gällerförändringar av lönekostnadspålägg, finansieringsform för Stalshälsan,övergång till län i samt nya principer för budgetering avanslagen (jfr bU. 1, Statsbudgeten och särskilda frågor, avsnitt 2.2). Medlenunder anslaget komraer att fastställas slutiigt enUgt dessa riktiinjer, och kandärför koraraa att avvika från det här föreslagna beloppet JaghemstäUer att regeringen föreslär att 1.godkänna den övergripandemålsättningen för verksamheten inom talboks- och punktskriftsbiblioteketsansvarsområde i enlighet med vad jag förordat i avsnittet Slutsatser, 2.medge att regeringen lämnarTalboks- och ett bestäUningsbemyndigande på 11 000 000kr för /95, 3.till /94 anvisa en raraanslag på 62 323 000kr. Från anslaget utgår medel till lönekostnader förföreståndare och fem forskningsassistenter vid Svenska språknämndenssekretariat Vidare utgår bidrag till vissa andra kosmader som lokaler ochexpenser samt projektet utvecklingsarbete på invandrarspråk.Övriga kosmader för Sven.ska språknämndens verksamhet täcks av anslag frånolUca fonder, prenumerationsavgifter för . Sverigefraskaspräknäranden har bidrag även från den fmska staten. Beräknad ändring 1993/94 -t- 13 000 Bidrag till lokal-och kontorskosmader Terminologiskt UtveckUngsarbete på invandrarspråk 1992/93:100 Bil. föreslår i sin anslagsframställning endast raindre justeringar avanslaget sora kompensation för kostaadsöknmgar. föreslår art bidraget tUl nämnden höjs med . Ett antalskrivelser som uppmärksammar nämndens ekonomiska simation har inkorarait frånoUka organisationer m.ra. har beräknats vissa justeringar för prisökningar. Jag viUhär hänvisa till vad chefen för anför ora behovet av ensamordning av den offenUiga språkvården och den roll börfå i det arbetet (jfr bil. har en vUctig uppgiftsora ansvarig för att vårda och utveckla finska språket i genomtelefonrådgivning, publikationsverksamhet m.ra. Finska språket är modersmålför en stor rainoritet svenskar, dels bland urspmngsbefoUcningen i Tomedalen,dels bland personer som invandrat till . En förstärkning av nämndensresurser är enligt min mening motiverad. Nämnden bör således få den begärdaökningen av statsbidraget med . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till ochSverigefinska språknämnden för /94 anvisa ett förslagsanslag på3 . Radio ochTelevision Prop. 1992/93: ioo Den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten Allmännariktlinjer för den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten Riksdagenbeslutade (bet. I991/92:KrU28, rskr. 1991/92:329) an godkännaregeringens förslag i propositionen 1991/92:140 om den avgiftsfinansieraderadio- och TV-verksamheten I993-I996 ra.ra. Genom nyssnämnda beslut lades riktiinjerför public serviceverksamheten fast för en fyraårsperiod. Regeringen hardärefter ingått avtal med de tte public service-företagen , (det sammanslagna radiobolaget) samt om deras verksamhet den 1 januari 1993-den31 deceraber 1996. 1992 är därmed som Radio-koncemensverksaraheten bedrivs i den form som faststäUdes 1978(prop. 1977/78:91, bet I977/78:KrU24, rskr. 1977/78:337). I enlighet med riksdagsbeslutet gällerföljande allraänna riktiinjer för pubUc service-verksamheten . Verksamheten regleras främst genom radiolagen(1966:755), lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens ochyttrandefrihetsgmndlagens områden och förordningen (1988:339) med instruktionför . Av betydelse i sararaanhanget är också lagen (1989:41) ochförordningen (1989:46) ora TV-avgift I enlighet med avtalen mellan staten ochprogramföretagen är public service-uppdraget i huvudsak oförändrat iförhållande till det uppdrag sora har gäUt under den senaste avtalsperioden. Iavtal som träffats mellan staten och pubUc service-företagen reglerasverksamheten under krig eUer vid krigsfara. Samdiga avtal omfattar periodenden 31 december 1996. Regeringen har raeddelat pubUc service-företagentillstånd enUgt 5 § radiolagen att den I januari 1993-den 31deceraber 1996 sända radioprograra i mndradiosändning. Sora villkor försändningsrätten gäller att de avtal som ttäffas mellan staten och företagenalltjärat är i kraft. Närmare bestämmelser om rättigheter och skyldigheterbeträffande sändningsrätten och programverksarahelen finns i radiolagen och iavtalen mellan staten och programföretagen. övervakar genom efterhandsgranskningatt programföretagen iakttar bestämmelsema i radiolag och avtal. är huvudraan för randradionätet.Rundradiobolaget skall ge sändningsberättigade programföretag tillgång tillsändaraätet på likvärdiga villkor. Verksamheten regleras i avtal meUanrundradiobolaget och public service-företagen. Public service-företagen utgör tillsararaans raed Radionämndenden s.k. randradiorörelsen. Publicservice-verksamheten fmansieras med TV-avgiftsmedel som riks- Prop.1992/93:100 dagen anvisar från randradiorörelsens resultatkonto(mndradiokontot). Medel gjj 12 för programverksamheten för utiandet anvisasdock över statsbudgeten under anslaget Radioprogramverksarahet för utlandet(tredje huvudtiteln). ÄvenRadionärandens verksarahet fmansieras med TV-avgifter. Sponsring fär i begränsad orafattning förekoraraa iSveriges Televisions och sändningar. Radiotjänst i () ansvarar förTV-avgiftsuppbörden och avgiftskonttoUen. I avtal som ttäffades mellanstaten och Radiotjänst i regleras bolagets uppgifter. Influtna avgiftsmedel placeras på räntebärande räkning,det s.k. mndradiokontot, hos Utbetalningen av raedlenvärdesäkras med utgångspunkt i ett särskilt kompensationsindex. Statentillhandahåller genom det rörelsekapital randradiorörelsenbehöver när avgiftsmedlen inte räcker tUl. ansvar för förvalming avrandradiomedlen regleras i ett avtal som ttäder i kraft den ochgäller tills vidare. Genora1990 ärs riksdagsbeslut (prop. 1989/90:100 bil. 10, bet 1989/90: KrU25, rskr.1989/90:274) anvisades och raedel för kalenderåret1991. Redovisningen i det följande avser . För public service-verksaraheten togs drygt 4 266mkr av avgiftsmedlen i anspråk . Radio-koncemendisponerade 3 för programverksamheten i dess helhet, raed undantag avutiandsprograra-verksaraheten. umyttjade totalt 570 rakr. Kosmaderaaför Radionämndens verksamhet var . Övriga kostnader bestående avvissa avskrivningar till följd av att intäktema bruttoredovisas uppgick till211,1 rakr. Under är uppgick de totala intäktema i form avTV-avgifter m.m. samt ränteintäkter till 4 137,9 rakr, vilket i förhållandetill de avgiftsraedel som togs i anspråk innebär ett negativt resultat om 128,2mkr. Det saralade underskottet i randradiorörelsen uppgår till . AntaletTV-avgifter uppgick I99I tUl drygt 3,3 miljoner. Programföretagensverksamhet och plan för Nedanföljer en sammanfatming av public service-företagens redovisning avverksamheten är 1992 samt för planema inför är 1993. Med anledning av riksdagsbeslut pågårsedan somraaren 1992 ett arbete raed att omstrukturera och i vissa fall lägganed verksaraheter sora bedrivits inom det hittiUsvarande moderbolaget SverigesTelevisions totala sändningstid uppgick pervecka, viUcet är en ökning med drygt 26 tiraraar järafört med1986/87. Av den totala sändningstiden utgjorde pervecka regionala sändningar. Medverkandekosmadema beräknas för uppgåtill , en ökning med 16,9 rakr järafört med . Ökningen berordels på gageglidning, dels på en ökad volym. Kostnaderaa för saraproduktioneroch pro-duktionsutiäggningar samt avtalsbundna kosmader beräknas under år 1992uppgå ull , vilket aren Ökning med jämfört med är 1991. Den totala disttiktsproduktionen beräknas år 1992uppgå . Hela landet täcks av regionala nyhetssändningar.Totalkosmaden för de regionala nyhetssändningarna är ca . totala utbud underverksamhetsåret avsåg program på svenska språket. har ca 4,5 miljoner människor uttustning föratt ta emot lext-TV-sändningar. Under verksamhetsåret 1992har svenska program lexials i en omfatming som motsvarat i genomsnitt ca 14timmar , vilket är en fördubbling jämfört med /88. Sedan år1989 sänds veckonyhetssändnmgar på teckenspråk. samlade sändningstid päminoritetsspråk uppgick tiU ca 300 tiraraar. Det finskspräkigaprograraulbudet i TV orafattar dagliga nyhetssändningar (raändag-fredag).Utbudet av program på samiska är ca 5 tiraraar . SverigesTelevisions andel av reforratillskoitet uppgår tUl ca somfördelats lika mellan Kanal och . Av reformmedlen har 45 mkranvänts för art förstärka den gestaltande produktionen, till barn- ochungdomsprograra, till längfilmsuibudet och till övriga mindreprogramsatsningar. Rationaliseringsåtgärderaaunder är 1992 har lett tUl en besparing om . Åtgärderaahar inte inneburit nägra genomgripande strukturella förändringar. Enminskning av personalkosmadema beräknas ge en besparing pä . Överföringenav drifttekniken i till Kanal och drifttekniken i Göteborgoch lUl som genomfördes fr.o.m. årsskiftet 1991/92 hargett en besparing om . Genora en översyn av invesieringsplanema förny- och äteranskaffningar har 1992 ärs investeringsplan minskals med ca 50rakr, vilket kostnadsraässigt innebär en besparing på ca 7 rakr. kostaadsminskningarinora servicedivisionen och vardagsrationaliseringar beräknas18 rakr sparas. Verksamheten1993-förutsätmingar och planer Prop. 1 enlighet med riksdagsbeslut anvisasSveriges Television "" '- för (i 1990års prisläge). andel avrationaliseringskraven uppgår till för . 1992 årsverksamhetsförändringar beräknas som nämnts ge en besparing om . SverigesTelevision räknar vidare med att nedläggningen av moderbolaget liksom enöversyn av de koncemgemen-samraa funktionema koraraer att leda till ytteriigare20 rakr i besparingar för den del sora kan tiUgodoräknas av SverigesTelevision. och 1994 skall produktivitetsförbättringar ochstrukturella förändringar i första hand inora nyhetsorarådet spara återstående40 mkr. redovisar sina reformplaner förår 1993 myckel översiktiigt av i första hand konkurtensskäl. SverigesTelevision avser dock att i nästkommande anslagsframstälhiingar utförligareredovisa hur verksaraheten har bedrivits. del av reforratillskoitetuppgår för tiU 33 rakr . Dessutom tiUkomraer SverigesTelevisions andel av de s.k. kapitaltäckningsraedlen och de av raoderbolaget ejfördelade reforraraedlen 1992. skaU reform tillskottet användas tillatt öka kvalitet och produktion av svenska prograra, i synnerhet dengestaltande produktionen, att stärka prograraulbudet för bam och ungdom, attkvalitativt och kvantitativt stärka nyhetsverksamheten, att stärka den allmännaprogramkvaliteten, att förbättra servicen för olika publikgmpper genom en ökadsändningstid samt att utveckla text-TV-verksamheten. insatser för prograra påinvandrar- och rainoriteis-språk innefattar en utökning av sändningaraa avnyheter pä finska samt en ökning av andelen egenproducerade program på finskaspråket raedan andelen inköpta program på finska språket kommer att reduceras.En omprövning av insatsema på olika språk koraraer att göras fortiöpande. avser att startadagUga nyhetssändningar på teckenspråk för döva i anslutning tiU ordinarienyhetssändningar. Textningen av svenska program kommer att utökas . Metoden att omvandla text lUl syntetiskt tal kommeratt utvärderas. anger att utgiftsökningamaunder främst kommer alt gälla sporteveneraang, den TV-tekniskautvecklmgen (HDTV-projek-tet), investeringsverksamheten cx;h vissalokalersättaingar. I syfte att stärka Televisionskonkurtenskraft samt raöjliggöra en flexibel organisation skall det totalaprograraulbudet samordnas. Program-stymingen skall ske i form av klartutforraade uppdrag till programenhetema. Organisationen skall vara flexibel såatt produktion, utbud och organisation snabbt skall kunna förändras. SverigesTelevisions raål raed vericsamheten är att de två TV-kanalema tillsammans skallha av tittartiden en genomsnittUg dag hos den del av befolkningensom har tillgång till många TV-kanaler. Den sammanlagda räckvidden för de tvåTV-kanalerna skall överstigaövriga TV-kanalers saramarUagda räckvidd. Även oUka minoriteters /93* 100 behov och inti:essen skaU tiUgodoses. Ienlighet med beslut skall Riksradio och Lokalradioslås samraan tiU ett nytt radiobolag, , den 1 januari 1993.Riktiinjer för prograraverksamheten och organisationen i det nya radiobolagetlades fast av styrelsen i febmari 1992. har radiobolagen förberettde organisatoriska förändringama. Radiobolagen har därför inte kuimatsärredovisa vissa uppgifter i sin gemensararaa anslagsframstäUning. Lokalradions medelsanvändning har utgåttfrån den s.k. prioriteringar. Den reformplan sora beskrivs iSR-smdien har inletts . Servicen till olUca publikgmpper förbätttadesbl.a. genora att utbudets lokala inriktaing fördjupades på så sätt attregionala samsändningar ersattes med lokala sändningar. 1986, då lokalradion gicköver till en egen kanal, har lokalradion ttedubblat sändningstiden med i stortsett oförändrade resurser. Lokalradions totala sändningstid varI . Detta har möjUggjorts genom ändringar iverksamhetsplaneringen raed långtgående decentralisering och delegering, nyaarbets- och produktionsformer samt en mer effektiv teknisk uttustning. Av lokalradions samlade resurser användes64 % för program om nyheter, aktuaUteter, samhällsfrågor och kultur. Dessaprogramkategorier beräknas svara för av sändningstiden. Medverkandekosmadema beräknas öka med 12mkr () jämfört raed . Riksradionsandel av reforraraedlen uppgår till 20 rakr. Reformmedlen harfördelats med 5,3 rakr till Pl, 6,3 rakr till P2, 5,3 rakr tUl P3 särat I mkrvardera tiU P3:s natttedaktion, förstärkt utrikesbevakning och omställningsåtgärderför personalen. Pl har satsat reformmedel på områdena kultur, utrikesbevakningoch nyheter, teater och samhälle. P2 har tUl stor del använt reformmedlen föregenproduktion av rausik, men även för verksamheten på minoritetsspråk säratsaraiska sändningar. P3:s reformmedel har satsats på musik, sport, teater ochgestaltande produktion samt program för bam och ungdom. Lokalradio anger att reformtillskottet på34 rakr för har fördelats raed utgångspunkt från tidigare fastställdaraålsättningar för programverksamheten, dvs. att kravet på kvalitetvidmakthålls, att kvaliteten utvecklas, att balansen mellan fasta och rörligakostnader upprätthälls samt att sändningsåtagandet gällande egenproduktion dagtidpå vardagar utökas. Vidare skall utbudetslokala inriktning fördjupas genora att regionala sära- Prop. 1992/93:100 sändningar ersätts med lokala sändningar. SverigesRiksradio redovisade i sin anslagsframställning för att fömtsättaingamaför var en s.k. nollbudget dvs. en anpassning av verksamheten 1992till de resurser som gällde för . RUcsradions handlingsplan förår 1992 innebar rationaliseringar och omprioriteringar av verksamheten för ca30 mkr samt personalreduceringar raed 78 tjänster. I föreliggandeanslagsfraraställning anges denna handlingsplan ligga fast harriksradion genorafört rationaliseringar genora personalreduceringar med ca 40tjänster. Av dessa beräknas hälften fä effekt och hälften under 1993inom den nya radioorganisationen. Även Lokalradio redovisade införmedelstilldehiingen är 1992 en s.k. nollbudget. Lokalradions plan innebarkosmadsneddragningar med sararaanlagt 4 rakr. I föreliggandeanslagsfraraställning anges att verksamheten anpassats till ordinariemedelsram. Genom en rainskning av anlalel tjänster vid den centtala ledningenhar vissa kosmadsneddragningar gjorts Verksamheten1993 -förutsätmingar och planer Ienlighet med riksdagsbeslutet skall RUcsradio och SverigesLokalradio slås samraan till ett radioföretag, , den I januari1993. skall för anvisas I (i 1990 årsprisläge). Den verkstäUande ledningen för det nya radiobolagethar utarbetat följande riktiinjer för det nya radiobolagetsprograraverksarahet och organisationår 1993. koraraer att profilera kanalernaytterligare. Varje kanal kommer att ha sin inriktning och bära sin del avföretagets pubUc service-uppdrag. Kanalerna skaU komplettera varandra. Genomdet sammantagna utbudet koraraer det nya radiobolaget att uppfylla det publicservice-uppdrag som anges riksdagsbeslut. Vidare kommer detsammanslagna radiobolaget att kunna raöta konkurrensen frän de privatareklamfinansierade lokalradiostationer som beräknas tUlåtas . Varje rUcskanal och de 25 lokalradiostationeraakoramer att utgöra en s.k. resultatenhet som tillförs personella, tekniska ochekonoraiska resurser. Företagsledningens verksamhelsslyming komraer att utövasgenora raål- och resiUtatkrav. Resultatenhetema skall budgetera och följa uppverksamheten i sändningstid och kostaader. Programstatistik skall användas föratt styra programverksamheten och för att konttoUera att de uppställda målenfuUföljs. Rikskanaleraas beställningar av prograra från delokala radiostationema kommer att specificeras per kanal. Pä så sätt komraerkanalerna tillsararaans all uppnå kravet rUcsdagsbeslut om att minst40 % av allmänproduktionen i (det sammanslagna radiobolaget)rikssändningar skaU produceras utanför . RadioSweden (utiandsprogrammet) skall i enlighet raed riks- Prop.1992/93:100 dagsbeslut utgöra en del av det nya radiobolaget skallRadio gjj 12 följa resultatenhetemas former för verksamhetsplaneringoch verksamhetsuppföljning. Sammanslagningen av beräknas leda till vissa rationaliseringseffekter genom avskaffandeav dubbla funktioner, bättte utayttjande av fasta tekniska resurser ochsamlokaliseringar. Den sammantagna rationaliseringseffekten av sammanslagningenberäknas uppgå tiU . SverigesUtbildningsradio beräknar att den totala sändningstiden för uppgår till2 , varav TV-sändning och I 695 tiraraar radiosändning. Deregionala radiosändningama och den regionala radiopro-dukdonen har ökat som enföljd av en regional utbyggnad . harutbildningsradions TV-produktion ökat kraftigt, såväl vad gäUer egenproduktionsom inköp. Av utbUdningsradions TV-sändningar är påsvenska språket. I riksradion är av utbildningsradions sändningar påsvenska språket. Utbildningsradions program för handikappade utgörstill största delen av TV-program på teckenspråk. Flertalet avutbildningsradions svenska TV-program för vuxna textas för döva ochhörselhandUcappade. Under verksamhetsåren 1990-1992 har utbUdningsradionanvänt av sina programmedel till program för funktionshindrade.Eftersom TV-sändningama totalt ökat har dock den procentuellaandelen sådana program minskat En förstärkning av utbildningsradions utbud förfunktionshindrade planeras för verksamhetsåren 1993 och 1994. Utbildningsradions sändningar på minoritetsspråkbestår av prograra på finska och saraiska. har avprogrammedlen använts tiU minoritetsspråkprcxiuktion. Utbildningsradions kostaader för medverkande,produktionsutiäggningar, samproduktioner samt andra avtalsbundna kostaaderberäknas utgöra av de totala programkostaadema . SverigesUtbildningsradios andel av reformmedlen uppgick till 7,5 mkr.Reforraraedlen användes till en utbyggnad av den regionala verksaraheten ochtUl TV-produktion för gymnasieskolan. SverigesUtbildningsradios rationaliseringsåtgärder beräknas leda tillbesparingar på ca 4 rakr. De rationaliseringsåtgärder som genomförts är personalreduktion,produktivitetshöjning i prograraverksamheten och mins- prop. 1992/93: ICX) kade kosmader för bevakning av Utbildningsradions lokaler. Verksamheten1993 - förutsätmingar och planer Ienlighet med riksdagsbeslut komraer ABanvisas (prisläge). planerar Utbildningsradion en fortsattpersonalreduktion, rationaliseringar inom den adrainisttativa verksamheten ochproduktions-rationaUseringar som beräknas ge en sammanlagdrationaliseringseffekt på ca . Resterande del av Utbildningsradions del avrationaUseringskravet på 1 rakr genomförs 1994. skall reforraraedlen användasför följande resursförstärkningar. Den regionala verksamheten planeras byggasut till att omfatta minst tvä medarbetare i varje lokalradioområde. Satsningenpå gymnasieskolan fortsätter och breddas till att även omfatta korttidsutbildadevuxna samt programinsatser på främmande språk. En förstärkning av produktionenför och om funktionshindrade planeras. En utökad produktion på finska planerasför . Vidare skall en del av reformmedlen reserveras för kvalitetsförstärkningar. för innevarande budgetår uppgår till . Närandenbegär dels medel som gör det möjligt an behåUa nuvarande personalresurser, delskompensation för pris- och löneomräkning. LokaUcostaadema beräknas minska med354 tiU till följd av att flyttat uU nya lokalermed lägre hyra. Mot bakgmnd av beredningen av de förslag somutredningen (U 1991:09) om myndighet för radio- och TV-sändningar tiUallmänheten har lämnat i sirt betänkande (SOU 1992:36) Radio och TV i ett harnämnden inte lämnat någon egentiig framtidsanalys. Sammanlagt hemställer nämnden om medel /94 med , varav förförvaltningskosmader och för lokalkostaader. Rundradiokontotsintäkter består huvudsakligen av TV-avgiftsmedel. TV-avgiften skall i enlighetmed rUcsdagens beslut höjas från till fr.o.m.den 1 januari 1993. /sjitalet registterade TV-avgifter hos RIKABuppgick till drygt 3,3 mUjoner . Nettointäkteraa från TV-avgiftenuppgick tiU drygt 2 mdkr . Influtaa avgiftsmedelplaceras på räntebärande räkning, det s.k. mndradiokontot, hosRiksgäldskontoret. Ienlighet med riksdagsbeslut skall Svensk Rundradio /VB tiUföra /93-100 medel till mndradiokontot på två sätt Svensk Rundradio skallårligen över- gjj j2 föra (prisläge) under perioden1993-2 000. Vidare skall Svensk Rundradio årUgen, i den män aktiebolagslagensutdelningsregler tillåter det fr.o.ra. betala ett belopp som motsvarar0,av genomsnittet under föregående år av bolagets kapital. Rundradiokontot tillförs fr.o.m. är 1992 intäkterfrän () genom en fast och en rörUg koncessionsavgiftEnligt avttilet raellan staten och utgör den fasta avgiften50 mkr per kalenderår. Den rörliga avgiften skall beräknas pä grundval avNordisk Televisions annonsintäkter. Den skall utgöra av de intäkter somöverstiger 750 men inte 1 000 rakr, av intäkter sora överstiger 1 000 meninte , och av intäkter som överstiger 2 000 rakr. Den fastaavgiften och beloppsgränsema för den rörliga avgiften avser och skallför tiden indexregleras. den 1 januari 1993ansvaret för randradiorörelsens finansiella saraordning. Däri ingär attansvara för förvaltningen av TV-avgiftsmedlen, rundradiorörelsens lUcviditetsplaneringoch utbetalningarna frän rundradiokontot särat ansvaret för bedömningen avavgiftsuttagets storlek pä kort och lång sikt. Bolaget skall även redovisamedelsförvaltning och upplåning samt upprätta bokslut för randradiorörelsen. På mndradiokontot redovisas randradiorörelsenssamlade kostnader och intäkter. Det ackumulerade resultatet pä mndradiokontothar varit negativt /86. Det är ett kraftigt underskon från budgetåret1985/86 som ännu inte återhämtats och som har resulterat i räntekostnader sombelastat mndradiokontot raed sararaanlagt ca 45 rakr /86. Denna negativaränteeffekt uppvägs dock av införandet av förskottsinbetalning av TV-avgiften.Därför har senare års negativa utgående ackumulerade underskott förenats med enpositiv ränta på kontot Resultatet för randradiorörelsen beräknas för år1992 uppgä till etl underskolt pä 42,5 rakr (är uppgick underskottet tUl128,). Denna bedömning fömtsätter en betalningseffektiviiet i nivä med1991 ärs genomsnittiiga värde samt en kompensationsindexutveckling på 3 %under 1992. Koncessionsavgiften från sora tillförtsrandradiorörelsen uppgår lUl . Del samlade underskottet i randradiorörelsenberäknas för uppgå tiU och för till . gör bedömningen att en höjningav den århga TV-avgiften med fr.o.ra. och raed 72 krfr.o.m. skuUe leda tiU att mndradiokontot är i balans vidutgången av . TV-avgiften skulle därmed komma att uppgä tUl är1995. Genomriksdagens beslul (prop. 1991/92:140, bet 1991/92: KrU28, rskr.1991/92:329) har public service-företagens verksamhet lagts fast för enfyraårsperiod. Regeringen har därefter ingått avtal raed de tre publicservice-företagen ora deras verksamhet - den31 .