prop · GG03123 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringensproposition 1992/93:123 om vissaekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn Regeringenföreslår att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet , Ipropositionen föreslås att en ekonomisk reglering mellan staten och kommunsektoraskall göras till följd av ett antal beslutade och föreslagna åtgärdersom direkt påverkar kommunsektoras ekonomi. Deåtgärder som omfattas är slopat schablonavdrag m,m,, införande av en allmänsjukförsäkringsavgift, reduktion av vissa pensionsförmåner, ändrad tidpunkt förutbetalning av pensioner, införande av en karensdag, sänkning av ersättningsnivåemai sjukförsäkringen, sänkning av arbetsgivaravgifteraa och den särskildalöneskatten samt ändrade regler för avgifter inom äldre- och handikappomsorgen. Detbelopp som föreslås regleras uppgår netto till 10,16 miljarder kronon Beloppetskall återföras från kommunsektora till staten. För kommuner och landsting skerregleringen genom att kommunalskattemedlen minskas med ett visst belopp per invånarei kommunen respektive . För de kyrkliga kommuneraa sker regleringen genomatt skattemedelsfordran vid ingången av minskas med en viss procent. Vissaföljdändringar föreslås när det gäller övergången till det nya utbetalningssystemetför kommunalskattemedel för kommuner och landsting. Lag om ändring i lagen (1992:000) om slutavräkning av kommunalskattemedelför Härigenomföreskrivs att 1 § lagen (1992:000) om slutavräkning av skattemedelför skall ha följande lydelse. 1 §'Från summorna av de skattemedel som sammanlagt skall betalas ut till kommuner respekfivelandsting för med stöd av lägen (1965:269) med särskilda bestämmelserom kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m., i dess lydelseföre , skall sedan avräkning skett enligt 4 § nämnda lagytterligare avräkningar göras för såväl kommuner som landsting enligt följande: 1. medsumman av de prelimi- 1. med de preliminära skatte nära skattemedel som kommunema medel som kommuneraa respektive respektive landstingen får enligt 4 landstingen får enligt 4 § andra § andra stycket lagen med särskil- stycket lagen med särskilda be- da bestämmelser om kommuns och stämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av annan menighets utdebitering av skatt, m.m., i dess lydelse efter skatt, m.m., i dess lydelseyrd/i oc/i , minskat med med den. Ijanuari 1993, minskade de medel som kommunema respek- dels med de medel som kommun- tive landstingen uppburit i förskott eraa respektive landstingen skulle inklusive tillägget för befolknings- ha uppburit i förskott inklusive ökning enligt 4 § tredje och Qärde tillägget för befolkningsökning styckena nämnda lag, i dess lydel- enligt 4 § tredje och Qärde styc- se före , kena nämnda lag, i dess lydelse före , dels med för kommunernaoch för landstingen. 2. förkommuner som inte ingår i ett landsting med per skattekrona och för övriga kommuner med per skattekrona, beräknat på antalet skattekronor som fastställts vid taxering enligt 4 kap. 2 § taxeringslagen (1990:324) och det antal skattekronor som skulle ha tillskjutits för om lagen (1988:491) om skatte utjämningsbidrag hade gällt, varvid de garanterade skattekrafter skall användas som har fastställts för , 3.för landstigen med per 3. för landstingen med skattekrona, beräknat på antalet per skattekrona, beräknat på antalet skattekronor som fastställts vid skattekronor som fastställts vid taxering enligt 4 kap. 2 § taxering enligt 4 kap. 2 § taxeringslagen och det antal skatte- taxeringslagen och det antal skatte kronor som skall tillskjutas för år kronor som skall tillskjutas för år 'Nuvarande lydelse enligt prop. 1992/93:36 om vissa frägor om den kommunala ekonomin 1993 enligt lagen(1992:67) om 1993 enligt lagen (1992:67) om Prop. 1992/93:123 skatteutjämningsbidrag till lands- skatteutjämningsbidrag till lands ting, ting, 4.for kommunema med och för landstingen med 520 miljonerkronor. 2 Förslag till Prop. Lag med särskilda bestämmelser om utbetalning av skattemedelår 1993 1 §Vid utbetalning av kommunal- eller landstingsskattemedel enligt 4 § lagen (1965:269 ) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m., skall för konununalskattemedlen minskas med per invånare i kommun en och landstingsskattemedlen med per invånare i . Fören kommun som inte ingår i ett landsting skall kommunalskattemedlen minskasmed per invånare i kommunen . 2 §Vid utbetalning av en församlings eller en kyrklig samfällighets fordran enligt 4 a § fjärde stycket lagen med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m., skall fordran vid ingången av minskas . Dennalag träder i kraft den . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsminister , ordförande, och statsråden . , ,, , , , , , , , ,, , , , , och P. . Proposition om vissa ekonomiska regleringar mellanstaten och kommunsektorn 1årets kompletteringsproposifion (prop. 1991/92:150 del II, bet. 1991/92:FiU29,rskr. 1991/92:345) förespråkades bl.a. att den s.k. finansieringsprincipenfortsättningsvis bör tillämpas när det gäller förhållandet mellan staten och kommunsektom.Riksdagen har biträtt denna princip. Principen innebär att kommuner ochlandsting inte bör åläggas nya uppgifter utan att de får möjlighetatt fmansiera dessa med annat än höjda skatter. Om statsmaktema fattar beslutsom gör att den kommunala verksamheten kan bedrivas billigare bör statsmakteraapå motsvarande sätt minska de statliga bidragen. På liknande sätt bör hänsynockså tas till statliga åtgärder som inte direkt tar sikte på, men som ändå fårdirekta ekonomiska effekter för kommunsektorn. Ett exempel är åtgärder sompåverkar det kommunala skatteunderlaget. Riksdagenbeslutade, med anledning av nämnda proposition, att schablonavdraget vidinkomst av tjänst skall slopas och ersättas med en avdragsbegränsning från ochmed . godkände också att den ökning av kommunsektorasskatteinkomster som följer av nämnda förändring skall återföras till staten. Iproposition 1992/93:36 om vissa frågor om den kommunala ekonomin förespråkas enmetod för ekonomisk reglering mellan staten och kommunsektora under år 1993.Metoden bör användas för att reglera effekten av att schablonavdraget tas bortsamt effekteraa av vissa andra förslag av betydelse för den kommunala sektomsekonomi. Propositionen har ännu inte behandlats av . Iproposition 1992/93:50 om åtgärder för att stabilisera den svenska ekonominföreslås en rad åtgärder. Vissa av dessa får sådana effekter att en ekonomiskreglering mellan staten och kommunsektora bör göras. Det gäller förslagen omsänkta arbetsgivaravgifter och sänkt särskild löneskatt. Propositionen har ännuinte behandlats av . Regeringen har lagt ochkommer att lägga fram ytterligare förslag som påverkar kommunsektornoch som likaledes bör regleras. Det gäller dels förslag fill ändringar ipensionssystemet (prop. 1992/93:116), dels förslag till ändringar isjukförsäkringen och dels förslag till ändringar när det gäller avgifter inomäldre- och handikappomsorgen (prop. 1992/93:129). I det följande tar jag uppden ekonomiska reglering som bör gälla . Somjag närmare redogjort för i prop.1992/93:36 avser jag att återkomma till regeringen med förslag för ochframåt. 2 Åtgärder som bör föranleda en ekonomisk regleringmellan staten och kommunsektorn Jagredogör i det följande för vilka åtgärder som bör föranleda en ekonomiskreglering mellan staten och kommunsektora samt vilka belopp regleringen bör omfatta.Den reglering som föranleds av åtgärderaa inom skattesystemet, sjukförsäkringenoch pensionssystemet omfattar inte de kyrkliga kommuneraa eftersom effekteraapå skatteunderlaget slår igenom på skatteinkomsteraa först för dessakommuner. 2.1 Ändringar i skattesystemet, sjukförsäkringen och pensionssystemet Mittförslag: Medel skall återföras till staten motsvarande den ökning av kommunsektorasskatteinkomster som följer av att schablonavdraget slopas och ersätts medavdragsbegränsning och tidpunkten för utbetalning av pension ändras fr.o.m.den 1 juli 1993. Medel skall återföras till kommunsektora motsvarande den minskning av kommunsektomsskatteinkomster som följer av att en karensdag införs , ersättningsnivåeraa i sjukförsäkringen sänks den 1april 1993, vissa pensionsförmåner reduceras till fr.o.m.år 1993 och enallmän sjukförsäkringsavgift införs . Sammantaget skall återföras från kommuner Skälenför mitt förslag: Riksdagenhar godkänt att kommunsektoras ökade skatteinkomster till följd avatt schablonavdraget slopas m.m. skall återföras till staten. Regeringen har den 22oktober 1992 till lagrådet överiämnat ett förslag Prop. 1992/93:123 om en nyallmän sjukförsäkringsavgift. Förslaget innebär bl.a. att en avgift tillsjukförsäkringen införs fno.m. Avgiften skall utgöra en vissprocent på förvärvsinkomster upp till 7,5 basbelopp. Avgiften blir avdragsgillvid inkomsttaxeringen. Kommunsektoras skatteinkomster kommer därmed att minska.En återföring av motsvarande belopp bör därför ske. Densammantagna förändringen av skatteinkomsteraa för kommuner och landsting år1993 till följd av dessa förändringar beräknas bli en ökning med 3,78 miljarderkronor. Regeringenhar överlämnat ett förslag till lagrådet om att införa enkarensdag i sjukförsäkringen. Denminskning av skatteinkomsteraa som följer av att en karensdag införs skallkompenseras. Motsvarande princip bör gälla i fråga om det i prop. 1992/93:50aviserade förslaget om sänkta ersättningsnivåer i sjukförsäkringen. Förslagenom att införa en karensdag och att sänka ersättningsnivåeraa i sjukförsäkringenavses träda i kraft , Helårseffektenför kommunsektoras skatteinkomster av karensdagen och de sänkta ersättningsnivåemai sjukförsäkringen beräknas till en minskning på 1,44 miljarder kronon För år1993 beräknas effekten bli 1,08 miljarder kronon Vid beräkningen har tagitshänsyn till att sjukfrånvaron har minskat . Deförändringar av kommunsektorns skatteinkomster som följer av förändringar ipensionssystemet bör regleras på samma sätt som de förändringar jag tidigarehar nämnt. Förslagetom att vid utbetalningen reducera vissa pensionsförmåner till (prop.1992/93:116) avses träda i kraft . Det medför minskadeskatteinkomster för kommunsektora. Förslagetom ändrad pensioneringstidpunkt innebär att tidpunkten för pensionering skallinträda vid utgången av det kvartal, i stället för den månad, då pensionsålderauppnås. Förslaget avses träda i kraft , Förslaget leder tillökade skatteinkomsten Åtgärderaaberäknas sammantagna leda till att skatteinkomsteraa minskar med 0,86 miljarderkronor . Föratt mildra effekten för de sämst ställda pensionäreraa tillförs denna gmpp 500miljoner kronon 2.2 Sänkning av arbetsgivaravgifter och särskild löneskatt Prop. Mittförslag: Medel motsvarande den minskning av kommunsektorns kostnader somföljer av sänkta arbetsgivaravgifter och sänkt särskild löneskatt skallåterföras till staten. Kostnadsminskningen beräknas med utgångspunkt i hela denkommunala verksamheten exklusive s.k. affärsdrivande verksamhet. Förår 1993 skall föras från kommunsektom till staten. Skälenför mitt förslag: I prop. 1992/93:50 föreslås att arbetsgivaravgifteraa skallsänkas med 4,3 procentenheten Vidare föreslås att den särskilda löneskatten påvissa förvärvsinkomster och på pensionskostnader skall sänkas med 4,16procentenheter. Förändringaraa avses träda i kraft . Syftetmed den föreslagna sänkningen av arbetsgivaravgifteraa m.m. (prop. 1992/93:50)är att öka konkurrenskraften för näringslivet. Sänkningen görs generell för attundvika snedvridning i konkurrensföratsättningama mellan verksamhet i privatrespektive offentlig regi. Detfinansiella utrymmet för kommunsektora bör således inte öka till följd av att arbetsgivaravgifteraaoch den särskilda löneskatten sänks (jfn prop, 1992/93:50 s, 13). Sänkningenbör därför regleras för hela den konimunala verksamheten på så sätt att denkostnadsminskning som sänkningen ger upphov till återförs till staten. Undantagbör dock göras för vissa verksamheten Denkommunala verksamheten kan grovt sett delas in i sådan verksamhet som helt ellertill stor del finansieras med skattemedel och sådan verksainhet som helt ellertill stor del finansieras med avgifter eller motsvarande (s.k. affärsdrivandeverksamhet). Till den förra hör exempelvis skola, baraomsorg och äldreomsorg.Till den senare hör exempelvis energiförsörjning och bostaden Denskattefinansierade verksamheten bedrivs främst i egen regi men vissentreprenadverksamhet förekommer också. Affärsverksamheten bedrivs till stordel i form av bolag eller andra konimunala företag. En niindre del bedrivs iegen regi i förvaltningsform eller på entreprenad. Det finns också exempel påaffärsverksamhet som drivs helt i privat regi. Denskattefinansierade verksamheten kan inte sägas vara utsatt för någon egentligkonkurrens. Kommunen agerar i första hand som producent och i vissa fäll somköpare av tjänster. Affärsverksamheten däremot kan mer eller mindre betraktassom konkurrensutsatt eftersom kommunala och privata producenter kan verka påsamma marknad. I detma verksamhet är priset ett viktigt styrmedel. Jagföreslår att en neutralisering av sänkningen av arbetsgivaravgifteraa och densärskilda löneskatten sker för den i huvudsak skattefinansierade verksamheten,oavsett i vilken regi denna bedrivs. saknar i detta fällbetydelse eftersora sänkningen av arbetsgivaravgifteraa, och därmed också av kostnaderaa,sker generellt. Den kostnadsminskning som följer av sänkningen bör såledesåterföras till staten. För den affärsdrivandeverksamheten bör ingen reglering ske. I stället föratsätts att sänkningen av arbetsgivaravgiftemaoch den särskilda löneskatten slår igenom i form av lägre avgifter på deproducerade tjänsteraa. Exempelvis bör hyrorna i de kommunala bostadsföretagen påverkas. Det belopp som skallåterföras till staten bör motsvara den kostnadsminskning inom den skattefmanseradeverksamheten som kommunsektom kan beräknas få detta år till följd av att arbetsgivaravgiftemaoch den särskilda löneskatten sänks. Beräkningen av kostnadsminskningenbaseras på lönesumman i den kommunala sektom , exklusive den del somavser affärsverksamhet. Lönesumman räknas upp till nivå. Ett tillägggörs med ett uppskattat belopp som skall motsvara löneandelen av entreprenaderaa.Därvid erhålls lönebasen för beräkning av kostnadsminskningen. Effekten av densänkta särskilda löneskatten på pensionskostnader beräknas ufifrån uppgifter omkonmiunsektoras pensionskostnaden Den sammanlagdakostnadsminskningen för kommunsektorn kan utifrån dessa underlag beräknas till7,. 2.3 Avgifter inom äldre- och handikappomsorgen Mittförslag: Medel skall återföras till staten motsvarande den förändring somföljer av att kommuneraa i stället för staten får uppbära avgifter för vård isjukhem och andra vårdinrättningar som kommuneraa övertagit från landstingen. Medelskall återföras till staten motsvarande den kostaadsminskning som uppstår förkommuner och landsting till följd av att vården vid kommuneraas särskildaboendeformer för service och omvårdnad skall likställas med öppen vård i frågaom kostaadsansvaret for läkemedel och läkarvård, kostnadsfria förbmkningsartiklarsamt resor. Förår 1993 skall återföras från kommuneraa till staten och0,återföras från landsfingen till staten. Skälenför mitt förslag och min bedömning: I prop. 1992/93:129 om avgifter inom äldre-och handikappomsorgen läggs vissa forslag som påverkar de ekonomiska relationeraamellan staten, kommuneraa och landstingen. Bl.a. föreslås att kommunema fåruppbära avgifter för vård i sjukhem och andra vårdinrättningar som kommuneraaövertagit från landstingen. Avgifteraa får tas ut enligt samma grander somövriga konimunala avgifter för boende, service och omvårdnad. Avgifteraa tas f n.ut av och genom ett avdrag på utgåendepensionsförmåner. Vidare föreslås att vårdenvid kommuneraas särskilda boendeformer för Prop. 1992/93:123 service ochomvårdnad skall likställas med öppen vård i fråga om kostnadsansvaret förläkemedel och läkarvård, kostnadsfria förbmkningsartiklar samt resor Dettainnebär vissa omfördelningar av kostnadsansvaret mellan staten, kommuneraa ochlandstingen. Förändringaraaföreslås träda i kraft fr.o.m. . Effektemaav dessa förändringar innebär att bör föras från kommuneraatill staten och att 0,12 miljarder bör föras från landstingen till staten. Ipropositionen föreslås vidare att nuvarande särreglering av avgifter som avserhelinackordering i särskilda boendeformer för service och omvårdnad upphävs. Avgifteraaskall bestämmas så att den enskilde förbehålls tillräckliga medel för sinapersonliga behov. Avgiftema skall dessutom vara skäliga och får inte överstigakommunens självkostnad. Som närmare framgår av propositionen om avgifter inomäldre- och handikappomsorgen innebär detta att det för kommuneraa skapas ettökat utrymme för avgiftsuttag. Regleringen av de ekonomiska konsekvenseraa avkommunemas ökade möjligheter att ta ut avgifter behandlas inte i detta sammanhang. 2.4 Sammanfattning av kommunalekonomiska effekter Sammanställning av ekonoiniska effekter 1993 av beslutade och föreslagna förändringar (miljarder kronor) Schablonavdrag -1-5,68 Allmän sjukförsäkringsavgift -1,90 Sjukförsäkringsförmåner -1,08 Pensionsnivå -0,91 Utbeuilningstidpunkt pensioner -1-0,05 Arbetsgivaravgift -t-7,33 Särskildlöneskatt på pensionskostnader +0,17 Äldre- och handikappomsorg 4-0,82 Summa att reglera H-10,16 varav kommuner -(-6,52 landsting -t-3,47 kyrkan +0,17 3.1 Metoder för ekonomisk reglering Mittförslag: Vid utbetalning av kommunalskattemedel för skall,för kommunema, kommunalskattemedlen minskas med per invånare ikommunen . Vidutbetalning av landstingsskattemedel för skall, för landstingen,landstingsskattemedlen minskas med per invånare i den 1november , Förde landstingsfria kommunema skall, vid utbetalning av kommunalskattemedel , dessa minskas med per invånare i kommunen den 1november . Förde kyrkliga kommuneraa skall skattemedelsfordran vid ingången av år 1993minskas med 1,. Skälenför mitt förslag: I proposition 1992/93:36 om vissa frågor om den kommunalaekonomin förordas en metod för ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektomför som iimebär att kommunal- respektive landstingsskattemedlenminskas med ett visst belopp per invånare i kommuner och landsting. Metodenför ekonomisk reglering för kommuner och landsting bör vara densammaför samtliga åtgärder där en reglering bör ske. Den metod jag föreslår är enkeloch kommer inte att föranleda någon särskild redovisning eller uppföljning.Metoden är också neutral såtillvida att den inte skapar några incitament t,ex,vid valet mellan egen regi eller entreprenad , Jaghar övervägt andra metoder för ekonomisk reglering när det gäller sänkningen avarbetsgivaravgifteraa, t,ex, att basera regleringen på lönesumman eller antaletanställda per kommun. Ett antal problem är emellertid förknippade med sådanametoden Jag anser därför att den förespråkade metodens fördelar i form avenkelhet och neutralitet väger tyngre än nackdelaraa. De föreslagna förändringaraainom äldre- och handikappomsorgen irmebär att ansvarsfördelningen mellan statenoch kommunsektora ändras. Jag anser i princip att den ekonomiska regleringen isådana fell bör ske i form av en förändring av statsbidragsramen. Av praktiskaskäl föreslår jag emellertid att regleringen när det gäller äldre- ochhandikappomsorgen görs enligt samma metod som jag föreslår för övrigaregleringar i denna proposition. Ävenför de kyrkliga kommuneraa skall för en reglering göras motsvarande desänkta arbetsgivaravgiftema och den sänkta särskilda löneskatten. Eftersomuppgiftsfördelningen mellan församlingar och kyrkliga samfälligheter varieraranser jag att regleringen skall omlätta samtliga kyrkliga kommunen En regleringi form av ett visst belopp per invånare är mindre lämplig för de kyrkliga kommuneraa.Jag föreslär därför att regleringen görs så att den skattemedelsfordran som dekyrkliga kommuneraa har vid ingången av minskas med 1,. 3.2 Följdändringar vid övergången till ett nytt systemför utbetalning av skattemedel till kommuner och landsting Mittförslag; Den minskning av slutavräkningen för som föranledsav ökade utbetalningar av kommunalskattemedel till följd av attutbetalningssystemet läggs om (nivåförändringen) skall justeras ner med hänsyn tillde åtgärder som påverkar det kommunala skatteunderlaget och somföreslås regleras i denna proposition. Nedjusteringen skall uppgå till för konununeraa och för landstingen. Skälenför mitt förslag: Regeringen har i prop. 1992/93:36 föreslagit en lagregleringav övergången till ett nytt system för utbetalning av -skattemedel tillkommuner och landsting. Förslaget, som ännu inte har behandlats av ,innebär att den merbelastning för staten som uppstår vid övergången skallregleras genom att slutavräkningen av skattemedel avseende enligt detgamla systemet minskas enligt vissa gmnder (prop, 1992/93:36 s,43-45).Minskningen skall göras kollektivt för kommuner respektive landsting. Bl.a.skall en minskning göras på grand av de ökade utbetalningar av skattemedel somår 1993 följer av att utbetalningssystemet läggs om (nivåförändringen). Nivåförändringenberäknas som skillnaden mellan preliminära kommunal- och landstingsskattemedelför enligt det nya utbetalnings-systemet och motsvarande skattemedel(förskott inklusive uppräkning på grand av befolkningsökning) enligt det gamlasystemet. Nivåförändringen är bl.a. beroende av de åtgärder som påverkarskatteunderlaget och som jag tagit upp i detta ärende. För att det inte skallbli en dubbel reglering måste reduktionen av slutavräkningen på gmnd avnivåförändringen justeras ned motsvarande de nämnda regleringaraa. Beträffandede landstingsfria kommuneraa bör den justering jag nu har föreslagit helt ochhållet regleras i den kollektiva avräkningen för kommuneraa. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till 1. lag om ändring i lagen (1992:000) om slutavräkningav kommunalskattemedel , 2. lag med särskilda bestämmelser om utbetalning avskattemedel . Lagförslagenavser i och för sig sådana frågor som faller inom Lagrådets granskningsområde.Förslagen är emellertid av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skullesakna betydelse. Förslagenbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. 5 Hemställan P-op- 1992/93:123 Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att anta lagförslagen. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram. Innehåll Prop, 1992/93:123 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde 2Åtgärder som bör föranleda enekonomisk reglering mellan 2.1Ändringar i skattesystemet,sjukförsäkringen och pensionssystemet 6 2.2Sänkning av arbetsgivaravgifter ochsärskild löneskatt 8 2.3Avgifter inom äldre-ochhandikappomsorgen 9 2.4Sammanfattning av kommunalekonomiskaeffekter 10 3.1Metoder för ekonomisk reglering år1993 11 3.2Följdändringar vid övergången tillett nytt system för utbetalning av skattemedel till kommuner