prop · GG03250 · 1992-12-31 00:00:00 — Kommunförbundetpåpekar att förslaget kommer att få direkta ekonomiska konsekvenser förkommunerna, och föreslår därför en närmare granskning av konsekvenserna avförslaget att eleverna i sitt avgångsbetyg från skall ha betygetGodkänd i alla ämnen för generell behörighet till gymnasieskolan, kommim anser attansvarsfördelningen mellan , åt- Prop. 1992/93:220 gärdsansvaret och gymnasieskolan ytterligare bör utredas, inte minst Prop.1992/93:250 med tanke på att de olika förslagen är förenade med kostnader. Elevorganisationenvill inte att de som av skolan bedöms som Icke godkända skall nekas tillträdetill gymnasieskolan. Organisationen kräver att betyg överhuvudtaget inteanvänds till urval. Om urval till den nya gymnasieskolan måste ske, vilketendast skall ske i undantagsfall, bör antagningsprov i olika former användas, 8.2 Alternativa urvalsgrunder till gymnasieskolan Betygsberedningenföreslår arbetsprover och provperioder i kombination med intervjuer somurvalsgrund, att hänsyn tas till verk samhet utöver och upprepadansökan, samt viktning av betyg. Fleraremissinstanser ställer sig bakom tankarna i Betygsberedningens förslag, menunderstryker också att de alternativa urvalsgrunderna inte kan ersätta betygenutan bör fungera som komplement till dessa, Skolledarförbundethävdar starkare än vad som gjorts i betänkandet att betyg skall kunna viktasför intagning tiU gymnasieskolan. Landstingsförbundetanser det värdefullt att andra urvalsgrunder än betyg prövas vid urval tillgymnasieskolan. Om det blir aktuellt med provperioder för t.ex, sökande tillomvårdnadsprogrammet, måste uppläggningen ske i nära samarbete med vård- ochomsorgsverksamheten. Även i anser att arbetsproveroch liknande kan vara av värde när det gäller vissa utbildningar. Modellerhärför bör utarbetas, som kan bli nationella rekommendationer, och försök börkomma igång för att utveckla metoder med syfte att undersöka fallenhet förvissa yrkesområden. är positiv till att t.ex. provperioder ikombination med intervjuer införs som urvalsgrund till vårdutbildning - utöverbetygen - men framhåller vikten av att noga överväga och testa ett sådanturvalsinstrument innan det ingår bland ordinarie urvalsmetoder. Karlstadskommun tillstyrker arbetsprover inom det Estetiska programmet. Skolverkethar inga principiella invändrungar men vill betona att föreslagna alternativaurvalsgrunder tillämpats för vissa utbildningar, och att erfarenheternainte är entydigt positiva. ,m,fl, påpekar att även om det i grunden är positivt attbetygens roll som urvalsinstrument reduceras, så kan alternativa urvalsgrunderitmebära ökat arbete och ökade kostnader för kommunerna, kommunpåpekar dessutom att de sökande måste garanteras rättssäkerhet ochobjektivitet i urvalssituationen. Mångaremissinstanser ställer sig tvekande till förslaget om alternativaurvalsgrunder. Vägledarföreningendelar inte beredningens uppfattning att eleverna i så stor utsträckningtas in på sitt förstahandsval. måste därför utformas såatt de är användbara och jämförbara vid urva- Prop. 1992/93:220 let tillgymnasieskolan. De alternativa urvalsgrundema som Betygsbe- Prop.1992/93:250 redningen föreslår är bra med avseende på t.ex. det Estetiskaprogram- Bilaga 4 met och Hantverksprogrammet. Däremot skulle de blialltför omfattande och kostbara för att vara användbara vid urvalet tillövriga nationella program. Landstingeti uttrycker tveltsamhet till den provperiod som förslås liggatill grund för urval till t.ex. vårdlinjen, eftersom det är mycket svårt attfinna några få provområden för ett program som leder till en mycket komplexarbetsmarknad. som kommun påpekar det orealistiska i att generellttillämpa intervjuer och provperioder i de fall man har ett stort antal sökande.Ansökningarna sliall behandlas under stark tidspress, vilket förutsätter attintagningen kan skötas genom ett datoriserat förfarande på ett centralt kanslioch att betyg kan användas som urvalsinstrument. Jönköpingskommun anser att i första hand betygen skall utgöra grund för urval men kanacceptera de föreslagna alternativen som komplement. Kommunen önskar attanvisningarna för intagning kompletteras med skrivningar, som motsvarar dagensfri kvot-intagning. SIHpåpekar att utredningar visat att viktning endast marginellt förändrarintagning. För att viktning skall få en realistisk effekt fordras det att deämnen som viktas, minst viktas med faktor fem för att en större förändring avintagningen skall ske. Det gör att övriga betyg blir betydelselösa och denallsidiga utveckling som skall ge av eleven kan bli snedvriden omeleven enbart koncentrerar sig på de fåtal ämnen som viktas. EnligtBetygsberedningens förslag är det inte heller möjligt att poängsätta de olikabetygsnivåerna, varför en matematisk viktning knappast blir aktuell. Bl.a.Halmstads och kommuner understryker att kommunen själv bör fåavgöra vilka urvalskriterier som skall användas vid intagning tillgymnasieskolan, 8.3 Antagning till högskolan IBetygsberedningens uppdrag ingick att uppmärksamma vilken betydelse en vidgadanvändning av högskoleprovet skulle få för arbetet i gymnasieskolan. På grundav tidsbrist har inte beredningen kunnat fullgöra det uppdraget. Majoritetenav remissinstanserna betonar att det är svårt att finna urvalsinstrument somhelt kan ersätta betygen vid antagning till högskolan. Särskilt högskolornaställer sig negativa till den tanken. VHSframhåller att internationella erfarenheter visar att det är svårt att finnaurvalsinstrument som helt kan ersätta betygen. Högskoleprovet i sin nuvarandeform är inte lämpligt som enda urvalsinstrument, eftersom det visat sig attflera grupper missgynnats i testsituationen, bl,a, kvinnor, personer med annatmodersmål än svenska och sådana med handikapp av olika slag. För atthögskoleprovet skall kunna ersätta be- tygen krävs ett omfattandeutvecklingsarbete. Andra urvalsinstrument Prop. 1992/93:220 har använts vidantagningen till högskoleutbildning i begränsad ut- Prop. 1992/93:250sträckning. Gemensamt för dessa är att de är mycket kostnadskrävande Bilaga4 att använda. inslag i rättning och värderingar är så tids- ochkostnadskrävande att de knappast kan tillämpas i större skala. Uppsalauniversitet framhåller att avgångsbetygen från skolan ger den bästa och iförhållande till urvalskostnaderna billigaste prognosen för studieframgång. SFSanser att högskolorna lokalt skall få välja enligt vilka kriterier de skallanta studenter, och att det måste vara möjligt för högskolorna att användabetygen för detta syfte, om de så väljer. Högskolani /uttrycker farhågor för att gymnasiereformens intentionerom en ökad möjlighet till högskolestudier för elever med 3-årigayrkesgymnasieprogram inte kommer att förverkligas om högskoleprovet blir dendominerande antagningsformen. Universiteteti frågar sig vilka reaktioner som kan förutses från högskolorna somnu förfogar över rätten att själva formulera behörighetskraven. En möjlighetvore att högskolorna anordnade egna behörighetsprov i de ämnen där man villkunna förutsätta vissa förkunskaper. Nästa fråga bUr då hur sådana reaktionerkan förväntas återverka på gymnasieskolan. Sådana behörighetsprov kommer kanskeatt styra gymnasisternas och därmed lärarnas arbete på ett långt ifrånobetydligt sätt. 9.1 Elevers skilda förutsättningar Betygsberedningenföreslår att för elever som har betyget Icke godkändi flera ämnen i avgångsbetyget från skall skolanavge omdömen i de icke godkända ämnena. Mångaremissinstanser anser att det föreslagna betygssystemet inte tar tillräcklighänsyn till elever som har särskilda svårigheter och uttrycker tveksamhetinför förslaget om omdömen. RHS framhåller att risken är atteleverna blir utpekade, och att ett omdöme som det är utformat i förslagetkommer att lägga ytterligare börda på barn som redan tidigare hardet svårt och som har behov av särskilt stöd och uppmuntran, HCKunderstryker att det är skolans ansvar att skapa en sådan undervisningssituationatt alla kan vara delaktiga. Ett omdöme i stället för betyg får inte gesdärför att skolan inte fullgjort sitt ansvar, HCK ser heller inga skäl till attdet skall anges i betyget vilka resurser skolan har satt in. framhåller atten sådan beskrivning hör hemma i en utvärdering av den enskilda skolan ochinte av individen. Umeåkommun framhåller att det är uttryck för en negativ elevsyn att skriva omdömenom varför eleven inte är godkänd. Det riktiga borde vara att skriva intyg somvisar att eleven är godkänd i de moment eleven kunnat göra. Synskadades riksförbtmdanser att i den mån omdömen ges skall det Prop. 1992/93:220 ske i samrådmed eleven och föräldrarna, och att det måste finnas en Prop. 1992/93:250möjlighet för eleven själv och för föräldrarna att lämna en kommentar Bilaga 4 till betyget Icke godkänd. Fleraorganisationer, t.ex. , pekar på att den kommunikativaförmågan både i tal och skrift betonas i de flesta ämnen, vilket gör att mångaelever missgynnas. Ingenstans nämns det heller att det existerar olika metoderför utvärdering/bedömning, t.ex. muntlig redovisning i stället för skriftlig, Betygsberedningenföreslår att specialarbetet skall betygssättas enligt samma skala som övrigaämnen. Majoriteten av de remissinstanser som kommenterat frågan tillstyrker attspecialarbetet betygsätts, men de flesta anser att det bör ske med färrebetygssteg än de sex föreslagna. Tre betygssteg är det vanligaste förslagetmed motiveringen att specialarbetet är en förberedelse för högskolestudier ochdärför bör bedömas enligt den betygsskala som troligtvis blir generell förhögskolan, Västeråskommun avstyrker förslaget med hänvisning till svårigheten att ange kriterierför betygsstegen som går att tillämpa för de vitt skilda slag av specialarbetensom förekommer i gymnasieskolan. Man förordar i stället någon form av omdömensom tas in i elevens slutbetyg. Betygsberedningenföreslår att komplettering får göras av avgångsbetyg från såväl komvux somgymnasieskolan och , dock tidigast somavgångsbetyget er-håflits. Förslaget tillstyrks, men de flesta instansernaanser att det inte bör finnas någon datumgräns för komplettering. Täbykommun påpekar vikten av att komplettering av betyg av rättssäkerhetsskälinnebär samma grundliga prövning av kunskaperna som det ursprungliga betyget. HCKunderstryker att kompletteringen inte får ersätta skolan, så att man hänvisarelev till att göra dessa kompletteringar i stället för att delta i undervisningen. Somenda instans avstyrker däremot Högskolan för lärarutbildning i attkomplettering skall kunna ske för att nå ett högre betyg även om godkändakunskaper redan finns, s,k, konkurrenskomplettering. Främsta skälen motkonkurrenskomplettering är att prognosvärdet av ett givet avgångsbetygförsämras, och att det gynnar den som har god ekonomi och stöd från hemmet ochdärmed ökar den sociala selektionen i högre studier. BådeHLS och pekar på att kompletteringen medför ökade kostnader försåväl den enskilde som för samhället. 9.4 Införande/genomförande Prop. Betygsberedningenföreslår att det nya betygssystemet införs suc- "' cessivtmed början i årskurs 7 i och i årskurs 1 i ° gymnasieskolanoch samordnas med införandet av nya läroplaner. Remissinstansernastöder Betygsberedningens förslag att införa betygssystemet medintroduktionen av nya läroplaner. Eftersomman i likhet med de flesta remissinstanserna uppfattar en vidare bearbetning avbetygsförslaget som nödvändig, påpekar att ett samtidigtinförande bara får ske under förutsättning att man då hinner med dennödvändiga vidareutvecklingen och kan ligga i fas med implementation ochfortbildning för båda förändringarna . Dådet krävs förankring i lärarkåren anser att en försöksverksamhetbör bedrivas innan ett nytt betygssystem tillämpas fullt ut. Uppsalauniversitet föreslår att betänkandet får utgöra ett fortbildningsmaterial förlandets lärare under t.ex, en treårsperiod. Det skulle kunna utmynna i enlivlig försöksverksamhet i landets skolor. Dessutom ser man det positivt att enfortsatt utveckling i betygsfrågan kan ske genom att skolans lärare ochlärarutbildningarnas personal och studerande tillsammans bedriver ettutvecklingsarbete kring frågor som gäller betyg, prov, provkonstruktion, mål,kunskapssyn, utvärdering m.m. Skolledarförbimdetpoängterar särskilt att förtrogenhet med t.ex. den förändrade kunskapssynen ochde kriterier för bedömning av eleverna denna ger upphov till inte ärsjälvgenererande bland lärarna. Synpunkterpå att det är bra med framförs bl.a. av Haningekommun och i . Fleraremissinstanser, bl.a. kommun, framhåller vikten av attutvecklingsarbetet sker på skolorna, dvs, att genomförandet sker inifrån. Enighetråder om att omfattande fortbildningsinsatser kommer att krävas. Omförslaget genomförs kommer detta att kräva en mycket starkare betoning avmomentet bedömning, betygssättning och utvärdering i lä-ramtbildningenframhåller . Sådant utrymme är obetydligt i dagenslärarutbildning. Även SFS påpekar att det kommer att bli svårt att finnautrymme för dessa moment i lärarutbildningen. Göteborgskommun påpekar att utredningen inte berör att det nya betygssystemet kräver enomfattande och kostnadskrävande information. Även RHS betonar informationensbetydelse för att elever, föräldrar, skolans personal och många andra opinionsbildareskall få den insikt som ger acceptans för det nya systemet. Ett nytt och bättrebetygssystem blir verklighet först när det förstås och omfattas av allaberörda. Kommunförbundetsaknar en analys av de kostnader som införandet av ett nytt betygssystem kommeratt medföra. Inte heller om ansvarsfördelning mellan stat och kommun harBetygsberedningen lagt några förslag. 6 1 saml. Nr 220, 250 bilagor Högskolan iSundsvall/anser att kostnaderna för utbild- Prop. 1992/93:220nings- och fortbildningsinsatser bör belasta de nya resurser som förut- Prop. 1992/93:250 sätts avdelas av statsmakterna inför en så omfattande reformsom denna. Bilaga 4 /och , t.ex,,förutsätter att särskilda medel ställs till förfogande, kommun påpekardessutom att det måste klargöras varifrån tiden till fortbildningen skall tas. Sammanfattningav departementspromemorian Prop. 1992/93:220 (Ds 1992:129) Ny läroplan förspecialskolan och 1'°,,''- den obligatoriska särskolan. Med utgångspunkt iLäroplanskommitténs förslag till ny läroplan för betänkandet (SOU1992:94) Skola för bildning har en arbetsgrupp inom Utbildningsdepartementetutarbetat rubricerade promemoria med förslag till en gemensam läroplan förgrundskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan. Ettdiskussionsmaterial för fortsatta arbete med timplaner ochkursplaner för specialskolan och den obligatoriska särskolan har ocksåutarbetats. 2 Arbetsgruppens förslag till läroplan Arbetsgruppenframhåller att de värden, såsom aktning för varje människas egenvärde,likvärdig utbildning, rätten att utvecklas i skolan etc, vilka framhålls som grundskolansvärdegrund, även gäller specialskolan och särskolan. Samma värdegrund föreslåsdärför gälla för samtliga tre skolformer. Enligt arbetsgruppens mening bör dockseparata timplaner och kursplaner utformas för specialskolan och särskolan.Dessa tim-och kursplaner skall tydligt markera skillnaderna i skolformerna,deras uppdrag, målgrupper m.m. För att avsnittet omskolans värdegrund skall kunna omfatta såväl som specialskolan ochsärskolan har arbetsgruppen föreslagit vissa smärre ändringar iLäroplanskommitténs förslag. 2.2 »Strävansmål" Arbetsgruppenföreslår att de mål skolan skall arbeta för, sträva mot, uttrycks på sammasätt för såväl som specialskolan och särskolan. För attLäroplanskommitténs förslag till strävansmål skall kunna tillämpas påspecialskolan och särskolan, föreslår gruppen att strävansmål nummer två"utvecklar ett rikt och nyanserat språk i tal och skrift samt förstårbetydelsen av att vårda sitt språk," och nummer fem "får insikt omsitt eget sätt att lära" omformuleras. Däremot föreslås ingenändring av det mål som anger att skolan bör sträva efter att eleven kankommunicera på fler än ett främmande språk, trots att ytterst få av särskolanselever kan lära sig mer än ett främmande språk. Som strävansmål bör det dockkvarstå för det fåtal elever som skulle vilja studera ytterligare ett främmandespråk. 2.3 "Uppnåendemål" Prop. ir. . u . K" ■ 1, ir i, u ' Prop.1992/93:250 Enligt arbetsgruppensmening bor varje skolform ha egna s.k. uppnaen- Motiveringenhärtill är bl.a. att särskolan och specialskolan vän- ° dersig till elevgrupper med funktionsnedsättningar. Dessa elever - med olikaformer av funktionsnedsättningar - bör inte ha uppnåendemål av samma lydelseoch innebörd som elever. För varje skolform tydliga uppnåendemålspelar dock en stor roll både för arbetet i skolan och som informationskanaltill föräldrar om vad barn inom de olika skolformerna normalt förväntas uppnå. Flertaletelever i specialskolan skall ut på samma arbetsmarknad somgrundskolans elever och behöver därför få samma kunskaper och färdigheter frånsin skoltid som grundskoleeleverna. Därtill behöver de undervisning inom sådanaområden som motiveras av deras funktionsnedsättningar. Arbetsgruppen föreslårskilda uppnåendemål för döva och hörselskadade respektive synskadade elever ispecialskolan. Fördöva och hörselskadade bör sådana mål som innehåller formuleringar med taländras och uttryckas på annat sätt, vilket skett i arbetsgruppens förslag. Försynskadade har tillförts ett mål för den individuella träningen, som inuvarande läroplan omfattar bl.a. förflyttningsteknik, läsning med tekniskahjälpmedel och synträning. Mot bakgrund av dessa ämnens innehåll och denvariation som finns när det gäller elevernas funktionsnedsättningar framhållermålet utveckling mer än en lägsta nivå. Enav särskolans viktigaste uppgifter är att ge eleverna goda förutsättningar attvara aktiva i det dagliga livet samt att förbereda dem för vuxenlivet.Uppnåendemålen för särskolans elever behöver därför i hög grad varapersonrelaterade. Arbetsgruppenhar upprättat förslag till särskilda uppnåendemål för såväl grundsärskolan somträningsskolan. Enligt gruppen är det viktigt att det klart framgår vilka målutbildningen har samt vilka krav de båda skolformerna ställer på eleverna. Arbetsgruppenanser att uppnåendemålen för träningskolan skall beskriva eftersträvadutveckling av varje elevs förmåga inom ett antal områden. Härigenom kan måleninte sägas ge uttryck för en viss lägsta nivå som alla elever i träningskolanskall uppnå. Däremot ger de en bild av vad verksamheten står för och vad lärareoch elever skall arbeta med. 2.4 Riktlinjer Prop. , ..' f 'A -I,*!- u I, ■ Prop. Laroplanskommittenanger for varje område riktlinjer som beskriver Enligt arbetsgruppen är riktlinjerna tydli- ° ga ochtäcker specialskolans och särskolans verksamheter. bör därförkunna vara gemensamma för alla tre skolformerna. 3 Kursplaner och timplaner - ett diskussionsmaterial I kapitel tre presenterar arbetsgruppen ett antalfrågeställningar inför fortsatta arbete med utformningen avkursplaner och timplaner för specialskolan och den obligatoriska särskolan. Arbetsgruppen presenterar två alternativ när det gällerstadieindelningen: Enligt alternativ 1, skulle timplanerna för specialskolanoch den obligatoriska särskolan kunna anges på samma sätt som för ,dvs. ett skede för årskurserna 1-5 och ett skede för årskurserna 6-10 ispecialskolan respektive 6-9 i den obligatoriska särskolan. Enligt alternativ2 skulle timplanetiden kunna anges för hela utbildningstiden. Arbetsgruppen föreslår vidare: att undervisningen i specialskolan och den obligatoriskasärskolan anges i klocktimmar, att den garanterade undervisningstiden endast avserskolformens totala timtal eftersom styrelsen för respektive skolform måstekunna jämka timplanen och anpassa utbildningen efter varje elevsförutsättningar och behov. Därför kan inte alla elever garanteras samma timtali de olika ämnena, att det även inom ramen för specialskolans och denobligatoriska särskolans timplaner bör finnas utrymme för eleverna att väljaämne/ämnen samt för skolan att profilera sig, att minst avsätts förorientering om utbildning och arbetsliv även för specialskolan och denobligatoriska särskolans elever. Enligt gruppen kan emellertid detta utrymmebehöva utökas framför allt för särskolaris del. Styrelsen i respektive skolabör därför i viss omfattning ha möjlighet att dels ta i anspråk tid från andraämnen, dels disponera tid som avsatts för skolans lokala profilering, attspecialskolans extra tionde skolår tydligare skall användas för attförstärka utbildningen i teckenspråk/svenska samt i handi- Prop.1992/93:220 kappkompenserande ämnen, Prop. attdet föreslagna ämnet lek, idrott och hälsa bör behålla en relä- Bilaga 5tivt stor omfattning i såväl specialskolan som i den obligatoriska särskolan.Motivet för detta är att eleverna inte har samma möjligheter som eleverna igrundskolan att på sin fritid delta i olika aktiviteter. Arbetsgruppenanser beträffande timplanen för den obligatoriska särskolan: attförutom ämnet lek, idrott och hälsa bör ämnen som hemkunskap och slöjd behållaett relativt stort utrymme i timplanen för särskolan, attämnena naturlära och samhällslära inte bör delas upp i olika ämnen i årskurs6-9, attdet bör övervägas om ämnet barn- och ungdomskunskap, som har stor betydelse försärskolans elever, skall ha samma tidsmässiga uppräkning som i ,att B-språk inte bör vara ett ämne i grundsärskolan. Arbetsgruppenanser beträffande timplanen för träningsskolan: attsamma konstruktion som den nuvarande bör kunna behållas , dvs, entimplanekonstruktion som anger en minsta procent för varje undervisninsområde. Arbetsgruppenanser beträffande timplanen för specialskolan för döva och hörselskadade: attnuvarande språkblocket teckenspråk, svenska och engelska kanersättas av en uppdelning i dels engelska, dels teckenspråk/ attengelska bör införas först i årskurs 3 eller 4 med hänsyn till atteleverna i årskurs 1 startar med teckenspråk och svenska, attämnesgruppen teckenspråk och svenska liksom i nuvarande läroplanbör syfta till en tvåspråkighet, vilket skall framgå av Det bör prövas om ämnena bör skiljas åt i atttimförstärkningen i årskurs 1-4 kan användas bättre om den flyttadesöver till ämnet lek, idrott och hälsa och fördelades över Arbetsgruppenanser beträffande timplanen för specialskolan för synskadade: attämnet maskinskrivning skall utgå. 3.2 Kursplaner Prop. u , "ff A i. Arbetsgruppenanser beträffande kursplaner: o-i att det finns goda skälför att ha en avstämning på nationell nivå efter ett första skede iutbildningen. Lämplig tidpunkt för en sådan kan vara efter årskurs 5 närutbildningen kommit halvvägs. Utvärderingen skall ge underlag för vilkaåtgärder som är nödvändiga för skolan att vidta för att eleven skall kunna nåde mål som satts upp för utbildningen i dess helhet, att kursplanerna i principkan ha samma uppbyggnad och struktur som för , dvs. varje ämne böri enlighet med förslag ha s.k. uppnåendemål förårskurserna 5 och 9 eller 10, att det är viktigt attsåväl grundsärskolan som träningskolan har egna kursplaner eftersom de utgörunderlag för elevers och lärares beslut om val av stoff och arbetsmetoder.Dessa bör ges en sådan utformning att det särskilt framgår att särskolan är ensärskild skolform, att specialskolan bör haegna kursplaner endast i de ämnen som inte finns eller skiljer sig från deämnen som finns i . Sammanställningav remissyttranden över Prop. departementspromemorian(Ds 1992:129) Ny nZ.T'' Läroplan för specialskolan och den obligatoriskasärskolan Remissyttrandenhar kommit in från . iskolan (), (), Birgittaskolan i ,Kristinaskolan i , Manillaskolan i , Vänerskolan iVänersborg, Östervångsskolan i , Eke-skolan i , Äsbackaskolan iGnesta, i , Tomtebodaskolans resurscenter (TRC), ,, , , , , , ,, , , , , , , ,, , och kommuner, , ,, , , och läns landstingskommuner.Svenska kommunförbundet. , i (LO), (), (), och Skola (RHS), DövasRiksförbud (SDR), (), ,hörselskadade och språkstörda barn (DHB), (),och Ungdomar (RBU), Föreningen , (), , Ungdomar och Vuxna (FUB).