prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — Skälen för detta ärdels att det alltjämt råder osäkerhet om hur långl den privata sektomsförmögenhetsanpassning kommit och all den även fortsättningsvis kan behövastöttas, dels att tillväxten i pen- ningmängdmåtten M2 och M3är lägre än väntat och dessutom ligger Prop. 1992/93:150 under centralbankenFederal Reserves målintervall. I detta ligger en viss Bilaga 1.1 risk förlångsammare tillväxt än väntat . Återhämtningenfömtses ledas av privat konsumtion och investeringar, men även övrigaefterfrågekomponenter bör ge stöd åt uppsvinget. En mindre återhållande verkanav hushållens skuldsättning i kombination med förbättrad realinkomstulvecklingoch stigande framtidstro fömtses leda till en god tillväxt i den privatakonsumtionen. Tilltagande inhemsk efierfrågan, stigande vinster och ettgynnsamt ränteläge för att företagens investeringar stiger ochnästa år Mycket låga bostads-räntor irmebär också att uppsvinget ibostadsbyggandet väntas bestå . Den stigande inhemskaefterfrågan bör bidra till hög imporiiillväxt varför nettoexporten ger ellnegativt bidrag till BNP-tillväxten . Detta vänder först under 1994när världsekonomin förbättrats och därmed exporten kommit igång på allvar Sammantagetbedöms tillväxten uppgå till 1993 och 3 1/2 procenl 1994. Inflationenväntas oförändrat ligga kvar kring . Denjapanska ekonomin har gått in i den kraftigasteekonomiska tillbakagången , trots betydande penning- ochfinanspolitiska insatser från den japanska regeringen. Den främsta orsaken varatt den inhemska efterfrågan föll kraftigt de sista tre kvartalen något sominte hänt sedan nationalräkenskapsdata började insamlas 1955 driven av endämpning av privat konsumtion och fallande privata investeringar.Bytesbalansöverskottet svällde till rekordnivå bla på gmnd av vikande import.Sammantaget bedöms BNP-fillväxten 1992 ha stannat vid 1,3 procenl. Penningpolitikenhar trots ell flertal sänkningar av diskontot densenaste till inte förmått stimulera ekonomin. Det kan inteuteslutas att ytterligare någon sänkning genomförs. Liksom i är det troligtatt ineffektiviteten i penningpolitiken beror på förmögenhelsanpassning i denprivata sektorn, men problemen anses vara ännu större i . Yllerligare enlikhet är att de bredare penningmängdsmåtten i minskar. Även banksektomhar fåll känna av dessa problem i form av ökade kreditförluster men det ärosäkert hur stora problemen är 1 febmari etablerades elt bankägt bolag,vilket skall överta bankemas nödlidande lån. Regeringensfinanspolitiska stimulanspaket (motsvarande 2,3 procenl avBNP) utgörs lill stor del av en massiv satsning på tidigareläggning avoffentliga investeringsprojekt. De direkta stimulanseffekterna på ekonominberäknas till drygt 1 procenl av BNP, och infaller till slor del . Uteblivna effekter av stimulansåtgärdema och en fortgåendeförsämring av ekonomin ledde till att regeringen presenterade ett nyttstimulanspaket , med unge- färsanuna inriktning på åtgärdema som i del förra paketet men något Prop.1992/93:150 större till omfattningen (2,av BNP). Regeringenuppskattar Bilaga 1.1 paketets stimulanseffekt lill ca 2 1/proecent avBNP. Utvecklingenav de flesta konjunkturindikatorer tyder på att den japanska ekonomin fortsätteratt försämras och vänder först . Den privatakonsumtionen fömtses mattas ur ylterligare av ett flertal skäl, bl a hushållensskuldsättning, lägre realinkomsttillväxt och tilltagande pessimism. Trots attvinstema i näringslivet väntas öka något , fömtses investeringamafortsätta minska. Detla beror på att den lägre efterfrågan medför attföretagens försäljning stagnerar och att vinstförbättringen sker som ettresultat av en neddragning av bl a investeringskostnaderna. De finanspolitiskastimulansåtgärdema kommer att motverka den negativa utvecklingen i den privatasektom men bedöms inte fullt ut kunna uppväga dessa. Utrikeshandelsöverskottetväntas svälla ytterligare på gmnd av den allt starkare yenen. Först i etlsenare skede väntas importefterfrågan stiga och bidra till ell minskalöverskott. Sammantagetberäknas BNP-tillväxten mätt som årsgenomsnitt uppgå till endast 1/2 procent1993, vilket till slor del förklaras av att negativa kvartalssiffror understörre delen av 1992 ger elt kraftigt sk "underhäng" förgenomsnittstillväxlen 1993. Tillväxten väntas därefter öka lill 1994.Inflationen beräknas uppgå till 1 1/1993 och 1994. Konjunktureni fortsatte alt försvagas , lillstor del beroende på del höga räntelägel. Penningpolitiken har i många länderutformas efter extema mål och har i flera länder varit stramare än vad sompåkallats av den inhemska utvecklingen. Inte minst har del allmänt högaränteläget negativt påverkat förtroendet och förväntningarna för den ekonomiskautvecklingen bland företag och hushåll. Härtill har konmiit oron påvalutamarknaderaa. BNP i väntas bli oförändrad 1993. En gradvisåterhämtning fömtses ge en tillväxt på 1 3/. Draghjälpenfrån väntas bli ringa, då av export gårtill . Någon förbättring på arbetsmarknaden väntas inle förrän tidigast1995. Inflationen väntas dämpas något till 3 1/1994. Nedgångeni den västtyska ekonomin accentuerades och den svagautvecklingen har fortsatt under inledningen av 1993. Orderingången tillindustrin sjönk gradvis . Särskilt starkt minskade orderingången frånutlandet. Enkätundersökningar pekar på att industrin planerar alt minskaproduktionen med inemot 1993. Investeringsplanerna har i takt medsjunkande kapacitetsutnyttjande och minskad produktion reviderats ned kraftigt.Inflationen har trots den avtagande ekonomiska aktiviteten ännu inle dämpats.Ökande hyror och stigande priser inom tjänstesektom bidrar främst till detfortsatt höga inflationstrycket.Ijanuari ökade inflationen ytteriigare, främst till Prop. följd av den momshöjningmed en procentenhet som genomfördes vid Bilaga 1.1 De löneavtalsom slutits indikerar dock att risken för en löneleddinflation har minskat betydligt. anställda har slutitavtal om lönelyft på 1993, vilket de facto Förhoppningarna om sjunkande inflation har även stärkts av attpenningmängdstillväxten har avtagit. har gradvis lättats sedanseptember 1992, och de korta marknadsräntoma har fallit med nära 2procentenheter om en s k solidaritelspakt mellan den federala regeringen,oppositionen och delstaterna kunde nås i mitten av mars 1993.Solidaritetspakten innefattar planer för dels ökad stöd till de östradelstaleraa, dels finansieringen och fördelningen mellan förbundsstaten ochdelstaterna för kostnadema för integrationen av östra . på medellång sikt beräknas till av TysklandsBNP och begränsar det finanspolitiska manövemtrymmet.Solidaritetspakts-överenskommelsen irmebär att inga större ansträngningar allkonsolidera de offenlliga finansema görs utan att dessagenomförs först . Denekonomiska aktiviteten i den tyska ekonomin väntas fortsätta att falla under1993. Tillsammans med ett betydande underhäng , innebär det ett fall iBNP med 1 3/i västra . Ett stort negativt bidrag kommer frånmaskin- och utmstningsinvesteringama. Även den privata konsumtionen kommer attutvecklas svagt pga stigande arbetslöshet, höjd moms och svagreallöneutveckling. En vändning i konjunkturen väntas , vilket ger enBNP-tillväxt på 1 procenl. Utrikeshandeln ger ett positivt bidrag till BNPunder såväl 1993 som 1994, vilket främst beror på att importen utvecklas svagt.Inflationen beräknas dämpas något som en följd av låga löneökningar och därmedskapas utrymme för fortsatta lättnader av penningpolitiken. Finanspolitikenkommer all verka återhållande på den inhemska efterfrågan, även ombudgetunderskottet kommer att stiga. Tillväxteni östra uppgick preliminärt till 1992 och väntas bli ungefärlika hög 1993. De östra delstaterna är fortsatt beroende av transfereringarfrån västra och någon självbärande tillväxt kan ännu inte skönjas.Höga löneökningar fortsätter att undergräva konkurrenskraften. Lönema uppgår igenomsnitt till av de västtyska som produktivitetenuppgår till . Enhetsarbetskostnaden är därmed betydligt högrei östra än i västra . Arbetslösheten fortsätter att vara hög.Inkluderas personer som omfattas av arbetsmarknadspolitiska åtgärder uppgår dentill av arbetskraften. Det förefaller nödvändigt att lönemaanpassas till att bättre spegla produktiviteten. En mer konkurrenskraftigtindustri skulle minska behovet av transfereringar från väst och möjliggöra ensjälvgenererad tillväxt. IStorbritannien råder fortsatt osäkerhet om en återhämtning har inletts. BNPväxte visserligen något , men exkluderasoljeproduktionen var del elt fortsatt fall i BNP. snabbitill följd av den svaga ekonomiska aktiviteten. Det finns dock Prop.1992/93:150 vissa positiva tecken i ekonomin. Detaljhandelns försäljning harökat de Bilaga 1.1 senaste månadema och näringslivets förtroende är det högstapå Inflationstakten har dämpats. Den underliggande inflationen rensat frånbostadlåneräntor uppgick till , vilket var den lägsta Deprecieringen har ännu inte nämnvärt slagit igenom i konsumentledet. Budgetunderskottethar vuxit snabbt lill följd av den svaga ekonomiska utvecklingen. Statensinkomster har i stort sett stagnerat . Trots försämradestatsfinanser innehåller budgeten /94 inte några större besparingarutan dessa skjuts upp till nästa budgetår som inleds i april 1994.Budgetunderskottet beräknas uppgå till av BNP 1993/94.Penningpolitiken har lättats avsevärt sedan pundets utträde ur i september1992. Basräntan är och understiger därmed klart dentyska räntan. Pundet hade deprecierats mot ECU med drygt 12procent BNP-tillväxtenberäknas till 1 1/1993 och 2 1/1994. är detEG-land som sannolikt kommer få störst draghjälp från . Andelen av dentotala exporten som går till uppgår lill , vilket ärdubbelt så myckel som EG-genomsnitlel. Den brittiska konkurrenskraften påverkasallmänt positivt av deprecieringen av pundet. Det negativa bidraget på BNP frånnettoexporlen väntas minska. Fallet i investeringama upphör satmolikt. Vidareantas hushållens inkomster påverkas gynnsamt av de sjunkande räntoma. Bostadslåneräntanär vanligtvis rörlig och följer de korta marknadsräntoma. Hushållens högaskuldsättning i kombination med den långa perioden av sjunkande bostadspriser,irmebär dock sannolikt att hushållen till en del väljer att amortera påskulderaa. En viss uppgång i inflationen väntas 1993 till följd avdeprecieringen. Löneökningaraa hålls tillbaka av fortsatt stigandearbetslöshet. Denfranska ekonomin fortsatte alt utvecklas svagt under del fjärde kvartalet 1992,då BNP föll . Industriproduktionen har avtagit kraftigt de senasiemånaderaa. Ekonomin har påverkats negativt av det höga ränteläge som rått sedansommaren 1992 och dessutom har konkurrenskraften försämrats till följd avapprecieringen av francen. Arbetslösheten har stigit gradvis, vilket tillsammansmed del höga ränteläget inneburit ett försiktigt agerande hos hushållen ochsparandet har därmed ökat. väntas den svaga utvecklingen fortsättaoch BNP fömtses öka med endast 1/. Investeringama antas fortsätta altfalla. Den inhemska efterfrågan väntas ta fart , vilket ger entillväxt på . Tillväxten är inte tillräcklig för att hindraarbetslösheten att växa ytterligare. Inflationstrycket fömtses bli fortsattlågt. Under1992 föll den inhemska efterfrågan i , liksom de två föregående åren.Tillväxten i ekonomin blev tack vare etl positivt bidrag från utrikeshandeln ändåsvagt positiv. Förhållandet väntas bli det Prop. 1992/93:150 motsatta 1993då såväl den privata som den offentliga konsumtionen och Bilaga 1.1bmlloinvesteringama spås öka och nelloexporten minska. Dennautveckling leder 1993 till en svag BNP-tillväxt på ca 1 V* och på drygt 2procent då världskonjunkturen förväntas vända uppåt. Atttillväxten inte blir större innebär, i kombination med en viss ökning avproduktiviteten, att sysselsättningen faller något. Således väntasarbetslösheten stiga till och börja falla tidigast1994. har de senasie åren haft en av OECD-områdets lägstainflationstakter Detta förhållande väntas bestå även i fortsättningen dåinflationstrycket är utomordentligt lågt inte minsl pga kronans appreciering.För 1993 och 1994 spås prisslegringstakten uppgå till l'/2 respektive 2 1/4procent. Dennya regeringen som tog över är bunden av den budget som antagits för1993. Denna fömtsätter en relativt restriktiv finanspolitik. Emellertid harregeringen antagit ett program för att främja aktiviteten i ekonomin.Programmet syftar bl. a. till att få till stånd ökade investeringar i små ochmedelstora företag. Eftervaluiaoron och början av 1993 har kunnat sänkamarginalräntan någol och räniegapet till har krympt. En fortsättningav derma gynnsamma trend bedöms som trolig givet en nedgång i de tyska räntornaoch en majoritet för ja-sidan i folkomröstningen omMaastrichi-överenskommelsen. Denfinska ekonomin har ännu inte kommit ur den svåra recession som plågat landetsedan 1991. Totalproduktionen föll med hela 3 Vi procent 1992 trots en mycketstark exporttillväxt. Den konkurrenskraftsförbättring som följt av densammanlagda deprecieringen på väntas ge enfortsall hög tillväxt i exporten. Tudelningen av ekonomin i en krympandeinhemsk del och en växande exportsektor blir ännu mer uttalad under såväl 1993som 1994. Liksom väntas inte exportökningen kunna kompensera falleti den inhemska efterfrågan varför BNP minskar med ca 3/4 procent.1994 spås dock ulrikesbidraget bli så pass stort att det helt uppväger deninhemska stagnationen och leder lill en tillväxt på . Sysselsättningensjönk betydligt 1992 och arbetslösheten uppgick lill . Den godatillväxten i exportsektora till trots väntas inte arbetslösheten påverkasnämnvärt under vare sig 1993 eller 1994. Regeringenhar satt som mål att de offentliga utgifteraa inte realt skall överskridanivån . Därför antogs ett ålgärdspaket med avsevärdabesparingar som stramar åt ekonomin kraftigt och säkerställer oförändrade löneri hela ekonomin. I etl försök att motverka en alltför stor åtstramning av deninhemska efterfrågan har därefter ett blygsamt (1/av BNP)stimulanspaket antagits i febmari Detta syftar till att få igångnyinvesteringar i små och medelstora förelag genom olika former av ränte- ochgarantistöd bl. a. lill underhåll och reparationsarbeten på bostadsfåstigheter Den strama finanspolitikenoch den fallande inhemska aktiviteten leder Prop. 1992/93:150 till ettmycket lågt underliggande inflationstryck. Den förväntade ökning Bilaga 1.1i KPI på 1993 förklaras istället genom de tillfälliga höjningar av deindirekta skatterna som ingick i åtgärdspaketel . Den storadeprecieringen väntas få utslag i inflationen först , då KPI likaledes spåsuppgå lill . Ifebmari 1993 antog ett inflationsmål för KPI på . Sedanfrikopplingen av valulan tycks också haft somambition att motverka en alltför kraftigt depreciering av marken genom att låtaräntan förbli hög. I takt med att allt fler valutor deprecierats under höstenoch vinlem och att marken fortsatt att försvagas tycks denna inställning ha mjuknatoch räntoraa har kommit ner något. Den framtida penningpolitiken, somsjälvfallet är beroende av utvecklingen i , bedöms således bli mindrerestriktiv, med ytterligare räntelättnader . Dennorska ekonomin växte med 1992. Tillväxten förklaras liksomtidigare år i huvudsak av verksamheten i oljesektora. BNP-tillväxlen ifastlands-Norge uppgick lill . Prognosen utgår ifrån att denfinansiella konsolideringsprocessen är i det närmaste avslutad. Samtliga komponenteri den inhemska efterfrågan väntas uppvisa positiva tillväxttal och1994. Ökningen är dock inte tillräckligt kraftig för att motverka denförväntade nedgången i nettoexporten som följer av den relativa apprecieringenav den norska kronan. Den totala tillväxten i landet blir därför lägre 1993 änåret innan och stannar på ca 1 'A procent för att 1994 uppgå till drygt 2procent. Norgehar fört en expansiv finanspolitik i uttalat syfte att bekämpaarbetslösheten. Målel har inte kunnat uppfyllas utan arbetslösheten harförblivit lika hög som tidigare dvs . väntas enfortsatt nedgång i sysselsättningen då tillväxten är så pass blygsam ochdessutom produktivitetsdriven. Liksom övriga nordiska länder hade under1992 en mycket låg inflation på 2'A procenl. väntas förvisso en ökningi KPI till 3Vi procent men detta förklaras främst genom höjningen av momsen somingick i regeringens paket för att försvara kronans kopplingtill ECU:n. 1994 väntas inflationen falla tillbaka lill den nivå som rådde1992. Myndighetemahar lagt en förhållandevis stram budget som närmast kan karakteriserassom en inflalionsjustering av fjolårets. Budgeten uppvisar fortsatt ettunderskott på av BNP. Sedankopplingen lill ECU:n släpptes har penningpolitiken varit mindre restriktiv ochNorges Bank har sänkt dagslåneräntan vid sju tillfällen ulan att valulanförsvagats nämnvärt. fortsatt apprecieringstryck och en gynnsam tysk ränteutvecklingbäddar för ylterligare räntelättnader och en minskning av räniegapet lillTyskland . 3.1 Export och import Sverigestotala vamexport ökade med 1992. beräknas den stiga med omkring5% och med drygt 9 1/1994. Marknadstillväxten är fortsatt svag ochexportökningen förklaras av andelsvinster som i industrins tur beror på enförbättring i dess konkurrenskraft. Vamimporten sjunker ytterligare ,beroende på efterfrågefallet på hemmamarknaden. I årberäknas den minska meddrygt , men stiger med ca 3\1/1 då inhemsk efterfrågan väntas vändauppåt och exporten öka kraftige. Världsmarknadstillväxtenför bearbetade varor bedöms bli svagare än . Det relativtkraftiga fallet i BNP bidrar starkt till den dämpadeimportutvecklingen inom . Nedrevideringen av BNP-prognosen för meddrygt beräknas dra ned marknadstillväxten försvensk export inom med en hel procentenhet. Ett fall i Sverigesexportvolym till inträffade . Den draghjälptill svensk export som den ekonomiska återhämtningen i och Storbritannienväntas ge tycks dessutom komma med eftersläpning. Svensk exportvolym till dessaländer utvecklades svagt mot slutet av , se diagram 3:1. Diagram3:1 varuexport till några viktiga marknader 1988-1992 Fasta priser, säsongsrensat,glidande medelvärde Miljoner kr. 1992/93:150Bilaga 1.1 1988 1989 1990 1991 1992 OECD-marknadenför bearbetade varor beräknas öka med . Dennu mycket svaga tillväxten, och inte minst importfallet på störstaexportmarknad , motverkar en kraftigare uppgång för svensk export.Flera tungt vägande exportprodukter möter i årfortsatta problem med dämpad efterfrågan, Prop. 1992/93:150 altemativtöverkapacitet och svag prisutveckling. Bilaga 1.1pappers- och massaindustrin, stål- och transportmedelsindustrin. Investeringaraainom verkstadsindustrin i väntas falla ytterligare , vilketockså påverkar svensk export av investeringsvaror Utvecklingen avmarknadstillväxten och svensk export skiljer sig nu mot utvecklingen efterdevalveringaraa . 1 slutet av 1982, dvs. efter 1981 och1982 års devalveringar, ökade de svenska marknadsandelaraa för bearbetade varorinom OECD-området mycket kraftigt. Kvartalsstatistiken visar på en volymökningi storleksordningen fjärde kvartalet 1982 från föregående kvartal, dvs. över25% i årstakt. Denna ökning är mycket svår att förklara utifrån gängse modelleroch samband i utrikeshandeln. Effektemapå exportvolymema av devalveringama inträffade sålundaoväntad snabbt. Detta kan sannolikt sättas i samband med att den intemationellakonjunkturen började återhämta sig . steg industrinsandel av import av bearbetade varor med . Exportensproduktsammansällning hade varit ogynnsam och denna negativa faktorbortföll sedan successivt i takt med att efterfrågan på svenska exportproduktertog fart. Vamsammansättningen blev allt gynnsammare i samband med den stigandeprivata konsumtionen på de vikliga exportmarknadema inom . Detta gynnadeinte minst svensk export av personbilar. Härmed underlättades möjlighetema förSverige att öka marknadsandelaraa. Läget nu är annorlunda. Deprecieringen avkronan inträffade i ett läge då den internationellaefterfrågan fortfarande var dämpad och exportens vamsanunansättning fortsattogynnsam. Iår beräknas vamexporten stiga kraftigt under loppet av årel, , vilketinnebär en volymökning mellan årsgenomsnitten 1992 och 1993 på knappt 5%.Exporten föll kraftigt fjärde kvartalet , vilket medför en begränsaduppgång mellan årsgenomsnitten även vid en stark expansion under loppet avåret. Detsom drar upp svensk export och är den förbättrade konkurrenskraften för exportindustrin; som beräknas vinna andelar på världsmarknaden i växande utsträckning. Den omfattande deprecieringen av den svenska kronan har tillsammans med andra faktorer som minskningen av arbetsgivaravgifterna gett industrin utrymme att sänka sitt relativpris på exportmarknaden och därmed åstadkomma andelsvinster | Redanförra året sjönk relativpris på bearbetade varor, vilket medförde enuppbromsning av andelsförlusteraa på OECD-marknaden. Tappet uppgick till knappt1%, att jämföra med 5 1/1991. beräknas industrins andel öka ochnästa år med 7 1/på denna marknad. Sänkningen av relativpriset i årväntas således ge en större effekt på marknadsandelaraa nästa årPriselasticiteteraa bygger här på historiska samband. Relativprissänkningeni år begränsas sannolikt av att företagen använder en slor del av utrymmet tillatt förbättra sina vinstmarginaler Nr 150 Bil. Enförklaring till della är det svaga efterfrågeläget. Då det råder Prop.1992/93:150 överkapacitet och fallande efterfrågan på viktiga exportmarknaderkan en Bilaga 1.1 relativprissänkning väntas ge förhållandevis små effekter påmarknadsandelarna. Företagen vill undvika en alltför hård priskonkurrens. Iett sådanl läge väljer de alt höja priseraa mätt i svenska kronor i störreutsträckning och förbättra sina marginaler för att i ett senare skede, dåefterfrågan blivit gynnsammare, använda sin starkare konkurrenskraft tillandelsvinster Med hjälp av vinstförstärkningen kan företagen dessutom flyttafram sina positioner, t.ex. genom produktutveckling, produktivitetsförbättringaroch marknadsföring för att även därigenom vinna marknadsandelar . Effekteraaav den svaga interaationella efterfrågan kan också ses i en parallell med denfinska exportindustrin. Erfarenheteraa efter den finska devalveringen 1991 ochdeprecieringen av marken visar att företagen sänkt sinarelativpriser på världsmarknaden och vunnit marknadsandelar, men exportökningenför finsk skogsindustri (som svarar för av den totala exporten) harmotverkats av överkapacitet på världsmarknaden. Som en följd av överkapacitetenhar även konkurrenterna sänkt sina priser, vilket motverkat en starkarevolymuppgång för . Tabell 3:1 Exportmarknadstillväxt, relativa priser,marknadsandelar och export av bearbetade varor 14 importriser, SEK Svenska exportpriser Relativpris 2,7 2,0 -0,7 -0,8 -2,3 -1,5 -10,0 2,8 2,2 -0,6 -3,8 -4,7 -5,5 -4,8 -0,9 -2,9 -4,8 -2,6 Anm: Exportmarknadstillväxt avser en sammanvägning avimportökningen av bearbetade varor i olika länder. Som vikter har använtsländernas andelar som mottagare av svensk export av bearbetade varor.OECD-ländernas importpriser vägs samman på motsvarande sätt. Källor: ,och . AllSveriges marknadsandelsvinster inte blir större beror också på att svensk exportav bearbetade varor i högre grad än konkurrentländemas är inriktad på varor sommöter särskilt svag efterfrågan eller missgynnas av överkapacitet påexportmarknaden. Detta gäller t.ex. papper och papp samt jäm och stål, menockså vissa investeringsvaror I en jämförelse med 14 störstakonkurrentländer inom ligger den största skillnaden i att andelenpapper och papp samt jära och stål i exporten är Prop. 1992/93:150 betydligtstörre för . andel industrimaskiner, telekom- Bilaga 1.1munikationsutmstning och vägfordon i exporten är också större än förOECD-genomsnittet. av andelsförlusteraa som även drabbat flertalet kan dessutomförklaras av den ökade konkurrensen från nyindustrialiserade länder somSydkorea, , och . De har tillsammans vunnit andelar påexportmarknaden för bearbetade varor i accelererande takt sedan mitten av1980-lalet. Diagram 3:2 Marknadsandel och relativpris för Sverigesexport av bearbetade varor till 14 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 Källor: ,. Underde har den svenska varuimporten minskat i volym.