prop · GG03248 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1992/93:248 med redogörelse för verksamheten inom Regeringenöverlämnar till enligt bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den19 en redogörelse för verksamheten inom ministerkommittéunder . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden . , ,, , , , , , , ,, , , P. , Skrivelse med redogörelse för verksamheten inom resolution (nr 319) om förbindelsema med de nationella parlamenten, somantogs , uppmanar regeringarna attårligen lägga fram en rapport om verksamheten i ministerkommittéinför sina parlament. Regeringen har lämnat sådana redogörelser föråren 1967-91, senast med skr. 1991/92:164. En redogörelse för verksamheteninom har utarbetats inomUtrikesdepartementet efter samråd med de departement inom vilka deifrågavarande sakfrågorna bereds. Redogörelsen bör fogas tillregeringsprotokollet i detta ärende som bilaga. Jag hemställer att regeringenöverlämnar redogörelsen till . Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Redogörelse för verksamheten inom Skr.1992/93:248 ministerkommitté Bilaga präglades i hög utsträckning av de politiskaförändringarna i . inlämnade ytterligare femländer (, , , och ) ansökan ommedlemskap. upptogs som medlem. I och med delningvid /93 upphörde landets medlemskap i . De nya statemaTjeckien och fick därmed ansöka om medlemskap var för sig. Ministerkommitténhöll två ordinarie möten och dessutom ett extra möte . Ställföreträdarkommitténsammanträdde nio gånger för att behandla allmänna frågor och åtta gånger föratt behandla frågor rörande främst mänskliga rättigheter. Tillställföreträdarna har av praktiska skäl delegerats rätten att behandla ochfatta beslut i ärenden inom ministerkommitténs kompetensområde, närministrarna inte är samlade. I tillägg till ordinarie ställföreträdarmötenhölls ett antal extra endagsmöten, vid vilka bl.a. dryftades Europarådetsrelationer med de nya statema i f.d. samt ansökningar ommedlemskap i organisationen. Femordinarie fackministerkonferenser arrangerades inom under året.Sålunda hölls en ministerkonferens om kulturarvsfrågor påMalta, en sportministerkonferens på , en konferens förministrar med ansvar för social trygghet i (), enjustitieministerkonferens i och enkulturministerkonferens den 15 -i . Europarådetsordinarie budget uppgick till ca 665 miljoner franska francs.Sveriges totala bidrag till organisationen (inklusive bidrag till vissaunderordnade verksamheter och ett engångsbelopp avseende en ny byggnad för )uppgick under kalenderåret till . Europarådethöll sitt 90:e ministerkommittémöte under ordförandeskap av denschweiziske utrikesministern . Den svenska delegationen leddes avutrikesminister . Ministerkommittémötetinleddes med en ceremoni för att markera inträde i , somorganisationens 27:e medlemsland. Ministrarna välkomnade varmt Bulgariensinträde i kretsen av demokratiska europeiska länder. Undermötet diskuterade ministrarna främst relationer med länderna iCentral- och , situationen i f.d. , och reformering av övervakningsorganen för konventionen om de mänskligarättigheterna. Ministrarnanoterade fortsatta öppenhet mot Central- och Skr. 1992/93:248 Östeuropa.De välkomnade , och tillträde till Bilaga deneuropeiska kulturkonventionen och uttryckte en förväntan att det fortsattareformarbetet i dessa länder skulle möjliggöra att deras ansökningar ommedlemskap i snart skulle kunna accepteras. Utvecklingeni noterades med intresse och en vilja att påskyndasamarbetsprogrammen med uttrycktes. Förändringarna i ,särskilt de fria och demokratiska valen, välkomnades. Vidett särskilt meningsutbyte med den ryske utrikesminstern enadesman om att utvidga och stärka samarbetsprogrammen med . Ministrarnavälkomnade ansökan om medlemskap i . Ministrarnavälkomnade att de första kontakterna med , Mol-davien och Ukrainaetablerats. De uttryckte akut oro över konflikten i Na-gorno-Karabach ochuttalade sitt stöd för de medlingsförsök som företogs i ESK:s regi. Ministrarnaansåg att biståndsprogram till ländema i Central- och Östeuropahade varit betydelsefulla. Efterfrågan på dessa program var av en sådanomfattning att man fick överväga att inrätta ytterligare biståndsprogramgällande utvecklingen av rättsstatens grundvalar och lokal demokrati. fördömde ministrarna kraftigt bruket av våld för politiskaändamål, särskUt i , liksom kränkningarna av de mänskligarättigheterna och förstörelsen av ett omistligt arkitektoniskt och kulturelltarv. Ett stopp på stridighetema krävdes. Ministrarnauttalade stöd för en stärkt länk till ESK i syfte att på bästa sätt utnyttjaEuroparådets erfarenheter i ESKrs mänskliga dimension och hänvisade i dettasammanhang till förslagen att vissa program inom görs tillgängligaför hela ESK-kretsen. De uttryckte önskemål om att skulle inbjudastill i . Ministrarnavälkomnade ordförandens och generalsekreterarens rapport om de nyttigakontakter som knutits i och . Ministrarnakom överens om att generalsekreteraren skulle sammanställa en rapport om deolika konsekvensema av utvidgning. I detta sammanhang betonadesvikten av en reform av övervakningsorganen för konventionen om de mänskligarättigheterna. Europarådethöll sitt 91:a ministerkommittémöte i underordförandeskap av den turkiske utrikesministern . Den svenskadelegationen leddes av utrikesminister . Vid mötetdiskuterade ministrarna främst framtida roll och dess utvidgning,förberedelserna inför planerade toppmöte i den 8-9 oktober1993, reformen av övervakningsorganen för konventionen om de mänskligarättigheterna samt konflikten i f.d. . Ministrarna noterade denösterrikiska regeringens inbjudan att hålla ett Skr. 1992/93:248 toppmöte iWien , där framtida roll Bilaga skullebehandlas. Toppmötet kunde erbjuda ett tillfälle att behandla nödvändigainstitutionella reformer och kontinentens mest akuta politiska och socialaproblem, såsom skyddet av minoriteter och öst-västliga migrations-strömmar.Ministrarna noterade med tillfredsställelse att en arbetsgrupp tillsatts föratt förbereda toppmötet. Ministrarnaansåg att utvidgning skulle fortgå i enlighet med det etablerademönstret, utan att de krav och normer som organisationen står för skullesänkas. Vid granskningen av ansökningar om medlemskap borde dialogen mellanministerkommittén och parlamentarikerförsamlingen intensifieras. På medellångsikt skulle resurser framför allt fördelas till integrationen av ländema iCentral- och . Ministrarna beslöt att se över hur det traditionellasamarbetet kunde ytterligare styras mot projekt med konkreta resultat för ettfungerande demokratiskt samhälle. Vad gäller stmkturer ocharbetsmetoder diskuterade ministrarna ett antal åtgärder som skulle kunnaförena utvidgning med högre effektivitet. Beträffandereformeringen av övervakningsorganen för konventionen om de mänskliga rättighetemanoterade ministrarna att allt tekniskt bakgmnds-arbete nu var avklarat. Ettpolitiskt beslut om reformens inriktning behövdes , ochsenast vid toppmötet i . separat deklaration om situationen i f.d. fördömde mi-nistramavåldet och de grova kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och intemationeUhumanitär rätt. Ministrarna uttryckte sitt stöd för FN och den internationellafredskonferensen. De fördömde "etnisk rensning" och uttryckte sindjupa oro för att stridigheterna kunde spridas till andra republiker ochterritorier. Ministrarna välkomnade idén att, inom ramen för Bosnien-Hercegovinaskonstitution, skapa en juridisk kontroll av de mänskliga rättigheterna därEuroparådet skulle delta. Ettextra ministerkommittémöte ägde rum i . Mötet hadekallats på turkiskt initiativ för att ge tillfälle till ett meningsutbyte medföreträdare för länderna i Oberoende Staters Samvälde och samt föratt dryfta hur kunde förhålla sig till dessa länder. Ordförande vidmötet var den turkiske utrikesministern . Den svenska delegationenleddes av utrikesminister . Ministrarnavar eniga om att förhällande till de olika länderna borde varaflexibelt och differentierat. Mycket skulle dock bero på förmågan hos depolitiska rörelserna i de olika länderna att klart definiera sin demokratiskaorientering. borde stödja de länder som lutade sig mot ensamhällsmodell inspirerad av värderingar men fick inte förlorahuvudmålet att integrera länderna i . När det gällermedlemskapskraven upprepade ministrarna att någon sänkning av kraven inte kankomma i fråga. Decentralasiatiska länderna uttryckte klara avsikter att etablera en länk Skr. 1992/93:248 med . I detta sammanhang ansåg flera delegationeratt ett sär- Bilaga skilt samarbetsprogram kunde inrättas för republikernai f.d. , under fömtsättning att det inte inkräktar på vad somgörs till förmån för länderna i . Ministrarnavälkomnade resultaten från i ochutvecklingen av förbindelserna mellan ESK och . Särskild viktfästes vid det seminarium om utbildningsfrågor som inbjöds attorganisera för alla ESK-stater. Ministrarnavar djupt alarmerade över situationen i f.d. och antog endeklaration som fördömde "etnisk rensning". Ministrarna förklaradeatt man inte kommer att erkänna någon situation som skapats genom fullbordatfaktum och uttryckte sin djupa oro över att stridighetema kan spridas tillandra republiker och territorier. De insisterade på att deportationer, olaga frihetsberövandenoch försök att med våld förändra den etniska sammansättningen måsteupphöra. Verksamheten inom organisationens nio huvudsektorer 1.Mänskliga rättigheter, minoritets- och jämställdhetsfrågor Liksomföregående år präglades ministerkonmiitténs arbete på området för mänskligarättigheter av utvecklingen i . Den europeiskakonventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de gmndläggande frihetemaoch dess tUläggsprotokoll undertecknades och ratificerades av isamband med denna stats inträde i . hardärutöver och ratificerat konventionen. EfterTjeckoslovakiens upplösning /93 anses dock denna ratificeringsakna verkan och de nybildade staterna, och , har båda ansöktom medlemskap i . Deras ansökningar behandlas iEuroparådets parlamentariska församling. ratificerade konventionen ijanuari 1993. Också andra östeuropeiska stater har ansökt om medlemskap iEuroparådet och kan förväntas underteckna och ratificera konventionen inom denärmaste åren. Reformeringenav konventionens övervakningsmaskineri står alltjämt i fokus. Syftet är att åstadkomma att prövningen inför konventionsorganen påskyndas så att ett slutligt avgörande uppnås snabbare än vad som är fallet, utan att man ger efter på kravet på en noggrann prövning. För närva rande kan det ta innan den enskilde klaganden får ett slutligt avgörande av domstolen eller ministerkommittén. Från svensk sida har kon kreta förslag lagts fram om hur rättegängsförfarandet skall kunna rationali seras (se regeringens skrivelse till 1990/91:165 avseende verksam heten i ). Detta förslag be handlas tillsammans med andra förslag om hur processen bäst skall reformeras. I ministerkommittén har hitintills inte gått att nå enig het om vilken lösning som är att föredra. Ett flertal stater anser att en sam manslagning av kommissionen och domstolen till ett organ - en domstol med , permanenta medlemmar därenskilda klagande direkt kan väcka sina klago- Skr. 1992/93:248 mål - äratt föredra. Andra, bl.a. , förordar ett bibehållande av den Bilaga nuvarandestrukturen där kommissionen genom att meddela bindande beslut får slutligtavgöra den stora mängden klagomål, medan domstolen får en uppgift somprejudikatinstans för utveckling av rättspraxis. förmodaskunna fatta beslut i reformfrågan . Ministerkommitténövervakade fortlöpande verkställandet av Europadomstolensdomar och granskade och överprövade de rapporter som den europeiskakommissionen för de mänskliga rättigheterna avgett över enskilda klagomål.Ministerkommittén antog 62 resolutioner i sådana ärenden. Fyra avdessa rör klagomål mot . Underår registrerades 1 861 nya klagomål hos kommissionen, varav 82 motSverige. Motsvarande siffror för var 1 648 respektive 90.1 ett stortantal av de mål som kommit in till kommissionen har handläggningen över huvudtaget inte hunnit påbörjas. I genomsnitt tar det innan ett målslutligen avgjorts av konventionsorganen. Vissa brådskande mål, t.ex. sådanasom rör brott mot artikel 3 - skyddet mot tortyr m.m. -behandlas dock medförtur. GenomEuropadomstolens avgöranden och tolkningar klargörs den närmare innebörden avde förpliktelser som konventionen innehåller. Domstolen får därigenom ettstort inflytande inte bara på den nationella lagstiftningen utan också på dennationella rättstillämpningen, särskilt i de länder där konventionen och desstilläggsprotokoll införlivats med den nationella rättsordningen som nationelllag. Ökningen av antalet klagomål till kommissionen har också börjatåterspeglas i domstolens statistik. hänsköts 50 mål tilldomstolens prövning. Fram t.o.m. hade domstolen avgjort endast 31 mål.Vid utgången av hade domstolen avgjort 388 mål, varav 81 enbart underår 1992. Av de 388 avgjorda målen rör 27 klagomål mot . En redovisningav de fram meddelade domarna i mål mot finns i prop.1990/91:79 om avgivande av förklaring enligt artikel 46 i den europeiskakonventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggandefriheterna. Publikationen Ut-rikesfrågor 1991 och 1992 innehåller referat av dedomar som meddelats i mål mot . Detlöpande arbetet på det mänskliga rättighetsområdet bedrevs i övrigt liksomunder i styrkommittén för mänskliga rättigheter (CDDH) och i dessexpertkommittéer. Expertkommitténför utveckling av de i konventionen upptagna rättigheterna () undersökerför närvarande förutsättningarna för att i ett filläggsprotokoll tillkonventionen introducera vissa rättigheter till skydd för intagna i fängelseroch för andra frihetsberövade. Expertkommitténför processuella frågor (DH-PR) utarbetade och lade, utöver sitt arbete med demer genomgripande reformförslagen, fram förslag om olikarationaliseringsåtgärder för att i avvaktan på en mer långtgående reform göraförfarandet mer effektivt inom ramen för den nuvarande processordningen. I styrkommitténförbereddes också olika rekommendationer på området mänskliga rättigheter. Det påbörjade arbetet med en rekommenda- 1 donom information om HIV-smittades rättigheter lades ned då det inte gick Skr.1992/93:248 att uppnå enighet om utformningen av en sådan rekommendation. Enre- Bilaga kommendation om fattigas rättigheter, som utarbetats av styrkommittén,förelades ministerkommittén för antagande . Idetta sammanhang kan det finnas anledning att nämna i vilken utsträckningtilläggsprotokollen till ratificerats av medlemsstaterna.Uppgifterna gäller förhållandet . Som nämnts ovan hadesjälva konventionen ratificerats av samtliga medlemsstaterutom . Samtliga stater som ratificerat konventionen har med undantag avPolen också accepterat den enskilda klagorätten samt domstolens jurisdikdon. Detförsta tilläggsprotokollet, som rör bl.a. äganderättsskyddet, har ratificeratsav samtliga medlemsstater utom , och . Detfjärde tilläggsprotokollet, som rör bl.a. rätten till rörelsefrihet och rättenatt lämna sitt land samt förbud mot kollektiv utvisning av udänningar, harratificerats av samdiga medlemsstater utom , , ,, , , , och . Detsjätte tilläggsprotokollet, som förbjuder användning av dödsstraff i fredstid,har ratificerats av samtliga medlemsstater utom , , ,, , , och . Detsjunde tilläggsprotokollet, som bl.a. anger vissa rättssäkerhetsgarantier vidutvisningsförfaranden samt rätt till överprövning av brottmålsdomar, harratificerats av samtliga medlemsstater utom , , , ,, , , , , , , Turkietoch . Detnionde tilläggsprotokollet, som ger också den enskilde rätt att få prövning avett enskilt klagomål i domstolen, om domstolen ger prövningstillstånd, hadevid utgången av endast ratificerats av sju stater. Att interatificerat protokollet sammanhänger med att ändamålsenligheten av protokolletmåste ses i ljuset av de mer långtgående reformförslag som för närvarandebereds. Detta protokoll har således inte trätt i kraft. Övrigaprotokoll, som med undantag av det tionde alla trätt i kraft, rör främst processuellaändringar i förfarandet inför konventionsorganen. Idetta sammanhang bör också nämnas den europeiska konventionen till förhindrandeav tortyr, som antogs av ministerkommittén och trädde i kraftden 1 febmari 1989. Den hade vid utgången av ratificerats av samtligamedlemsstater utom , , och . För en närmare redovisning avkonventionens innehåll hänvisas till prop. 1987/88:133. som upprättats enligt konventionen för att undersöka be handlingen av frihetsberövade i syfte att stärka skyddet mot tortyr m.m. in ledde sin verksamhet . besökte kommittén mark, , , , , , , (), och . besöktes , Fin land, , , , samt ytterligare en gång. Efter besöket i gjorde kommittén ett offentligt uttalande. De rapporter som kommittén avfattar efter sina besök är annars inte offent- i ligamen kan offentliggöras om den berörda staten begär det. 1992/93:248från besöket i , som tillställdes i februari1992, Bilaga har offentliggjorts liksom det svar som den svenska regeringenlämnade kommittén . Övriga rapporter som haroffentliggjorts avser , , , , ochÖsterrike. Ocksåunder ägnades minoritetsfrågorna stor uppmärksamhet. En särskildexpertkommitté (DH-MIN) upprättades för att ta sig an dessa. har visatstort intresse för och medverkat i arbetet med minoritetsfrågor. Kommitténöverväger bl.a. om ett särskilt tilläggsprotokoll till Europakonventionenskall utarbetas som upptar särskilda rättigheter för minoriteter eller om enhelt ny konvention som reglerar minoriteters rättigheter är att föredra.Kommittén skall därvid bl.a. granska det förslag till en särskild konventionom minoriteters rättigheter som lagts fram av den s.k. ,samt det utkast till tilläggsprotokoll som lagts fram i parlamentariskaförsamlingen med samma syfte. för mänskliga rättigheter höllextra möten om minoritetsfrågor. Ensärskild juristgmpp, bestående av företrädare för kommissionen och domstolensamt styrkonmiitténs byrå, gavs i uppdrag att granska de förslag den av EGutsedde medlaren för konflikten i det , , lagt fram iparlamentariska församlingen om en särskild mekanism för de mänskligarättigheterna på nationell nivå. Denna har sin bas i nationell konstitution,med deltagande av utländska experter på frågor om mänskliga rättigheter,nominerade av ministerkonunitté. En resolution om denna mekanismantogs av ministerkommittén . Styrkommitténför jämställdhet mellan kvinnor och män (CDEG) sammanträdde underåret, varav två gånger i och en gång i . Förberedelserna införden 3:e europeiska jämställdhetsministerkonferensen upptog mycket avkommitténs tid även . Tidpunkten för konferensen, som varplanerad att äga rum i , har flyttats . Arbeteti två arbetsgrupper, en för att utveckla begreppet "likhetsdemokrati"och en för att undersöka möjligheterna för en europeisk databank om jämställdhetmellan kvinnor och män, liksom förberedelser för en europeisk kampanj omjämställdhet fortsatte . Vidarebildades en expertgrupp om åtgärder mot prostitution med mandat till och meddecember 1993. deltar i detta arbete. Kommitténbevakar också jämställdhetsperspektivet i projekt 1.1 om mänskliga rättigheteroch genuin demokrati genom bl.a. medverkan av två representanter fränkommittén. 1' 1992/93. Inteheller var det möjligt för styrkommittén för massmedie-frägor attena sig i fråga om en konvention eller ett tilläggsprotokoll beträffandenärstående rättigheter vid satellitsändningar. Konventionen omgränsöverskridande television blev ratificerad av erforderligtantal stater för att kunna träda i kraft, och så kommer att ske ,efter det att konventionen öppnades för undertecknande. harinte ratificerat konventionen. Detta ställningstagande -som utvecklas närmare iprop. 1992/93:75 om satellitsändningar av TV-program (s. 18) - motiveras medatt svenska rättsregler i första hand bör anpassas till EG:s TV-dlrektiv,medan en eventuell ratifikation av konventionen bör anstå tdls klarhet nåttsbeträffande ansvarsbestämmelsema. Styrkommitténför massmediefrågor (CDMM) sammanträdde . Uppföljning avministermötet i och förberedelser för nästa ministermöte, iPrag, präglade mycket av arbetet. Konferensen i har som tema. Särskild uppmärksamhetkommer att ägnas public service-verksamhetens framtid i det nya samtolika aspekter av journalistisk frihet. Det pågåendeutredningsarbetet som rör företagskoncentration inom massmedievärlden kommerockså att tas upp. I sistnämnda underkommitté innehar Sverigeordförandeskapet. Även i den kommitté som förbereder public service-materialetingår . 3.Sociala frågor, arbetsmarknads-, migrations- och befolkningsfrågor a)Social trygghet Rekommendationer och resolutioner Ministerkommitténantog en rekommendation R(92)2 om allmän tillgång till familjeförmåner.I denna rekommenderas medlemsstaterna att utsträcka rätten till familjeförmåner(barnbidrag) till hela befolkningen oavsett förvärvsarbete eller inkomster. Ministerkommitténantog vidare 15 resolutioner (CSS[92]1-15) om till-lämpningen 1juli 1989 till och med av den europeiska balken om socialtrygghet i de av rådets medlemsstater som ratificerat balken. I resolutionen CSS(92)12finner ministerkommittén att fortsatt uppfyller sina förpliktelserenligt balken och dess protokoll. Styrkommitténför social trygghet (CDSS) sammanträdde tvä gånger . Höstmötet höllsi i i samband med ett seminarium. med styrkommittén sommedarrangör, som hade organiserats i anledning av Skr. 1992/93:248 50-årsminnetav framläggandet av Beveridgerapporten om social trygghet. Styrkommitténdiskuterade bl.a. olika möjligheter att utnyttja rådets skildainstrument för samordning av systemen för social ttygghet i relation tillstaterna i . I samarbete med styrkommittén ordnadesekretariatet seminarier och andra aktiviteter på området social ttygghet,riktade speciellt till deltagare från dessa stater. Konunit-tén organiseradevidare i ytterligare en kurs i internafionellasocialförsäkringsfrågor för tjänstemän i medlemsstatemas nationella administrationer. Ikommitténs möten deltog observatörer från bl.a. , och . maj hölls en konferens i på Iriand för ministrar medansvar för social ttygghet. Det generella temat för konferensen var "Socialförsäkringspolitikoch sysselsättning". Med utgångspunkt i särskilda konsultrapporter och länderrapporterdiskuterades olika aspekter på sambanden mellan socialförsäkringssystemen ocharbetsutbud, arbetsmarknadspolitik och rehabilitering. I den avslutande kommunikénbetonades bl.a. att socialförsäkringssystemen bör utformas så att de innehållerincitament för arbetslivsinriktad habilitering och rehabilitering av deförsäkrade. b)Arbetsmarknadsfrågor och socialtjänst Styrkommitténför arbetsmarknadsfrågor (CDEM) sammanträdde två gånger . Ministerkommitténantog rekommendationerna R(92)4 "Samordning avarbetsmarknads-, social- och utbildningsåtgärder för att integrera och återintegreramänniskor med svårigheter i arbetslivet" samt R(92)ll "Social- ochyrkesintegration av unga människor". Beslutfattades om att 1993/forskningsprogram skall ha som tema . Styrkommitténsförberedelsearbete inför den 5:e arbetsmarknadsministerkonferensen, som kommeratt förläggas till , resulterade bl.a. i beslut omföljande tre teman för konferensen: -Sysselsättningstendenser i -utblick framåt - Effekter på arbetsmarknaden på grund avbefolkningsutvecklingen i - Yrkesintegration och äterintegration av personer påarbetsmarknaden och deras påverkan på strukturförändring, produktivitet samttillväxt. Expertkommittéerna"Utveckling av små och medelstora företagArbetsförmedlingsservice" (EM-CE), i vilka deltar,diskute rade och bearbetade vid årets sammanträden konsulternas rapporter. för socialpolitiska frågor (CDPS) sammanträdde två 11 Därvid lämnades rapporter frän forskningsgmpper Skr.1992/93:248 om bl.a. gatubarn och hemlösa. Eneuropeisk fattigdomsrapport planeras. Styrgruppens nästa större projekt kommeratt behandla barnens situation. Underår 1992 undertecknades sociala stadgan och dess tilläggsprotokoll av dåvarandeTjeckoslovakien. Antalet stater som undertecknat stadgan uppgick därmed till27. accepterade ytteriigare fem moment i stadgan.