prop · GF0323 · 1992-01-01 00:00:00 — I propositionen föreslås att godkänner deltagande i en frihandelsöverenskommelse mellan . Avtalets syfte är att stegvis minska och att slutligen avskaffa alla handelshinder mellan och för industrivaror, för vissa bearbetade jordbruksprodukter samt för viss fisk och andra produkter. Vidare föreslås att godkänner ett avtal mellan och angående handeln med jordbruksvaror. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , , , , , P. , Proposition om godkännande av avtal rörande handeln mellan och , m.m. 1 Inledning Europeiska gemenskaperna (EG) har under slutit ett nätverk av handelsavtal med omvärlden som innebär preferenser för EGs export i större eller mindre grad. I en önskan att uppnå likabehandling med EG enades EFTA-länderna vid ett ministermöte om att undersöka möjligheterna till handelsarrangemang som var jämförbara med EGs överenskommelser med vissa av dessa länder. Avtalet med (nedan kallat frihandelsavtalet) är det första avtal av denna typ som EFTA-länderna har ingått. undertecknades ett associationsavtal mellan och Europeiska ekonomiska gemenskapen (EEG), vilket skulle öppna vägen för turkiskt medlemskap i gemenskapen. Inom ramen för detta associationsavtal sänker sina tullar på varor från . Vid utgången av skall en tullunion mellan och EG ha etablerats. Fram till dess skall samtliga handelshinder ha avskaffats mellan parterna. För del återstår vissa tullar och avgifter att avskaffa . har associationsavtalet inte omfattat varor som ingår i Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) och Europeiska atomenergigemenskapen (EURATOM). EG och anser dock att före tullunionens bildande även inbegripa dessa varor i samarbetet. Exportörer från EFTA-länderna är således utsatta för en stegvis ökad diskriminering på den turkiska marknaden. För att undanröja denna diskriminering upptogs förhandlingar mellan och om ett frihandelsavtal. Förhandlingarna har resulterat i ett avtal mellan å ena sidan EFTA-länderna, dvs. , , , , , och och, å andra sidan, . Det undertecknades i och skall träda ikraft . Avtalets huvudtext i engelsk text och i svensk översättning jämte bilagor bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. I anslutning till avtalet undertecknades även ett bilateralt jordbruksavtal mellan och , vilket bör fogas till protokollet som bilaga 2. Under det svenska förberedelsearbetet inför förhandlingarna och under förhandlingarnas gång har kommerskollegium och utfört ett antal utredningar och avgivit yttranden. Kollegiets och jordbruksverkets arbete har bedrivits i nära samarbete med berörda organisationer i näringslivet. Under förhandlingarnas gång har ett löpande informationsutbyte ägt rum mellan EFTA-länderna och . Den svenska handelsbalansen gentemot har traditionellt visat överskott. Exporten och importen växte i ungefär samma takt . En ökad svensk export i kombination med en försvagad import från har emellertid bidragit till ett tilltagande överskott i handeln . Exporten till uppgick till medan importen utgjorde . Den svenska exporten till utgörs till största delen av verkstadsprodukter, främst maskiner och transportmedel. Även kemiska produkter, järn, stål och pappersprodukter utgör en betydande del. Det kan vidare noteras att ökningen av den svenska exporten till och i all väsentlighet berör varor inom de angivna kategorierna. Jordbruksvaror inkl. fisk, främst frukter, nötter och köksväxter är viktig svensk import från . Andelen jordbruksvaror har emellertid minskat , främst beroende på drastiskt minskad import av djupfrysta kräftor. har importen av olika textilier, i första hand kläder, vissa verkstadsprodukter och mineraler ökat kraftigt. Dessa varor utgör numera den största delen av den svenska importen från . Enbart tekoprodukter har importerats till ett värde av 220 till och svarar för av den totala importen från . En handels- och sjöfartstraktat ingicks mellan och . Genom denna traktat beviljar länderna varandra mest gynnad nations-behandling (MGN). undertecknades en handels- och betalningsöverenskommelse. Betalningsdelen i denna överenskommelse sades upp . och har vidare en traktat om förlikning, rättsligt avgörande och skiljedom, en luftfartsöverenskommelse samt en överenskommelse om internationella vägtransporter . Ett dubbelbeskattningavtal undertecknades . Förhandlingar om ett investeringsskyddsavtal påbörjades . Utöver mest gynnad nations-behandling ger tullpreferenser enligt det s.k. GSP-systemet (tullfrihet för varor från utvecklingsländerna, se vidare s. 11). Med undantag för vissa läder- och tekoprodukter samt skor åtnjuter turkiska industrivaror härigenom tullfrihet. Detsamma gäller för ett mindre antal jordbruksvaror. Tullsatsen på import av den största gruppen tekoprodukter från -- kläder -- är i genomsnitt . Det ingångna textilbegränsningsavtalet med löpte ut . tillämpar således inte längre några kvantitativa restriktioner för import av textil- och konfektionsprodukter från . Tullunionen mellan och skall som sagts vara genomförd . Därmed kommer fullständig tullfrihet för industrivaror att gälla mellan parterna. Utöver tullar tillämpar olika typer av importavgifter. Dessa har avsevärd betydelse och svarar ofta för en större del av importkostnaderna än tullarna. När det gäller dessa importavgifter har behandlat alla länder samt EG lika. har aviserat att importavgifterna åtminstone delvis kan komma att omvandlas till tullar. I förhållande till EG måste avskaffa dessa avgifter som ett led i bildandet av tullunionen. Handelsutvecklingen visar att är en intressant marknad för svensk export. Landets ekonomiska potential är stor. Med hjälp av en expansiv politik har tillväxten i ekonomin varit bland de högsta i världen . Utrikeshandelsregimen liksom ekonomin i övrigt har liberaliserats steg för steg. Per capita inkomsten är dock fortfarande mycket låg. Folkmängden uppgår till ca 60 milj. 3 Förhandlingarnas bakgrund började EG ingå handelsöverenskommelser med vissa medelhavsländer. har EG slutit mer eller mindre långtgående handelsavtal med praktiskt taget samtliga länder i denna region. Ett associationsavtal med undertecknades och trädde 1964. undertecknades ett tilläggsprotokoll som preciserade hur associationsavtalet skulle förverkligas. Huvudsyftet med associationsavtalet är att förbereda ett kommande turkiskt medlemskap i . suspenderades i praktiken en stor del av avtalet till följd av den politiska och ekonomiska oron i landet. strävar emellertid efter att normalisera sina förbindelser med EG. och därav föjande grekiskt motstånd har emellertid fördröjt processen. lämnade in en ansökan om medlemskap i behandlade ansökan men ansåg då att det ännu inte var meningsfullt att inleda förhandlingar. Rådet underströk dock vikten av att EG intensifierade samarbetet för att bistå i sin politiska och ekonomiska moderniseringsprocess, och därigenom förbereda landet för medlemskap. presenterade en rapport för rådet med ett konkret program för fullföljande av det redan etablerade associationsavtalet. Programmet innehåller följande fyra huvudpunkter:upprättande av tullunion finansiellt stödfrämjande av industriellt och tekniskt samarbeteförstärkning av politiska och kulturella band. har steg tagits för att konkretisera denna målsättning. EGs avveckling av sina tullar på import av industrivaror från slutfördes . Kvantitativa restriktioner har dock behållits för viss tekoimport. Dessa restriktioner följer av en överenskommelse på branschplanet. Restriktionerna strider mot associationsavtalet, men har å sin sida inte heller helt uppfyllt sina förpliktelser. Den tullavtrappning som enligt associationsavtalet gradvis skulle genomföra avbröts på grund av politiska och ekonomiska problem i men återupptogs . EG har beviljat tullförmåner för vissa jordbruksvaror och vissa bearbetade livsmedelsindustriprodukter. Tullunionen kommer dock enligt nuvarande förslag inte att omfatta EGs gemensamma jordbrukspolitik, som på lång sikt har förbundit sig att införa. Ökad liberalisering av handeln med jordbruksvaror kommer dock att ingå i det övergripande ekonomiska samarbetet. För huvuddelen av industrivarorna åtnjuter EG en tullreduktion i på . För resterande industrivaror är tullreduktionen . Med nuvarande tidplan ska alla industrivaror med ursprung i EG kunna införas helt tullfritt i fr.o.m. , dvs. när tullunionen etablerats. Enligt associationsavtalet skall även avveckla alla importavgifter som har samma verkan som tullar. Med hänsyn till den turkiska marknadens potential ansåg EFTA-länderna att det var angeläget att söka uppnå likabehandling med EG. Ett frihandelsavtal kombinerat med bilaterala avtal om handel med jordbruksvaror liknande 1979-års avtal mellan och ansågs vara en lämplig väg att gå. Förhandlingarna med om ett sådant avtal inleddes . Avtalet skulle följa Allmänna tull- och handelsavtalets () föreskrifter om upprättandet av frihandelsavtal, dvs. att handelshindren för i stort sett all handel mellan de berörda länderna skulle avskaffas. Genom avtalet skapas ett frihandelsområde mellan och de sju EFTA-länderna, inom vilket alla handelshinder avskaffas för industrivaror, för vissa bearbetade jordbruksprodukter samt för viss fisk och andra produkter. Varor från EFTA-länderna erhåller genom avtalet likställighet med varor från EG vid export till den turkiska marknaden. EFTA-ländernas huvudsakliga målsättning med förhandlingarna har därmed uppnåtts. För vissa tekoprodukter avskaffar EFTA-länderna sina tullar successivt fram till . skall enligt tidtabellen för tullunionen mellan och full frihandel ha etablerats dem emellan. Vidare innehåller avtalet utöver själva avvecklingen av handelshinder även konkurrensregler och föreskrifter om statsstöd, offentlig upphandling, immaterialrätt och dumpning. En utvecklingsklausul öppnar möjlighet till framtida samarbete inom områden som inte täcks av det nuvarande avtalet. omfattar 35 artiklar, 11 bilagor och 3 protokoll. Vissa tillämpnings- och tolkningsregler (''''''''Record of understandings'''''''') har avtalats mellan parterna och biläggs avtalet. I dessa tillämpnings- och tolkningsregler fastslås bl.a. att i uppfyllande av sina åtaganden mot EG inte skall diskriminera mot EFTA-länderna. Härvid framhålles i synnerhet avvecklingen av handelshinder. Vidare skapar parterna möjligheter för fortsatt dialog angående immaterialrätt samt direktinvesteringar och tjänstehandel. Vissa tillämpnings- och tolkningsregler bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 3. Avtalets innehåll framgår av följande redogörelse. Avtalets inledning (ingress) EFTA-länderna och föresätter sig att stegvis avskaffa handelshindren i överensstämmelse med GATTs bestämmelser för frihandelsområden. Parterna förklarar sin villighet att främja en harmonisk utveckling av den ömsesidiga handeln och att aktivt delta i den europeiska ekonomiska integrationsprocessen. Vidare fastslås att ingen föreskrift i avtalet får tolkas som innebärande att parterna befrias från sina förpliktelser enligt andra internationella avtal. Artikel 1 Avtalets syfte är att genom utvidgning av den ömsesidiga handeln befordra en harmonisk utveckling av de ekonomiska förbindelserna mellan EFTA- länderna och . Rättvisa konkurrensvillkor skall säkerställas. Artikel 2 Avtalet omfattar samtliga industrivaror, dvs. alla varor i tulltaxans kapitel , med undantag av ett mindre antal varor som anges i bilaga I till avtalet. Dessa varor är för svenskt vidkommande tullfria på MGN-basis, utom vad avser äggalbumin som medges tullfrihet genom jordbruksavtalet mellan och (se vidare under avsnitt 5). Avtalet omfattar även vissa livsmedelsindustriprodukter och bearbetade jordbruksprodukter, vilka återfinns i protokoll A. Slutligen omfattar avtalet fisk och andra produkter enligt bilaga II. Varuomfattningen från EFTA-ländernas sida överensstämmer i princip med vad som gäller i frihandelsavtalen med EG utökat med varorna angivna i bilaga II. Artikel 3 Som villkor för tullförmånerna gäller att varorna skall ha ursprung i en avtalsslutande part. Reglerna för ursprungsbestämningen fastställs i protokoll B. De överensstämmer i princip med de ursprungsregler som gäller enligt frihandelsavtalen mellan EFTA-länderna och EG. Artikel 4 Ingen ny importtull eller avgift med motsvarande verkan får införas i handeln mellan parterna. Vid avtalets ikraftträdande skall EFTA-länderna avveckla alla de importtullar och avgifter med motsvarande verkan som tillämpas på varor med ursprung i . Undantag görs för textil- och konfektionsprodukter samt, beträffande , även för varor inom EKSGs område. Dessa undantag specificeras i bilaga III resp. För svenskt vidkommande innebär avtalet att den tullfrihet tidigare åtnjutit inom ramen för GSP-systemet i stort sett består och blir i fortsättningen en avtalsenlig rättighet. I och med avtalets ikraftträdande stryks från listan över preferensberättigade länder i förordning (1987:1285) om tullfrihet för varor från utvecklingsländerna. Läderprodukter, skor och tekoprodukter ingår inte i GSP. De första två grupperna kommer att bli tullfria från avtalets ikraftträdande, medan tekoprodukter uppräknade i bilaga III får ett tullskydd som avses motsvara det gränsskydd som EG bibehåller gentemot . EFTAs tullar för dessa varor skall avvecklas fram enligt följande tidtabell. Tidpunkt Reduktion % Avtalets ikraftträdande 30 30 40 EFTA-ländernas åtaganden beträffande avvecklingen efter avtalets ikraftträdande har dock gjorts beroende av att EG fortsätter att successivt liberalisera sin import av tekoprodukter från . För del skall alla de importtullar och avgifter med motsvarande verkan som tillämpas på varor med ursprung i ett EFTA-land elimineras i samma takt och med samma varuomfattning som gentemot EG. Detta innebär att tullar och avgifter skall vara helt avskaffade . Undantag görs för den s.k. bostadsfonden som gradvis skall avvecklas fram till . De generella tidtabellerna specificeras i bilaga V. För varor som ingår i EKSG får bibehålla den tullfrihet som funnits inom ramen för GSP-systemet. För sin del är berett att avskaffa tullarna på dessa varor gentemot EFTA som samarbetet mellan och utvidgas till att omfatta även dessa varor. Artikel 5 Bestämmelserna i artikel 4 om förbud mot och avveckling av importtullar skall även tillämpas på tullar av fiskal karaktär. Vissa undantag har medgivits för , , och såsom anges i bilaga VI. Parterna får ersätta en tull av fiskal karaktär med en intern avgift så länge den inte verkar diskriminerande mot varor som importeras från en avtalspart. Artikel 6 Inga exporttullar eller avgifter med motsvarande verkan får införas i handeln mellan EFTA- länderna och . Redan existerande exporttullar och avgifter med motsvarande verkan skall avskaffas vid avtalets ikraftträdande. Vissa undantag har medgivits för , och i bilaga VII. Artikel 7 Inga nya kvantitativa restriktioner eller åtgärder med motsvarande verkan får införas i handeln mellan parterna och redan existerande kvantitativa restriktioner skall avvecklas. Vissa undantag framgår av bilaga VIII. har inga importrestriktioner gentemot och behåller endast vissa exportrestriktioner på järnskrot. har inga restriktioner gentemot , men förbehåller sig rätten att införa framtida restriktioner (se bilaga VIII, lista C). Artikel 12 Parterna förbinder sig att inte vidta någon åtgärd av intern fiskal natur som innebär att varor med ursprung i en avtalsslutande part diskrimineras vid import till annan part. Övriga bestämmelser avseende varuutbytet Artikel 10 EFTA-länderna och skall notifiera varandra, på tidigast möjliga stadium, om förslag till tekniska föreskrifter och ändringar i dessa som de avser utfärda. Förfarandet för informationsproceduren framgår av bilaga IX. Avsikten med bestämmelserna är att ge den andra parten tid att överväga de nya bestämmelsernas konsekvenser och framlägga synpunkter som kan beaktas vid den slutgiltiga utformningen. Informationsproceduren bygger på den procedur som tillämpas mellan EFTA- länderna, och vilken för tillämpas med stöd av förordningen (1990:986) om tekniska regler. Artikel 13 En viktig förutsättning för att frihandeln skall äga rum utan störningar är att betalningar som avser varuutbytet kan ske utan hinder. I avtalet föreskrivs att transaktioner av denna typ inte skall vara underkastade några restriktioner. Vidare skall parterna avhålla sig från restriktioner i fråga om krediter för kommersiella transaktioner. Bestämmelserna ansluter sig till vad som redan gäller i . Artikel 11 Även om frihandelsavtalet i princip endast omfattar industrivaror förklarar sig de avtalsslutande parterna beredda att främja en harmonisk utveckling av handeln med jordbruksvaror. För att uppnå detta har varje enskilt EFTA-land ingått separata bilaterala avtal med om handeln med vissa jordbruksvaror. mellan och redovisas under avsnitt 5. Artikel 9 Parterna skall säkerställa att alla statliga affärsdrivande monopol är anpassade på så sätt att det inte förekommer någon form av diskriminering beträffande försörjnings- och avsättningsvillkor mellan EFTA- ländernas och rättssubjekt. Vissa undantag för och samt och framgår av tilläggsprotokollet med tillämpnings- och tolkningsregler som åtföljer avtalet. Artikel 17 Kartellsamarbete och missbruk av dominerande marknadsställning från ett eller flera företags sida skall anses vara oförenliga med avtalet i den mån dessa förfaranden inskränker eller förvanskar konkurrensen i handeln mellan parterna. Skyddsåtgärder mot dylika konkurrensbegränsande affärsmetoder får vidtas i enlighet med bestämmelserna i artikel 23. Artikel 18 Statsstöd som förvanskar konkurrensen i handeln mellan parterna genom att gynna vissa företag eller viss produktion skall vara oförenliga med avtalet. Om en part anser att ett visst förfarande är oförenligt med bestämmelserna i artikeln får den införa en utjämningstull i enlighet med artikel 23 i avtalet (jämför 4§ lagen (1987:1069) om tullfrihet m.m.). Kontrollen av parternas statsstöd underlättas av en ömsesidig skyldighet att informera varandra härom (bilaga XI). Artikel 14 EFTA-länderna och förbinder sig att stegvis ändra villkoren för deltagande i anbudsförfaranden vid offentlig upphandling så att öppenhet och icke-diskriminering säkerställs mellan leverantörer från parterna. Former för hur denna anpassning praktiskt skall gå till skall utarbetas av som skall administrera avtalet. Därvid skall beaktas överenskommelser i eller med andra tredjeländer, till exempel med . Avtalet föreskriver att parterna skall sträva efter att ansluta sig till relevanta GATT-överenskommelser. är inte anslutet till GATT-överenskommelsen om offentlig upphandling men uppges tillämpa praktiskt taget icke-diskriminerande förfaranden mot utländska anbudsgivare. En 15-procentig prisfördel kan dock tillerkännas inhemska anbudsgivare vid internationell anbudsgivning, men förfarandet används ytterst sällan. Anbudsförfrågningar offentliggörs alltid i turkiska publikationer. Artikel 15 Det är vanligt att frihandelsavtal och andra avtal om handelsrelationer mellan stater innehåller bestämmelser om skydd för immateriella rättigheter. Genom denna artikel förpliktar sig parterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att skydda de immateriella rättigheterna mot intrång, särskilt mot förfalskning och olovlig kopiering. En viktig punkt i artikeln är att inte skall ge sämre behandling till medborgare i EFTA-länderna än till medborgare i någon annan stat. Detta innebär att EFTA-länderna försäkrar sig om samma skydd för sina medborgare som det ger gentemot medborgare i bl.a. EG. Vidare skall som administrerar avtalet, på begäran från någon av avtalsparterna, kunna hålla överläggningar i vilken fråga som helst som rör immaterialrätt. Enligt överenskommelsen om vissa tillämpnings- och tolkningsregler, bilaga 3 i propositionen, är parterna överens om att på begäran av endera parten ingå i förhandlingar om en förbättring av det immaterialrättsliga skyddet, särskilt om sådana förhandlingar är påkallade som en följd av förda förhandlingar mellan och . Avtalet föranleder för artiklarna i denna del ingen lagstiftning. Artikel 8 Avtalets bestämmelser hindrar inte parterna att tillämpa sådana förbud eller restriktioner i handeln som motiveras av bl.a. hänsyn till allmän moral eller säkerhet eller av intresset att skydda människors och djurs liv och hälsa eller att skydda miljön. Sådana åtgärder får dock inte utgöra ett medel för en godtycklig diskriminering eller en förtäckt begränsning av handeln. Artikel 24 Ingen bestämmelse i avtalet hindrar en part från att vidta åtgärder som den anser nödvändiga med hänsyn till väsentliga säkerhetsintressen eller till uppfyllandet av såväl internationella förpliktelser som sin nationella politik. I de senare fallen kan det vara fråga om handel med krigsmateriel eller icke-spridning av biologiska eller kemiska vapen och kärnvapen. Artikel 19 Vid dumpning kan lämpliga motåtgärder vidtas i enlighet med artikel VI i och därtill knutna regler samt enligt procedurbestämmelserna i artikel 23. Artikel 20 Om en ökning av importen av en viss vara med ursprung i ett EFTA-land eller orsakar eller hotar att orsaka allvarlig skada för viss produktion hos den importerande parten kan denna part vidta lämpliga åtgärder i enlighet med procedurbestämmelserna i artikel 23. Detsamma gäller om en ökning av importen av en viss vara orsakar allvarliga störningar i en sektor av näringslivet eller allvarlig försämring av det ekonomiska läget i en region. Artikel 21 Skulle avvecklingen av handelshindren leda till en allvarlig bristsituation och detta orsakar betydande svårigheter för den exporterande parten får denna vidta lämpliga åtgärder i enlighet med artikel 23. Samma gäller om snedvridningen i handeln uppstår till följd av reexport. Artikel 16 Om en part anser att den andra parten försummat att fullgöra en förpliktelse enligt avtalet kan lämpliga åtgärder vidtas enligt förfarandet i artikel 23. Artikel 22 I händelse av betalningsbalanssvårigheter får lämpliga åtgärder vidtas i enlighet med föreskrifterna i artikel 23. , som skall upprättas enligt artikel 25, skall underrättas om de åtgärder som vidtas och, om omständigheterna så tillåter, granska åtgärderna innan de träder i kraft. Åtgärderna skall vara förenliga med gällande GATT-regler. skall fortgående granska förhållandena och pröva behovet av att bibehålla vidtagna åtgärder. Artikel 23 Huvudregeln för vidtagande av skyddsåtgärd med stöd av artiklarna 16 till 22 är att överläggningar först skall äga rum i . En tidsfrist har angetts för dylika överläggningar. Om de påtalade svårigheterna inte lösts inom tidsfristen får den berörda parten vidta nödvändiga skyddsåtgärder för att rätta till situationen. Vid exceptionella förhållanden har en part i vissa fall rätt att vidta skyddsåtgärder utan föregående överläggningar. Artikel 27 Om det föreligger ett gemensamt ekonomiskt intresse finns det möjlighet att utvidga samarbetet till områden som inte täcks av avtalet. Förslag härom skall upptas i . Artikel 25-26 För att administrera och övervaka tillämpningen av avtalet upprättas en gemensam kommitté i vilken varje avtalsslutande land är representerad. får besluta om ändringar i avtalets bilagor. I andra frågor får kommittén göra rekommendationer. Kommitténs beslut och rekommendationer skall vara enhälliga. Kommittén skall sammanträda minst en gång . Dessutom kan varje avtalsslutande part begära att möte hålls. Artikel 28-35 I avtalets avslutande artiklar finns regler för ändringar i avtalet, och anslutning till resp. uppsägning av avtalet. Ikraftträdande förutses ske , förutsatt att samtliga signatärstater då har deponerat sina ratifikationsinstrument hos depositarien. är depositarie för avtalet. De bilaterala jordbruksförhandlingarna har resulterat i separata jordbruksavtal mellan och EFTA-länderna , , , , och . Varuomfattningen liksom även tullsänkningarna varierar i de sex avtalen.