prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Jag har för avsikt att återkoraraa tUl riksdagenangående de lagändringar sora kan bli nödvändiga. beslut (prop. 1991/92:140, bet.1991/92:KrU28, rskr. 1991/92:329) innebar att ett nytt statUgt aktiebolag raedhuvudmannaskap för rundradionätet. , bildades den 1 juli1992. Svensk Rundradios huvuduppgift är att bedriva programutsändning ochprogram-insamUng av radio- och TV-program. Ett avtal har ttäffats mellan staten och om dess verksarahet för det svensk-finska TV-utbytet I enlighetraed detta avtal skall tUlhandahåUa en programkanal frånSveriges och överföra den till samt svara för detekniska kosmaderaa för randradiosändning i av en finländskprogramkanal. De medel som disponerats av för detsvensk-finska TV-utbytet utbetalas sedan den 1 juU 1992 tUl Svensk RundradioAB. Medel utbetalas tUl respektive utbetalas till ochvidarebefordras av tiU . Svensk Rundradio /\B bör för /94erhålla II , vilket innebär en ökning med . Av beloppetavser ersättaing till och 7 095 000 krersättaing tiU , inklusive kompensation för mervärdesskattom . har tidigare svarat för överföring av enfinländsk TV-kanal tiU kabelnät på ett antal orter i landet. När bildades blev det nödvändigt att för denna del av det svensk-finskaTV-utbytet ingå ett avtal med detta företag som nuraera svarar föröverföringen. Enligt det avtal som träffats raellan staten och Svenska Kabel-TVAB skall staten betala ersättning uU Svenska för överföring av enfinländsk programkanal via fiberoptiskt nät från Kaknästoraet i Stockholratill kabelnät på 24 orter i landet. Anslaget Utbyte av TV-sändningar mellan ochFinland har tidigare anvisats i två anslagsposter. Under anslagspost 1.Telcniska kostaader m.m. har medel till anvisatstillsamraans med medel tiU Svenska . Under anslagspost 2. för sändningsverksarahet har raedel anvisatstill bakgrand av bUdandet av Svensk Rundradio ABoch Svenska bör medlen under anslagspost 1. fortsättningsvis förasupp under skilda anslagsposter. bör för /94 anvisas , dvs.en ökning raed , för överföring av en finländsk TV-kanal tiU kabelnätpå ett antal orter i landet utbetalas till förbundet av rege- Prop1992/93-100 ringen. Resultatet av de förhandlingar som förts mellan förettädareför riks- gjj 12 förbundet och berörda rättighetshavarorganisationer omersätming för utsändningen över är en vUctigutgångspunkt för bedömnmgen av medelsbehovets storlek. förregeringens beslut ora budgetpropositionen 1991/92 hade något avtal ännu inte undertecknats varför bidraget fördes upp raedsenast kända belopp. bör nu inforraeras ora att regeringen den 20febmari 1992 tilldelade förbundet 3 IOO (XX) krför detta ändamål, varav utgjorde ert överskridande av anslaget ifråga. Förhandlingar pågår om ettmotsvarande avtal för mellan ochförettädare för berörda rättighetshavarorganisationer avseende ersätming förutsändningen. Då något avtal ännu inte har redovisats för regeringen börbidraget till riksförbundet föras upp med det senast kända beloppet, nämligen . Jag avser att senare redovisa ora utfallet av förhandlingama harinneburit ändringar i bidraget tiU förbundet. FramstäUningamai övrigt föranleder inga åtgärder från rain sida. JagherastäUer att regeringen föreslår att 1.anta förslaget tiU lag orafortsatt gUtighet av lagen (1986:3) om mndradiosändning av fmländskatelevisionsprogram, 2.tUl Utbyte av TV-sändningarmellan och för /94 anvisa ett förslagsanslag på27 . Bidrag till dokumentation av medieutvecklingen ochtill europeiskt mediesamarbete 1991/92 Utgift 1145 463 Reservation 3 517 417 1992/93 Anslag 8 387 000 1993/94 Förslag 16 287 000 Frän anslaget utgår stöd till svenska avdelningenav Nordiska Doku-raentationscenttalen för raasskoraraunikationsforskning(NORDICOM) vid i dels för information omforskningsresultat och dels för att utarbeta mediestatistik. Från anslagetbekostas också svensk raedverkan i vissa uttedningsprojekt och saraarbeteinora det s.k. audiovisueUa Eureka, samt svensk raedverkan i EG:s program MEDIA95. Beräknad ändring 1993/94 Basresurs för mediepolitisk forsknmg (NORDICOM) debatten om den mediepoUtiska utvecklingen ra.m. Bidrag tUl europeiskt mediesamarbete -h 7 900 000 ■H 7 900 000 1992/93:100 Bil. NORDICOM begär enökning med som kompensation för kostnadsökningar eller, som ett raerambitiöst altemativ för att utveckla internationell mediestatistik och bättrekontakter med forskningens avnämare, . Sverigehar ert starkt inQ-esse av art följa utvecklingen inora medieorarådet genomatt stödja både nationell och intemationell dokumentation och bearbet-nmg avdata. Ett fortsart stöd till det statistiska arbetet vid Nordiska dokumen-tationscenttalenför Masskoraraunikationsforskning, NORDICOM, är ert vUctigt led i dettaarbete. I en uttedning för har föreslagits att den andelav finansieringen av NORDICOM sora sker över den geraensamraa nordiska budgetenskall övertas av de enskilda nordiska ländema. EnUgt min mening är detväsentligt att den verksamhet som bedrivs inom NORDICOM fortsätter, även om densker i nya forraer. Jag avser i den koraraande propositionen ora forskning ochutveckling föreslå regeringen att göra en översyn över frågor rörande forskningoch dokuraentation av raass-raedier i samarbete mellan det allraänna ochmediebranschen. Medel bör således reserveras för ändamålet i awaktan påslutiigt beslut ora fmansieringen av NORDICOM. Likaledes bör ert aktivtdeltagande i europeiska studier och uttedningar inora , detaudiovisuella Eureka och andra europeiska institutioner fortsätta. I förta årets budgetproposition anmälde jag underdetta anslag ett beräknat medelsbehov av för avseende kostnader i saraband med det svenska deltagandet i EG:sprogram Media 95. Det svenska bidraget till prograraraet för kalenderåret 1993fastställdes som jag inledningsvis nämnt sedermera tUl ca 1,4 miljoner ECU(motsvarande ca 10,9 miljoner Icronor enligt den dä gällande växelkursen).Beräkningen bygger på fastställda proportionalitetsfaktorer. Den samladebudgeten för MEDIA 95 uppgår under sararaa år till drygt 48 miljoner ECU.Budgeten för är 1994 har ännu inte fastställts,varför den svenska andelen härav inte kunnat anges ex- /93-100 akt Dethar dock funnits gmndad anledning utgå från att kostaaden för bud- gjj /94 kommer att vara i samraa storleksordning som för kalenderåret1993. Den i det föregående redovisade uppgörelsen ttäffades före folkomrösmingeni . EnUgt min mening är emellertidföratsättningama goda för bilaterala överenskommelser ora deltagande i MEDIA95. Ett belopp i angiven storleksordning bör därför reserveras för ändamåletJag har vidare utgått från att det skall finnas en margmal för ofömtseddakostaader i samband med att går in i samarbetet rörande MEDIA 95 m.m.Jag vUl i sammanhanget erinra om att enUgt film- ochvideoavtalet, som gäller fr.o.m. , förutsätts åta sig de svenskasamordningsinsatsema i saraband med programmet. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till dokumentation avmedieutvecklingen och till europeiskt mediesamarbete för /94anvisa ett reservationsanslag på . Jagkoramer att föreslå att regeringen överlämnar en skrivelse tUlriksdagen som redogör för invandrar-, invandrings- och flyktingpolitiken,huvudsakligen under /92. får härigenom en samladinformation ora utveckUngen inom poUtikorarådet Jagkommer också att föreslå att regeringen överlämnar förslag om tillläggsbudgetI för /93 till rUcsdagen. Jag kommer i detta sammanhang bl.a.att redovisa hittillsvarande tillsttömning av asylsökande, utveckUngen avärendebalanser hos () och samtförläggningsvolymema. Mot bakgrand av de relativt omfattande redovisningar jagsålunda avser att lämna, kommer jag i det följande att främst uppehåUa raigvid bedöraningar av utvecklingen efter /93. Myndighetema inora orarådet Invandring ra.ra. ingåri den grapp som har lämnat fördjupadeanslagsframställningar i ett tteårs-perspektiv. Utvecklingen inom främstasylprövningsområdet är emellertid så omöjlig alt föratsäga alt jag finner detnödvändigt att koncenttera mina bedömningar och anslagsberäkningar tUl detkorta perspektivet dvs. i huvudsak till /94. Prop.1992/93:100 Bil. * Det stora antalet asylsökande innebäratt anslagen för mnevarande budgetår kommer att överskridas kraftigt och attanslagen för nästa budgetår måste höjas. Hur stort medelsbehovet /94 avgörs i första hand av den fortsatta utvecklingen avantalet asylsökande och den tid dessa raåste försörjas genom förläggningsboendeeller på annat sätt och beslutskapacitetär, vid sidan av tillsttöraningen av asylsökande, avgörande för storleken påförläggningsvolyraeraa. Tillfälliga resursförstärkningar bör därför ges tillasylprövningen vid de båda rayndighetema. * Kostaadsminskningar i verksamheten genomförs påflera stäUen. Den största effekten förväntas uppstå inomföriäggningsverksamheten genora redan beslutade särat föreslagna åtgärder somsänker flykting-dygnskostaadema. * Uttedningen om översyn av mottagandet avasylsökande och flyktingar är nu klar. Efter remissbehandUng avser jag attföreslå regeringen att en proposition överläranas tiU under år 1993så att förändringar av mottagandel kan genomföras . *Jag avser att föreslåregeringen att en parlaraentarisk koramillé tiUkallas för att se överinvandrar- och invandringspoUtiken. En huvuduppgift skall vara att belysa hurinvandrarpolitiken skall utforraas för att bättte integrera invandrama i detsvenska samhället En annan huvuduppgift skall vara att se över hur människorsora söker en i vårt land undan förtryck skall kunna få dettatillgodosett. Vidare skall övriga gmnder för rätt eller raöjlighet tillbosättaing i , t.ex. genomanknyming, ses över. Kommittén skall överväga frågor sora kan komraa attakmaliseras av en svensk Europaintegration. *Kraven på snabba och flexiblainsatser inora flyktingområdet har ökat För att bättte än hittUls kunna mötadessa krav, kommer jag att föreslå att de medel som avsätts för överföring ochmottagande av s.k. kvotflyktingar också skaU kunna umyttjas för tex. msatser iflyktingarnas närområden. *De mycket oroande utslagen avallraän främlingsfientiighet våld mot asylsökande och invandrare samt denökande antiseraitisraen raåste raotverkas. Jag kommer därför att föreslå ettfortsatt anslag på tUl detta. *För innevarande budgetår haranvisats . Hittillsvarande utveckUng indikerar attutgiftema kan komma att uppgå tiU inte fullt 12,4 mUjarder kronor. /94 har jag beräknat anslagsbehovet tUl . Prop.1992/93:100 Bil. Detär mycket svårt alt ens för innevarande budgetår kunna bedöraa hur mångamänniskor som komraer att ta sig till och söka asyl. Det är situationeni f d. som inger stora farhågor. Jag kommer - isaraband med mina förslag om tiUäggsbudget I för /93 - attredovisa min bedömning att det troligen kommer mellan 65 000 och 80 000asylsökande under budgetårel 1992/93 och att överväganden ora ärendebalanser,förläggningsvolymer och därmed förknippade resursbehov försiktigtvis bör ha sinutgångspunkt i det högre antalet. Förnästa budgetår gör jag bedömningen att den relativa nedgång i antaletasylsökande som skett under de senaste månadema fortsätter. Det skulle innebära30 000 - 60 000 asylsökande under /94. När jag längre fraraskall lärana förslag till medelsanvisningar komraer jag emellertid alt göradetla raot bakgmnd av det lägre planeringsaltemativet om 30 000 asylsökande,dvs. den nivå som tidigare utgjort beräkningsbas. Jag avser alt mycket ingåendefölja utvecklingen av antalet asylsökande tmder första delen av . Jagämnar sedan återkoraraa till regeringen raed de förayade bedömningar avanslagsbehoven sora kan följa av ändrade planeringsfömtsättningar iasylprövningsproccessen och vad gäller behovet av förläggningskapacitet.Förslag skuUe då kunna lämnas antingen i kompletteringspropositioneneller i den första tUläggsbudgeten för /94. 17 1992/93. Asylärenden Prgp 1992/93:100 Grundärendenhos SIV- volymutveckling och resursbehov "1- '■ SrVkommer, enligt antaganden ora utvecklingen under innevarande budgetår, att haca 60 000 gmndärenden i balans vid ingången av /94. Möjlighetemaatt öka SIV:s beslutskapacitet begränsas på kort sikt av dess orgaiusatoriskauppbyggnad. resurstUlskott utöver en viss gräns kan inte på kort siktabsorberas av verket och resultera i flera avgjorda ärenden. För närvarandebedöms SrV:s kapacitetsgräns ligga vid 85 000 avgjorda grandärenden. En skiUnadgentemot innevarande och tidigare budgetår är att SrV kommer att göraasyluttedningen i alla ärenden. Innevarande budgetår har t.o.m. noveraberraånad fortfarande tagit eraot ärenden där polisen gjort asylutredningen. För att skall kunna fatta beslut i 85 000grandärenden /94 behöver verket bibehålla och i vissutsttäckning utöka den exttaka-pacitet för asylprövningar sora byggts upp underinnevarande budgetår. Den tillfälliga uttediungs- och beslutskapacitetenberäknas svara för 55 000 av de avgjorda gmndärendena. det kommer 30 000 asylsökande skulle densista kunna vara nere i en balans på drygt 5 000 gmndärenden. Jag beräknar anslagsbehovet för till . överprövningsärendenhos - volymutveckling och resursbehov Jagmåste till att börja med förklara skillnaden raellan SIV:s och . Ett SlV-ärende avser en individ, medan ett nämndärende ärfamiljerelaterat och därför kan avse en eller flera personer. Utlänningsnämndenkommer att kunna redovisa även individstatistik, varför jag användermig av detta begrepp i raina bedöraningar för /94. Den ingående balansen av överklagadeavvisningsbeslut hos har antagits omfattadrygt 4 000 personer. Jag antar vidare alt ca 40 000 överklaganden komraer attöverläranas från till nämnden. Fömtsatt att under /94 bibehåller den ärendeavverkningskapacitet som svarar raot detresursförstärkningsförslag på tilläggsbudget I för innevarande budgetår sorajag ämnar föreslå regeringen , kan ärenden motsvarande ca 36 000personer avgöras. Den utgående balansen skulle då korama att omfatta 8 (XX) personer. Om nämndens kapacitet däremot under hösten 1993skulle reduceras i riktaing mot ett "normalläge", kan balansen koraraaatt ora fatta ca 22 000 personer. Skillnaden i balansläge - 14 000 personer - är den ytterligare mängd asylsökande som skulle behöva bo kvar på SIV:s förläggningar ora inte nuvarande ären deavverkningskapacitet bibehålls. Detfinns således raycket starka skäl till att Utiäntungsnäranden dimensio- /93-100 neras så att den nu befintliga ärendeavverkningskapacitet kanbibehållas till gjj 12 utgången av /94. Närandensanslagsbehov beräknas härvid till 70,7 rakr. kapaciteten börjar avvecklasunder genora alt tillfälligt anstäUd personal inte får sinaanställningar förlängda beräknas Ut-länningsnärandens anslagsbehov tiU 51,6mkr. Sora jag redan nämnt, finner jag det nödvändigt attsenare återkomraa till regeringen med förnyade bedömningar omutvecklingen i asylprövningsproccessen och behovet av resurser. I avvaktanhärpå, avser jag att föreslå att tv. anvisas ett anslag på51,. Härigenom kan nämnden åtminstone under somraaren och bibehållanuvarande ärendeavverkningskapacitet. Vid behov måste nämnden senare anvisasde ytterligare medel som kan behövas för att reducera balansen tUl en rimlignivå. Vidingången av /94 kommer förläggningssystemet, enligt antagandenora utvecklingen under /93, att orafatta närraare 77 000 belagdaplatser. Vid 30 000 nytiUkomna asylsökande under budgetåret1993/94 räknar med att antalet belagda förläggningsplatser sjunker tilldrygt 38 000 vid utgången av budgetåret. Med den avvecklingsprofil verketbedömer ttolig, kan man anta att i genomsnitt 62 000 personer koraraer att bopå föriäggningama under /94. Ca 7 000 personer bedöras vidutgången av /94 ha uppehåUstiUstånd och bo kvar på förläggningi avvaktan på att kunna tas eraot i en kommun. Jagberäknar anslagsbehovet tUl . FN:sflyktingkommissarie har under de senaste årens dramatiska utveckling utsattsför till karaktären nya (x;h till omfånget stora påfrestaingar. Kraven påsnabba och flexibla insatser har ökat. I samband raed exekutivkomraittémötet ioktober 1991 redovisade den nya högkomraissarien sin raålsättningatt stärka repatriering, dvs. återvändande, som mål för verksamheten.Resettiement, dvs. överföring av flyktingar till ttedje land, skall endastkomma i fråga när aUa andra raöjligheter alt lösa en flyktingsitaationbefunnits uitörada. förklarades vara året för frivilligt återvändande.1992 ärs exekutivkoraraittéraöte bekräftade raålsätmingen om repattiering. Flyktingkomraissarien har ert stort behov avflexibla resurser för att snabbt kunna ingripa i plötsliga nödsituationer.Flertalet reguljära bidrag från givarländema är bidrag sora bundits tillplanerade verksaraheter och sora inte kan användas raed tillräcklig snabbhetoch flexibilitet. Värdet av att stärka flyk- tingkoramissariensrörliga resurser underströks av bl.a. vid 1992 ärs /93-100 exekutivkoraraittéraöte. är etl av de tiotal länder som genom årenställt ett anlal resettie-meniplaiser till flyktingkoraraissariens förfogandeför överföring av flyktingar. Dessa har varit av stort värde. Behovet av attkunna utayttja överföring tiU ttedje land varierar emellertid. De sista årenhar flyktingkomraissarien bedömt ett sjunkande behov härav. Den svenska kvotenför /92 kunde, i förhåUande främst tUl flyktingkommissarienssttävan att re-patriera, inte utayttjas till fullo, utan utayttjade platserfick överföras till /93. Önskeraål om en mer flexibelanvändning av de resurser sora ställts till förfogande, inte minst över tidenoch särskilt över nationella budgetårsgränser, har framförts. De resurser som ställer till förfogande förkvotöverföringar lill raåste raot denna bakgmnd ses sora en del av enraer övergripande intemationell flyktingpolitik. Det är angeläget alt vi kanfinna former för alt kunna raöta anspråk på snabba och effektiva insatser frändet interaationella sarafundet och i saraverkan raed andra länder. Anspråken påSverige kan ändras snabbt och vår organisation och våra resurser raåste därförvara lätta att ställa om allt efter hur behoven kan koraraa att skifta.Insatser i närorarådet kan tex. utgöra ett alteraativ soraflyktingkoraraissarien i vissa lägen föredrar sora alteraativ tiU denttaditioneUa överföringen av flyktmgar till . De resurser som fmns avsatta för överföring ochmottagande av kvotflyktingar bör raot denna bakgrund kunna disponeras merflexibelt än . Det är härvidlag viktigt att se till hela denkostnad som den organiserade överföringen till medför pästatsbudgeten, säledes även de ersätmingar sora lämnas till kommunema förmottagande av flyktingar. Det finns mot denna bakgmnd skäl att föreslå att demedel som finns budgeterade för överföring av flyktingar läggssamraan raed den del av raedlen som budgeterats för statsbidrag tiU korarauneroch som avser att täcka mottagningskostaader för kvotflyktingar. Denna suraraautgör störte delen av den verkliga kostnaden för staten för överföring avflyktingar. Jag bedöraer dock att överföring av flyktingar tillSverige även fortsättningsvis koramer att utgöra en betydelsefullflyktingpolitisk insats. bör sora ett rainiraum planera för överföringav minst 1 250 personer under /94. Behovetav kommunplatser för innevarande budgetär kan uppskattas till ca 26 000 och kante sig lågt i förhällande till alla de människor som sökt asyl i ochsora nu bor på förläggningar. Under /94 koraraer emellertidantalet ärenden som avgörs av och att öka raycketkraftigt. Även vid höga avslagsfrekvenser blir det många som fär stanna iSverige och som skall flytta ut från förläggningaraa och tas emot ikorarauneraa. Jagbedöraer att behovet av kommunplatser /94 kommer prop.1992/93:100 att ligga i storleksordningen 39 000. Platsbehovet avserkoramunplaceringar gjj 12 av såväl kvotflyktingar som sådana utiänningarsom flyttar ut från förläggningar. Även komraunplatser för invandrade anhörigatill flyktingar ingår i det bedömda platsbehovet SIV:s överenskoraraelse raed korarauneraa oraflyktingmottagandet omfattar 22 000 platser, vartUl komraer 6000 platser för invandrade anhöriga. Det är verkets arabition att kunna träffanya avtal som raedger utökat koramunmottagande i ett intervaU där högsta nivånär 32 000 platser /94. Fömtsatt att inte fler än 32 000 kommunplatser stårtill förfogande och enligt tidigare antaganden om asylprövningen ochförläggningsvolymema, kan konsekvensen av detta bli att det den 30 juni 1994kommer att fattas kommunplatser för ca 7 000 personer som har fåttuppehållstillstånd. Dessa personer raåste därför bo kvar på föriäggningamatill dess att de kan tas emot i någon komraun under det därpä följandebudgetåret, 1994/95. SchablonersätmingentUl komraunema för mottagande av flyktingar höjs från 135500 till 138 300 för vuxna och från 83 100 tUl 84 800 för bam under medhänsyn till kosmadsutvecklingen. Vid de överläggningar med sora föregått denna höjning har förbundet hävdat auytterUgare ersätttiing borde utgå tiU komraunema med hänsyn till attkoraraunemas kosmader för mottagandet ökar genom att flyktingama i rådandearbetsmarknadssituation blir socialbidragsberoende än vad somberäknades när den urspmngliga nivån på schablonersätmingen fastställdes.Vissa andra förslag till förändringar av ersättamgama har också väckts avKommunförbundet. Jag är medveten om att rådandearbetsmarknadssimauon kan leda till ökade kostnader för flyktingmottagandet.Utgångspunkten för nuvarande ersättningssystem har varit attkostnadsfördelningen mellan stat och koramun i allt väsentiigt skulle varaoförändrad jämfört med tidigare. Som redovisades i prop. (1989/90:105, SfU1989/90:21, rskr. 1989/90:281) ora samordnat flyktingmottagande och nytt systemför ersättaing tiU kommunema m.m. kan nivån pä schablonersätmingen behöva höjasom socialbidragskosmadema trots aktiva koraraunala åtgärder ökar på grand avextema faktorer. Om socialbidragskosmadema å andra sidan rainskar sora en följdav ökade statliga arbetsraarknadspolitiska insatser eller andra extemafaktorer och inte motsvaras av ökade koraraunala kostnader i andra delar avflyktingraot-tagandet, bör detta föranleda en rainskning av schablonen. Detfinns inte underlag för art avgöra om kosmadsfördelningenmellan stat och kommun har blivit annorlunda än vad som var avsett. Jag har föravsikt an i samråd raed och följa och analyserakost-nadsutveckUngen för att därigenora kunna bedöma ora kosmadsfördelningen meUan stal och koraraunöverensstäraraer raed de utgångspunkter sora låg tUl Pron 1992/93 100 gnmd för det nya ersättningssysteraet gjj 12 Jag har vidare för avsikt att tillsätta enarbetsgmpp raed företrädare för bl.a. , ochregeringskansliet för att göra en översyn av utbetalningsreglema och av reglemaför ersättning när en flykting flyttar från en koraraun till en annan. Ävenandra delar av ersättaingssystemet, sora tex. gmndersältningen, kan tas upp idella sammanhang. Avsikten med översynen är att skapa störrekosmadseffektivitet och ökad rättvisa raellan korarauner. Denna fråga hartagits upp av revisorer i en rapport /92:12 orainvandrarpolitikens inriktaing och resultat. Jag beräknar anslagsbehovet för ersättning tUlkomraunema till totalt 4 543 rnkr, varav har beräknats under anslagetD 5. Ersättning till korarauneraa för åtgärder för flyktingar ra.ra. och 248rakr föresläs anvisas under anslaget D 4. Överföring av och andra åtgärder förflyktingar m.m. Låntill hemutrustning för flyktingar m.fl Jagföreslår att en uppläggningsavgUt om för lån tUl hemutrasming förflyktingar m.fl. införs . Inkomsterna från en sådan avgift beräknasuppgå till 4,5 rakr. Även vid eventuell uppläggning av kompletterande lån bören uppläggningsavgift tas ut, dock lägre än för priraärlånet Jag föreslår även att räniefriheten pä lånet underde två första åren tas bort. /jnorteringsfriheten under två är bör dockbehållas och den upplupna räntan skall läggas tillkapitalskulden. Sådana ändrade länevillkor bör gälla fr.o.ra. den 1 juli 1993men komraer att påverka statsbudgeten först . Överslagsvis skulledå den årliga kostnadsrainskningseffekten för räntesubventioner kunna bli 13,5mkr. Medhänvisning tiU vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att godkänna vad jag förordat om avgift föruppläggning av län till hemutrasming för flyktingar m.fl. och ora slopadräntebefrielse för sådana län.