prop · GF03118 · 1992-01-01 00:00:00 — erinrar dock om att föreslagit en utredning av "ett mer decentraliserat ansvar för den statliga statisti- kens inriktning och innehåll". En sådan utredning kan ge anledning omarbeta förslagen i betänkandet. anser att det ligger i sakens natur att en lag med ett fåtal paragrafer har svårt att vara heltäckande när det gäller så vitt skilda system som används vid den statliga statistikframställningen och anser att det hade varit värdefullt om utredaren diskuterat utrikeshandelsstatistiken villkor mer ingående med verket. ser positivt på en förenkling av regelsystemet för den statliga statistikproduktionen och anför: RRV har i en rapport, Statlig statistik - produktion, styrning och roller (Dnr 1988:1424), påvisat omfattande styrningsproblem samt problem avseende arbets- och ansvarsfördelningen mellan SCB och andra intressenter i det statistiska systemet. RRV har i rapporten bl.a. uppmärksammat svårigheter för en central statistikproducent att ta fram användaranpassad statistik samt bristande incitament till omprövning av statistiken. Vidare konstaterar RRV, liksom utredningen, att förutsättningarna för myndigheterna att själva producera statistik har ökat genom ADB-utvecklingen. RRV framhåller i rapporten att effektivitetsproblemen i den statliga statistikproduktionen bäst löses genom en förändrad arbets- och ansvarsfördelning mellan SCB och övriga statliga myndigheter i riktning mot ökad decentralisering av ansvaret för statistikens inriktning och innehåll. I rapporten föreslås att en sådan förändring föregås av en särskild utredning, där bl.a. SCBs framtida roll klargörs. Remissinstanser som inte tar ställning: Arbetarskyddsstyrelsen säger generellt att det presenterade förslaget är så allmänt hållet att effekterna för arbetarskyddsstyrelsens del är beroende av innehållet i de tillämpningsföreskrifter som skall komma i anslutning till lagen. påpekar att statistikregelutredningens betänkande behandlar vissa frågor som utredningen avser att redovisa i en andra etapp av sitt utredningsarbete. Detta arbete har påbörjats. Enligt utredningens mening är det därför nu för tidigt att ta någon bestämd ställning till det lagförslag som förs fram i statistikregelutredningens betänkande, även med beaktande av att personregistrering synes falla utanför den föreslagna lagens tilllämpningsområde. Remissinstanser som avstyrker förslaget: Statskontoret konstaterar att uppdraget har varit av juridisk- teknisk art. Därför har frågor om samordning, ansvarsfördelning, organisation, styrning m.m. inte varit föremål för prövning. Statskontoret anför vidare: Statlig statistik kan emellertid komma att produceras i större omfattning av andra än SCB. Den kommunala produktionen kan komma att få en större omfattning än . I den rådande förvaltningsstrukturen betonas de centrala myndighe- ternas roll som ansvariga för uppföljning och utvärdering. I lagens inledande bestämmelser ges en definition av statlig statistikframställning. Där utsägs att lagen äger giltighet när - "en statlig myndighet" -"själv eller genom annan samlar in och bearbetar uppgifter i syfte att i statistisk form belysa förhållanden och utveckling i samhället." I specialmotiveringen framträder en möjlighet att "annan" kan vara exempelvis en kommun som svarar för det faktiska genomförandet, inklusive eventuell statistikframställning, dock att den statliga myndigheten har kvar ansvaret för att lagens bestämmelser iakttas vid framställningen (subdelegation). Frågan är om detta skapar en klar och i princip heltäckande bild för enskilda och myndigheter. Enligt statskontorets uppfattning hade det naturligt om utredningen också hade kunnat behandla och föreslå en reglering av den kommunala statistikframställningen. Det hade också varit av intresse att få denna statistikproduktion belyst. Mycket av grunddata, som bearbetas i den statliga produktionen, är från den kommunala nivån, de stora kommunerna är själva producenter av egen statistik. I ett längre perspektiv kan statistikframställning ske på lägre nivå än vid statliga myndigheter. Den ADB-tekniska utvecklingen och decentraliseringen av verksamhet talar för att detta är en realistisk utveckling. Enligt vår mening kan det inte vara riktigt att reglera statistikproduktionen utan att beakta förändringar i statistikproduktionens organisation och vad därmed sammanhänger. Produktion, oavsett vad som produceras, måste ses i sitt sammanhang och kan inte endast betraktas ur juridisk- teknisk synvinkel. Enligt statskontorets uppfattning är det angeläget att en utredning tillsätts som också kan beakta och föreslå en reglering utifrån ett sådant helhetsperspektiv. Vi avstyrker lagförslaget och statistikförordningen. Enligt statskontorets uppfattning bör statistikregelutredningens material läggas till grund för en utredning som ges i direktiv att lagreglera utifrån ett vidare perspektiv på dessa viktiga frågor. motsätter sig att lagförslaget genomförs i sin nuvarande utformning och anför: Betänkandet omfattar den lagstiftning som skett men har inte tillräckligt beaktat den framtida utvecklingen. Den snabba internationaliseringen med helt andra informationsintressenter än de vi är vana vid gör det svårt att bedöma det framtida behovet och konsekvenserna av lagförslaget. Innan ett så allvarligt steg tas som att göra förslaget till lag krävs därför enligt förbundets uppfattning en ingående analys av framtida konsekvenser. Den omständigheten att förslaget till stora delar bygger på gällande förordningar och praxis kan inte heller legitimera det kraftiga intrång i privat näringsutövning som förslaget möjliggör. Genom lagen ges staten möjlighet till total insyn i fastighetsägares och andra näringsidkares verksamhet. Som jämförelse kan t.ex. nämnas att enligt 4 § lag (1956:245) om uppgiftsskyldighet rörande pris- och konkurrensförhållanden har uppgiftsskyldigheten begränsats så att uppgiftsskyldig inte är tvingad att röja yrkeshemlighet av teknisk natur. Sådana överväganden förekommer inte i föreliggande betänkande, vilket är anmärkningsvärt. Enligt förbundets uppfattning erfordras i vart fall en omarbetning av lagförslagets 7 § så att uppgiftskraven preciseras och begränsas till de konkreta behov av statistik som staten har för sin verksamhet. 1.2 Lagens tillämpningsområde m.m (1 §) Av de remissinstanser som yttrat sig i denna del är det endast en, SCB, som uttryckligen tillstyrker förslaget. Några remissinstanser anser att det behövs en närmare avgränsning av begreppet "statlig statistikframställning". Övriga som har yttrat sig har framfört synpunkter med utgångspunkt från deras egen verksamhet. En remissinstans, Statskontoret, anser att det hade varit naturligt att också behandla den kommunala statistikframställningen. Enligt 1 § skall lagen inte bara gälla statlig myndighet som samlar in och bearbetar uppgifter i syfte att i statistisk form belysa förhållanden och utveckling i samhället utan även annan statlig myndighet som inom dessa områden framställer statis- tik. Huruvida kommerskollegium som central förvalt- ningsmyndighet med huvudinriktning på utrikeshandel och handelspolitik berörs av lagens bestämmelser synes oklart. I kollegiets verksamhet utgör bearbetningar och sammanställningar av utrikeshandelsstatistik och övrig ekonomisk statistik ett inte oväsentligt inslag. Kollegiets tolkning är emellertid att denna verksamhet faller utanför denna lags tillämpning. Lagen avser primärt statlig statistikframställning men gäller i vissa delar även statistikframställning som baseras på uppgifter som samlats in för andra ändamål än sådan framställning. Även om ett vällovligt syfte är att på ett enhetligt sätt reglera statistikframställning, oavsett typ av underlagsmaterial, utgår styrelsen ifrån att detta inte får hindra att erforderlig statistik utarbetas på material som tidigare insamlats för andra ändamål. Det finns numera en klar strävan att integrera insamling av uppgifter för bl.a. statistikändamål i den löpande verksamheten vid olika enheter/funktioner. bedömer att loggboksverksamheten redan i den interna hanteringen hos styrelsen innebär ett insamlande av uppgifter i syfte att i statistisk form belysa förhållanden och utveckling i samhället. Den föreslagna lagen blir således tillämplig i denna verksamhet. Lagens bestämmelser om samråd, information, framställningsmetoder och offentliggörande får inte anses föranleda att några svårigheter uppkommer. Övriga regler, i synnerhet de som gäller insamlande av uppgifter för statistikframställningen, synes dock antingen inte alls vara tjänliga för verksamheten eller medföra betydande tillämpningssvårigheter. tillstyrker 1 § och anför: Enligt 1 § skall statistiklagen tillämpas generellt i sådan verksamhet som olika statliga myndigheter bedriver i syfte att i statistisk form belysa förhållanden och utveckling i samhället. SCB anser att det är lämpligt ur likformighetssynpunkt att reglerna gäller generellt för de olika statistikproducerande myndigheterna och det framgår av specialmotiveringen till 1 § att även de organ som är att jämställa med statliga myndigheter skall tillämpa statistiklagen. Utredningen för en diskussion kring begreppet statistik i avsnitt 3 av betänkandet men något försök att definiera begreppet gör utredningen inte. SCB anser inte heller att någon absolut avgränsning av begreppet erfordras för tillämpningen av de föreslagna författningsreglerna. AB anför följande: Av specialmotiveringen till 1 § framgår att lagen skall tilllämpas inte enbart av statliga myndigheter utan även av varje inrättning eller institution som utövar statlig förvaltningsuppgift på statsmakternas uppdrag. Detta innebär att den verksamhet som bedrivs av ASB i aktiebolagsform omfattas av lagen. Som riksprovplats för fordon med bl.a. ansvar för den periodiska fordonskontrollen är vi av våra föreskrivande myndigheter (främst TSV och SNV) ålagda erfarenhetsåterföring från vår verksamhet. Denna erfarenhetsåterföring sker självfallet på olika sätt, bl.a. genom statistiska redovisningar av vår besiktningsverksamhet. Den viktigaste statistikredovisningen sker i en årlig publikation, "Bilens svaga punkter". Av denna publikation kan man utläsa resultaten av kontrollbesiktningen för olika bilmodeller och modellår. I 16 § i det framlagda förslaget sägs att "statlig statistik skall framställas och offentliggöras under beaktande av den enskildes integritet och så att han inte vållas skada eller men". Av vår statistik kan man utläsa att ett visst bilmärke av en viss årgång är mer felbemängt än andra. Detta kan självfallet av biltillverkare som har höga anmärk- ningsfrekvenser uppfattas som negativt. Remissinstanser som förordar större klarhet: är medvetet om att gränsen mellan vad som är driftstatistik och vad som är "samhällsstatistik" inte alltid låter sig bestämmas exakt. Med tanke på den verksamhet Posten bedriver skulle ett förtydligande här vara av stort värde. anser att det för att underlätta en strikt tillämpning av lagstiftningen är önskvärt att begreppet statistik definieras i lagen. Definitionen behöver inte vara allmängiltig utan endast tillämplig i denna lag. Vid försäkringskassorna framställs mycket statistik. En mycket stor del av denna är dock att betrakta som det utredningen kallar för driftssta tistik, dvs intern statistik för uppföljning, styrning och planering av verksamheten. Denna typ av statistik kan väntas öka betydligt med hänsyn till utvecklingen på ADB-området och ökade krav från statsmakterna om uppföljning, utvärdering och resultatanalys av socialförsäkringsverksamheten. Frågan är då i vilken utsträckning denna interna statistik faller inom lagens tillämpningsområde genom att den även kan anses "belysa förhållanden och utveckling i samhället". Utredningen avstår från att göra en närmare precisering av detta uttryck. Mot bakgrund härav och då det i special- motiveringen till 1 § förespråkas en extensiv tolkning av lagen, finns risk för att en onödigt stor del av den interna statistiken kommer att falla inom lagens tillämpningsområde. Detta skulle innebära ett merarbete för myndigheterna, utan att man för den skull vinner något av värde för samhället. FKF förordar att uttrycket "förhållanden och utveckling i samhället" ges ett precisare och inte onödigt vidsträckt innehåll. 1.3 Hänvisningen till sekretesslagen och datalagen (2 §) Av de tre remissinstanser som yttrat sig om detta förslag tillstyrks det av två och avstyrks av en remissinstans. erinrar om att lagen enligt direktiven bör utformas så att överreglering undviks. Om detta strikt skall beaktas är 2 § exempel på detta. Denna paragraf är en direkt hänvisning till sekretess- och datalagen och förefaller därför onödig då dessa lagar efter lagförslagets eventuella införande skall vara intakta. konstaterar att för den statistik som institutet framställer är bl.a. den föreslagna bestämmelsen om sekretess (2 §) av central betydelse och tillstyrker förslaget på denna punkt. konstaterar att reglerna i sekretess- och datalagen har en central roll i samband med den statliga statistikproduktionen och SCB anser därför att det är väl motiverat med den erinran om dessa regler som 2 § innebär. 1.4 Central förvaltningsmyndighet (3 §) De remissinstanser som har yttrat sig i denna del tillstyrker förslaget. konstaterar att regeringen enligt 3 § skall utse en central förvaltningsmyndighet för den statliga statistikframställningen. I förslaget till statistikförordning preciseras denna till att vara SCB, vilket styrelsen inte har något att invända emot. instämmer i att det skall finnas en central förvaltningsmyndighet för den statliga statistikframställningen och anför vidare: I vilken omfattning SCB skall ha hand om myndigheternas statistikproduktion tas inte upp i denna utredning. Inom skolområdet innebär den ökade datoriseringen hos skolor, kommuner, länsskolnämnder och SÖ förutsättningar för ett direkt utbyte av information mellan de olika nivåerna. Detta kan också komma att påverka hur bearbetningen av informationen till publicerbar statistik organiseras. Lantbruksstyrelsen tillstyrker utredningens förslag att även fortsättningsvis SCB har samordningsansvaret för den statliga statistikproduktionen. anser att bestämmelsen om den centrala förvaltningsmyndigheten på statistikområdet har en naturlig plats i statistiklagen bl.a. med hänsyn till den förstärkta samordnings- och samrådsfunktion som utredningen förutser att denna myndighet kommer att få (se särskilt s 49 i betänkandet). 1.5 Uppgiftsskyldighet m.m. (4-8 §) Remissinstanserna har i denna del framfört synpunkter dels på kommunernas uppgiftsskyldighet, dels i övrigt på utformningen och omfattningen av den föreslagna uppgiftsskyldigheten. Synpunkter på kommunernas uppgiftslämnande: Datainspektionen anför följande: Enligt andra stycket i paragrafen (7 §) skall kommuner och landstingskommuner vara skyldiga att lämna uppgifter bl.a. om insatser enligt socialtjänstlagen (1980:620). Denna bestämmelse innebär att det kan föreligga en skyldighet för en kommun att för statistiska ändamål lämna ut i princip alla uppgifter som en vårdsökande lämnat vid sina kontakter med kommunen. I betänkandet sägs på denna punkt (s. 70) att uppgiftslämnandet innebär ett status quo och att de bestämmelser som i befintliga författningar reglerar detta uppgiftslämnande kan upphävas. DI ifrågasätter om detta är en riktig beskrivning av läget, när det gäller uppgifter från . I den reglering som gäller , d.v.s. 63 § socialtjänstlagen, stadgas visserligen en skyldighet för socialnämnden att lämna ut uppgifter till SCB. Denna skyldighet begränsas dock i så motto att utlämnandet skall ske "för angelägna statistiska ändamål" enligt vad regeringen närmare föreskriver. I förordningen (1981:1370) om skyldighet för socialnämnderna att lämna statistiska uppgifter föreskrivs i vilka avseenden en sådan skyldighet föreligger. I förarbetena till socialtjänstlagen (prop. 1979/80:1) utvecklas närmare vilka principer som skall vara vägledande för detta uppgiftslämnande. Mot denna bakgrund anser DI inte att den restriktivitet som i viss mån gäller uppgiftslämnandet kommer att råda om förslaget genomförs. Påståendet om status quo kan därför ifrågasättas. DI har inte närmare undersökt om detsamma kan sägas vara fallet beträffande uppgiftsskyldigheten från de andra i paragrafen angivna verksamhetsområdena. I 5 § anges att "en myndighet som samlar in uppgifter skall se till att dessa inte är fler eller avser annat än som behövs för det ändamål som statistikframställningen skall tillgodose". Utredaren avser uppenbarligen här uppgifter som samlas in för statistikframställning, men formuleringen ger inte den begränsningen. samlar in t.ex. uppgifter för tillsyn, forskning och statistik. Varje enskilt syfte motiverar och styr sitt behov av uppgifter och sammantaget avgränsar detta mängden av insamlade uppgifter. Texten bör kompletteras med en avgränsning till statistikframställning. I 7 § redovisas ett antal lagar som reglerar kommuners och landstingskommuners uppgiftslämnarskyldighet. I listan saknas lagen om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. (1985:568). Däremot innehåller hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) ingen skyldighet att lämna uppgifter för statistikframställning. I promemoria Sekretess inom och mellan myndigheter på vårdområdet (Ds 1990:11) relaterar utredaren bl.a. frågan om uppgiftsskyldighet inom hälso- och sjukvården som den togs upp i propositionen om följdlagstiftningen och frågan om en särskild lag för uppgiftsskyldigheter. I promemorian föreslås en särskild lag om viss uppgifts- lämnarskyldighet inom hälso- och sjukvårdens område. Enligt detta förslag föreskrivs att "en landstingskommun eller en kommun, enligt vad regeringen närmare föreskriver, skall lämna uppgifter från hälso- och sjukvården eller annan sådan verksamhet som avses i 7 kap 1 § första stycket sekretesslagen (1980:100) till för forskning eller framställning av statistik på området". tillstyrkte i sitt remissvar förslaget med ett påpekande om att ett förtydligande bör göras i 2 § instruktion om att styrelsen även svarar för statistikverksamhet. Det förslaget innebär ingen ändring i styrelsens befintliga möjligheter att inhämta för styrelsen nödvändig information till följd av styrelsens ställning som tillsynsmyndighet och vad som följer av särskilda bestämmelser, t.ex. 2 § allmänna läkarinstruktionen (1963:341). Inom socialsektorn pågår två viktiga utredningar med anknytning till detta ärende. Informationsstrukturutredningarna för hälso- och sjukvården resp kommer relativt snart att lägga fram förslag till hur informationsförsörjningen bör struktureras inom respektive område och vilka uppgifter som bör rapporteras till central nivå för statlig statistikframställning. I vad mån en uppgiftslämnarskyldighet därvid föreslås bygga på en frivillig medverkan eller på en lagstadgad skyldighet återstår att se." anser att den föreslagna lagen i vissa stycken skulle kunna medföra en utökad uppgiftslämnarplikt för kommunerna. Förbundet vill bestämt framhålla att detta inte får bli följden av den föreslagna lagen. Detta gäller exempelvis inom skolväsendet som är föremål för förändring. Kommunerna är hårt ansträngda vad gäller lämnande av statistikuppgifter till myndigheter och organisationer. Övriga synpunkter: framhåller: En eventuell lagstiftning på statistikområdet bör - för att undvika dubblering eller att vissa områden blir oreglerade - samordnas med innehållet i en framtida datalag. Utredningen vill här särskilt peka på att uppgiftsskyldigheten föreslås gälla också forskning samt att frågan om anonymisering särskilt regleras i lagförslaget (12-13 §). Dessa frågor kräver överväganden där utgångspunkten bör vara gemensam för integritetsskyddet vid personregistrering och det uppgiftsskydd som omfattas av lagförslaget. kommer för sin del att beakta vad statistikregelutredningen redovisat i det remitterade betänkandet. anser att uppräkningen av verksamhetsområden i lagförslagets 7 § bör kompletteras med "transporter". Posten anför följande: Under utredningsarbetets gång har SCB aktualiserat frågan om inhämtande av uppgifter till en utökad arbetsmarknadsstatistik. Den nuvarande årliga lönestatistiken skulle utökas till "kortperiodisk" lönestatistik över hela arbetsmarknaden. Posten har förståelse för behovet av att utöka den nuvarande årliga lönestatistiken till "kortperiodisk" lönestatistik över hela arbetsmarknaden. Dock anser Posten att skälen till en sådan utökning måste vara starka. Kostnaden för att producera denna typ av statistik är betydande p.g.a. den stora detaljeringsnivån och mängden av uppgifter som infordras. Posten ifrågasätter också om inte vissa variabler, t.ex. om utbildning måste inhämtas vid varje uppgiftstillfälle. Posten anser vidare det vara utomordentligt viktigt att infordrandet av uppgifter sker med stor restriktivitet, eftersom ett sådant arbete förorsakar de olika uppgiftslämnarna stora kostnader. Beskrivningen av de konstitutionella kraven på föreskrifter om uppgiftsskyldighet (i sammanfattningen och i avsnitt 2) inte är helt korrekt, i varje fall inte vad gäller uppgiftslämnandet för statistiska ändamål i samband med import och export. Bestämmelsen i regeringsformen 8:3 innebär inte att uppgiftsplikten måste tas in i lag. Som framgår av RF 8:7 får bemyndiga regeringen att meddela föreskrifter i vissa angivna ämnen, utan hinder av 8:3. Därvid kan dessutom medge att regeringen i sin tur överlåter åt förvaltningsmyndighet att meddela föreskrifter i sådant ämne (RF 8:11). Till de sålunda delegeringsbara delarna av det s.k. primära lagområdet hör bl.a. föreskrifter om in- och utförsel av varor. Detta har av både regering och riksdag tolkats så att även föreskrifter om uppgiftsskyldighet för statistiska ändamål i samband med import och export får delegeras. Se 45 § tullagen (1987:1065). Lagrådet hade vid granskningen av denna paragraf i prop. 1986/87:166 inget att anmärka från konstitutionell synpunkt. Åtskilliga andra ämnen som nämns i RF 8:7 torde vara sådana att även föreskrifter om uppgiftsplikt i samband därmed kan omfattas av delegeringen. Slutsatsen blir att uppgiftsskyldigheten inte måste "tas in i" lag eller "framgå av" lag (spec.motiv till 4 § i lagförslaget), men väl måste ha stöd i lag. Detta bör påverka formuleringen av 4 § i den föreslagna lagen. Vidare anför beträffande 4 §: Lokutionen "myndighet vänder sig till en enskild" stämmer inte alls in på det uppgiftslämnande som sker vid import och export. Formuleringen leder tanken till folk- och bostadsräkningar och andra enkäter som vissa myndigheter sänder ut. "vänder sig" inte till importörer och exportörer och begär uppgifter. Uppgifterna skall lämnas utan anmodan enligt gällande föreskrifter i samband med att varor anmäls till tullklarering. Förslag till lydelse: När en myndighet av en enskild begär att få en uppgift för statistiska ändamål, -, om inte skyldighet att lämna uppgiften föreskrivs i denna eller annan lag eller i övrigt med stöd av lag. I anslutning till import och export av varor samlas in uppgifter för uppbörds-, kontroll- och statistikändamål. I många fall används en och samma uppgift för olika ändamål. Någon statistikuppgift samlas i första hand in som en direkt följd av konventionen om förenkling av formaliteterna vid handeln med varor och behövs i princip inte för att tillgodose ändamålet med statistikframställningen. Konventionen har slutits mellan EG och de olika Efta-länderna. De flesta enskilda (som kan vara fysiska eller juridiska personer) som f.n. lämnar uppgifter till tullen för statistiska ändamål bedriver näringsverksamhet och omfattas därför av lagen. Emellertid krävs statistiska uppgifter vid import och export av varor oavsett om importören eller exportören är näringsidkare eller ej.