prop · GG0341 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringenöverlämnar denna proposition till . Föredragande vid regeringssammanträdet har varit chefen för . Ipropositionen lämnas en redogörelse för de åtgärder som regeringen har vidtagitför att bilda riskkapitalbolag med medel ur de förutvarande löntagarfonderna ienlighet med beslut . Vicjare lämnas förslag till hurverksamheten skall privatiseras. Dennya riskkapitalverksamheten skall iruiktas på att förse små och medelstoraföretag med främst ägarkapital. Den skall drivas på aflärsmässiga grunder. En strakturbyggs upp med två s.k. portfölj förvaltningsbolag och sex direktmvesteranderiskkapitalbolag. Portföljförvaltningsbolagen har till uppgift att förse befintUgaoch nya riskkapitalbolag med kapital. Äganderätteni de olika bolagen föreslås till största delen utskiftas till de företag somhar betalat vinstdehungsskatt. skiftas huvuddelen avaktierna i de två portföljförvaltningsbolagen ut till de ca 150 företag som harbetalat störst belopp i vinstdehungsskatt. Ca 16 000 företag erhåller samtidigtaktier i riskkapitalbolagen. Regeringenavser att i en särskild proposition lägga fram förslagrörande statUg medverkan i bl.a. sådan finansierjngs- 1 1992/93. verksamhet som inriktas påutvecklingsprojekt och nya företag och som för Prop. 1992/93:41 närvarandebedrivs av vissa statliga organ. Proposition om Kapital för tillväxt Enväl fungerande riskkapitalmarknad i olika delar av landet är en grundläggandeförutsättning för tiUväxt i ekonomin. Den är av fundamental betydelse förnyetablering av företag och för inte minst tillväxtinriktade kommersieUa utveckUngsprojektkombinerade med betydande marknadssatsningar. Den fortgående intemationaUseringenaccentuerar behovet av en eflFektiv riskkapitalmarknad. Behovet av ett ökat utbudav riskkapital tLU småföretagssektora är aUmänt omvittnat. Mot bakgrand av bl.a.den höga risknivån har privata investerare satsat endast begränsade belopp pådenna marknad. Det tidiga 1980-talets tillförsel av kapital tiU denna sektoravstannade snabbt. Ett skäl tUl detta är, föratom den höga risknivån, attinvesterare ofta får vänta på någon form av utdehung från småföretag eUerpå att tiUgodogöra sig sin andel av värdetUlväxten när aktieposten säljs. kan konstaterasatt flertalet smä och medelstora företag har en alltför låg soliditet, dvs.andel eget kapital. Vid slutet av uppgick soliditeten i företag medfärre än 200 anstäUda tiU i genomsnitt . Motsvarande andel för destörre företagen var . Med stor sannolikhet har utdragnalågkonjunkturen medfört att soUditeten i båda grappema har sjunkit under densenaste tiden. En läg andel eget kapitali kombination med svaga lånesäkerheter leder tUl särskUt besvärliga situationeri lågkonjunkturer eUer när kraven på kreditmarknaden skärps. I nuvarande lägenär kreditsystemet är ansträngt har många småföretag med begränsad soUditetstora svårigheter att överleva. Behovet av ökat eget kapital i form av t.ex.riskkapital från s.k. venture-capitalbolag eller riskkapitalbolag accentueras.Sådana bolag kan dessutom fylla en viktig funktion som kvalificerade rådgivare tUlsina kundföretag. 2 beslut om ny riskkapitalverksamhet Riksdagenbeslutade (prop. 1991/92:92, bet. 1991/92:FiU 21, rskr. 1991/92:339)att 6 500 mUjoner kronor av de föratvarande löntagarfondemas medel skaU förasöver tiU ett nytt riskkapitalbolag som skaU kunna erbjuda små och medelstoraföretag olika former av riskvilligt kapital. Enligt beslutet skall bolagetägas privat och drivas på strikt affärsmässiga grander. Verksamheten skallinte omfatta traditioneU bankrörelse. Målet är att öka riskkapitalförsörjningenför småföretag, som privatiseringen av marknaden underlättas. Enbetydande mångfald eftersträvas. Aktiemai ett riskkapitalbolag skaU enUgt beslutet utskiftas tiU privata ägare.Finansutskottet nämnde i sitt betänkande två kategorier; de företag 1* 1992/93. 1 satu/. som betaltvinstdelningsskatt och de privatpersoner som inte förväntades Prop.1992/93:41 delta i det då planerade premiegrandande aUemanssparandet. Regeringenfick i uppdrag att bUda bolaget samt återkomma till med förslag omhur utskiftningen tUl privata ägare skaU gä till och hur verksamheten kansamordnas med vissa befintliga organ med inriktning på att finansierasmåföretag. SärskUt nämndes Industrifonden, Företagskapital AB samtSmåföretagsfonden med de sex regionala riskkapitalbolagen. De förfogar över ettsammanlagt kapital på f.n. ca 2 400 mUjoner kronor. ägs tiUhälften av staten och mgår i den gmpp hel- eUer delägda företag där statensägarandel enUgt bemyndigande får avyttras. Utöverett strikt affärsmässigt utbud av riskkapital finns det behov av en särskildfinansieringsverksamhet iiuiktad på bl.a. nyetableringar och produktutveckling.EnUgt regeringens mening bör staten även i fortsättningen medverka i denna typav finansieringsverksamhet i samverkan med näringsUvet. Det gäUer finansieringför bl.a. unga företag i tiUväxt. Regeringen avser att i en särskildproposition redovisa förslag om hur denna verksamhet skaUorganiseras. Den av begärda samordningen med vissa befintUga organbehandlas delvis i föreUggande proposition och delvis i den proposition somavses att läggas fram . 3 Principer för ny riskkapitalverksamhet Regeringenanser, av skäl som utvecklas i det följande, att det syfte som hademed sitt beslut uppnås bäst med en aiman organisationsstraktur änsom förutsågs i riksdagsbeslutet. Ändringen innebär ett avsteg från riksdagensbeslut så tiUvida att verksamheten är planerad att bedrivas av flera än ettbolag. Medhänsyn tiU bl.a. situationen på riskkapitalmarknaden anser regeringen att detär angeläget att skyndsamt skapa en ny straktur för riskkapitalverksamhet.Åtgärder med detta syfte bedöms kunna vidtas , inom ramen förriksdagens uppdrag. har dock möjUghet att uinan utskiftningen skerpröva den struktur regeringen har funnit ändamålsenUg. Dennya verksamheten skaU vara mriktad mot att förse små och medelstora företagmed olika former av riskkapital och skaU drivas på affärsmässiga grander.Vidare skaU verksamheten syfta tiU att öka konkurrensen meUan marknadensaktörer. Möjlighet ges för enskUda - såväl nya som redan existerande -riskkapitalbolag att utnyttja det kapital som stäUs tiU marknadens förfogande.Detta beräknas vitaUsera riskkapitalmarknaden för små och medelstora företag. Denstmktur som skapas består av två nya portföljförvaltningsbolag och sex direktinvesteranderiskkapitalbolag. De senare bygger vidare på de bolag som f.n. ägs avStiftelsen . Den valda modeUen bidrar till att skapa mångfald.Strakturen skaU inte påverka existerande riskkapitahnarknad negativt. Den skaUvara konkurrensneutral. tröghetbyggs mledningsvis ui i systemet, så att den mitiala strakmren vid- Prop.1992/93:41 makthåUs (jfr. avsnitt 4). Cl 2 600 tig ! Ca 2 600 rtg i C« 2 600 fig i C« 2 600 fig P = Portföljförvaltningsbolag R = Riskkapitalbolag PortföljförvaltningsbolagenskaU i första hand bidra tiU finansiering av riskkapitalbolag, såväl befintUgasom nya. På så sätt stimuleras utveckUngen av fristående riskkapitalbolag. Detvå bolagen utvärderar kontmuerUgt förvaltningen hos de riskkapitalbolag somde har finansierat och placerar successivt sma medel i de mer framgångsrikariskkapitalbolagen. Portföljförvaltningsbolagenbör vara tillräckUgt stora för att erhåUa en effektivitet ikapitalförvaltningen. Det är enUgt regeringens mening inte lämpUgt att baraskapa ett bolag, eftersom det skuUe få en aUtför stark ställning och strakturenskuUe kunna uppfattas som monopoUstisk. Två bolag ger en nödvändig konkurrensoch möjlighet tiU jämförelser. Vart och ett av portföljförvaltningsbolagen fårett kapital på ca 2 200 mUjoner kronor. Portföljförvaltningsbolagenbör ha möjlighet att lämna även lånegarantier. Dessutom bör de gemensamt eUervar för sig kunna bedriva verksamhet med s.k. meUankapital, dvs. utlåning utansäkerhet som Ugger meUan eget kapital och traditioneUt lånekapital. Det böräven vara möjUgt för bolagen att bedriva sådan verksamhet genom särskUdadotterbolag. Nyttanmed en sådan finansieringsform är att företagen kan erhåUa ett kapitaltiUskottsom är efterstäUt bankemas fordringar. Ett sådant kapital-tiUskott bör kunnaunderlätta ytterUgare bankfinansieruig utan att de urspmngUga ägamas andel iföretagen mmskar i väsentUg grad, vUket upplevs som viktigt av vissasmåföretagare. Räntesatserna är i regel betydUgt högre än den ränta som normalttiUämpas av bankema. andra länder finns enorganiserad marknad för sådant meUankapital, men Prop. 1992/93:41 utbudetsaknas i stor utsträckning i . RiskkapitalbolagenskaU investera i mindre företag samt genom aktivt agarengagemang medverka tillinvesteringsobjektens tillväxt. Bolagen kan även göra indhekta placeringar viaandra riskkapitalbolag. Investermgama görs huvudsakUgen via aktier eUer aktierelateradeinstrament. Även riskkapitalbolagen bör ha möjUghet att arbeta med meUankapital. Vartoch ett av de nuvarande sex riskkapitalbolagen bör mledningsvis ha ett egetkapital på ca 400 mUjoner kronor. Beloppet baseras på att dessa bolag skaU varatUlräckUgt stora för att motivera ett spritt ägande och ha en effektiv kostnadsstrakturi förhåUande tUl förvaltat kapital samt kunna rekrytera kompetent personal ochstyrelse. skaU bolagen vara tillräckUgt små för att vUja fokusera påsmå och medelstora investeringar. Detfinns fördelar med flera riskkapitalbolag. Mångfald medverkar allmänt till eneffektivare marknad. Insatsema kan lättare nå ut tUl oUka delar av landet.Vidare mmskar risken för att bra projekt mte kan finna finansiermg då sammapropå kan prövas av flera oUka mvesterare. En ökad möjUghet ges tUl s.k. syndUceringdär oUka riskkapitalbolag kan göra placeringar i samma företag och därvidkomplettera varandra i fråga om kompetens, placeringshorisont m.m. Deriskkapitalbolag som skaU mgå i den nya strakturen bygger på de sex bolag som f.n.ägs av . Bolagen fondens egen verksamhet -engagemang i småföretag och Ukvida medel - förvaltas av t enhghetmed ett avtal meUan regeringen och sistnämnda bolag. Efter det att de sexbolagen har förts över till den nya strakturen - vilket bedöms kunna ske momramen för avtalet - begränsas förvaltningen tiU att gäUa endastSmåföretagsfondens egna engagemang. Det ankommer på regeringen att vid behovteckna ett nytt avtal med . Sistnämndabolag bedriver - föratom att förvalta Stiftelsen Småföretagsfonden - med egnamedel sädan riskkapitalverksamhet att bolaget skuUe kuima ges ökade resurser avnågot av de nya portföljförvaltningsbolagen. Föratt förbereda den nya riskkapitalverksamheten har regermgen med stöd avriksdagens beslut vidtagit följande åtgärder. De har föregåtts av ett utredmngsarbeteunder beträffande hur den nya riskkapitalverksamheten lämpUgenbör organiseras m.m. Regeringenavser att denna dag mrätta en delegation med uppgifter i anslutning tiU utskiftnmgav vissa medel ur de föratvarande löntagarfonderna. Delegationen skaUorganisera den ovaruiämnda bolagsstrakturen samt förbereda och - efter ett nyttriksdagsbeslut med anledning av denna proposition - handha utskiftnuigen avaktier i de nya portfölj förvaltnings-och riskkapitalbolagen. Regeringen avservidare att - med stöd av vårens riksdagsbeslut - besluta att medel tUl ettsammanlagt värde av ur de föratvarande löntagarfondemaförs över tiU de aktiebolag somstår under delegationens förvaltning. Delegationen svarar inlednings- Prop.1992/93:41 vis för stymingen av bolagens verksamhet utifrån ovan nämnda riktUnjer(avsnitt 3). Aktiemai portföljförvaltningsbolagen kommer således temporärt att innehas av statenoch förvaltas av delegationen. Staten, genom delegationen, föratsätts vidareinom kort förvärva aktiema i de sex regionala bolagen från StiftelsenSmåföretagsfonden, efter samråd med det nämnda . Isamband med att delegationen tiUfäUigt tar över förvaltningen av ägandet av deåtta bolagen förs mer medel över tiU dessa genom emissioner. Som har nämnts idet föregående får portföljförvaltningsbolagen vardera ett eget kapital på ca2 och riskkapitalbolagen vardera ett eget kapital på ca 400miljoner kronor. Vart och ett av portföljförvaltmngsbolagen får mmoritetsposteri tre av riskkapitalbolagen. Särskildaskattefrågor som kan uppkomma i samband med utskiftning av aktiema behandlas idet följande (avsnitt 6). Här kan dock påpekas att stämpelskatt kommer att utgåenligt allmänna regler när medel förs över till portföljförvaltningsbolagenresp. tiU riskkapitalbolagen genom emissioner. Stämpelskatt utgår med 2procent av de emitterade aktiernas nominella belopp vid bildande av aktiebolagresp. vid ökmng av aktiekapitalet. Vid öknmg av aktiekapitalet beskattas även evenmeUaöverkurser. Stämpelskatten eriäggs av det emitterande bolaget. Idet föregående (avsnitt 1) har redogjorts för den mycket begränsade tUlförsehiav privat kapital tiU den del av riskkapitahnarknaden som riktar sig mot småoch medelstora företag. Skälen är bl.a. svårighetema att uppnå tilhäckligtsnabb och hög avkastning. Bolagen i strakturen skaU således agera på en marknadsom fungerar mindre väl. Avsiktenär att bolagen i den nya strakturen skall kunna noteras. När så sker kommermarknaden sannoUkt att värdera dem lägre än substansvärdet. Eftersom bolageninledningsvis har en stark finansieU ställning finns en viss risk för att deköps upp och medlen används för andra ändamål än det avsedda. Regeringen anserdärför att verksamheten bör förses med sådana regler att uppköp och Ukvidationav bolagen starkt försvåras. Det kan gäUa regler om verksamhetsmriktningen,mandatperioden för styrelsema m.m. Den nämnda delegationen avses få iuppdrag att verka för att bolagsordningarna i portfölj- resp. riskkapitalbolagenmnehåUer sådana restriktioner. 5 Riktlinjer för utskiftningen Deföretag som har betalat vinstdelningsskatt skaU erhåUa aktier i de bolag somingår i den nya strakmren. De företag som har betalat störst skattebelopp skaU erhåUaca av samtUga aktier i de två portföljförvaltningsbolagen.Resterande av aktiema i dessa två bolag skaU tiUs vidare behåUasi statUg ägo. Övriga företag som har erlagt vinstdelningsskatt skaU erhåUa och de nämnda portföljförvaltningsbolagen skaU erhålla ca 11 procentav samtUga aktier i de sex riskkapitalbolagen. På så sätt kommer totalt ca 75procent av aktievärdet i de åtta bolagen att ägas av företag och ca 25 procentatt inledningsvis ägas av staten. Skälenför regeringens förslag: Iriksdagsbeslutet betonades att verksamheten skaU ägas och drivas avprivata intressenter på kommersieU grand. Som ägare nämndes dels företag somhar betalat vmstdehiingsskatt, dels de privatpersoner som inte förväntadesdelta i det då planerade premiegrandande aUemanssparandet. Föratsättningaraahar dock ändrats med anledning av den överenskommelse som regeringen träffademed socialdemokraterna om vissa ekonomisk-poUtiskaåtgärder. Regeringen har utsett en juristgrapp med uppgift att studerade rättsUga aspektema vid ett eventueUt beslut om att avbryta det premiegrandandeaUemanssparandet. Regeringenföreslår att nu godkänner följande riktlinjer för utskiftningen samtbemyndigar regeringen eUer myndighet som regeringen bestämmer att vidta deåtgärder som behövs för att genomföra utskiftningen enligt dessa riktlinjer. Aktieraai portföljförvaltningsbolagen och riskkapitalbolagen förs till ca 75 procentutan vederlag över till de företag som har betalat vinstdelningsskatt, efterett särskilt anmälningsförfarande. Det innebär att de ca 16 000 företagen fårut aktier till ett substansvärde på totalt ca 4 900 mUjoner kronor, vilketmotsvarar en femtedel av den sammanlagt erlagda vinstdelningsskatten på drygt24 . Deaktier i portföljförvaltningsbolagen som inte nu förs över tiU företag bör tUlsvidare behållas i statUg ägo. När den nämnda juristgrappen är färdig medsitt arbete avser regeringen att återkomma med förslag till beträflFandeägandet av dessa återstående aktier. Vartoch ett av portföljförvaltningsbolagen får som tidigare nämnts -inom ramen förde totalt tUlgängUga resursema på 6 500 mUjoner kronor -minoritetsposter i treav riskkapitalbolagen. Ett spritt ägande i deolika bolagen bör eftersträvas. bör som Prop. 1992/93:41 nämnts föratsättningarfinnas för en börsnotering av resp. bolags aktier. Det bör vara en ambition attbörsintroducera riskkapitalbolagen möjligt. har en mer utvecklad finansieringskompetens . mindre företagoch större vana att utöva ägarskap i andra stora företag kan de anses merlämpade som ägare av portföljförvaltmngsbolagen. De mindre bolagen harerfarenhet av konkreta bedömnmgar av affärsprojekt samt en blandad kompetens, vUketgör dem lämpUga som ägare av riskkapitalbolagen. Deca 150 företag som betalat mest vinstdehungsskatt blir därför delägare i portföljförvaltningsbolagen.Ägandet motsvarar av aktiema i dessa två bolag. De övriga knappt16 000 företagen blir ägare i riskkapitalbolagen. Varjeföretag som har betalat vinstdelningsskatt och som så önskar erhåller snarastaktier i ett av de berörda åtta bolagen enUgt nämnda principer. Även företagsom har betalat vinstdelnmgsskatt på mycket små belopp bör erhålla aktier förlägst ca . I övrigt bör aktier tilldelas i proportion tiU betald vinstdehiingsskatt.Ägandet bör fördelas slumpvis på de två portföljförvaltningsbolagen resp. desex riskkapitalbolagen. Fördelningen sker så att vart och ett av de två portföljförvaltningsbolageninledningsvis får i stort sett lUca många ägare. Motsvarande gäUer för de sex riskkapitalbolagen.Varje företag får sitt ägande koncentrerat tUl endast ett av de åtta bolagen. Detär enUgt regeringens mening angeläget att den nya riskkapitalverksamheten såsnart som möjligt kan komma att ägas av privata intressenter. Arbetet bördärför bedrivas i sådan takt att utskiftningen, vad gäUer i första hand denandel på av aktiema som skaU ägas av företag, kan vara genomfördsenast vid utgången av . Somtidigare beskrivits kommer stämpelskatt att utgå enUgt alhnänna regler isamband med emission i respektive bolag. Isamband med att aktiema skiftas ut tUl de företag som betalat vmstdel-ningsskattuppkommer vissa andra skattefrågor. Regeringen avser att , efterhörande av lagrådet, lägga fram förslag om behandUngen av dessa frågor.Förslaget innebär i huvudsak följande. TUldelningen av aktier utgör förmottagande företag en intäkt i näringsverksamheten. Denna intäkt bör undantasfrån beskattning vid utskiftningstillfäUet. Det skattemässigaanskaffningsvärdet på aktien bör emeUertid bestämmas tiU noU, vilket innebäratt reahsationsvinst vid försäljning av aktien kommer att beskattas ftillt ut. 7 Ärendet tillriksdagen Prop. delsgodkänner föreslagna riktlinjer för utskiftningen av vissa medel ur de föratvarandelöntagarfondema, debbemyndigar regeringen eUer myndighet som regeringen bestämmer att vidta deåtgärder som behövs för att genomföra utskiftningen. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . , ordförande, och statsråden , , ,, , , , Dmkelspiel, Thurdin, HeUsvik, ,, , , , , P. , . anmäler fråga om ny riskkapitalverksamhet genom utskiftning avvissa medel ur de förutvarande löntagarfonderna. Regeringenbeslutar att genom proposition lämna förslag till om Kapital förtillväxt i enlighet med bilagan tiU detta protokoU. gotab 42059,1992