prop · GG03127 · 1992-12-31 00:00:00 — Värdetav annan förmän än som avses i andra och tredje styckena skall beräknas enligt42 § andra stycket kommunalskattelagen samt punkt 1 andra och tredje styckenaoch punkt 3 av anvisningaraa till den paragrafen. Föreliggerfall som avses i punkt 4 andra stycket av anvisningaraa fill 42 §kommunalskattelagen får skattemyndigheten besfånuna värdet av förmånen medhänsyn härtill. 'Lagen omtryckt 1991:97. Senaste lydelse 1992:489. 1992/93:127 Nuvarande lydebe Föreslagen lydelse Omskatterayndigheten besfårat värdet av förmånen enligt besfåmmelseraa i 5 §andra stycket lagen (1984:668) ora uppbörd av socialavgifter från arbetegivareskall dette värde användas även vid beräkning av prelirainär A-skatt, Dennalag träder i kraft och tillämpas förste gången i fråga ompreliminär skatt för är 1993. Lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration ochkontrolluppgifter Härigenomföreskrivs att 2 kap. 6 § lagen (1990:325) om självdeklara-fion ochkontrolluppgifter skall ha följande lydelse. 2 kap. 6§' skattekyldig 1,5 särskilt basbelopp. Som folkpension räknas inte barapension och vårdbidrag. För den som inte haftinkomst av akfiv näringsverksamhet eller annan inkomst av tjänst än folkpensionoch pensionstillskott enligt 2 § lagen (1969:205) om pensionstillskott ellerallmän tilläggspension som föranlett avräkning av sådant pensionstillskottgäller i sfållet för vad som sägs i 4 § förste stycket 1 följande. Skyldighetatt läinna självdeklaration föreligger endast om den uppburna pensionen överstigerför gift skattekyldig som inte under någon del av året uppburit pension medbelopp som tillkommer gift vais make saknar folkpension 1,325 basbelopp ochför annan skattekyldig 1,5 basbelopp. För den som inte haftinkomst av aktiv näringsverksamhet eller annan inkomst av tjänst än folkpensionoch pensionstillskott enligt 2 § lagen (1969:205) om pensionstillskott ellerallmän tilläggspension som föranlett avräkning av sådant pensionstillskottgäller i sfållet för vad som sägs i 4 § förste stycket 1 följande. Skyldighetatt lämna självdeklaration föreligger endast om den uppburaa pensionen överstigerför gift skattekyldig som inte under nägon del av året uppburit pension medbelopp som tillkommer gift vars make saknar folkpension 1,325 särskiltbasbelopp enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring och för annan Denna lag träder i kraftden och tillämpas förste gängen vid texering. 'Senastelydelse 1990:1136. 6 Förslag till Prop. Lag om upphävande av lagen (1980:865) mot skatteflykt Härigenomföreskrivs att lagen (1980:865) mot skatteflykt' skall upphöra att gälla vidutgången av . Den upphävda lagen tillämpas dock alltjämt pårättehandlingar sora företegite den 1 januari 1981-den 31 december1992. 'Senaste lydelse av lagen 1990:302 och ikraflträdandebestämmel serna 1990:1464. 7 Förslag till Prop. Lag om avdrag för kostnader för bilresor till och frånarbetsplatsen vid taxering Avdragför kostaad för resa med egen bil till och från arbeteplateen enligt punkt 4 avanvisningaraa till 33 §§ kommunalskattelagen (1928:370) skall vid 1994 årstexering raedges, i sfållet för enligt schablon som anges i andra stycketnämnda anvisningspunkt, med per kilometer. Dennalag träder i kraft . pp- 1992/93:127 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . , ordförande, och steteråden , Höralund, Thurdin,, , , , Proposition om vissa frågor om beskattning av inkomst avtjänst m.m. 1 Ärendet och dess beredning 1januari 1992 tillkallades efter regeringens bemyndigande en särskild utredare,regeringsrådet , med uppdrag att se över vissa regler i inkorastelagettjänst. Bakgranden var att vissa inslag i 1990/skattereform kritiserateför att bl.a. ge upphov till administrativt krångel. En huvuduppgift förutredaren har därför varit att se över vissa materiella regler och försökaåstedkoraraa regler som är enklare att hantera för skattekyldiga ocharbetegivare. Utredningen har antegit namnet Utredningen omtjänsteinkorastbeskattning. Vissafrågor har i enlighet med direktiven förtarsbehandlate och redovisate i ett ijuni 1992 avgivet befånkande, (SOU 1992:57) Beskattmng av vissa nataraförmånerm.ra. En förteckning över remissinstanserna bör fogas tillprotokollet i dette ärende som bilaga 1. En sammansfållning avremissyttrandena har upprättete inom Finansdeparteraentet och finns tillgängligi lagstiftningsärendet (dm 3323/92), Jagskall i det följande behandla de frågor sora tas upp i betänkandet. Jagkomraer dessutora att föreslå några andra förändringar än de sora föranleds avförslagen i betänkandet. Engäller en inskränkning i skattefriheten för vissa utbildningsstipendier. Enannan är att regleraa ora avdrag för kostnader för hemresor för den som pågrand av sitt arbete vistes pä annan ort än sin eller sin familjs heraortändras pä så sätt att det i större uteträckning blir raöjligt att få avdrag förkostnader för fåg- och flygresor. Därefterföreslår jag som ett led i regeringens arbete för att öka rättesäkerheten attlagen (1980:865) mot skatteflykt, den s.k, generalklausulen, slopas fr.o.m.den 1 januari 1993. Jagter slutiigen upp följande frågor, nämligen avdrag för kostnader för resormellan bosted och arbeteplate med egen bil, mindre justeringar i regleraa omskattefrihet för bampension och särskilt gmndavdrag för pensionärer samt enförlängmng av den s.k. sexmånadersregeln för sjömän. Regeringenbeslutade att inhämte Lagrädete yttrande över vissalagförslag. De till Lagrådet reraitterade lagförslagen bör fogas tillprotokollet sora bilaga 2. Lagrådete yttrande bör fogas till protokollet sombilaga 3. Lagrädethar kommit med vissa synpunkter rörande utformningen av besfåmmelseraabeträffande beskattningen av representetionsmåltider och skattefriheten förvissa utbildningsstipendier. Jag återkommer till Lagrädete synpunkter ispecialraotiveringen (avsnitt 9.1 och 9.2). Vissaändringar av redaktionell karakfår har företegite i förhållande till de tillLagrådet remitterade förslagen. 2 Förändringar i inkomstslaget tjänst 2.1 Allmännasynpunkter Isamband med skattereformen företogs orafattande förändringar i inkomstelagettjänst. Förändringaraa berörde bl.a. traktementebeskatt-ningsregleraa samtvärderingen av vissa förmåner såsom fria måltider och lån på förmånligavillkor. De nya regleraa som i huvudsak tillämpas års texering,har i vissa delar kritiserate för att ge upphov till administrativt krångel föransfållda och arbetegivare. Andra inslag i skattereformen har kritiserate föratt medföra beskattningseffekter som i vissa fall inte kan anses skäliga. Detsistaämnda gäller t.ex. regleraa om lån från arbetegivaren på förmånligavillkor. Motbakgrund av bl.a. denna kritik tillkallades den inledningsvis nämnde särskildeutredaren. Huvuduppgiften för utredningen är enligt direktiven att se över regleraai inkorastelaget tjänst i syfte att åstedkomma enklare och mer lättillämpaderegler så att administrativt krångel och olikformig regeltillämpning minimerasför såväl enskilda som arbetegivare. Idet nu avgivna delbetänkandet redovisas vissa frågor som behandlate med förtur.Dessa gäller beskattning av kostförmäner, vissa traktementen m.ra,,personalvårdsfönnåner, förmånliga län och hobbyinkomster, I fråga omtraktementen och avdrag för ökade levnadskostaader har för-tafsbehandtingen ihuvudsak begränsate till frägor som har samband med kostförmåner vidtjänsteresor. Utredningensförslag har överlag fått ett positivt bemötande av remissinstanseraa. Även föregen del kan jag, på något undanteg när, anslute mig till utredningens förslag.Dessa bör därför i allt väsentligt genomföras. Pä ett par punkter, somjagåterkommer till i det följande, anser jag emellertid att det finns anledmng attawika från vad utredningen föreslagit. Innanjag går in pä förslagen i detelj vill jag mot bakgrund av ett uttelande avKammarrätten i te upp en principiell fråga. Kammarrätten påpekar attskattereformen har varit i kraft så att det är natariigt att en merfördjupad erfarenhet avbidas innan större ändringar vidtas.Kammarrätten uttelar vidare att den kritik som enligt Prop. 1992/93:127utredningsbetänkandet riktete mot vissa inslag i reformen väsentligen bygger påönskemål som syftar till att tillgodose olika särintressen. Jagvill framhålla att jag för egen del kan insfåmma i vad Kammarrätten framfört.I bl.a, direktiven till utredningen har jag också påpekat att en hel del av desvärigheter av administrativ art som uppsfått i saraband raed skattereformenkan antas vara av övergängskarakfår och därför kommer att minska när ratineroch praxis utbildate- Jag har i direktiven vidare understrakit att principenatt olika typer av förmåner skall beskattas likformigt, oavsett om de utgär iform av kontantlön eller nataraförmåner, ligger fäst. Det finns därföranledning att nu vara återhållsam raed förändringan De förslag sora läggs frami det följande har enligt min bedömning karakfår av deteljjusteringar iregelsystemet vilka inte rabbar de grundläggande principeraa. Det finns såledesenligt rain mening från principiella utgångspunkter inga liinder mot attgenoraföra dem. 2,2 Kostförmån, traktamenten m.m. Frågoraaom kostförmån och avdrag för ökade levnadskostnader har ett nära samband varförjag väljer att behandla dem i ett sammanhang. Innanjag går in på förslagen till regeländringar skall jag först kortfattet redogöraför gällande regler på det aktaella omrädet. Besfåmmelseraaom beskattning av kostförmån återfinns i punkt 3 andra stycket av anvisningaraatill 32 §, 42 § tredje stycket och punkt 3 av anvisningaraa till 42 §kommunalskattelagen (1928:370), KL. Förmånsvärdet av fri måltid besfående avett raål ora dagen (lunch eller middag) är lika med genomsnittepriset i riketför en lunchmåltid av normal beskaffenhet medan förmånsvärdet av helt fri kostär lika raed av näranda genomsnittepris. Bidrar arbetegivaren tillkostaaderaa för ansfållds måltid och kommer härigenom den ansfålldes kostnadför måltiden att understiga genomsnittepriset skall skillnaden mellan vad denansfållde betelar för måltiden och genomsnittepriset tas upp som förmån av frimåltid. Regleraa torde raedföra att även om arbetegivarens subvention avmåltiden understiger skillnaden mellan genomsnittepriset och det pris denansfållde betelar skall den ansfållde förmånsbeskattas för hela denna skillnad. ,, har för är 1992 fästefållt genomsnittepriset för en lunchmältid till 44 kr40 öre (RSFS 1991:27). representerar enligt RSV:srekommendationer (RSV Dt 1991:24) en lunchmåltid av normal beskaffenhet medbeaktande av olika måltidsalternativ, dvs. såväl med som utanmåltidstillbehör. Förmånsbeskattaing blir aktaell endast om arbetegivarenlämnat någon form av subvention till den ansfållde. Det kan därför inte bliaktaellt att beskatte en ansfålld i den situationen att en personalresteurangpå grand stordriftsfördelar kan hålla ett pris sora understiger det genora- Prop. 1992/93:127 snittliga lunchpriset och där marknadsmässiga villkor styrförhållandet mellan arbetegivare och resteuratören (se prop. 1989/90:110, s.328). Frikost är en skattepliktig förmån oavsett om den tillhandahålls fortlöpande ellerendast vid särskilda tillfållen, såsom under tjänsteresa/förrättaing,tjänstgöring på annan ort, kurser, kongresser, konferenser, stadieresor o.d.medan fri måltid i samband med representetion (extera eller intera) ochliknande enligt inte är skattepliktig. Begreppetrepresentetion definieras inte i skattelagstiftningen men det återfinns i punkt1 av anvisningaraa till 20 § KL. Där anges att utgifter för representetion ochliknande ändamäl är att hänföra till omkostaader i förvärvskälla endast underföratsättaing att utgifteraa har ett samband raed verksarahetensäsom då fråga uteslutande är om att inleda eller bibehälla affårsförbindelseroch liknande eller då utgiftema avser jubileum för företeget, invigning av merabetydande anläggningar för verksamheten, stepelavlöpning eller jämförligahändelser eller då utgifteraa är att hänföra till personalvård. RSVhar utfårdat rekommendationer om avdrag för represen-tetionskostnader m.m, atttillämpas års texering (RSV Dt 1991:20). Enligt dessarekommendationer hör till extera representetion bl.a. affårsförhandlingar,jubileum, invigning av anläggningar, demonstrationer och visningar. Med interarepresentetion avses enligt RSV:s anvisningar (RSV Dt 1991:24) bl.a,personalfester, informationsmöten med personalen, interaa kurser ochplaneringskonferensen förateättning är att det är fråga om i huvudsakinteraa möten, att sammankomsten har en varaktighet pä högst , att detinte är fråga ora möten som regelbundet hålls med kort mellanrara särat att detär gemensamma måltidsarrangemang. Traktamentenoch avdrag för ökade levnadskostnader Medtrakteraente avses sådan extra ersättning utöver lön som utgår för ansfålld vidresa i tjänsten utanför den vanliga verksamheteorten. Med dagtrakteraente avsesersättning som utgår för att fåcka kostnadsökningen för raåltider samt diversesmåutgifter Med nattraktemente avses ersättning som utgår för logikostnadenBeskattningen av trakteraenten regleras i punkt 3 av anvisningaraa till 33 §KL. Traktementeersättningär skattepliktig inkomst för den sora erhållit ersättningen. Avdrag medges dockför bl.a, ökade levnadskostnader vid resa i tjänsten utom den vanligaverksaraheteorten som varit förenad med överaattning. Med den vanligaverksamheteorten förstås i regel ett område inom ett avstånd av 50 kilometerfrån den skattekyldiges tjänstesfålle. Omarbetegivaren utgett trakteraente för förrättning i medges denskattekyldige avdrag med belopp motsvarande den uppburaa ersättningen, dockhögst med helt maximibelopp för dag som är . Maximibeloppet avserkostnadsökning för måltider och småutgifter under varje hel dag sora tegite ianspråk för resan. Hararbetegivaren inte utgett trakteraente har den skattekyldige rätt tillschablonavdrag med per dag, om han gör sannolikt att han har haft sådanmerkostnad. Föratt få avdrag med högre belopp än schablonavdragen krävs att den skattekyldigekan visa att kostaadsökningen varit större totelt sett vid samtligaförrättningar inom riket i sanuna ansfållning. Avdrag för kostnad förlogi vid förrättning inora riket raedges raed belopp raotsvarande den faktiskautgiften. Kan den skattekyldige inte visa logikostnaden raedges avdrag raedbelopp raotsvarande ersättning som uppburite från arbetegivaren. avdragfår dock inte överstiga maximibeloppet för natt som är . Avdragför fördyrade levnadskostnader skall reduceras om den skattekyldige erhållitkostförmån som han uppburit trakteraente. RSV har utfårdatrekommendationer om avdrag för ökade levnadskostnader (RSV Dt 1992:2) och idessa anges med vilka belopp schablonavdragen bör reduceras när kostförmånerhållite. Hararbetet varit förlagt till samma ort inora riket raer än i sträckbedöms avdragsrätten enligt regleraa för tillfålliga arbeten m.m. och fördubbel bosättning i punkt 3 a av anvisningaraa till 33 § KL. Ökningeni kostnader för raåltider och smäutgifter pä arbeteorten beräknas efter de treförste månadema, antingen enligt utredning om den faktiska kostnadsökningensstorlek eller schablonmässigt, till per dag för skattekyldig sora underde tre försfa raånaderaa av bortovaron medgette avdrag för ökadelevnadskostnader vid tjänsteresa utom den vanliga verksaraheteorten och soraalltjämt uppbär kostnadsersättaing frän arbetegivaren. Även skall avdrag för ökade levnadskostnader reduceras om denskattekyldige erhållit kostförmån. Prop, 1992/93:127 Mittförslag: Fri kost som åtnjute på allmänna transportraedel vid tjänsteresa ochfri frakost som åtnjuts på hotell eller liknande inrättning blir skattefri orakosten obligatoriskt ingår i priset för resan eller rammet. Avdragetför ökade levnadskostnader skall inte reduceras för tillhandahållna förmåner påallmänna transportmedel, men det skall däremot reduceras för övrigatillhandahållna måltider och således även för skattefria hotellfrakoster ochrepresentetionsmåltider. Skattefrihetenför representationsniåltider lagregleras. Schablonbeloppenför avdrag för ökade levnadskostnader relateras till basbeloppet. Schablonvärderingenav kostförmån ändras så att öretel inte kan uppkomma vid värderingen. Utredningensförslag: överenssfåmmer med mitt. Remissinstanserna:Majoriteten av remissinstanseraa godter utredningens förslag. Fleraremissinstanser, t.ex. och anser dock att även kostförmåni saraband raed s.k. extera utbildning skall vara skattefri. Riksgäldskontoretföreslär att traktementebeloppet för tjänsteresa skall justeras nedåt eftersomhotellfrukost ingär i priset för hotellrammet. RSV ochKammarrätten i sfåller sig tveksamma till den av utredningenföreslagna lydelsen av punkt 3 av anvisningaraa till 32 § KL. De anser att detbehövs ytterligare utredning innan beskattningsrätten vid nataraförmåner kanhänföras till åtajutandet i sfållet för som till tillhandahållandet avförmånen. Överbefälhavaren föreslär att värdet av fri kost vid förbandsövningarskall reduceras till noll samt att begreppet "vanligaverksamheteorten" skall ändras för reservofficerare. Länsrätten i Kronobergslän och SAV anser inte att traktementebeloppen skall relateras fillbasbeloppet, beloppen skall vara klart angivna i lagtexten. Lunchfrämjandetefterlyser en utvärdering om hur den slopade skattesubventionen av måltidsförmånerpåverkat dels arbetetegaraas matvanor, dels resteurangbranschen. LO, och anser att värdet av kostförmån för resteurangansfålldaskall sättas ned med hänsyn till att s.k. obligatorisk inackordering i kostingär i de resteurangansfålldas ansfållningsavtel. anser attmaximibeloppet för dagtrakteraente skall höjas till av basbeloppeteftersora det nuvarande beloppet är för lågt. Organisationerna (, Bankinstitutens och SverigesFöreningsbank) anser att avdraget för ökade levnadskostnader inte behöverreduceras pä grund av åtnjuten hotellfra-kost. Svenska revisorsanfundet SRSanser att nattraktementet behöver höjas. Länsrätten i anserslutligen att det är en risk för att skattefrihet för noältider på allraännatransportraedel och hotellfrakoster kan "sprida sig" med ytterligareerbjudanden om måltider och förfriskningar som ingår i priset för tjänsten. Skälenför mitt förslag: En av utredningens uppgifter är att föreslå förenklingar avdet rådande regelsystemet så att koraplikationer av administrativ art somskattereformen gett upphov till elimineras. Ett problem sora uppraärksaramateär att det är svårt för arbetegivare att kontrollera om kostförmån utayttjateeller inte vid tjänsteresor samt att det är administrativt krångligt atthantera den mängd av småbelopp som det här rör sig om. De fall sora orsakatmest problem i den praktiska tillämpningen är måltider på allmännatransportmedel samt hotellfrukostar Vadförst beträffar allmänna transportmedel ingår raåltider ofta i det pris somarbetegivaren betelar för fårdbiljetten och någon möjlighet att köpa enfårdbiljett som inte mkluderar måltideraa fmns inte. Framför allt gäller dettevid flygresor Till skillnad från de fleste fall när fri kost tillhandahålls avarbetegivaren har denne i dessa fall således inte någon valmöjlighet. Han ådrarsig automatiskt den administrativa hantering som följer med en kostförmån. Närdet gäller fri fmkost på hotell fmns vissa likhetermed måltider pä transportraedel. Förmånen är ofta förekorainan- Prop.1992/93:127 de och rör i det enskilda fallet endast ett mindre värde.Arbetegivaren kan inte heller här alltid välja att skaffa ett hotellram därfrukost inte ingår i priset. Skattefrihetför dessa förmåner kan antas medföra betydande administrativa lättnader utanatt för den skull några påtegliga skatteförmåner uppkommer för de ansfållda.Jag föreslår därför att skattefrihet införs för fri kost som åtnjute påallmänna transportmedel vid tjänsteresa och för fri frakost som åtnjute pähotell eller liknande inrättning om kosten obligatoriskt ingår i priset förresan eller rammet. Deprincipiella invändningar som kan riktas mot ett sådant undanteg väger enligtmin raening inte särskilt tangt när det gäller förmåner som utgår under så passspeciella förhållanden. En viss "spridningsrisk" av det slagLänsrätten i ter upp i sitt yttrande torde i och för sig finnas.Jag bedömer emellertid denna risk som liten, bl.a. då det ligger iarbetegivarens intresse att hålla nere kostnadema. Det finns emellertidanledning att noga följa den fortsatte utvecklingen pä området. Avprincipiella skäl bör avdraget för ökade levnadskostnader reduceras orakostförmån tillhandahålls. Jag delar utredningens uppfattning att det i och försig inte fmns anledmng till avsteg härifrån pä grand av att kostförmån undantasfrån beskattmng. Såsom utredningen påpekat torde det i regel också förhålla sigså att arbetegivare reducerar trak-tementeersättningen i den raån hantillhandahäller kostförmånen Någon svårighet för arbetegivaren att vete när enansfålld tillhandahållite kostförmån föreligger ju normalt inte. Ett undantegförefaller dock vara kostförmäner pä allmänna transportmedel - i förste handvid flygresor Någon reduktion synes i dessa fall ofta inte ske i prakfiken.Anledningen till det torde främst vara att det, bl.a. pä grand av måltideraasskiftande karakfår, inånga gånger är oklart om en skatteplikfig förmånerhållite. Förenklingsskäl telar för att man i dessa avseenden så långt somraöjligt försöker anpassa skatteregleraa till de ratiner som gäller påar-beteraarknaden. Jag föreslår därför att avdragsreduktion inte bör skebeträffande kostförmäner på allraänna transportmedel men att sådan reduktiondäreraot bör ske i övrigt. EnligtRSV:s rekoraraendafioner (RSV Dt 1991:24) är fri måltid i samband raedrepresentation (extera eller intera) och liknande inte skattepliktig. Någonbegränsning till representetion vid enstaka tilifållen har inte direktuppsfållte. Såvitt gäller intera representetion har dock denna irekommendationen definierate på ett sådant sätt att undanteget för kostförmånkommer att gälla i stort sett bara enstaka tillfållen eller kortaretidsperioden Utredningenhar föreslagit att om undanteget från förmånsbeskattningbeträffande representetionsmåltider skall kvarsfå oförändrade och attskattefriheten skall lagfästas. Jag insfåmmer i förslaget. Några remissinstenserhar föreslagit att skattefriheten för fri kost vid representetion skallsträckas ut till att gälla även vid exteraa kursen Jag anser emellertid inteatt begreppet representetion bör ges en mer vidsträcktinnebörd än sora nu skett i verkete rekoinraendationen Jag Prop. 1992/93:127återkommer till frågan i specialmotiveringen. Förslagetföranleder ändringar i punkt 3 av anvisningaraa till 32 § KL. Mednuvarande system kan värde av kostförmån korama att hamna på ett belopp sominnehåller ören. medför administrativt arbete sora inte framsfår sommotiverat. En avrandning till närmaste hela krontel bör därför i vart fall ske.En avrandning av genomsnittepriset för en lunchmåltid till en hel krona ellerferatel kronor raedför dock att värdet för helt fri kost kan komma att hamna pävärden med öretel. Om raan däremot först räknar ut värdet för helt fri kost ochavrandar dette belopp till närmaste tiotel kronor och därefter bryter ut värdetav en måltid från dette belopp undviker man att harana pä öretel. Jag anser atten sådan avrandning är raotiverad ur förenklingssynpunkt. föranleder enändring i punkt 3 av anvisningaraa till 42 § KL. Utredningenhar föreslagit att schablonbelopp för avdrag för ökade levnadskostnader skallrelateras fill basbeloppet i sfållet för sora anges i nominella belopp ilagtexten. Fördelaraa med en sådan koppling är att man inte behöver göralagändringar som endast har till syfte att justera avdragete nominella belopp.Maximibeloppet för dag skulle raed en konstraktion som anknyter tillbasbeloppet kunna besfåmmas till av det för beskatmingsåret gällandebasbeloppet, avrandat till närmaste tiotel kronor och maximibeloppet för nattskulle i enlighet härraed besfåraraas till hälften härav. Det reduceradeavdragsbeloppet efter de tre förste raånaderaa bör lämpligen besfåmmas till av helt maximibelopp och det i punkt 3 a av anvisningaraa till 33 § KLangivna avdraget uppgående till ett tredjedels maxiraibelopp, dvs.