prop · GG03248 · 1992-12-31 00:00:00 — Den4 trädde tilläggsprotokollet till sociala stadgan i kraft efteratt ha ratificerats av ett tredje land, . Tilläggsprotokollet hadetidigare ratificerats endast av och . ,som sanunanträdde fem gånger, ändrade sinaarbetsmetoder i enlighet med det undertecknadeändringsprotokollet. Ändringsprotokollet har ännu inte trätt i kraft - endastSverige och har ratificerat det. Det har dock börjat tilllämpas redannu, vilket enligt beslut av ministerkommittén är möjligt i den utsträckning detinte står i strid med sociala stadgans text. har enligtändringsprotokollet fått en klart avgränsad roll i förhållande tillexpertkommittén, och överprövar inte längre dess slutsatser. I stället lämnarregeringskommittén på gmndval av sociala, ekonomiska och andra övervägandenförslag på fall som bör bli föremål för rekommendation från ministerkommitténssida. I vissa situationer kan kommittén i stället för att föreslå enrekommendation besluta om en vaming till staten i fråga. Ettnytt system för staternas rapportering om efterlevnaden av stadgan har äveninförts . Syftetmed förändringarna är bl.a. att övervakningen skall bli effektivare och attarbetsbördan för expertkommittén skall minska. ad hoc-kommittén fortsatte sitt arbete med förslag tilltilläggsprotokoll med ett klagomålssystem för organisationer och arbetade ävenvidare med en reform av rapporteringssystemet och förslag till sådanaförbättringar av övervakningssystemet som inte fömtsätter textförändringar.Arbetet med att se över sociala stadgans materiella bestämmelser påbörjadesockså. c)Migration, asylfrågor m.m. för migrationsfrågor (CDMG) arbetar huvudsakligen med attutveckla det europeiska samarbetet rörande frågor kring flyktingars ochinvandrares integration. Kommitténhar drivit ett projekt om "Etniska relationer i ".En särskild rapport har utgivits. I rapporten lämnas förslag till synsätt ochvärderingar som kan läggas till grund för arbetet för goda etniska relationerpä ett antal olika samhällsområden. Rapporten översattes under är 1992 tillsvenska inom och . Detnämnda projektet följs upp inom kommittén med ett flerårigt projekt 12 medinriktning på att undersöka praktiska åtgärder som vidtagits i medlems- Skr.1992/93:248 länderna för att åstadkomma jämlikhet för flyktingar och invandrarei för- Bilaga hållande till värdbefolkningen. ägnadesuppmärksamhet i detta avseende åt hur man inom ländernas polisutbildning tarupp frågor om flyktingar, invandrare och etniska relationer. Vidare behandladesfrågor kring arbetsmarknadsutbildning för flyktingar och invandrare. Förberedelserinleddes för att inom projektets ram avhålla ett stort seminariumom rasism och främlingsfientlighet. Projektetkommer att sammanfattas och avslutas med utarbetande av särskilda praktiskariktlinjer för integrationsarbetet. Kommitténkommer att arrangera ett europeiskt migrationsministermötei . för asylrättsliga frågor (CAHAR) möts regelbundet två gångerper år. En viktig uppgift för kommittén är att ge delta-gama möjlighet attutbyta erfarenheter och informera varandra om förändringar inom denasylrättsliga lagstiftningen i respektive land. diskuterades bl.a.en studie om mottagandet av asylsökande vid intemationeUa flygplatser. Sverigeöverlänmade ordförandeskapet till . för dubbla medborgarskap (CJ-PL) slutförde arbetetmed ett tilläggsprotokoll till konvention om dubbla medborgarskap m.m.Europarådets ställföreträdarkommitté antog vid sitt möte textentill tilläggsprotokollet, som öppnades för undertecknande den 2 febmari 1993.Den har inställningen att man bör undvika dubblamedborgarskap och man har inte för avsikt att undertecknaprotokollet. Expertkommitténför dubbla medborgarskap har permanentats och höll två möten , i febmarisamt . Mötena ägnades åt utbyte av erfarenheter ommedborgarskapslagstiftning i medlemsländerna. Till mötet haderepresentanter för länder i , som kandiderar tillEuroparådet, inbjudits. Isynnerhet det andra mötet ägnades till stor del åt diskussioner om möjlighetenatt omarbeta hela konvention, mot bakgrund av att många länder anseratt principen om undvikande av dubbla medborgarskap är aktuell (jfrovan beträffande den svenska positionen). Kommitténsammanställde en bulletin om medborgarskap som skall ges ut avkommitténs sekretariat. Sekretariatet skall också, inom ramen för sinverksamhet, fungera som ett dokumentationscentrum för information ommedlemsländernas medborgarskapslagstiftning och liknande. Styrkommitténför befolkningsfrågor (CDPO) häller två möten. En återkommandeaktivitet är att framställa en sedvanlig översikt över demografin i medlemsländerna, samt att diskutera såväl övergripande 13 demografiskatrender som utvecklingen i enskilda länder. I och med att den Skr. 1992/93:248 demografiskaöversikten även utgör underlag till den av ECE, Bilaga UNFPA ochEuroparådet arrangerade europeiska befolkningskonferensen , utökadesrapporten med demografiska uppgifter för ca 25 icke-med-lemsländer från ECE.Totalt omfattar således rapporten den här gången demografiska data för 53länder. Insamlingsförfarandet har skötts direkt av CDPO:s sekretariat efter derutiner som byggts upp tidigare. Översikten och den analytiska texten skrivs avnågon av kommitténs medlemmar. Det bör påpekas att CDPOis och Europarådetsdatainsamling ej är att likna vid en "statistikbyrås" utan syftartill att snabbt sammanställa befintlig, ofta preliminär, statistik för attutifrån den göra analyser och dra slutsatser. Den svenska utvecklingen brukaralltid röna stort intresse eftersom den ofta anses "leda" dendemografiska utvecklingen och därmed förebåda vad som kommer att ske i andraländer. Exempelvis har mönstret med ogift samboende även blivit vanligt imånga andra länder. är huvudfrågan hur kan ha ett av dehögsta födelsetalen i som kvinnoma har sä högförvärvsintensitet. Ioch med utvidgningen av antalet medlemsländer i , och den nyaöppenheten med statistiska och demografiska uppgifter i östra , har CDPOambitionen att sammanställa demografiska översikter över dessa länder. Vi fårgenom detta arbete en alltmer komplett och tydlig bild av demografin i deöstra delama av . Arbete med speciella länderrapporter har startats för Ungem,och f.d. . expertgmpp som behandlar "Migrafion, demografi och sysselsättning",och som är ett samarbetsprojekt med migrationskom-mitté (CDMG),ingår en svensk expert. Somredan nämnts är (genom CDPO) en av tre medarrangörer (tillsammansmed ECE och UNFPA) av europeiska befolkningskonferens. CDPO:s syftemed konferensen är framför allt att föra fram europeiska demografiska frågorsom man befarar i annat fall kommer att försvinna påbefolkningsvärldskonferensen i . för den europeiska konferensen har innehafts av CDPO:sordförande. Underåret förbereddes tre nya expertstudier. I en av dem, "Åldrande befolkningoch dess konsekvenser för socialmedicinska förhållanden", kommer enexpert från att ingå. CDPOhar som ett svar på rekoimnendation 1164 (1991) från pariamenta-riska försandingenpåbörjat en studie om "Demografiska obalanser mellan länder runt ". Ministerkommitténgodkände ett förslag till nytt mandat för CDPO. Förändringen medför attbefolkningskommittén dels kan studera demografiska förhållanden i länder sominte är medlemmar i , dels kan ha ett demografiskt/vetenskapligtsamarbete med dessa länder. Detta är ju också en förutsättning för projektet. 4.Utbildning, kultur, kulturmiljövård och idrott Skr.1992/93:248 a)Utbildning, kultur och kulturmiljövård Bilaga 1954ärs europeiska kulturkonvention ger möjlighet även för länder som inte ärmedlemmar av att delta i rådets utbildnings- och kultursamarbete.Under år 1992 tdlträdde bl.a. de baltiska staterna kulturkonventionen, somdärmed har 36 anslutna stater. Decentral- och östeuropeiska staternas inträde i kultursamarbetet har aktualiseraten översyn av kulturkonventionen och samarbetsformerna inom dess ram. På uppdragav ministerkommittén presenterade sekretariatet en preliminärstudie över det europeiska kultursamarbetets framtida inriktning. Studienutmynnade i ett 20-tal konkreta förslag med syfte att effektiviseraverksamheten samt betona roll som samlande kraft för kulturellsamverkan i ett utvidgat demokratiskt . Förslagen debatteradespreliminärt i de berörda specialkommittéema och bereds vidarei styrkommittén (CDCC) . Enkonvention om samproduktion av film antogs av ministerkommittén ochöppnades för undertecknande . Denreviderade europeiska konventionen om skydd för det arkeologiska kulturarvetundertecknades av . Medden nya konmiittéstmktur som gäller för kultursamarbetet bedrevsarbetet med programfrågor huvudsakligen inom de fyraspecialkommittéerna. , som i den nya stmkturen huvudsakligen haren sammanhållande funktion, sammanträder numera endast en gång . Tillföljd av en omläggning av mötestiden hölls inget plenarmötemed CDCC . Däremot höll dess byrå två möten , där man bl.a.diskuterade ansvarsfördelningen mellan CDCC och specialkommittéerna ibudgetfrågor. Den svenska linjen i denna fråga är att verka för en snabbare ochmer flexibel beslutsprocess inom organisationen. Detaljbesluten inom respektivesakområde bör därför inte bara reellt utan även formellt fattas avspecialkommittéerna. Kommitténhöll två möten , ett och ett . Från och medoktobermötet och framåt innehar ordförandeskapet i kommittén. Detökande antalet medlemmar från fortsatte att präglaarbetet i kommittén. De nya problemställningar som fortlöpande uppkommer ökarkraven på anpassningsbarhet i programverksamheten. Situationen understtykerdet angelägna i att kommittén ges ett självständigt ansvar för fördelningen avbudgetmedel inom det egna arbetsområdet. Urverksamhetsprogrammet för bör följande punkter särskilt näm nas. Arbetetmed kulturpolitiska ländcrförhör fortsätter om än i långsammare Skr.1992/93:248 takt än förutsett. Efter förhören med (1988) och (1989) Bilaga har inga förhör ägt mm. Granskningsarbetet vad gäller Österrikeär dock i sin slutfas och det muntliga förhöret beräknas äga rum vid kommitténsmöte . räknar med att presentera sin nationella bak-gmndsrapportunder . Projektets fortgång hämmas dels av svårigheter med att få framjämförbart statistiskt basmaterial, dels av höga nationella kostnader. har därför knutits en rådgivande grupp med uppgift att lösa problem igranskningsarbetet. Iprogrammet medverkar de nordiska ländernamed delprojekten "" och "". Projektettilldrar sig stort intresse från medlemsländema och antalet igångsattadelprojekt ökar mycket snabbt. om "Vikingama och deras tid" visades iParis och . Utställningen, som haft mycket höga publiksiffror,visas i . Utbildningsprogrammetför kulturadministratörer har fått hög prioritet då det svarar mot ett stortbehov inte minst hos de nya medlemsstatema. Programmet, som omfattarstipendier, kurser och informationsutbyte, genomförs i nära samarbete mednationella institutioner. Kommitténantog riktlinjer för en försöksverksamhet med stöd till interre-gionaltsamarbete, dvs. samarbete mellan regioner i två eller flera medlemsländer.Vidare behandlades frågor om bokutgivning och läsfrämjande i samband medförberedelsearbetet europeiska kulturministerkonferens. Enutredning pågår om det formella mandatet för den särskUda kommittén förfilmfrågor. Kommhténsarbete drevs vidare med inriktning på bl.a. strategier förbevarande, expertstöd i konkreta bevarandeprojekt, etablerande av en stödfond,nätverk för hantverksutbildning, utbytestjänstgöring och insatser för att höjamedvetandet om kulturarvets betydelse. Hög prioritet gavs åt integrationen avde nya medlemsländerna frän i kommitténs arbete. Tvåav initierade aktiviteter som rör nedbtytning av kulturarvet p.g.a.miljöfaktorer samt genomförandet av en kampanj kring europeisk bronsålderpåbörjades . lanserade "Europeiska kulturarvsdagen" utvecklas positivtoch allt fler länder engageras. Aktiviteten, som genomförs i helaEuropa under första eller andra helgen , har i fått benämningen"Öppet hus". Påskolområdet har verksamhet en jämfört med tidigare rela tivt enkel och översiktlig struktur. har varitett av de länder som kraftigt verkat för en prioritering av kvalitet framför kvan- 16 titeti fråga om projektåtaganden. Inom CDCC:s område bedrivs för närva- Skr.1992/93:248 rande tre långsiktiga projekt och tre program av servicekaraktär. Ettav projekten håller på att avslutas, nämligen det om "Vuxenutbildning ochsocial förändring". Projektets syfte har varit att pröva vilka förutsättningarsom behövs för att vuxenutbildning skall kunna hjälpa den ökande mängdenlångtidsarbetslösa och äldre som hotas av marginalisering att behålla sinplats i ett samhälle som ständigt förändras, såväl socialt som ekonomiskt. Resultatenfrån arbetet i olika europeiska nätverk är av stort intresse särskilt förmedlemsstaterna i med deras långtgående sodoekonomiskaförändringar som har en benägenhet att göra särskilt äldre personer arbetslösa. policy för vuxenutbildning, stöttad av goda praktikexempel, har sprittsgenom en serie seminarier. Parallellt gjordes förberedelser fören avslutningskonferens för projektet . Detvå andra projekten beskrevs relativt ingående i förra årets regeringsskrivelse.Det ena av dem gäller "Utbildning på högstadie- och gymnasienivå iEuropa". Detta projekt skall främja utvecklingen av sekundärutbildningen förEuropa genom undervisning om . Det skall också utveckla strategier föratt klara de problem som möter sekundärutbildningen i . Ettseminarium med särskild inriktning på det senare temat har genomförts, medstort deltagande även från de nytillkomna medlemsstaterna. En viktig del iprojektets arbete på att skapa en europeisk identitet i utbildningen är detnätverk som skapats för att främja skolkontakter och elevutbyten över gränsema.Nätverket höll två seminarier om utbyten som ett sätt attuppfylla läroplanens mål om internationalisering av undervisningen. Medskolkontakter och elevutbyten har projektet en koppling till ett prioriterattema för det tredje och sista projektet: "Språkstudier för ett medborgarskapi ". Detta är en vidareutveckling av tidigare bedrivna projekt medsyftet att hjälpa medlemsstaterna att vidta åtgärder ägnade att förbättra denömsesidiga förståelsen, rörligheten för individer och tillgången till informationi ett med många språk och många kulturer. En utmärkande del i dettaprojekt är den rad av "dubbelseminarier" med värdskap av två länder itaget och med en mellanliggande period på ett å tvä år för utvecklingsarbete,som redovisas vid det andra av de två seminarierna. Dessa seminarier är detviktigaste forumet för utvecklingsarbete beträffande nya metoder förundervisning och utvärdering samt utformning av prov, lärarutbildning ochläromedel, innefattande även multimedia. Hämtöverbedrivs arbete i ett stipendieprogram för lärarfortbildning, i en organisationför uppsatstävlingar med inriktning på att stärka den europeiska medvetenhetenhos eleverna och i ett program för att samla och sprida vidare resultat avutbildningsforskning, vilket även innefattar en databas, . Inomstipendieprogrammet för lärarfortbildning hölls under är 1992 bl.a. ett antaleuropeiska seminarier i Donaueschingen i om hur olika ämnen kan ta uppden europeiska dimensionen och hur broar kan byggas mellanlärare i öst och väst. Totalt kunde ca 500 lärare i med- Skr.1992/93:248 lemsstaterna delta i kurser i eller besöka andra medlemsstater. Inomramen för ovannämnda organisation för uppsatstävlingar hölls ettmöte i för ett 40-tal elever från 19 medlemsstater. I detta programingår också samarbete och samfinansiering med EG och . Årligenhålls ett möte för chefer för institutioner för utbildningsforskning. Ar 1992ägde mötet rum i . Databasen innehåller resultat av forskningoch utveckling på utbildningsområdet, inklusive information om arbetet i CDCC.En direkt koppling finns här till de europeiska riktlinjerna förutbildningsterminologi. Denna, som i sin senaste upplaga omfattar nio språk,administreras gemensamt av och EG, inom ramen för EG:s s.k. Eutydice-program. Kommitténför universitets- och högskolefrågor Specialkommitténför universitets- och högskolefrågor (CC-PU) fortsatte sittarbete med att omorientera verksamheten och revidera sina stadgar. Bland annatföreslås ett namnbyte till utbildning och forskning. Detvar främst mot bakgrund av förändringama i östra och det därmed växandeantalet medlemsstater som kommittén diskuterade sin framtida roll i samarbetetinom högre utbildning. Bland de ämnesområden som prioriteras i kommittéarbetetåterfinns tUlträdesfrågorna. En för utbildningskommittén, universitets- och högskolekonmiitténoch EG gemensam konferens i Parma diskuterade frågan om tillträdetill högre utbildning. Som ett resultat av konferensen har ett projektarbeteinletts. Lagstiftningsfrågoravseende högre utbildning med speciell inriktning mot utgörett annat prioriterat projekt som stöds ekonomiskt med bidrag från ett antalmedlemsländer, däribland . Akademiskrörlighet, ekvivalering och erkännandefrågor behandlas fortsatt inom ramen förEuroparådets arbetsgmpper och nätverk av internationella informationscentra. Underåret utkom den andra utgåvan av den s.k. studerandehandboken, en handbok medinformation om högre utbildning i 16 länder, som inte är medlemmar i . Den7:e kulturministerkonferensen hölls i den 15 -över huvudtemat. Vid konferensenantogs en åtgärdsplan på litteratur- och biblioteksområdet som dels innebärdeltagande i EG:s läsfrämjandekampanj , dels omfattar en radprojektförslag som förutsätts bli närmare studerade av CDCC och kulturkommittén. för kulturarvsfrägor på antogs riktlinjer för fortsatt verksamhet, baserade på bl.a. slutdoku mentet från ESK:s kulturarvssymposium i . b)Idrott Skr. av ministerkommittén antagna rekommendationen R(92)13 behandlas eneuropeisk idrottsstadga, vilken tar upp alla människors rätt att utöva idrott ien säker och hälsosam miljö. Vidare pekar stadgan på betydelsen av defrivilliga organisationerna när det gäller att organisera idrott. Idrottsetiskafrågor behandlas i en kod, antagen av ministerkommittén i rekommendation R(92)14.Denna pekar på det ansvar som åvilar såväl regeringar ochidrottsorganisationer som individer för att värna om ett positivt och gott idrottsetisktsynsätt. Styrkommitténför idrottsfrågor (CDDS) genomförde sitt 15:e möte . Vid dettamöte diskuterades förberedelserna inför den 7:e europeiska konferensen förministrar ansvariga för idrottsfrågor samt CDDS verksamhetsprogram och budget.Sveriges riksidrottsförbunds generalsekreterare, , omvaldes tUlordförande i . Enökad anslutning till kulturkonvention har bidragit till att frågorav intresse för nya medlemsstater har fått en starkare prioritet i samarbetetinom CDDS. har för detta arbete anslagit ett särskilt bidrag tUl Europarådetsidrottsfond, varifrån medel utgått för insatser i . CDDShar vidare genomfört verksamhet inom program såsom "Idrottens etik","Idrott och ekonomi" och "Informella idrottsanläggningar".Under året sammanträdde även de särskilda expertgruppema för forskning och informationsutbyte.Expertmöten ägde mm om bl.a. idrottens ekonomiska betydelse. Imaj deltog vid den 7:e ministerkonferensen på . Ministrarnaenades om följande dokument: en europeisk idrottsstadga, en idrotts-etisk kodsamt en resolution om europeiskt idrottssamarbete. Diskussionen kring dessadokument dominerade konferensens arbete. Sverigedeltog även i arbetet inom den permanenta kommittén för övervakning av läktarväldskonventionen.I samband med Europamästerskapen i fotboll stod som värd för denpermanenta kommitténs sammanträde på idrottsinstitut, . Övervakningsgruppenför antidopingkonventionen bedrev verksamhet där deltog.Allt fler länder ansluter sig till konventionen, vilket ökar dess betydelse idet europeiska samarbetet. antogunder två rekommendationer som rör ungdomar. Rekommendation R(92)7 omungdomsforskning tar upp behovet av enforsknings- och dokumentationsenhet vid det europeiska ungdomscent- Skr.1992/93:248 ret, en europeisk ungdomshandbok och en ungdomsforskningsbulletinsamt Bilaga ett datoriserat nätverk. Vidare föreslås utbytesprogram ochseminarier för ungdomsforskare. Irekommendation R(92)ll angående ungdomars integration i det sociala livet ochpå arbetsmarknaden uppmanas medlemsländerna att vidta åtgärder för attunderlätta ungdomars övergång frän utbildning till arbetsliv. Rekommendationenssyfte är att underlätta ungdomars etableringsfas. Vidareantogs fyra resolutioner (Res. (92)22, 23, 42 och 57) om det delavtal som finnsmellan och den europeiska ungdomskortskonferensen. Styrkommitténför ungdomsfrågor (CDEJ) höll sina 9:e och 10:e möten. En huvudfrågavar insatserna i . Ett andra europeiskt ungdomscenterskall inrättas i ett central- eller östeuropeiskt land. Vidare ägnade kommitténsig åt förberedelsema inför den 4:e ungdomsministerkonferensen i ,vilket bland annat innefattade ett utkast till en konvention om att underlättaför ungdomar att delta i utbytesprojekt. Expertkonunitténom lokalt ungdomsarbete avslutade sin verksamhet med en slutrapport som skalldiskuteras vid ungdomsministerkonferensen. Europebkaungdomsfonden (EYF) och Europeiska ungdomscentret (EYC) Europeiskaungdomsfonden delade ut i bidrag.Sammanlagt anordnades 112 ungdomsprojekt inom områden som miljö, nord/syd,ungdomsutbyte, sociala problem etc. Dessutom delades bidrag ut till deinternationella ungdomsorganisationernas administration och tidningar. Totaltfick 48 publikationer eller utbildningsmaterial stöd. I Central- och Östeuropahölls 21 aktiviteter, finansierade genom den särskUda fond som upprättats somen del av stöd till utvecklingen i denna del av . Totaltdeltog 6 800 ungdomar i aktiviteter som fonden finansierat, varav 315 (4,)från . bidrog med (3,) till fondensbudget. Förutom det reguljära bidraget innefattar denna summa också ett extrabidrag. Europeiskaungdomscentret anordnade 32 seminarier för ungdomar, 2 ungdomsledarutbildningar,10 språkkurser, 2 s.k. konsultativa möten och 1 symposium. I dessa aktiviteterdeltog 1 545 ungdomar, varav 65 från . Sverigehade en plats i styrelsen samt byrån för fonden och centret. Styrkommitténför hälso- och sjukvård (CDSP) höll under är 1992 två möten. Förslag harväckts att antalet möten skall reduceras till ett och att den s.k.byråns (ett slags arbetsutskott) verksamhet i stället skall förstärkas. 1992/93:248 Några stora medlemsländer visar tveksamhet därvidlag. Kommitténsarbete påverkas och präglas starkt av tillkomsten av nya medlemsländer/observatörerfrän . Verksamheten orienteras i ökad utsträckning motval av aktiviteter som särskilt kan stödja utvecklingen i dessa länder, iperspektiv av särskilda identitet att värna mänskliga rättigheteroch demokratiska principer, t.ex. i form av kurser för nyckelgrupper avpersonal. Vidare söker man genomföra en förbättrad samordning ocharbetsfördelning mellan EG:s hälsoinstitutioner, WHO:s regionala verksamhet ochEuroparådets hälsoinriktade arbete. För CDSPis del vidmakthålls dockgrundinriktningen pä etiska och legala frågor i sjukvården (i nära samarbete medCDBI, se vidare nedan), hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser,konkreta utbildningsinsatser (t.ex. stipendiatverksamheten) och blodförsöqningsfrågor. Efter1987 års ministerkonferens har det etablerats en fast struktur för samarbete i transplantationsfrågormed utarbetande av bl.a. rekommendationer beträffande t.ex. organförsöijning.Ministerkonferensen ledde tUl pågående arbete kring tvärsektoriellutbildning av hälso- och sjukvårdspersonal (under svensk ledning). För närvarandeplaneras inte någon ny ministerkonferens. Fortfarandeär utarbetande av rekommendationer m.m. beträffande HIV/aids en viktig del avkommitténs verksamhet. Dethälsofrämjande arbetet sker bl.a. genom ett nätverk - med regelbundnakonferenser m.m. - för hälsoinformation i skolväsendet, i vilket Folkhälsoinstitutetdeltar från svensk sida. Underär 1992 fastställdes slutligt: - rekonmiendationer beträffande riktlinjer förkliniska prövningar av blodprodukter - revision av överenskonrunelsen nr 26 beträffandeanvändning av blodprodukter. Ettantal andra rekommendationer, baserade på underlag från avslutade ex-pertgmpper,torde fastställas. Nya expertgrupper inrättades för: