prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — Till största delen finansierardessa aktörer emellertid forsknmg som de själva valt och avgränsat. En skillnadjämfört med sektorsmedlen är dock att det i dessa fall oftast är användarna,producentema eller företagen själva som beställer forskningen. Detoffentliga forskningssystemet kan översiktligt illustreras med nedanståendefigur. Endast större organ och aktörer har tagits med. Därtill kommer bl.a. ettantal större affärsdrivande verk som själva finansierar FoU. Under varjedepartement finns ett antal forskningsfinansierande och forskningsutförandeorgan. I den inre cirkeln närmast varje departement finns sektorsorganen. yttre cirkeln finns forskningsråden. Utanför cirklarna ligger de organ somutför forskning. Dessa interagerar på olika sätt med företag, akademier,privata forskningsstiftelser, landsting, kommuner och andra myndigheter.Härtill kommer ett antal sektorsmyndigheter och affärsverk som finansierar ochutför FoU som en del av sin verksamhet. AFR: ; AI:Arbelsmiljöinstitulet; ALC: Arbetslivscenirum; AMFO: ArbetsmUjöfonden; ; BRA: ; FFA: Flygtekniska försöksanstalten: FHI: , ; FMV: Försvarels materielverk; FRN;: : ; IPM: for psykosocial miljömedicin; JTI: ; KI: ; KV: ; ; MFR: Medicinska forskningsrädei; NFR: ; : Närings- och leknikurvecklingsverkel; RFV;; RMV: ; RS: Rymdslyrelsen; SAREC:Styrelsen för u-landsforskning; SBL: Slalens bakteriologiska laboratorium; SBU:Slalens beredning for utvärdering av medicinska teknologier; ; SGI : SIDA:Styrelsen for iniemationell urveckling; SIB: förbyggnadsforskning; : 5*oi- och jordbrukels forskningsråd; Skogforsk:Stiftelsen ; SLU: ;. ; SNV: S(ale/i5naturvårdsverk; SoS: ; SPRI: Sjukvårdens- och socialvårdensplanerings- och rationa-liseringsinstilul; Telev. : ; TFB:Transportforskningsberedningen; TFR: ; UI:C/rri-kespoliliska institutet; VTI: ; ÖB:Överbefälhavaren; ÖCB: Överstyrelsenför civil beredskap. Figur2: Det offentliga forskningssystemet. 1.4 i forskningsvärlden Prop. Sverigesbidrag till världens samlade satsningar på forskning och utvecklingsarbeteuppgår till mellan 0,5 och . Bland , där statistiken är mesttillförlitlig, svarar för , för , för och Frankrikerespeklive för vardera av FoU-utgifterna. Sammantaget stårdessa länder för av forsknings- och utvecklingsverksamheten inomOECD-området. andel därav är 1,. Fleraav viktigaste konkurrentländer stärker sina insatser påforsknings- och utvecklingsarbete. Ökade utgifter på detta område betraktassom en nödvändig förutsättning för kunskapsutveckling och konkurrenskraft. Exempelvishar ökat sina federala satsningar på FoU med . IJapan har man beslutat fördubbla de statliga satsningarna på universitetensforskning så snabbt som möjligt. Det är framför allt stödet till grundforskningsom härigenom förstärks i . 1.4.1 Forskningstendenser i omvärlden Sverigeär i hög grad beroende av att följa utvecklingen i omvärlden för att kunnagrunda nationella beslut om forskningens inriktning på erfarenheter från andraländer och göra prioriteringar med ledning av kunskaper som finns i detinternationella samhället. Någraprincipiella frågeställningar framträder som centrala i ett sådant sammanhang.Det gäller inte minst finansieringen av forskningen och hur stor andel avkostnadema som kan och bör bäras av det offentliga respektive av näringslivet.En annan är prioriteringen mellan olika forskningsområden samt dimensioneringenav inomvetenskapligt genererad forskning i förhållande till mer tillämpadavnämarmotiverad forskning. En tredje frågeställning gäller former församverkan mellan näringslivet och universiteten och högskolorna. IOECD:s rapport belyses sambandet mellan teknik och ekonomi och den betydelse forsknings- ochteknikfrågorna har för det moderna samhällets ekonomiska utveckling. Viktigasteg i uppbyggnaden av internationell konkurrenskraft är enligt rapporten eneffektiv, offentlig forskningsstruktur, fungerande samarbete mellan vetenskapoch näringsliv samt stöd för forsknings- och utvecklingsarbete i medelstoraföretag. InomEG:s forskningspolitik är konkurrenskraften hos den europeiska industrin ettav de områden som har högst prioritet. utvärdering av detandra ramprogrammet (1987-1991) visar alt Störst påverkan på industrinskonkurrenskraft har den omfattande utbyggnaden av nätverk för europeiskforskningssamverkan mellan såväl industriella parter som mellan industri ochuniversitet och högskolor haft. Energiforskning,som varit det dominerande forskningsområdet inom EG-forskningen, harminskats till förmån för industriellt in- riktadmiljöforskning samt informations- och kommunikationsteknolo- Prop.1992/93:170 gi. Resurserna till bioteknologi har ökat betydligt. Andraprioriterade forskningsområden i och övriga världen gäller fordon ochtransporter, hälsa och medicin, havs- och polarområden, material- ochtillverkningsteknologi samt telekommunikation. På flera håll, däriblandFrankrike, finns ett starkt växande intresse för miljöfrågor och betydanderesurser läggs på miljöforskning. I finns fortfarande entyngdpunkt på kärnkraftsrelaterad forskning. Stora insatser görs också inomflyg och rymdfart samt på miljöteknik. I de flesta större länder görs ocksåalltfort stora satsningar på försvarsforskning även om tendenser tillminskningar också finns. visats i den utvärdering som gjorts av ären allmän annan tendens en viss minskning av lantbruksvetenskapliguniversitetsforskning, med undantag av , och , harminskat denna forskning kraftigt. I har den traditionellatillämpade lantbruksforskningen lagts om i riktning mot mer grundläggandestrategisk agrikulturell FoU. Någotentydigt internationellt mönster vad gäller den mer övergripande fördelningenmellan naturvetenskap, teknik, medicin och lantbruksvetenskap, å ena sidan,och samhällsvetenskap och humaniora, å den andra, går inte att urskilja. Densvenska fördelningen liknar den tyska och brittiska, medan exempelvis Danmarkoch avsätter en större andel till humaniora och samhällsvetenskapän vad gör. andel till humaniora och samhällsvetenskapligger väsentligt under OECD-genomsnittet. Ettskäl till att internationella jämförelser av detta slag är problematiska äratt har valt att inte i någon större utsträckning ha speciellaforskningsinstitut vid sidan av universiteten och högskolorna. Flera andraländers högre andel för humaniora och samhällsvetenskap inom universiteten ochhögskolorna beror till stor del på att i första hand viss medicinsk, tekniskoch lantbruksvetenskaplig forskning utförs vid sådana institut. Tillgängligaberäkningar för den övergripande fördelningen av den totala forskningen isamhället tyder dock på alt de prioriteringar som görs i liknar dem somgörs i andra jämförbara länder. Flertaletländer koncentrerar sitt statliga FoU-stöd, till informationsteknik, bioteknikoch materialteknik. Dessa vetenskaps- och teknikområden bedöms ha storbetydelse för respektive lands konkurrensförmåga. I bl.a. ,, och görs också stora insatser för att öka antaletforskarutbildade. Programför att främja samverkan och kunskapsutbyte mellan förelag och offentligtfinansierade forskargrupper vid universitet och högskolor och andra typer avorganisationer har redan introducerats eller är under uppbyggnad i de flestaländer. Det gäller program för att stimulera forskares rörlighet, för att geföretag incitament att samarbeta i finansiering och genomförande avkonkurrensneutral forskning, etc. Iexempelvis och bedrivs en stor del av denna forskning viduniversitet, högskolor och i särskilda forskningscentra. huvudmotivför senare års etablering av sådana centra, eller "centers of Prop.1992/93:170 exceUence", har ofta varit att stärka kontaktytan motnäringslivet. 1 , med flera länder i utgör friståendeinstitut viktiga komplement till universitetssektorn. Internationellsamverkan uppmuntras i de flesta länder och ges på olika sätt särskildaresurser. Ett exempel är den tyska von finansiering avutvalda utländska gästforskares vistelse i . Europeiska länder stödjersina forskares och företags deltagande i EG:s ramprogram, Eureka, COST medflera samarbetsprogram. I får institut särskilt stöd för bilateraltsamarbete med institut i andra länder. 1.4.2 Forskningspolitik i några viktiga länder ITyskland avsattes 2,av BNP till FoU. Tysklandhar internationellt sett en hög andel grundforskning i den statligt stöddaforskningen. Det tyska federala forskningsministeriet Bundesministerium fiirFoschung und Technologie ökar grundforskningsstödet till avsin budget. Eftersom grundforskningen företrädesvis ökar vidforskningsinstitut, som , innebär det attgrundforskningen i viss utsträckning flyttas från universiteten ochhögskolorna, vilket har orsakat kritik. Högreutbildning och delvis även forskning är i Tysldand en delstatiig uppgift.Högskolor och universitet utbildar mycket stora studentkullar.Det stora studerandeantalet anses utgöra etl hot mot forskningen, eftersomdelstaterna inte förmår hålla uppe resurserna till forskningen.Störst är problemet inom humanistisk fakultet. Denklart största andelen, , av all FoU finansieras i av näringslivet.Denna andel ökar dessutom. Innehållsmässigt sker en viss förskjutning motbioteknologi och medicin, där gränsen mellan grundforskning och tillämpadforskning anses vara mindre uttalad. Andelen försvars-FoU är . IFrankrike gick 2,. av BNP till forskning och utveckling. Statenfinansierar och näringslivet . Staten spelar således en mycket centralroll. Vid franska universitet och högskolor står slaten för av kostnadernaför forskningen. av den statligt finansierade forskningen är förförsvarsändamål. Industrimedelgår delvis till egen forskning, men även till statliga forskningsinstitutioner.Stora industriella forskningsprogram finansieras i till högst avforskningsministeriet. De största forskningsprogrammen finns inom flyg, rymd,kärnkraft, telekommunikationer och försvarsverksamhet. Dessa program anses iallmänhet ha varit framgångsrika. Denfranska regeringen beslöt att mer än fördubbla antalet doktorsexaminaper år. Ett framgångsrikt program för att öka antalet doktorander iindustriella ämnen benämns CIFRE (Convention Industrielie de Formation de laRecherche). Enligt detta sluts ett avtal mellan en student, ett företagoch ett universitet. Staten finansierar något mind- Prop. 1992/93:170 re änhalva kostnaden, medan industriföretaget står för resten. Totalt har sedan starten 5 000 examina avlagts. Flertaletdoktorer har gått vidare tUl industrin. ConseilSupérieur de la Recherch et de la Technologie (CSRT) är ett organ knutet tillforskningsministeriet med uppgift att ge forskningspolitiska rekommendationer.CSRT betonar i dessa att det gäller att öka industrins forskningssatsningar.Inte minst gäller detta FoU i mindre och medelstora industriföretag. Viktigainslag i politiken är att det etableras ett ökat samarbete med de tekniskahögskolorna och att personell rörlighet skapas genom möjlighet tillsabbatsperioder och till perioder av arbete i industrin för forskare viduniversiteten och högskolorna. IStorbritannien satsades /91 2,av BNP på FoU, varav statenbidrog med . Av de totala statliga medlen går till grundforskning.Den största andelen grundforskning sker vid universiteten. Av de övrigastatliga forskningsmedlen fördelas till olika typer av tillämpadforskning, samt till experimentell utveciding. Försvaret får av dentotala statliga FoU-budgeten. Planer finns på att minska denna andel. FoU-politikeni koncentreras på problemen kring den låga förekomsten avframgångsrika innovationer i industrin. Dessutom betonas kunskaps- ochtekniköverföring saml behovet av mer tillämpad forskning. Av tradition harstatsmakterna avstått från inblandning i form av politisk styrningav forskningen. Röster höjs för ett aktivt stöd till tekniskFoU. Under senaste årel har materialteknik, supraledare, genteknik ochbioteknik anförts som nyckelteknologier. Andra prioriterade områden ärinformations-, robot-och undervattensteknik samt forskning om infrastruktur ochmiljö. planeras en kraftig reducering av satsningarna påcivil rymdfart och kärnkraft. IUSA satsades 2,av BNP på FoU. Den amerikanska industrin finansierar51% av sin egen forskning och utvecklingsverksamhet, den federala regeringenstår för medan universitet och högskolor, delstater och kommuner står föråterstoden. Försvarsforskningen får av de federala FoU-medlen. Enminskning till förmån för civil forskning har emellertid föreslagits. Dentillämpade forskningen uppgår till . Grundforskningen utgör ,medan resten är utvecklingsarbete. Nära hälfien av all grundforskning i USAsker vid universiteten. En stor del av del federala forskningsstödet tillindustrin avser försvarsforskning. Andra prioriterade områden är exempelvistransport- och rymdforskning. Amerikanskindustri håller sig ofta med stora forskningsinstitutioner, där även grundforskningav hög kvalitet bedrivs. Dessa kan även tävla framgångsrikt med universitet ochhögskolor om federala forskningsanslag. Denamerikanska regeringen stödjer industriforskningen genom t.ex. skattelättnaderför FoU och genom olika konsortier. rier är skyldiga attfrämja överförandet av teknologisk kunskap och Prop. 1992/93:170 forskningfrån myndigheter till industrin. Olika initiativ, som t.ex. Small BusinessInnovation Development Act, syftar till att med federala medel stödja forskningoch teknikidéer vid mindre och medelstora företag. Dennya amerikanska administrationen har bl.a. utlovat att nationella federalalaboratorier skall avsätta av budgeten för samsatsningar med industrin. Japansatsar av BfP på FoU. Staten svarar för av kostnadernamedan industrin bidrar med . Av det skälet utgörs merparten av japanskforskning av tillämpad forskning. Kraven på att öka satsningarna pågrundforskning har emellertid ökat kontinuerligt. Till största delenkanaliseras statliga medel för FoU till de statliga universiteten, vilka dockendast utgör av det totala antalet forskningscentra i . Över 400universitet i är privata. Huvuddelenav de riktade statliga satningarna på strategisk forskning har gjorts istatliga forskningsinstitut, i enskilda företag med stora resurser föravancerad forskning och, , i ett stort antal forskningsinstitut,vilka ägs av grupper av företag och etablerats för genomförande av 5-10-årigaforskningsprogram. Dessas verksamhet är till större delen (vanligen )statligt finansierad. Denjapanska regeringen har i ökande grad betonatvikten av att på olika sätt försöka underlätta en närmare samverkan mellanuniversitetssiektorn och näringslivet, bl.a. genom gemensammaforskningsprojekt och genom uppdragsforskning eller kontraktsforskning.Kontraktsforskning innebär att universiteten tar emot en forskare frånindustrin, som helt bär forskningskostnaderna. Kontraktsforskningen är på såsätt även ett utbildningsprogram för yngre forskare i industrin. Näringslivetsfinansiering av forskning vid universitet och högskolor har också ökat markantunder senare år. Councilfor Science and Technology (CST), som är ett vetenskapligt råd direkt underjapanska premiärministern, föreslog i den senaste rekommendationen att statensinsatser för FoU bör fördubblas, vilket skulle ge forskning och utveckling iJapan en total omfattning av 3,av BNP. Beslut har också fattats med dennainriktning. Bland övriga föreslagna åtgärder märks särskilt en rad förslagvilka tillsammans syftar till att stärka grundforskningens ställning. CSTföreslår också ett system för att premiera kreativitet och kvalitet.Forskningsinstitut och organisationer som uppnår utmärkta forskningsresultatförses med ytterligare forskningsresurser. Ytterligare ett framträdande drag irådets rekommendationer är ökad internationalisering genom ett ökatinternationellt forskarutbyte. 1.4.3 Några sammanfattande slutsatser Forskningär högt prioriterad i världens viktigaste länder. Det är vanligt att särskildainsatser görs inom teknik- och forskningsområden som an- sesha speciell strategisk betydelse. Formema för dessa insatser varierar Prop.1992/93:170 emellertid påtagligt. 1flertalet länder görs betydande ansträngningar för all förbättra samspeletmellan industrin och universiteten och högskolorna. Del sker i en rad olikaformer. Sverigeskiljer sig från flera andra länder genom att en högre andel avFoU-verksamhelen utförs inom universitet och högskolor, i stället för attresurserna splittras på många speciella forskningsinstitut. Det har varit enriktig politik. Den ställer emellertid speciella krav på åtgärder för attstärka kunskapsflödet. I det följande lägger regeringen fram förslag i syfteatt förbättra möjligheterna till kunskapsutbyte och FoU-samarbete mellannäringslivet och universiteten och högskolorna. Imånga länder svarar näringslivet för en väsentUg del av FoU-satsningarna, ivissa fall betydligt mer än i . Stora variationer finns emellertid. I deländer där den statliga forskningsandelen är högst riktas finansieringen extrastarkt till försvarsforskning. 1vissa länder finns planer på att minska försvarsforskningen. Ettbetydande, och i några fall ökande, stöd ges till inomvetenskapligt genereradforskning. Forskning av hög kvalitet premieras. Ett tydligt mönster ärsatsningen på olika former av "centers of exceUence", ofta inomuniversiteten, med koncentrerade insatser på elitforskningsenheter avinterdisciplinärt slag. 1många länder avsätts också en betydande andel av forskningssatsningarna tillsamhällsvetenskap och humaniora. Iflera europeiska länder görs betydande ansträngningar för att öka antalet doktorer.Dessutom stimuleras på olika sätt forskarrörlighet och internationellsamverkan. 1.5 Forskningssamarbete med EG EES-avtaletoch etl möjligt svenskt EG-medlemskap ökar forskningssamarbete med detövriga . Villkoren för della bör därför beskrivas något grundligare. Omman bortser från del omfattande fusionsforskningsprogrammet, sker denövervägande delen av dellagande i EG:s FoU-samarbete på projektnivå.Svenska forskare kan ansöka om att delta i etl projektsamarbete inom ettspecifikt program, men utan all erhålla finansiellt stöd från EG. Finansieringav de svenska projekten sker då via de nationella FoU-stödjande organen.Sverige får i awaktan på endast observatörsplats i respektivestyrkommitté och kan därmed inte utöva direkt inflytande på programmetsplanering och genomförande. Sverigekan bli deltagare på programnivå i ett specifikt program genom all betala enBNP-baserad andel av den budget som EG beslutar om för programmet i fråga.Svenska forskare får då på samma villkor som forskare från EG:s medlemsländerinkomma med projektförslag, och tävla om plats i programmet och finansielltstöd ur dess budget. Om svenska forskare kommermed flera förslag som bedöms positiva är Prop. 1992/93:170 det möjligt attfå finansiering .som totalt överstiger den svenska insatsen i programmetsbudget. får fullt inflytande i styrkommittén för programmet närdeltagande sker på programnivå. Samarbete på denna nivå regleras genom avtalmellan och EG. Detpågående tredje ramprogrammet, som avses galla , omfattar 15särprogram. De budgetmässigt största är informationsteknologi, tillverknings-och materialteknologi, mänskligt kapital och rörlighet samtkommunikationsteknologi. De övriga programmen gäller telematiksystem, mät- ochprovteknik, miljöteknologi, marin vetenskap och teknik, bioteknologi, jordbrukoch agroindustri, biomedicin och hälsa, teknik för , ickenukleiirenergi, nukleär fissionssäkerhel saml termonukleär fusionsforskning. Deförsta utkasten till ett flärde ramprogram, som skall gälla , harpresenterats. Detta program kommer att bli mera omfattande än det tredjeramprogrammet. Bl.a. har flera existerande och nya program, exempelvis inomsociala vetenskaper och livsmedelsteknologi, förts in i ramprogrammet. EES-avtaletinnebär på FoU-området att deltar fullt ut i EG:s ramprogram och därmedansluts till alla dess särprogram med undantag för programmen förfissionssäkerhet och för fusionsforskning, vilka faller under EURATOM-avtalet.Sverige får betala ett samlat bidrag, beräknat med utgångspunkt frånBNP-andel, till EG:s budget för hela ramprogrammet. Det innebär att dåkommer att delta på programnivå i EG:s alla forskningsprogram. deltarockså, på samma villkor som , i de grupper som styr och planerarprogrammen och kan genom deltagande i rådgivande och beslutande kommittéerpåverka den övergripande planeringen på ramprogramnivå, exempelvisutvecklingen av det fjärde ramprogrammet. Bidragettill ramprogrammet kommer för EFTA-ländema att reduceras med hänsyn till attderas deltagande i projekt som beslutats före ikraftträdande inteskall täckas ur EG:s programbudget. Omläggningenav samarbetet från projektnivå till ramprogramnivå innebär vissa förändringarför ansvariga myndigheter och för forskarna. De svenska representanterna i EG:sgrupper måste ha bred kännedom om olika svenska intressen så att de kanföreträda landet på elt adekvat sätt. Dessutom skall information om demöjligheter som erbjuds genom de olika delprogrammen spridas till forskare somkan tänkas delta. Dessa behöver också information om vilka kriterier somgäller för val av projekt och ibland kanske också hjälp med att finnasamarbetspartner. Föratt skapa samverkan mellan berörda myndigheter, inte minst i fråga ominformationsinsatser, och för att utse svenska representanter i de olikagrupper som styr EG-programmen har regeringen bildat Rådet förFoU-samarbete mellan och EG. TillEES-överenskommelsen hör ett åtagande för all delta i finansieringenav basverksamheten inom (). Det är en gruppinstitut som tillhört men som i huvudsakarbetar med miljöteknik, grundläggande Prop. 1992/93:170 materialteknik,fjärranalys m.m. Det är en ny och viktig uppgift att påverka JRC att forskainom för intressanta områden och att svara för hemtagning av resultatför nyttiggörande i . Det gäller även att bereda svenska forskaremöjlighet att arbeta inom JRC-instiluten. Mångafrågetecken finns vad gäller budgetering av kostnaderna förEG-samarbetet. Detta problem som delar med andra länder i berorpå att det är osäkert när och hur kan träda i kraft och tillämpas,på att alla länder prövar hur stor andel av forsknings- ochutvecklingsresurserna som skall finansieras och styras via internationellaprogram, på att det fjärde ramprogrammet som avses gälla /95 berörflera samhällsområden än tidigare program samt, för EFTA-ländernas del, på attövergången enligt till deltagande på ramprogramnivå medför nyaförutsättningar för budgetering. Bidragtill EG:s ramprogrambudget finansieras f n. från anslag som anvisas demyndigheter där likartad nationell forskning finansieras. På detta sättunderlättas för ansvariga myndigheter och departement att följa, styra ochutvärdera alla satsningar inom sill respektive ansvarsområde. Sammantagetär EG:s forskningsprogram relativt begränsade. Av samladeFoU-insatser kanaliseras endast genom de gemensamma programmen. SverigesoffentUga utgifter för forskning och utveckling är av samma storleksordning somEG:s. EG-samarbetetpå forskningsområdet är unikt både till omfattning, bredd och inriktning motindustriell utveckling. Dess främsta värde ligger emellertid inte i dessekonomiska omfattning utan i de nätverk som EG-programmen initierar. Sverigessyn på EG:s forskningssamarbete bör vägledas av nyttan av nätverken, snarare änav en strävan att expandera programmen. 1.6 Forskning och utveckling för industriell kompetens ochkonkurrenskraft Engynnsam utveckling av näringslivet är en grundläggande förutsättning förfortsatt välstånd. För att försvara uppnådda positioner och för att nyindustriell verksamhet skall kunna byggas upp krävs ell positivt företagsklimatoch en god miljö för teknisk forskning och utveciding. Näringslivetskonkurrenskraft kan härigenom stärkas och det svenska samhälletsattraktionskraft i fråga om väsentliga industriella verksamheter ökas. del av strukturella förnyelse under de närmaste tio till femtonåren måste ske genom tillväxt av forsknings- och kunskapsintensiv industri.Det är en förutsättning såväl för en god levnadsstandard som för fullsysselsättning. Kunskapär på väg alt bli den viktigaste produktionsfaktorn inom näringslivet. Ökadesatsningar inom kunskapsintensiva områden behövs både från industrins ochfrån statens sida.