prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Parterna har, förutom försäljningsavtalet, ingått ettförvaltningsavtal som innebär att skall hyraoch ombesörja förvaltningen av den överförda fastigheten. De bägge avtalen ärvillkorade av och regeringens godkännande. Enligt min bedömning är det rimligtatt verket som ett led i sin omstrakturering kan avyttra fastigheter som detej kan anses kommersiellt motiverat alt behålla. Jag förordar därför attförsäljningen av fastigheten I godkänns. Jag har i denna fråga samråttmed chefen för . Jag hemställer att regeringen föreslår alt Bilaga / 1. godkänna vad jag anförtom utnyttjande av ställda ga rantier som säkerhet för Teleinvest AB:s upplåning med anledning av redovisade investeringar i , 2.godkänna denunder är 1992 genomförda överföringen av verksamhet frän lillMegacom AB samt 3.godkännaTeleverkets försäljning av fastigheten 1 till Allmänna Pensionsfonden. 1992/93 Anslag 20000000 1993/94 Förslag 20000000* * Utbrutet anslag. En ny telemyndighet, Telesfyrelsen, inrättades den Ijuli1992 (prop. 1991/92:163, bet. 1991/92:TU20, rskr. 1991/92:312). Vid bildandetlades verksamheten i frekvensförvaltningen inom och Statens telenämndsamman. I propositionen angavs all den nya myndigheten skulle övertaTeleverkets kvarvarande myndighetsuppgifter senast i samband med att Televerketombildas lill aktiebolag. Vidare angavs att myndighetens slutligadimensionering var beroende av resultatet av den då pågående Telelagsutredningensarbete (K 1991:03). Telesfyrelsen uppbär avgifterenligt 2§ teleförordningen (1985:765). Dessa avgifter disponeras inte avTelesfyrelsen utan levereras in till inkomsttitel pä statsbudgeten. Avgifternaskall täcka kostnaderna för den anslagsfinansierade verksamheten som tidigarebedrivits vid . Telesfyrelsen har regeringensbemyndigande att disponera de avgifter som uppbärs med stöd av kungörelse(1967:446) om radiosändare. Avgifterna får disponeras för att täcka kostnaderinom radioområdet, dvs. den verksamhet som tidigare bedrevs vidfrekvensförvaltningen inom . harTelesfyrelsen ocksä bemyndigande att ta ut avgifter för tillsyn avradiokommunikationsutrustning m.m. på farfyg. Inför bildandet av Telesfyrelsenangavs att Telesfyrelsens verksamhet bör finansieras genom avgifter. De nyauppgifter som myndigheten kommer att fä lill följd av lag om radiokommunikationsamt telelag m.m. bör kunna finansieras av teleoperatörerna genom avgifter.Regeringen uppdrog mot denna bakgrund ät Telesfyrelsen att utarbeta ett förslagtill ett avgiftssystem och till en långsiktig finansieringsform förmyndigheten. har redovisat sillförslag som innebär att all verksamhet, förutom vissa samhällsåtaganden, skallfinansieras med avgifter. har i sin anslagsframställning /94 redovisat 139 sitt medelsbehov för budgetåret samt hur Telesfyrelsen börfinansieras. tidigarenämnts är framtida dimensionering och resursbehov Prop.1992/93:100 beroende av den kommande telelagsliftningen inom tele- ochradiokommu- Bilaga 7 nikationsområdet. belänkande (SOU1992:70) Telelag och frekvensrättsutredningens betänkande (SOU 1991:107) lag omradiokommunikation m.m. bereds inom . Förslagettill telelag kommer att presenteras för med beräknatikraftträdande . Ombildningen av följer, som jag tidigare redovisat, samma tidsplan. Detla innebäratt resterande myndighetsuppgifter i samt vissa tillkommandeuppgifter inom telekommunikationsområdet kommer all åläggas Telesfyrelsenfr.o.m. Regeringen avser att återkomma tillriksdagen med förslag beträffande Telesfyrelsens framtida dimensionering ochfinansiering i samband med införandet av en lagstiftning på telekommunikationsområdetoch bolagiseringen av . Regeringen kommer i detta sammanhang även attla ställning till Telesfyrelsens anslagsframställan avseende budgetåret1993/94.1 awaktan på detta föreslårjag att anslaget förs upp med oförändratbelopp. Jag hemställer att regeringen föreslär att, i awaktan pä särskilt förslagi ämnet, till för /94 beräkna ett förslagsanslagpä . Prop.1992/93:100 Bilaga 7 Sammanfattning av föredragandens förslag: -PostverkelsIreärsplan godkänns. -färrätt att ta upp lån pä marknaden eller i och att låna utpengar till bolagen i Postkoncernen. -En ram på 1miljard kronor för upplåning och en ram pä förPostverkets utlåning till bolag i Postkoncernen införs. -börfördjupa samarbetet med Nordbanken. -Ersättning tillPostverket för rikstäckande betalnings- och kassaservice utgår med 250miljoner kronor för /94. huvuduppgift är att bedriva poströrelse, variingår alt distribuera brev och paket samt att förmedla betalningar. Postverketfär också driva annan rörelse som det har särskilda förutsättningar för. består av femaffärsområden, brev (brev- och tidningsbefordran), lätlgods (befordran avpost- och förelagspaket), bank och kassa (distribution av banktjänster ochkassanätet), postgirot (förmedlingar av betalningar) och utrikes(internationell post). Därtill kommer ett antal särskilda resultatenheter(bl.a. Posten Finans och Postfastigheter) och det helägda aktiebolagetPosibolagen . Koncernen leds av en sfyrelse som utses av regeringen. Rörelseintäklernaberäknas för uppgå till ca , varav aktiebolagenberäknas svara för ca . Medelantalet anställda i koncernenuppgår till ca 53 000. Statsmakterna sfyr genom servicemäl,kvalitetsmål och ekonomiska mål. Regeringen anger endast prismål för höjningav portosatser på brev medan självt bestämmer priserna på övrigaprodukter. finansierar samtliga investeringar med i rörelsentillgängliga medel. En konsolidering av ekonomi sker hell i verketsräkenskaper. får självt förvalta delikvida medel som inte behövs i rörelsen med iakttagande av de särskilda reglerför denna förvaltning som anges av regeringen. uppdrag till är alt enstaka brev iprincip skall befordras rikstäckande till enhetsporlo, enstaka paket upp lill20 kilo från privatpersoner skall befordras på rikstäckandelill enhetstaxa och alt enstaka betalningar skall förmedlas till enhetligapriser. Alla skall ha lillgång lill postservice i normalfallet iveckan. Staten ersätter för upprätthållande av rikstäckandebetalnings- och kassaservice. Regering och riksdag har lagt fast mål för . Förräkenskapsåret Bilaga 7 1991 har i sin affärsplan för åren1994-1996 redovisat sin måluppfyllelse pä följande sätt. -Den högageografiska täckningsgraden för daglig betalnings- och kassaservice harbibehållits . -96,avbreven kom fram i utlovad lid. -Postkoncernenomsatte är 1991. Resultat efter finansnetto uppgick till1168 vilket motsvarar 5,av rörelsens intäkter.Räntabiliteten på eget kapital var och soliditeten (pensionsskuldobeaktad) 15,. -Totalproduktivitetensjönk att jämföra med en förbättring på . Förår 1992 bedömer att utvecklingen skall vända. Investeringarna är uppgicktill och avsäg i huvudsak utbyte av kassaterminalsystem ikonlorsnätet och hos lanlbrevbä-rarna, rationaliseringar av lätlgodsproduktionssystem samt engagemanget i GD Express Worldwide. motsvaradeinvesteringarna av rörelseintäklerna. Investeringarna harsjälvfinansierats genom internt tillförda medel och minskning av likvida medel. ser som sitt syfte attöver hela landet och internationellt förmedla meddelanden, lättgods och pengarsamt erbjuda andra finansiella tjänster sä att alla kan nå alla och så attkundernas affärer stöds. skall kännetecknas avalt verksamheten är säker, nära och offensiv. strategi harutformats kring ett antal vikliga nyckelord, främst kundorientering, kvalitet,kostnadseffektivitet och kompelens. Strategin skall hjälpa Postverketatt nå de mäl som är uppsatta för verksamheten. Dessa är tillräckliglönsamhet, nöjda kunder och personal som trivs. har preciserat målenför verksamheten enligt följande: -Postverketsresultat skall långsiktigt (för perioden -1996) vara lägst avrörelseintäkterna. Resullatmålet för är (5,avrörelseintäkterna). -Postverketsräntabilitet skall långsiktigt ligga pä av eget kapital efter skattvid normal soliditet. -Postverketssoliditet skall pä lång sikt nä . -Postverketstotalproduktivitet skall förbättras med per är. -Andelen nöjdakunder skall öka frän år och . -Målet är attalla brev skall komma fram inom utlovad tid. Det skall under hela periodenklaras lill för lokalbrev och för riksbrev. Alla regioner skall ha nått denna nivä är 1994. -Väntetiderna påpostkontoren skall normall vara högst under Bilaga 7 normaltrafikoch högst under höglrafik. -En rikstäckandekassaservice med ca 2 000 serviceställen skall behållas. Investeringar i anläggningar skerframför allt för att säkra en fortsatt god service. Investeringarna beräknasuppgå till totalt eller ca 1,2miljarder kronor . Bland de slörre investeringarna är ett nyttproduktionssystem för lättgods och datoriseringen av kontorsnätet. Framåtkommer främst byggnadsinvesteringar att begränsas kraftigt. Under den senaste treårsperiodenoch för innevarande räkenskapsår har omsättning och resultat utvecklats enligt nedan. (Mkr) 1989 1990 1991 1992P Rörelseintäkter 17126 20553 21032 21900 Resultat efter finansnetto 942 2549 1168 1500 Vinstmarginal (%) 5,5 12,4 5,6 6,8 Medeltalanställda 56539 57392 56415 53200 framför att en awägning mellan servicemål ochekonomiska mål måste göras. Eftersom verket har ett regionalt och socialtansvar och är en nödvändig del av infrastruktur, är det ekonomiskamålet tillräcklig lönsamhet för att överleva av egen kraft. anser vidare att elt kapitaltillskott fränägaren måste lämnas innan krav på marknadsmässig förräntning och utdelning ärrelevant. Till dess kapitaUillskott lämnats anser avrörelseintäkterna som resultat efter finansnetto vara en tillräckligresullatnivå. anser att betalningsförmedling i Postverketsregi är särskilt viktig för glesbygden. Ofta är Postverketsbetalningsförmedling genom postgirot via postkontor och lanlbrevbärare denenda möjligheten som stär till buds. Det är därför angeläget att Postverketsförutsättningar att bedriva postgiroverksamhet inte försämras. har inte befogenheter att uppta län iRiksgäldskontoret eller pä marknaden. har inte heller möjlighet altlåna medel till bolag i Postkoncernen. har i etl annatsammanhang (prop. 1990/91:29, bet. 1990/91:FiU4, rskr. 1990/91:38) beslutat omriktlinjer för affärsverkens upp- 10 1992/93. Riktlinjerna innebär all verken bör ges möjlighetalt inom av riksdag Prop. 1992/93:100 och regering angivna ramar låna medel iRiksgäldskontoret. Riktlinjerna in- Bilaga 7 nebär även all verken är fria attsjälva avgöra var man vill ta upp lån inom , förutsatt altRiksgäidskontoret givits möjlighet att lämna anbud. Verken skall vidare gesmöjlighet alt inom angivna ramar låna medel till bolag i affärsverkskoncernen.I de ramar som anges för verkens upplåning i Riksgäidskontoret och verkens utlåningtill koncernbolag skall även borgensåtaganden inräknas. har i en skrivelse tillregeringen hemställt om alt ges möjlighet att la upp lån i Riksgäidskontoreteller hos någon annan längivare och alt affärsverkel ges möjlighet till utlåningtill bolag i Postkoncernen. har behandlatfrägan om Postverkels upplåning i en rapport av lillFinansdepartementet. RRV anser att valmöjligheten all välja Riksgäldskontoreteller annan långivare är en modell som i sig synes fungera väl. Modellen inkl.dess koncernsyn bör enligt RRV -med en bibehållen strikt särbehandling avpostgiroinlåningen - kunna införas även för och dess bolagsgrupp. Jag föreslår mot bakgrund av deltadels att får låna pä marknaden och i , dels attverket får låna ul pengar till bolagen i Postkoncernen. Jag föreslår all en rampä införs för upplåning och att en ram på 600miljoner kronor införs för utlåning till bolag i Posikoncernen. föreslagna ramarna skall även borgensåtaganden inräknas i enlighet med vadriksdagen beslutat (prop. 1990/91:29, bet. 1990/91:FiU4, rskr. 1990/91:38).Poslgiroinlåningen skall även fortsättningsvis särskiljas och säledes inle användasför finansiering av Poslverkels verksamhet. När Postverket bolagiseras skalllånemöjligheten i Riksgäidskontoret upphöra och redan upptagna län awecklas. I proposilion 1992/93:89 harregeringen föreslagit ändringar i bankrörelselagen (1987:617) som innebärmöjlighet till samverkan mellan bank, post och butik. har antagitförslaget (bet. 1992/93:NU9, rskr. 1992/93:109). Beslutet innebär attregeringen eller fär, om det finns särskilda skäl, tillåtaatt en bank i ett lokalt bankkontor på en mindre ort tillhandahållerposttjänster. Vidare fär regeringen eller inspektionen möjlighet att, om detfinns särskilda skäl, tillåta att en bank låter sin verksamhet bedrivas avannan än bankens egen personal och i andra än bankens egna lokaler. Det börframhållas att samverkan mellan bank, post och butik bara behandlats medavseende på glesbygd och mindre orter. Frågan är emellertid av principiellbetydelse och kommer att bli föremål för djupare och bredare behandling. Genomtilläggsdirektiv (Dir. 1992:95) har fått i uppdragatt kartlägga dels förekomsten av bankverksamhet i butiker och andra lokalerdär varor eller tjänster tillhandahålls, dels riktlinjer för hur dennaverksamhet bör organiseras och vilka förutsättningar som bör gälla. Postsparbanken, den del av som fusionerades medKredilbanken Postsparbanken inrättadesför all stimulera 144 sparandethos främst mindre inkomsttagare. Postgirorörelsen startade är Prop. 1992/93:1001925 och tillkom för att underlätta betalningsrörelsen och främja sädana be-Bilaga 7 talningsmetoder som är ägnade alt minska användandet av kontantamedel. Fram utgjorde Postsparbanken och postgirot den sammanfattandebenämningen Postbanken och utgjorde organisatoriskt en av Postverketshuvudenheter. Med stöd av postbankslagen och instruktionen för Postverketutövade Postbanken postgiro-, sparbanks- och personkonlorörel-serna. var ett av staten helägtbankaktiebolag, vars verksamhet liksom övriga affärsbanker reglerades avbanklagens bestämmelser. Statens ägande av har sin grund i att manår 1923 fick ta över Jordbru-karbanken för att förhindra en likvidation ochstora förluster för småsparama. bildades genom attJordbrukarbanken slogs samman med kontor från fyra andra affärsbanker.Kreditbanken var den till storleksordningen tredje av dedåvarande fem affärsbankerna. Regeringen anförde i Kungl. Maj:ts proposition nr158 är 1969 att mot bakgrund av de då rådande utvecklingstendenserna, bl.a.ändrad efterfrågan på krediter och ökade krav på långfristiga krediter ochsamverkan mellan affärsbankerna, framstod ett ökat samarbete mellan de tvåstatliga bankerna Postbanken och som ett naturligt led i enpolitik som syftade till att anpassa organisationen av kreditgivningen tillutvecklingen inom näringslivet och byggnadsverksamheten. Departementschefenanförde att de båda statliga bankerna tillsammans svarade för enkreditgivningskapacitet som befydligt översteg något av de privata instituten. Majrts proposition nr 1973 återkomregeringen till beträffande Postbanken och Kreditbanken.Propositionens huvudsakliga innehåll var förslaget att Postbanken ochKreditbanken fr.o.m. den Ijuli 1974 skulle sammangå fill en statlig affärsbankkallad Post- och (). föreslogs uppgå i sinhelhet i PK-ban-ken. Postbankens sparrörelse och den räntebärande delen avpostgirorörelsen föreslogs också föras över till den nya banken medan den interäntebärande delen skulle överföras till . Skälen till förslaget om ett sammangående av debåda statliga bankerna, var att samarbetet som föreslagits i 1969 ärsproposition mellan de båda bankerna endast kommit att ge begränsade resultat.Den främsta anledningen till detta tillskrevs den omständigheten att bankernaorganisatoriskt alltjämt var fristående från varandra och företagsmässigt stodi elt visst konkurrensförhållande till varandra. I propositionen anfördes vidare att något behov avatt till en ny bank överflytta vare sig hanteringen eller ledningen av denbetalningsförmedling, som girorörelsen primärt var avsedd att utföra, intesyntes föreligga. Önskemål att samordna Postbankens och Kreditbankensekonomiska resurser ansågs i stället kunna tillgodoses genom att det fastslogsatt inte skulle bedriva utlåning eller annan medelsplacering utanatt förefintliga medel, som huvudsakligen härrörde frängirorörelsen, skulle vara placerade pä räkning i den nya bankenheten och därförräntas enligt Därmed hölls postgirorörelsen utanför samman- Prop. 1992/93:100 slagningen. ändrades ochPK-bankens samarbetsavtal pä sädant sätt att själv skulle förvaltapostgirots likvida medel. Finans bildades för della ändamäl.Man betonade ifrän regeringen att ställning sombetalningsförmedlare skulle behällas och att bankverksamhet ej fick utvecklas. I etl regeringsbeslut den 15november 1990 fastställdes riktlinjer för samarbete med banker,m.m. har enligt detta beslul rätt att sluta avtal om samarbete medolika banker. När sådana avtal sluts får det emellertid inte räda nägot tvivelom att avtalen bygger pä icke-exklusivitel. med banker måste bygga påförutsättningen att inte helt eller delvis äger någon bank.Postverket kan ha samarbete med olika banker, men en parts tillträde tillkonlorsnätet fär inte göra det omöjligt för andra banker att teckna avtal avsamma omfattning. Vidare fastställdes iregeringsbeslutet alt engagemang i banksektorn skall bygga påtransaktioner och förmedling av affärer på ett sådant sätt alt banklagensregler om rätt all delegera inte bryts. skall också kunnamarknadsföra de tjänster samarbetet omfattar. skall däremot intebevilja krediter och inle ha del i de kreditrisker som uppkommer till följd avförmedlade affärer. slöt Postverketavtal med Nordbanken och Sparbankerna. Avtalet med Nordbanken är femårigt.Enligt avtalet skall förmedla Nordbankens tjänster pä samtligapostkontor. Avtalet med Sparbankerna avser konlorssamverkan ochIransaktionsaytal. Postgirot och de statliga betalningarna har godkänt att regeringen beslutar om awecklingav postgirots ensamrätt lill de statliga betalningarna (prop. 1991/92:100bil.l, bet. 1991/92:FiU20, rskr. 1991/92:128). En aweckling av postgirotskvarvarande ensamrätt till statliga betalningar mäste genomföras på ett sådantsätt att de krav som regeringen ställer på del statliga betalningssystemetuppfylls. Chefen för har lidigare redovisat dessakrav som i korthet är alt förmedlingen av de statliga betalningarna skall skepä ell för slaten kostnadseffektivt sätt, ränteförluster minimeras ochfördröjningar undvikas. Vidare måste statens informationsbehov tillgodoses ochvalfrihet skapas för allmänhet och myndigheter. Även säkerheten förbetalningarna skall beaktas. Regeringen har mot bakgrund avdetla ansett det angeläget att en analys av alternativa lösningar föravreglering av statliga betalningar görs. Regeringen har utrett och belystalternativa lösningar och genomfört konsekvensanalys av skilda lösningar förawecklingen av postgirots kvarvarande ensamrätt lill statliga betalningar.Översynen har omfattat postkonlorsnälel som drivs av divisionen bank och kassainom , postgirot och Nordbanken. Postgirot är en dominerande aktör pä belalningsmarknaden iSverige med 146 Postgirot är emellertid beroende av de stat- Prop.1992/93:100 liga betalningarna för alt vidmakthålla denna ställning. Postgirotsintäkter Bilaga 7 är mycket ränleberoende. Postgirots resultat är lill slordel beroende av slatliga betalningar. Utvecklingen av den svenskagirerings- och betalningsmarknaden mot ökad konkurrens och förbättradeffektivitet torde bäst uppnås genom att två olika betalningssystem, postgirotoch bankerna/bankgirot, bevaras. Emellertid bör befintliga barriärer mellan debåda systemen reduceras för att uppnå en konkurrens pä jämbördiga villkor. Somexempel pä barriärer kan nämnas dels den subventionering som postgirot uppbärgenom den kvarvarande ensamrätten till statliga betalningar, dels svårighetenför postgirot att erbjuda autogirolösningar till privatpersoner eftersom maninte tilläts tillgång till alla affärsbankers lönekonton. I översynen har möjligheten tillökade avgiftsuttag för att kompensera intäktsbortfall i förmedlingen av destatliga betalningarna fill följd av avreglering belysts. Det har klarlagts attdet finns potential för avgiftshöjningar, vilket skulle till viss del kunnakompensera postgirot för minskade ränteintäkter. Postkontorsnätet är beroende avsamarbetet med Nordbanken för att kunna upprätthålla en service av denomfattning vi känner . hade intäkter till följd avbankuppdrag som uppgick till . Den stora huvuddelen avdessa intäkter avser samarbetet med Nordbanken. Samarbetet mellan ochNordbanken utformades redan vid sammanslagningen av år1974. I kort innebär det att postkontorsnätet och lantbrevbäringen fungerar somett kompletterande kontorsnät för Nordbankens tjänster. Nordbanken har ettstort antal lönekontokunder som fördelar sig över hela landet. EftersomNordbankens kontorsnät är av begränsad omfattning, endast ca 200 bankkontor,har detla medfört att merparten av Nordbankens privatkunder utför sina bankärendenpå postkontor. Nordbankens samarbete med bank och kassa är därför mycketbefydelsefullt för lönsamheten för bankens privatkundsverksamhet. Samtidigtsvarar Nordbanken för en befydande del av intäkterna i affärsområdet bank ochkassa. Vad beträffar samarbetet mellanpostgirot och Nordbanken har även detta till vissa delar sin grand i beslutet är1974.1 dag är Nordbankens personkontorörelse en integrerad del av postgirotsdatasystem och postgirot tillhandahåller på entreprenad databehandling,bokföring och girobetalningar för personkonton. På företagssidan erbjudsNordbankens kunder med företagskonto och girokapitalkonto direktanknytningtill postgirots gireringsservice och andra betalningsserviceprodukter. Postkontorsnätet är det störstakontorsnätet för banktjänster i med totalt ca 2 000 filialer vilket motsvarar av det totala antalet i . Postkontorsnätet drivs av affärsområdet bank och kassa i . Bank och kassa har fyra huvudsakliga uppdrags givare, tre av affärsområden, brev, lättgods och postgirot samt Nordbanken. Den service bank och kassa tillhandahäller för Nordbanken är banktjänster för i huvudsak privatpersoner som är Nordbankskunder. postgirot tillhandahälls in- och utbetalningar påpostgirokonton. För brev Prop. 1992/93:100 och lätlgods tillhandahållsförsäljning och distribution av dessas produkter. Den översyn som genomförts påvisaratt postgirot med nuvarande befogenheter klarar all den kvarvarandeensamrätten till statliga betalningar avskaffas. De minskade intäkter som kanbli effekten av ökad konkurrens om statliga betalningar bör till viss del kunnakompenseras med ökade avgiftsintäkter. I den män postgirot anser sig behövakomplettera betalningsförmedlingstjänslen med banktjänster bör detla lösasgenom samarbete med andra banker. Jag anser att ytterligare befogenheter inteär aktuella för postgirot. Postgirot bör vidare verka som en oberoendebetalningsförmedlare. Pä betalningsmarknaden kommerpostgirot att verka under allt härdare konkurrens till följd av avregleringenav de statliga betalningarna. För att klara denna situation bedömer jag det somangeläget att postgirot drivs i aktiebolagsform inom ramen för Postkoncernen.Mot denna bakgrund föreslår jag att postgirot ombildas till aktiebolag senast isamband med bolagisering. Som regeringen underströk i prop.1991/92:100 bil. 1 skall postgirots affärsidé och verksamhetsområde även iframtiden bestå av effektiv betalningsförmedling. Awecklingen av postgirotskvarvarande ensamrätt till stafliga betalningar bidrar till ett effektivarebetalningssystem. Effektiviteten hämmas dock av att vissa systemlösningar,exempelvis sådana som förutsätter att postgirot får rätt att verkställabetalningar genom debiteringar på bankkonton, inte har kunnat införas. Jagförutsätter att klargörandena av konkurrensförutsättningarna påbetalningsmarknaden, som skapas om beslutar i enlighet med deförslag jag redovisar, leder till att postgirot och bankerna/bankgirotgemensamt gör ett förnyat försök att finna lösningar som ytterligare ökareffektiviteten i betalningssystemet. I avsnittet Särskilda frågor idenna propositions bilaga 1 redogör chefen för attregeringen avser att återkomma till med förslag till lag som skallgälla för Postgirot AB:s verksamhet.