prop · GG037 · 1992-12-31 00:00:00 — Om den sammanlagda bosättningstiden i Sverigeär kortare än , bör folkpensionen reduceras med 1/40 somfattas. En ytterligare fömtsättning för rätt till folkpension börvara viss minsta tids bosättning i . För rätt till ATP krävs att pensionspoängtillgodoräknats . Enligt min uppfattning är det lämpligt attkräva samma kvalifikationstid vid tillämpning av den nya bosättningsregeln.Kravet på viss kvalifikationstid bör gälla för både svenska och utländskamedborgare. I förhållande till medborgare i EES-länder som omfattas avförordning (EEG) nr 1408/71 kommer dock till följd av sammanläggningsprincipeni förordningen även försäkringstider som fullgjorts i andra EES-länder attmedräknas för att villkoret om viss minsta tids bosättningskall uppfyllas. För att sådan sammanläggning skall kunna ske bör dock, ienlighet med vad jag strax kommer att föreslå, krävas i vart fall ett årsbosättning i . Jag återkommer (kapitel 4)till närmare överväganden och förslag om tillgodoräknande av bosättningstid. 3.3 Pensionsrätt utifrån intjänad rätt till ATP Mittförslag: Den ATP-anknutna beräkningsregeln utformas i enlighet med bestämmelseraai nuvarande 5 kap. 2 § AFL. Rätt till folkpension föreligger således på gmndvalav år för vilka tillgodoräknats ATP-poäng och därmed jämställda år enligt regleraaför tilläggspension. För rätt till oavkortad folkpension krävs med ATP-poäng.Är antalet år med ATP-poäng färre, reduceras folkpensionen med 1/30 för varjeår som saknas. Med år för vilka tillgodoräknats ATP-poäng likställs bl.a. årföre för vilka beräknats till statlig inkomstskatt taxerad inkomst. Förrätt till folkpension krävs med ATP-poäng eller därmed likställdaår. Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstansenia:Remissinstanseraa har i allmänhet inte haft några synpunkter på förslaget. PROframhåller att den föreslagna ATP-anknutna beräkningsregeln i huvudsaköverensstämmer med de nuvarande regleraa om rätt till folkpension för svenskamedborgare vid bosättning utomlands och tillstyrker förslaget. Föreningensvenskar i världen anser att den ATP-anknutna beräkningsregeln löser en del avde problem som bosättningsregeln skapar för vissa gmpper, t.ex. personer som ärutsända av privat arbetsgivare. Skälen för mitt förslag: 1enlighet med de motiv som jag tidigare redovisat (avsnitt 3.1) föreslår jag en alteraativberäkningsregel för folkpension som anknyter till den ATP-rätt som förvärvats. Regleraabör utformas i överensstämmelse med de regler som gäller enligt5 kap. 2 § AFL för svenska medborgares rätt att uppbära folkpension vidbosättning utomlands. Folkpension skall sålunda generellt kunna beräknas på gmndvalav år för vilka tillgodoräknats ATP-poäng. För rätt till oreducerad folkpensionkrävs med ATP-poäng. Är antalet år med ATP-poäng färre, reduceraspensionen med 1/30 som saknas. Med år för vilka tillgodoräknatspensionspoäng jämställs s.k. vårdar. I likhet med vad som gäller enligt nuvarande5 kap. 2 § AFL bör vidare vid beräkning av folkpension likställas vissa andraår, bl.a. år för vilket den berättigade blivit taxerad till statliginkomstskatt. För att rätt till folkpension över huvud taget skall föreliggabör liksom enligt 5 kap. 2 § AFL gälla ett krav på att med ATP-poängeller därmed likställda år tillgodoräknats den försäkrade. För personer somomfattas av förord- ning (EEG) nr 1408/71kommer även försäkringsperioder som fullgjorts i andra EES-länder att medräknasför att uppfylla detta krav. Den ATP-anknutnaberäkningsregeln är av betydelse också i fall då en s.k. ATP-förbindelseföreligger. En sådan förbindelse är ett avtal mellan en arbetsgivare ochRiksförsäkringsverket, varigenom arbetsgivaren förbinder sig att svara förtilläggspensionsavgifter såvitt avser utgiven lön eller annan ersättning i falldå sådan skyldighet inte föreligger enligt lag. Genom förbindelsentillgodoräknas arbetstagaren lönen eller ersättningen som pensionsgmndandeinkomst av anställning inom ATP, vilket annars inte skulle ske. EnATP-förbindelse måste ha generell omfattning, dvs. avse samtliga svenskamedborgare som sysselsätts i den verksamhet som anges i förbindelsen. Vidarekrävs att förbindelsen omfattar ett större antal år. En förbindelse kan sägasupp av båda parter dock under olika fömtsättningar. Enligtmin mening kan det ifrågasättas om möjlighetema att teckna en ATP-förbindelsestår i överensstämmelse med de principer som ligger till gmnd för förordning(EEG) nr 1408/71, eftersom personer som förordningen gäller för skall omfattasav lagstiftningen i endast en medlemsstat. Det torde i sin tur innebära att ATP-förbindelserinte skall kunna tecknas för personer som omfattas av . Arbetsgivaresom före utgången av träffat ATP-förbindelser bör därför informeras ommöjligheten att säga upp förbindelsen. För personer som är sysselsatta i länderutanför EES-området bör dock möjlighetema att bibehålla och teckna nya ATP-förbindelserfinnas kvar oförändrade. Mittförslag: Som bosättningstid tillgodoräknas enligt huvudregeln tid under vilkenen person varit folkbokförd (tidigare kyrkobokförd) i . Vid flyttningtill utlandet tillgodoräknas inte tid efter utresan om avregistrering frånfolkbokföringen skall ske. Bosättningstiden räknas löpande. Den sammanlagdabosättningstiden avmndas nedåt till hela antal år. Tid under vilken en person oavbmtetvistats i från ansökan om uppehållstillstånd får tillgodoräknas sombosättningstid under fömtsättning att personen senare blir folkbokförd. Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser har inte särskilt berört utredningens förslag.Statskontoret pekar dock på att folkbokföringens kvalitet försämrats undersenare år, vilket är ett problem om folkbokföringen skall utgöra gmnd förberäkning av bosättningstid. Föreningen svenskar i världen, Frikyrkoräd,och De Fria Kristna Samfundens Råd/SAMRAD samt Föreningen OrganisationersBiståndsinformation framhåller att det fmns skäl att Prop. 1992/93:7 ändrafolkbokföringslagens bestämmelser så att personer som arbetar för svenskaföretag utomlands, missionärer, biståndsarbetare och medföljandefamiljemedlemmar till nu nämnda gmpper kan kvarstå som folkbokförda i Sverigeunder utlandsvistelsen. Skälenför mitt förslag: Enligt AFL skall den som är bosatt i riket och som uppnått 16års ålder vara inskriven hos allmän försäkringskassa. föreskrifter (RFFS 1985:16) om inskrivning och avregistreringenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring gäller som huvudregel att enperson skall anses bosatt i om han har sitt egentliga hemvist här ellerom han kommer till med avsikt att vistas här stadigvarande. Likasåskall en person, som kommer till med avsikt att vistas här mer än ettår för förvärvsarbete eller studier, och dennes medföljande make och underårigabara anses bosatta här. En person som flyttat till från ett annatnordiskt land skall enligt föreskrifteraa normalt anses bosatt här i landet omhan blivit folkbokförd här. Vad gäller utomnordiska medborgare är prövningenav frågan om bosättning även beroende av att uppehållstillstånd beviljats. Försjömän finns särskilda regler. Vidare firms i I kap. 3 § AFL dels enbestämmelse av iimebörd att en person som lämnar fortfarande skallanses bosatt här under fömtsättning att utlandsvistelsen är avsedd att varalängst , dels särregler för vissa utsända arbetstagare. 1konventioner om social trygghet mellan och andra länder fmns regler omutsträckt tillämpning av AFL eller om undantag från denna. Konventionemasregler om försäkringstillhörighet tar då över AFL:s bosättningskrav. Detbosättningsbegrepp som tillämpas inom socialförsäkringen avser i regelsituationer då folkbokföring också skall ske. Vid inflyttning från ett utomnordisktland uppställs visserligen inte något krav på att personen i fråga blivit folkbokfördmen det samarbete mellan folkbokföringsmyndigheten och försäkringskassoma somförekommer syftar till att åstadkomma att en person som är inskriven hosförsäkringskassa i normalfallet också är folkbokförd i . Detkan emellertid föreligga en viss avvikelse såvitt gäller den dag från resp.till vilken inskrivningen hos försäkringskassa och folkbokföringen gäller.Inskrivningen hos allmän försäkringskassa gäller enligt bestämmelser i 1 kap. 5§ AFL från den tidpunkt då sådant förhållande inträtt att den försäkrade skallvara inskriven, dock tidigast fr.o.m. tredje månaden före den då han blivitinskriven, till den tidpunkt då sådant förhållande inträtt att inskrivningenskall upphöra, även om han avregistreras . Vid flyttning (varmedavses även inflyttning från utiandet) gäller folkbokföring enligtfolkbokföringslagen fr.o.m. flyttningsdagen endast om anmälan görs inotn envecka. Kommer anmälan in senare gäller folkbokföringen fr.o.m. den dag dåanmälan kom in. I de fall beslut om folkbokföring meddelas utan föregåendeanmälan, gäller folkbokföringen fr.o.m. beslutsdagen. Vid flyttning till utlandet upphör den flyttande attvara folkbokförd utresedagen eller, om flytt- Prop. 1992/93:7 ningen anmälssenare, den dag anmälan kom in. Dessaregler irmebär att inskrivning hos försäkringskassa i många avseenden närmareavspeglar den faktiska bosättningssituationen än folkbokföringen. Uppgifter omunder vilken tid en försäkrad varit inskriven i svensk försäkringskassa tordedock inte alltid finnas arkiverade eller kan vara svårtillgängliga. Jag anserdärför att huvudregeln om tillgodoräknande av bosättiungstid inomfolkpensioneringen skall vara att den tid, under vilken en person varit folkbokförd(eller kyrkobokförd enligt äldre lag) i , också tillgodoräknas honom sombosättningstid vid tillämpning av 40-årsregeln. Föratt förhindra att personer som flyttar utomlands kvarstår som folkbokförda iSverige och tillgodoräknas bosättningstid här enbart genom att underlåta attanmäla flyttningen, föreslår jag att regeln förses med den inskränkningen atttid efter utresedagen inte skall tillgodoräknas den som lämnar undersådana omständigheter att han borde ha avregistrerats från folkbokföringen somutflyttad. Jaghar övervägt om bosättning i landet under ett helt kalenderår skall krävas föratt tillgodoräknande av året skall få ske. För den som under sin aktiva tidflyttar mellan olika länder skulle emellertid en sådan regel fåtill följd att år under vilka den försäkrade under en del av året inte varitbosatt i inte skulle tillgodoräknas. Med hänsyn till det anförda harjag stannat för att föreslå att bosättningstid skall räknas löpande, dvs. attden försäkrade får tillgodoräkna sig tiden från det att han bosätter sig här ilandet till dess att bosättningen upphör. Om den försäkrade varit bosatt ilandet under flera perioder av sitt aktiva liv, bör perioderaa läggas sammanvid beräkning av den totala bosättningstiden i landet. Den sammanlagdabosättningstiden bör därefter sättas ned till närmaste antal . Det iimebäratt den sammanlagda bosättningstiden måste uppgå för attden försäkrade skall tillgodoräknas bosättningstid. Deregler om tillgodoräknande av bosättningstid som jag föreslår innebär inte attdet för en försäkrad som varit bosatt i vid utgången av varje 12-månadersperiodskall fastställas bosättningstid på det sätt som sker vid tillgodoräknande avår med ATP-poäng. Däremot kan löpande behöva notera vissauppgifter om bosättning m.m. Det är dock först när ett pensionsfall harinträffat och pensionen skall beräknas som tillgodoräknande av bosättningstidskall göras. Enligtfolkbokföringslagen gäller att en utlänning som är skyldig att hauppehållstillstånd inte skall folkbokföras om han saknar sådant tillstånd.Undantag härifrån kan göras om det finns synnerliga skäl. Engmndläggande princip är enligt min uppfattning att en utiärming som vistas iSverige utan erforderligt uppehållstillstånd inte bör få tillgång till sådana förmånersom följer av att en person är folkbokförd. För vissa utlänningar som kommerhit kan det dock dröja länge, , från det att de ansöker omuppehållstillstånd till dess att sådant tillstånd beviljas. Vid införande avregler om rätt till folkpension på gmndval av bosättning i är detdärför enligt min mening rimligt att en utlänning får räknaäven tiden från ansökan om uppehållstillstånd här i landet som bosättningstid,under fömtsättning att han senare beviljas uppehållstillstånd och blir folkbokfördhär. Det bör vidare krävas att han har vistats här oavbmtet alltsedan ansökanom uppehållstillstånd och tills han blivit folkbokförd. 5.1 Pensionsrätt enligt bosättningsregeln Mittförslag: Ålderspension beräknas på gmndval av den pensionsberättigadesbosättningstid. Vid förtida uttag av ålderspension sker ingen ny beräkning avbosättningstid med hänsyn till tillkommande bosättningsår förrän denberättigade uppnår . Ålderspension till efterlevande make somomedelbart före den månad då han fyllde uppburit hel särskildefterlevandepension beräknas på gmndval av samma bosättningstid som efterlevandepensionen,om det är förmånligare. Kvinnor, som är födda eller tidigare och somövergångsvis är berättigade till änkepension från folkpensioneringen, eller somskulle ha varit berättigade till sådan pension om de inte hade uppnått när maken avled, erhåller ålderspension som är gmndad på denbosättningstid som kunnat tillgodoräknas den avlidne, om det är förmånligare. Utredningeosförslag: Överensstämmer med mitt utom så till vida att jag föreslår en lagregelsom innebär att det vid förtida uttag inte sker någon ny beräkning avbosättningstid med hänsyn till tillkommande bosättningsår förrän denberättigade uppnår . Remissinstanserna:Endast två remissinstanser har yttrat sig särskilt över förslaget. Den ena,, tillstyrker förslaget. Kammarrätten i , efterlyseren mer preciserad ledning för rättstillämpningen när det gäller frågan hurtillkommande bosättningstid skall beaktas vid förtida uttag av ålderspensionsom är reducerad på gmnd av bristande bosättningstid. Kammarrätten anser bör eftersträva att pensionen inte skall kunna räknas om vid mer än etttillfälle. Skälenlör mitt förslag: Av mitt förslag (se avsnitt 3.2) följer att folkpension iform av ålderspension, som tas ut eller senare, kommer attberäknas på gmndval av den tid den pensionsberättigade varit bosatt i fr.o.m.det år då han fyller t.o.m. det år då han fyller . Enligtgällande regler har den försäkrade möjlighet att redan ta utålderspension i form av s.k. förtida uttag, dock tidigast fr.o.m. den månad dåhan uppnår . kan begränsas till attavse en fjärdedel eller hälften av pensionen. förtida uttag avålderspension minskas pensionen för varje månad som, då pensionenhar börjat utges, äterstår till ingången av den månad då den försäkradefyller . Reduktionen av pensionen är Den försäkradekan dock när som helst återkalla sitt förtida uttag av ålderspension. Enligtmin mening bör en pensionsberättigad som gör förtida uttag av ålderspensiontillgodoräknas bosättningstid även då han uppbär pension t.o.m.64 års ålder. Jag anser det dock inte rimligt att pensionen i denna situationomräknas år utan föreslår att pensionen skall omräknas endast när denberättigade fyller . Detta bör gälla även om den berättigade återkallarett förtida uttag och på nytt gör ett förtida uttag. Denbosättningstid som beräknas då den berättigade första gångengör ett förtida uttag blir således bestämmande för pensionens storlek framtill . Iprincip skall det vara den berättigades egen bosättningstid i som avgörålderspensionens storlek. I några fall kan det emellertid finnas anledning attmake skall få tillgodoräkna sig den andre makens bosättningstid. Ettsådant fall är när efterlevande make före den månad då han fyllde 65år uppburit hel särskild efterlevandepension. Ett gmndläggande syfte med densärskilda efterlevandepensionen är att den skall utgöra ett skyddsnät försådana efterlevande män och kvinnor som inte kan klara sin försörjning genomförvärvsarbete eller på annat sätt. Särskild efterlevandepension utges enligt reglemai 8 kap. 6 § AFL till efterlevande make som inte har uppnått ochför tiden efter det att rätten till omställningspension upphört. Därtill krävsatt den efterlevandes möjlighet att bereda sig inkomst genom ett arbete som ärlämpligt för honom är nedsatt med minst hälften och att nedsättningen, som fårantas vara mer än kortvarig, beror på arbetsmarknadsmässiga skäl, nedsatt hälsaeller annan därmed jämförlig omständighet. Jagkommer senare (avsnitt 7.1) att föreslå att efterlevandepension skall beräknasuteslutande på gmndval av den avlidnes bosättningstid i . Med hänsynhärtill och till syftet med den särskilda efterlevandepensionen bör helsärskild efterlevandepension leda över till en ålderspension baserad på sammabosättningstid som efterlevandepensionen, om detta är förmånligare för denefterlevande maken. Någon motsvarande regel vid partiell särskildefterlevandepension eller i fråga om omställningspension föreslås däremot inte. Vidarebör det enligt min bedömning fmnas möjlighet att utgå från en avliden makesbosättningstid om så är mer fördelaktigt för kvinnor som är födda ellertidigare och som är berättigade till änkepension enligt övergångsbestämmelseraatill lagen (1988:881) om ändring i AFL eller som skulle ha varit berättigadetill änkepension från folkpensioneringen enligt nämnda övergångsregler om deinte hade uppnått när maken avled. Jag föreslår därför att ensådan regel införs för dessa fall. 5.2 Pensionsrätt enligt den ATP-anknutnaberäkningsregeln Prop. Mittförslag: Ålderspension beräknas i enlighet med nuvarande regler i 5 kap. 2 § AFL,dvs. i förhållande till antalet år med ATP-poäng. Vid förtida uttag avålderspension sker ingen omräkning av pensionen med hänsyn till tillkommandeår med ATP-poäng utan pensionen omräknas först när den berättigade uppnår 65års ålder. En övergångsregel föreslås för kvinnor som är födda ellertidigare och som med stöd av övergångsbestämmelseraa till reformen avefterlevandepensioneringen har rätt till tilläggspension i form av änkepension.Ålderspension till nu nänrnda kvinnor får utges på gmndval av den avlidnes årmed pensionspoäng för ATP. Utiedningraisförslag: Överensstämmer med mitt utom i det avseeendet att jag föreslår enlagregel som irmebär att det vid förtida uttag inte sker någon omräkning avpensionen med hänsyn till tillkommande år med ATP-poäng. Pensionen omräknasförst när den berättigade uppnår . Remissinstansema:Ingen remissinstans har särskilt kommenterat förslaget i denna del. Skälenför mitt förslag: När det gäller beräkning av ålderspension erUigt den ATP-anknutnaberäkningsregeln skall det ske i enlighet med de regler som gäller enligt dennuvarande lydelsen av 5 kap. 2 § AFL. Ålderspension utges således i förhållandetill det antal år för vilka den pensionsberättigade tillgodoräknatspensionspoäng för ATP. Vidförtida uttag av ålderspension beräknad enligt den ATP-anknutna regelnuppkommer sainma problem som vid bosättningsregeln genom att ATP-poäng kantillgodoräknas den berättigade uppbär pension. Den lösning jagföreslagit beträffande bosättningsregeln bör gälla även när pensionen beräknasenligt den ATP-anknutna regeln. Det iimebär att vid förtida uttag sker ingen nyberäkning av folkpensionsdelen med hänsyn till antal år med pensionspoäng utanpensionen rälcnas om först den månad då den berättigade fyller . 1ett avseende föreligger enligt min mening behov av en särregel i fråga omberäkning av ålderspension. Före reformen på efterlevandepensioneringensområde fanns en bestämmelse i 5 kap. 2 § AFL som gällde för kvinnor somvar berättigade till tilläggspension i form av änkepension och avsåg beräkningav ålderspension från folkpensioneringen vid bosättning utomlands. En kvinnabeträffande vilken bestämmelsen var tillämplig hade rätt att erhållaålderspension från folkpensioneringen som gmndades på den avlidne makens poängår.Enligt de allmänna övergångsregleraa till efterlevandepensionsreformen gällerbestämmelsen alltjämt i fråga om kvirmor som är födda eller tidigareoch som i övrigt uppfyller vissa fömtsättningar. En motsvarighet tillbestämmelsen bör alltjämt finnas. Den bör emellertid inte enbart vara enexportregel utan gälla även vid bosättning i . föreslår att bestämmelsenutformas som en övergångsbestämmelse till lagförslagen. Härigenom fårfolkpension i form av ålderspension till nu nämnda kvinnor beräknas på gmndvalav den avlidne makens år med pensionspoäng för ATP, om det är förmånligare. 6.1 Pensionsrätt enligt bosättningsregeln - huvudregeln Mittförslag: Förtidspension beräknas på gmndval av dels den tid den berättigadevarit bosatt i t.o.m. året före pensionsfallet och dels en antagenframtida bosättningstid. Den antagna framtida bosättningstiden beräknas på såsätt att, om den pensionsberättigade har varit bosatt i minst 4/5 avtiden fr.o.m. det år då han fyllde t.o.m. året före pensionsfallet, fårsom bosättningstid tillgodoräknas för pensionsfallet t.o.m.det år då han fyller . Om den faktiska bosättningstiden är kortare, får han som framtida bosättningstid tillgodoräknas så stordel av tiden för pensionsfallet t.o.m. det år då han fyller 64 årsom motsvarar förhållandet mellan den faktiska bosättningstiden i landet fr.o.m.16-årsåret t.o.m. året före pensionsfallet och 4/5 av hela angivna period. 1fall då den pensionsberättigades arbetsförmåga blir ytterligare nedsatt så attförtidspensionen skall utges med högre grad, skall en ny beräkning avbosättningstid göras. Omräkningen skall i dessa situationer ske efter sammaprinciper som vid den ursprungliga beräkningen. Den som före denmånad då han fyller uppburit hel förtidspension får ålderspension eftersamma antal 40-delar som förtidspensionen, om det är förmånligare. Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt utom så till vida att utredningen föreslagitatt ett nytt pensionsfall skall anses föreligga vid sådan försämring avarbetsförmågan som föranleder en ändring av den andel med vilken förtidspensionutges. Remissinstanserna: Folksamtillstyrker förslaget. Statskontoret anmärker att regleraa för förtidspensionsynes kunna ge upphov till den typ av dubbla förmåner som utredningen säger sigvilja undvika och föreslår därför att folkpensionen omprövas vid beviljande avålderspension. RFV har invändningar mot utredningens förslag att ett nyttpensionsfall skall anses föreligga vid en sådan försämring av arbetsförmågansom föranleder ändring i den andel med vilken förtidspension utges och föreslåri stället att pensionen skall omräknas med hänsyn till bosättningstiden framtill ändringen. Frikyrkoråd,och De Fria Samfundens Prop. 1992/93:7 Råd/pekar på att deföreslagna reglema för beräkning av förtidspension kan få negativakonsekvenser för utsända missionärer och biståndsarbetare samt derasmedföljande familjemedlemmar. Skälenför mitt förslag: 1 fråga om förtidspension måste hänsyn kunna tas till tidefter det att pensionsfallet har inträffat. Jag finner den lösning somutredningen föreslagit i det här avseendet lämplig. Förtidspension skallsålunda beräknas på gmndval av den tid den berättigade varit bosatt i t.o.m.året före det år då pensionsfallet inträffade. Denna bosättningstid skall ocksåligga till gmnd vid bestämmandet av hur stor del av tiden efter pensionsfalletsom skall få tillgodoräknas som bosättningstid. Om den tid den pensionsberättigadefaktiskt varit bosatt i fr.o.m. det år han fyllde t.o.m. åretföre pensionsfallet uppgår till minst 4/5 av hela , får han sombosättningstid tillgodoräknas, fömtom den faktiska bosättningstiden t.o.m.året före pensionsfallet, även fr.o.m. det år då pensionsfalletinträffade t.o.m. det år då han fyller . Om den faktiska bosättningstidendäremot är mindre än 4/5 av den teoretiskt möjliga, tillgodoräknas han somframtida bosättningstid en proportionellt beräknad del av tiden fr.o.m. åretför pensionsfallet t.o.m. det år då han fyller , varvid proportioneringensker med utgångspunkt från att det är tillräckligt med 4/5 av den teoretisktmöjliga bosättningstiden för att hela skall tillgodoräknas. Föratt underlätta administrationen föreslår jag att beräkningen av framtidabosättningstid skall göras på gmndval av hela månader, varvid en avmndning börgöras nedåt till närmaste antal hela månader.