prop · GF03140 · 1992-01-01 00:00:00 — Vidare bör prisandelen även omfatta boendekostnader då lokalkostnader numera utgör en relativt stor andel av de samlade års beslut redovisades en relativt detaljerad investeringsplan för . förutsattes lånefinansiera dessa investeringar varför det i medelstilldelningen anvisades särskilda medel för kapitalkostnader. Utgifterna med anledning av denna plan har sedan legat till grund för beräkningen av den särskilda posten för kapitaltäckningsmedel. Om moderbolaget är i behov av att avyttra delar av fastighetsinnehavet skall enligt avtalet med staten regeringens års beslut angav min företrädare att en förenklad beräkningsmodell utan särredovisning av kapitalkostnader borde tillämpas vid beräkningen av medelstilldelningen för . Moderbolaget föreslår i anslagsframställningen att nuvarande särredovisning ersätts med en höjning av den totala medelstilldelningen med 80 milj.kr. Denna nivåhöjning motiveras med utgångspunkt från koncernens räntekostnader och avskrivningar för befintliga byggnader. Skälen för mitt förslag: Jag ansluter mig till den bedömning som gjordes i TV-beredningen om behovet av resurstillskott för att public service-företagen skall kunna uppfylla sina förpliktelser om ett mångsidigt utbud. I jämförelse med har vi nu en situation där flera företag genom inköpskonkurrens driver upp priserna på de mest publikdragande programmen. Därutöver vill jag för egen del tillägga att satsningarna på kvalitet i programutbudet som jag förordar också motiverar att reformmedel ställs till public service-företagens förfogande. För att ge public service-företagen så goda planeringsförutsättningar som möjligt är det viktigt att ange vilka resurstillskott respektive rationaliseringskrav som företagen har att räkna med inför den nya avtalsperioden. att public service-företagen tillsammans bör få disponera 150 milj.kr. år tillfördes medelstilldelningen 150 milj.kr., varför det samlade resurstillskottet kommer att öka med 600 milj.kr., vilket är i överensstämmelse med ställningstagandet i TV-beredningen (för tydlighetens skull anger jag nu beloppen i samma prisläge som då användes, dvs. Rationaliseringskravet överensstämmer likaledes med vad som har anförts, dvs. Rationaliseringskravet utgör en del av finansieringen av nämnda reformmedel. 1992 bör också få tillgodoräknas vid redovisningen av vilka åtgärder som vidtagits. Enligt min mening bör de medel som friställs genom rationaliseringar i övrigt hos public service-företagen få behållas för ytterligare reforminsatser. 10.6.1 Kompensationsindex för public service-företagen Utbetalningen av medel till public service-företagen bör även i fortsättningen styras ett särskilt index. Samma index bör användas för de tre programföretagen. Liksom nu bör det ankomma på regeringen att fastställa hur detta index bör vara konstruerat. Informationsvis vill jag nämna att jag med hänsyn till den förändrade kostnadsstrukturen avser att ändra prisandelen respektive löneandelen i indexet från 40/till 50/. Däremot bör indexet, liksom , inte innehålla några andelar som är knutna till boendekostnader eller livsmedelskostnader. Kostnadsutvecklingen avseende lokaler torde enligt min bedömning motsvaras av de övriga prisandelarna i 10.6.2 Ansvar för lokalfrågor I likhet med vad som gäller för övrig verksamhet inom public service-företagen bör styrelse och företagsledning bära det fulla ansvaret även för beslut om byggnadsinvesteringar, fastighetsförvaltning och övriga lokalfrågor. Någon lokalförsörjningsplan bör inte längre behöva redovisas för regeringen. Nuvarande beräkningsmodell för kapitaltäckningsmedel bör ersättas med en nivåhöjning av medelstilldelningen med 66,2 milj.kr. Mot bakgrund av en reviderad värdering av koncernens fastighetsinnehav finner jag detta belopp vara väl avvägt. 10.6.3 Samlad medelsanvisning och fördelningsnycklar Genom att medlen för verksamheten i fortsättningen anvisas samlat till varje programföretag kommer programföretagen i större utsträckning än nu att få väga olika slags kostnader mot varandra. separat redovisade medel för verksamhet med programutsändning och programinsamling m.m. bör i fortsättningen ingå i varje programföretags samlade medelstilldelning. Vidare bör mot bakgrund av vad jag anfört om ökat ansvar för lokalfrågor någon separat anvisning av medel för kapitalkostnader inte längre göras. Jag vill poängtera att regering och riksdag varken bör eller skall ta ställning till detaljer i programföretagens ekonomiska situationer. beslut om medelstilldelning bör därför gälla en post till vart och ett av de tre programbolagen i stället för att som i princip gälla en post till moderbolaget, vilket i sin tur svarar för den vidare fördelningen av medel inom koncernen. Vid min beräkning av förslaget till medelstilldelning har jag tagit del av underlag från moderbolaget, samt programbolagen om hur stor varje programföretags andel bör vara av den hittillsvarande gemensamma medelstilldelningen. De tre programföretagen anför i en gemensam skrivelse att av tillgängliga medel bör tillföras , och . mig till denna beräkning. Om programbolagen kommer överens om att fördela ansvaret för olika gemensamma funktioner sig emellan möter det från min utgångspunkt inga hinder om programbolagen i samförstånd även justerar medelsfördelningen. Jag avser emellertid inte att ta ställning till sådana frivilliga förändringar eller att senare justera Om samarbetsprojekten sträcker sig över längre tidsperioder utgår jag från att programbolagen kommer att sköta sådana ansvars- och medelsfördelningar sins Jag utgår från att beslutet om storleken av respektive medelstilldelning för kan fattas av under Jag har sedan för avsikt att för de resterande åren av avtalsperioden endast föreslå att medelsanvisningarna anpassas till förändringar i det särskilda indexet samt göra de justeringar som följer av det aktuella årets reformtillskott respektive rationaliseringskrav i enlighet med den plan och de fördelningsnycklar jag just redovisat. Den värdesäkrade nivån på medelstilldelningen kommer således att ligga fast och relationerna mellan programbolagens medelstilldelningar kommer att vara oförändrade . Den modell som jag här förordar innebär att programbolagen redan nu bör kunna förutse vilka ekonomiska resurser som kan disponeras för hela avtalsperioden. I debatten har det anförts att den ordning jag nu föreslagit skulle komma att innebära en större grad av statlig styrning än vad som har varit fallet. Under de förutsättningar jag nu har angivit saknar, enligt min mening, sådana farhågor grund. 10.7 Anslagsframställningar har moderbolaget svarat för att ta fram den anslagsframställning som lämnas in till regeringen. Anslagsframställningen innehåller redovisningar av planer och utfallet av dessa. Jag avser att föreslå regeringen att de tre programföretagen samt Radiotjänst i bör inge anslagsframställningar till staten. För att regeringens kommande redovisningar till skall ge ett gott beslutsunderlag förutsätter jag att anslagsframställningarna särskilt kommer att klargöra utfallet av verksamheten i förhållande till uppdraget och de riktlinjer som Jag tänker exempelvis på användningen av reformmedlen, åtgärder med anledning av rationaliseringskraven samt insatser för funktionshindrade, invandrare och språkliga minoriteter. förutsätts redovisa de uppgifter som följer av bolagets förvaltning av rundradiomedlen till vilket jag återkommer i avsnitt 10.9.2. del förutsätter jag att anslagsframställningen kommer att innehålla programstatistik där det är möjligt att utläsa sådana uppgifter som berörs i 10.8 Utsändning och programinsamling 10.8.1 Nytt huvudmannaskap för rundradionätet 10.8.1.1 Ett statligt aktiebolag Mitt förslag: Ett nytt statligt aktiebolag med huvudmannaskap för rundradionätet, , bildas . TV-avgiftsmedel och statsbudgetmedel som disponeras av för rundradioverksamhet skall fr.o.m. disponeras av rundradiobolaget. Utredarens förslag överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Remissinstanserna: , sektorn Rundradio inom Radio och Statsanställdas Förbund-Telesektionen stöder förslaget att staten bildar ett aktiebolag, medan anser att även affärsverksformen borde ha övervägts. Sektorn Rundradio anser inte att det av utredaren föreslagna namnet på det nya bolaget, , skall användas. Skälen för mitt förslag: Jag har i ett tidigare avsnitt (9.4) redogjort för bakgrunden till att verksamheten med programutsändning och programinsamling för Radio-företagen och bör få en ny huvudman, dvs. att verksamheten bör drivas i en organisation fristående från Rundradionätet bör, som en del av samhällets grundläggande infrastruktur, behållas i helstatlig ägo. talar för detta. Det statliga ägandet bör även ses som en garanti för konkurrensneutralitet inom rundradioverksamheten, och för att priserna i den del av verksamheten som inte är konkurrensutsatt, utsändningstjänsterna, inte blir oskäligt höga. Mitt förslag innebär givetvis inte något formellt monopol i fråga om utsändningstjänsterna. Teoretiskt sett finns det inga hinder för att andra aktörer bygger upp egna rundradionät parallellt med det redan existerande. Däremot torde höga kostnader verka avhållande för sådana insatser. Enligt min mening är aktiebolag den associationsform som lämpar sig bäst för den framtida rundradioverksamheten. Det handlar om en rörelsedrivande verksamhet som kan beräknas omsätta nära 1 Inom delar av verksamheten kan en betydande konkurrens förväntas från andra operatörer. Programinsamlingstjänster kan t.ex. utföras såväl med radiolänk som i tråd eller via satellit. Internationellt pågår en övergång till aktiebolag som företagsform inom radio- och telekommunikationsområdet. Jag har inte för avsikt att senare föreslå en privatisering av Bolagets namn bör vara (här även benämt rundradiobolaget). Det bör inleda sin verksamhet . Rundradiobolaget ges därmed tillräcklig tid att etablera sin verksamhet, t.ex. träffa avtal med public service-företagen, innan då den direkta medelstilldelningen för rundradioverksamheten bör upphöra och då public service-företagen, i likhet med andra programföretag, i stället får köpa bolagets tjänster. Mot bakgrund av vad jag har anfört i anslutning till årets budgetproposition (1991/92:100 bil. 12, s. 154 ff.) bör medlen för det svensk-finska TV-utbytet i form av rundradiosändningar även fortsättningsvis disponeras av rundradioverksamheten, dvs. För att underlätta en bolagsbildning har regeringen beslutat om direktiv (dir. 1992:14) för en organisationskommitté med uppgift att inleda nödvändiga förberedelser inför bildandet av ett nytt statligt aktiebolag med huvudmannaskap för rundradionätet. Naturligtvis innehåller kommitténs uppdrag ett förbehåll för kommande beslut med anledning av regeringens förslag i denna proposition. Det är regeringens uppgift att fastställa bolagsordning för . För information vill jag nämna att bolagets bundna egna kapital kommer att vara 300 milj. kr. styrelse bör bestå av ordförande och åtta ledamöter, av vilka den verkställande direktören och två personalrepresentanter är självskrivna. Styrelsen bör inte innehålla några andra suppleanter än de två lagstadgade suppleanterna för personalrepresentanterna. Det bör ankomma på regeringen att utse ordförande och fem ledamöter. Bolagets verksamhet kommer i likhet med vad som är fallet att vara spridd över hela landet med 55 större sändarstationer och drygt 600 mindre stationer samt radiodrift- och rundradiocentraler, OB-grupper m.m. fortsättningsvis att förläggas till . Regionkontor finns i , , , och . En bolagsbildning medför en rad praktiska frågor som måste lösas. Jag avser därför att föreslå regeringen att ge den tillsatta organisationskommittén tilläggsdirektiv som innebär att kommittén, med beaktande av kommande beslut, kan slutföra nödvändiga förberedelser inför bolagsbildningen. har för sektorn Rundradios verksamhet tilldelats vissa TV-avgifts- och statsbudgetmedel. dessa medel som inte utnyttjats för rundradioverksamhet bör disponeras av Svensk Rundradio fr.o.m. . I avsnittet 11 Medelsberäkningar m.m. tar jag upp frågan om hur medel för programutsändning och programinsamling skall fördelas mellan public service-företagen. 0.8.1.2 Tillsyn av rundradiobolagets verksamhet Mitt förslag: Svensk Rundradios icke konkurrensutsatta verksamhet skall granskas av . uppgiftsskyldighet gentemot verket. Utredarens förslag: Utredaren föreslår att det vid bolagsbildningen träffas ett avtal mellan rundradiobolaget och staten. Med en sådan konstruktion finns det inga särskilda tillsynsbehov för bolaget, utöver den granskning som normalt sker i ett av staten helägt aktiebolag. Om så skulle önskas kan den statliga tillsynen av bolaget ökas genom att riksrevisonsverket ges befogenhet att granska verksamheten. Remissinstanserna: Sektorn Rundradio delar uppfattningen att inga särskilda tillsynsbehov föreligger. Om ändå skall utföra revision, är det rundradiosektorns uppfattning att verkets granskning endast skall avse förvaltningsrevision av den del av bolagets verksamhet som är av monopolkaraktär, dvs. utsändningen av program för Radio-företagen och samt eventuellt utsändningen av den finländska kanalen över . För rundradiobolagets övriga, rent affärsmässiga, verksamheter ter sig en granskning av Bakgrund: Revision av statlig verksamhet som bedrivs i aktiebolagsform regleras av samma lagstiftning och praxis som revisionen av privatägda aktiebolag. Revisionen utförs i regel av auktoriserade eller andra revisorer, som särskilt utses för verksamheten I anslutning till proposition 1986/87:99 om ledning av den statliga förvaltningen anför föredragande statsrådet att framväxten av statlig verksamhet i aktiebolags- och stiftelseform har vidgat det område av statliga insatser som är undantaget från revisorers och förvaltningsrevision. Behoven av att komplettera den civilrättsligt reglerade granskning som utförs i form av redovisningsrevision, med en sådan förvaltningsrevision som tillämpas för den statliga förvaltningen är stora på grund av de stora inslag av väsentliga samhällsfunktioner som finns i den statliga verksamhet som bedrivs i form av aktiebolag och stiftelser. Enligt föredragande statsrådet bör förvaltningsrevision av de statliga företagen främst inriktas på en granskning av de företag som har direkta myndighetsfunktioner eller andra myndighetsliknande eller samhälleliga uppgifter. Granskningen bör ha sin tyngdpunkt i de delar av företagens verksamhet som har starka inslag av övergripande samhällsmål, särskilt sådan verksamhet som har ett betydande inslag av monopol eller som finansierats med statliga medel eller bådadera. Skälen för mitt förslag: För att främja effektivitet och produktivitet i rundradiobolagets icke konkurrensutsatta verksamhet, dvs. utsändningen av public service-företagens och program, bör förvaltningsrevision av denna del av Svensk Rundradios verksamhet ske genom Rundradiobolaget bör därför upptas bland de bolag som får granskas av enligt lagen (1987:519) om granskning av statliga aktiebolag och 10.8.2 Rundradiobolagets verksamhet 10.8.2.1 Programutsändning och programinsamling m.m. Mitt förslag: Svensk Rundradios huvuduppgift skall vara att bedriva utsändning och överföring av radio- och TV-program. Bolaget skall vidare utveckla och marknadsföra andra tjänster som kan utföras med stöd av de resurser som har byggts upp för radio- och TV-verksamheten eller som på annat sätt är förenliga med verksamheten inom radio- och TV-området. Bakgrund: utför Sektorn Rundradio inom Radio följande tjänster: - Ljudradiosändningar till allmänheten omfattande riksradio, lokalradio, närradio och sändningar till utlandet. - TV-sändningar till allmänheten, vilka omfattar rikstäckande sändningar, regional-TV och sändning av finländska TV-program över - Programinsamling för radio och TV, inom landet så väl som till och från utlandet. - Överföring av svenska TV-program till . - Sändning av radiotidningar, inkl. tjänster som uthyrning av studioutrustning m.m. - Direktvision, dvs. TV-överföring till slutna grupper. - RADTEX, dvs. enkelriktade, radioburna dataöverföringstjänster. - Försäljning av överskottskapacitet, t.ex. till mobilsökningstjänsten MBS som utnyttjar FM 4-nätet, samt till olika intressenter som placerar sin utrustning i radiostationerna. - Försäljning av konsulttjänster. - Tillverkning och försäljning av vissa radiomekaniska detaljer m.m. - Tilläggstjänster till ljudradio- och TV-tjänster, t.ex. stereo, text-TV och RDS, dvs. ett system för bl.a. ohörbar programinformation. En del av dessa tjänster utnyttjar sändarnäten under tid då programföretagen inte sänder eller utnyttjar överkapacitet i näten. Dessa tjänster har bedrivits och bidragit till att minska behovet av TV-avgiftsmedel för programutsändning och programinsamling. Utredarens förslag överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Remissinstanserna: anser att sådan överskottskapacitet i rundradionätet som kan användas för teletjänster bör marknadsföras av lämplig teleoperatör. (moderbolaget) och framför synpunkter på ansvarsfördelningen mellan rundradiobolaget och programföretagen. anser att staten bör försäkra sig om rikstäckande sändningar. Skälen för mitt förslag: Svensk Rundradio skall kunna fortsätta att utveckla, marknadsföra, sälja och bedriva sådana tjänster som sektorn Rundradio vid Radio utför. Bolagets huvuduppgift innebär att programföretag med tillstånd enligt 5 § radiolagen att bedriva rundradiosändningar från marksändare skall ha tillgång till sändarnätet. Rundradiobolaget måste ställa nätet till förfogande för alla sändningsberättigade på likvärdiga villkor. De grundläggande krav på respektive programföretags sändningar som staten har anledning att ställa i fråga om rikstäckning, driftssäkerhet etc. förutsätts bli reglerade i kommande avtal mellan staten och respektive programföretag. utgår från att programföretagens inflytande över de köpta tjänsternas omfattning, tillgänglighet, kvalitet, behov av expansionsinvesteringar m.m. i sin tur kan säkerställas genom den kundrelation som företagen kommer att ha med Svensk Rundradio. Vid sidan av huvuduppgifterna programutsändning och programinsamling av radio- och TV-program bör rundradiobolaget vara oförhindrat att utveckla och bedriva andra tjänster med anknytning till bolagets verksamhet om det kan ske utan hinder för fullgörandet av huvuduppgifterna. Sådana övriga tjänster är för närvarande bl.a. sändningar av närradio och radiotidningar, Direktvision, satellittjänster, RADTEX och inplacering av olika intressenters utrustning i radiostationer. Eftersom dessa tjänster bedrivs på en konkurrensutsatt marknad är det inte rimligt att någon part ges ensamrätt. bör därför, i likhet med andra operatörer, kunna fortsätta att bedriva tjänster av detta slag. Tjänsterna skall vara förenliga med verksamheten inom radio- och TV-området och bolaget skall ha utsikt att täcka sina egna kostnader. Som en naturlig och självklar del av sina olika arbetsuppgifter bör rundradiobolaget svara för service och underhåll för den egna utrustningen, samt kunna erbjuda sådana tjänster exempelvis för För att bolaget skall kunna ta det odelade ansvaret för kvalitet och driftssäkerhet i tjänsterna, bör en serviceorganisation ingå i bolaget. Jag återkommer i ett senare avsnitt (10.8.3.2) till denna fråga. Jag utgår från att redan från början av sin verksamhet kommer att vara berättigat att delta i det internationella arbetet i de organ som står öppna för nätoperatörer för radio och TV. Detta är också nödvändigt om rundradiobolaget skall kunna vidmakthålla och vidareutveckla sin internationella 0.8.2.2 Beredskapsåtgärder Min bedömning: Svensk Rundradio skall vidta erforderliga beredskapsåtgärder för verksamheten i krig och vid krigsfara. Bakgrund: beredskapsåtgärder på radio- och TV-området utförs inom ramen för verkets myndighetsansvar. (moderbolaget) och regleras beredskapsplaner för rundradiotjänster vid krig och vid krigsfara. kostnader för investeringar och drift i krigsuthållighet och verksamhetsplanering för rundradioverksamheten betalas till stor del genom rundradiokontot. Radio har också avtal med försvarsmakten beträffande verksamheten med lufor (luftförsvarsorientering till totalförsvaret och civila enheter) och lvorder (order m.m. till luftvärnsförband). Utredarens förslag: Utredaren bedömer att rundradiobolaget kommer att utses till krigsviktigt företag (K-företag) och föreslår att bolaget tillförs direkta statsbidrag för kostnaderna för teknisk uthållighet, säkerhet och verksamhetsplanering som beror på Kostnaderna för bolagets säkerhetsverksamhet bör bolaget svara för på egen hand. Remissinstanserna: Flera remissinstanser kommenterar frågan om Överbefälhavaren förutsätter att det nya bolaget till fullo övertar hanteringen av beredskapsfrågorna liksom avtal och samarbete när det gäller lufor/lvorder-systemet från Skälen för min bedömning: Jag utgår från att Svensk Rundradio övertar de förpliktelser för beredskapsåtgärder på radio- och TV-området som åligger . Svensk Rundradio bör därvid jämställas med myndighet. Det bör även träffas ett särskilt avtal mellan staten och rundradiobolaget om verksamheten vid krig och krigsfara, i likhet med det avtal som finns mellan staten och (moderbolaget). I likhet med vad som gäller för public service-företagen förutsätts rundradiobolaget lyda under regeringen vid övergång till krigsorganisation. Svensk Rundradio bör omfattas av personalkontroll. När den nuvarande direkta medelstilldelningen från rundradiokontot till upphör , bör rundradiobolaget räkna in beredskapsåtgärderna i den självkostnad som ligger till grund för beräkningen av priser. Jag har i denna fråga samrått med chefen för försvarsdepartementet. 10.8.2.3 Forsknings- och utvecklingsverksamhet Min bedömning: Svensk Rundradio skall följa och aktivt delta i den forsknings- och utvecklingsverksamhet som bedrivs på radio- och TV-området. Utredarens förslag innebär att rundradiobolaget bör bedriva viss egen forskningsverksamhet för att därmed även kunna uppträda som en kompetent beställare av forsknings- och utvecklingsprojekt samt kunna medverka i sådana och delta i det internationella samarbetet. Ett samarbetsavtal bör träffas mellan rundradiobolaget och , ett av helägt dotterbolag. Remissinstanserna: förordar att tillsammans med rundradiobolaget och programföretagen driver ett gemensamt forsknings- och utvecklingsprogram. (moderbolaget) betonar vikten av att rundradiobolaget har en hög utvecklingskompetens samt betydelsen av att bolaget kan välja mellan att bygga upp en egen kompetens eller att köpa tjänster från t.ex. . anser att om rundradiobolaget vill upprätthålla en högre eller annan kompetens än vad som kan anses motiverat med hänsyn till programföretagens behov, så skall kostnaderna för detta inte belasta programföretagen. Skälen för min bedömning: En hög kompetens inom det egna teknikområdet är av avgörande betydelse för Svensk Rundradio. kommer sannolikt att innebära en teknisk revolution inom rundradioområdet såväl i fråga om ljud- som bildöverföring, främst genom de möjligheter som den digitala tekniken ger. Genom att de digitala systemen förväntas bli anpassade till markbaserade nät, kommer dagens sändarnät att kunna bli ekonomiskt konkurrenskraftiga Rundradiobolaget bör följa och aktivt delta i den forsknings- och utvecklingsverksamhet samt det standardiseringsarbete som bedrivs nationellt och internationellt på radio- och TV-området. Bolaget bör naturligtvis även kunna bedriva egen forsknings- och utvecklingsverksamhet. Givetvis kan rundradiobolaget också medverka i forsknings- och utvecklingsprojekt som är av uppdragskaraktär. Sådana projekt bör finansieras i särskild ordning. Mitt förslag: Den del av Svensk Rundradios verksamhet som avser utsändning av program för de företag som erhållit koncession enligt 5 § radiolagen skall bedrivas med skälig lönsamhet. övriga verksamhetsområde skall marknadsprissättning användas.