prop · GF03112 · 1992-01-01 00:00:00 — I sådana fall anses barnet bosatt i , om den blivande adoptivföräldern var bosatt här i landet då han avled. Enligt 2 § andra stycket Vid tillämpning av denna lagen (1983:850) om undantag lags bestämmelser om från vissa bestämmelser sjukpenninggrundande inkomst i uppbördslagen (1953:272) och pensionsgrundande inkomst m.m. skall ersättning som gäller vad som i 22 c § avses i nämnda lag i vissa lagen (1984:668) om uppbörd fall anses som inkomst av av socialavgifter från annat förvärvsarbete vid arbetsgivare sägs om tillämpning av denna lags iakttagande av bestämmelser om förhandsbesked. sjukpenninggrundandeinkomst och pensionsgrundande inkomst. Vid tillämpning av sistnämnda bestämmelser gäller vidare vad som i 22 c § lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare sägs om iakttagande av förhandsbesked. Vid tillämpning av bestämmelserna i 3 kap. 2 a § tredje stycket skall den som lämnat uppgift om innehav av en F-skattesedel i en anbudshandling, en faktura eller någon därmed jämförlig handling, som även innehåller uppgifter om utbetalarens och betalningsmottagarens namn och adress eller andra för identifiering godtagbara uppgifter samt uppgift om betalningsmottagarens personnummer eller organisationsnummer anses ha en sådan skattsedel. Uppgiften om innehav av en F-skattesedel gäller även som sådant skriftligt åberopande av F-skattesedeln som avses i 3 kap. 2 a § fjärde stycket. Det som sagts gäller dock inte om den som betalar ut ersättningen känner till att uppgiften om innehav av en F-skattesedel är oriktig. Bestämmelser om påföljd för den som lämnar oriktig uppgift om innehav av F-skattesedel finns i 79 a § uppbördslagen (1953:272). Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om sjukpenninggrundande inkomst och pensionsgrundande inkomst som avser tid före ikraftträdandet. Lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter Härigenom föreskrivs att 1 kap. 2 § och 2 kap. 4 § lagen (1981:691) om socialavgifter1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Avgifterna skall betalas av Avgifterna utgörs av arbetsgivare samt av den som arbetsgivaravgifter och är försäkrad enligt egenavgifter. lagen (1962:381) om allmän Arbetsgivaravgifter skall försäkring och har betalas av den som är inkomst av annat arbetsgivare och egenavgifter förvärvsarbete som avses av den som är i 3 kap. 2 eller 2 a § försäkrad enligt lagen eller 11 kap. 3 § nämnda (1962:381) om allmän lag. försäkring och har inkomst av annat förvärvsarbete som avses i 3 kap. 2 eller 2 a § eller 11 kap. 3 § nämnda lag. Vid tillämpning av denna lag skall, även om ett anställningsförhållande inte föreligger, den som har utgett sådan ersättning som enligt bestämmelserna i 3 kap. 2 § andra stycket eller 11 kap. 2 § första stycket m), andra stycket och femte stycket lagen om allmän försäkring är att hänföra till inkomst av anställning anses som arbetsgivare. Vid tillämpning av denna lag gäller vidare vad som i 22 c § lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare sägs om iakttagande av förhandsbesked. Bestämmelser om betalning av avgifter vid vissa uppdrag finns i lagen (1983:850) om 2 kap. undantag från vissa bestämmelser i uppbördslagen (1953:272) m.m. Vid bestämmande av avgiftsunderlaget skall bortses från 1. ersättning till en och samme arbetstagare om den inte uppgått till , 2. ersättning till arbetstagare som vid årets ingång fyllt , 3. ersättning till arbetstagare vid sjukdom eller ledighet för vård av barn eller med anledning av barns födelse, till den del ersättningen motsvarar sjukpenning, föräldrapenning eller rehabiliteringspenning som arbetsgivare får uppbära enligt 3 kap. 16 §, 4 kap. 18 § eller 22 kap. 12 § lagen (1962:381) om allmän försäkring, 4. ersättning för vilken skall betalas särskild inkomstskatt enligt lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl., 5. ersättning som en arbetsgivare utgett till barn för arbete som utförts i hans förvärvsverksamhet i de fall avdrag för ersättningen inte får göras vid inkomsttaxeringen, 6. ersättning till den del denna motsvarar kostnader i arbetet som arbetstagare haft att täcka med ersättningen, 7. ersättning för tjänstgöring i verkskydd enligt 47 § tredje stycket civilförsvarslagen (1960:74) i den mån ersättningen utgör eller motsvarar dagpenning, 8. ersättning för arbete som har utförts utomlands, till den del denna inte räknas som lön enligt 11 kap. 2 § första stycket lagen om allmän försäkring, 9. ersättning för skiljemannauppdrag i fall där parterna i skiljeförfarandet är av utländsk nationalitet, 10. ersättning som på grund av bestämmelserna i 5 § lagen (1984:947) om beskattning av utländska forskare vid tillfälligt arbete i inte utgör skattepliktig intäkt, 11. ersättning som avses i 3 kap. 2 a § lagen om allmän försäkring, 12. intäkt som avses i 32 § 1 mom. första stycket h och i kommunalskattelagen (1928:370), 13. sådan ersättning som enligt 1 § första stycket 2-6 lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster utgör underlag för nämnda skatt, 14. ersättning till en och samme idrottsutövare från en sådan ideell förening som avses i 7 § 5 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt och som har till huvudsakligt syfte att främja idrottslig verksamhet, om ersättningen från föreningen inte uppgått till ett halvt basbelopp enligt lagen om allmän försäkring. Bestämmelsen i första Bestämmelsen i första stycket 6 är tillämplig stycket 6 är tillämplig endast om kostnaderna kan endast om kostnaderna kan beräknas uppgå till beräknas uppgå till av av arbetstagarens ersättning arbetstagarens ersättning från arbetsgivaren under från arbetsgivaren under utgiftsåret. Regeringen eller den myndighet som eller den myndighet som regeringen bestämmer får regeringen bestämmer får fastställa schablon för fastställa schablon för beräkning av arbetstagares beräkning av arbetstagares kostnader i viss verksamhet. kostnader i viss verksamhet. Schablonen skall avse bestämda yrkesgrupper och grundas på de genomsnittliga kostnaderna inom respektive grupp. I fråga om inkomst från fåmansföretag och fåmansägt handelsbolag skall föreskrifterna i punkt 13 av anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen (1928:370) tillämpas vid bestämmande av avgiftsunderlaget. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om avgifter som avser tid före ikraftträdandet. 5 Förslag till Lag om ändring i lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare1 dels att nuvarande 21 och 22 §§ skall betecknas 15 och 19 §§, dels att 6 och 25 §§ samt övergångsbestämmelserna till lagen (1991:1907) om ändring i lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare skall ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före nuvarande 21 § skall sättas närmast före den nya 15 §, dels att det i lagen skall införas nya paragrafer, 16 -- 18 och 22 e §§, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse En arbetsgivare får vid redovisning av en arbetstagares lön göra avdrag för sådana kostnader som avses i 2 kap. 4 § första stycket 6 lagen (1981:691) om socialavgifter och som arbetstagaren haft under månaden, om kostnaderna för utgiftsåret kan beräknas uppgå till av arbetstagarens lön från arbetsgivaren under nämnda år. Är en schablon, som fastställts enligt 2 kap. 4 § andra stycket lagen om socialavgifter, tillämplig på arbetstagare hos arbetsgivaren, skall avdrag i fråga om lön för sådan arbetstagare beräknas enligt schablonen. skall på Finns det inte en sådan framställning av schablon som avses i andra arbetsgivaren på förhand stycket skall bestämma hur en skattemyndigheten på arbetstagares kostnader skall framställning av beräknas vid redovisningen. arbetsgivaren bestämma hur kostnaderna skall beräknas vid redovisningen. 16 § Om den, som i en av honom bedriven näringsverksamhet betalar ut ersättning för arbete till någon som har en F-skattesedel, inte i samband därmed har gjort anmälan enligt 40 a § uppbördslagen (1953:272) trots att han varit skyldig att göra det, får, i fall då arbetet har utförts av en annan person än F-skattesedelsinnehavaren, betalningsskyldighet åläggas utbetalaren för de arbetsgivaravgifter och den dröjsmålsavgift som F- skattesedelsinnehavaren skall betala på ersättningen till den som har utfört arbetet. Betalningsskyldighet får inte åläggas enligt första stycket om F-skattesedelsinnehavaren har betalat avgifterna inom föreskriven tid. Betalningsskyldighet får inte heller åläggas sedan F- skattesedelsinnehavarens betalningsskyldighet för avgifterna bortfallit enligt lagen (1982:188) om preskription av skattefordringar m.m. Hos den som har blivit ålagd betalningsskyldighet enligt första stycket får indrivning ske i samma ordning som gäller för restförd skatt enligt uppbördslagen. 17 § Med en F-skattesedelsinnehavare avses i 16 § en person som har en F-skattesedel antingen när ersättningen för arbetet bestäms eller när den betalas ut. En uppgift om innehav av en F-skattesedel får tas för god om den lämnas i en anbudshandling, en faktura eller någon därmed jämförlig handling, som även innehåller uppgifter om utbetalarens och betalningsmottagarens namn och adress eller andra för identifiering godtagbara uppgifter samt uppgift om betalningsmottagarens personnummer eller organisationsnummer. Det som sagts i andra meningen gäller dock inte om den som betalar ut ersättningen känner till att uppgiften om innehav av en F-skattesedel är oriktig. Om betalningsmottagaren har både en F-skattesedel och en A-skattesedel anses han ha endast en F-skattesedel om F-skattesedeln skriftligen åberopas. I annat fall anses han ha endast en A-skattesedel. En sådan uppgift om innehav av en F-skattesedel som enligt första stycket får tas för god gäller även som skriftligt åberopande av F- skattesedeln. 18 § Beslut om betalningsskyldighet enligt 16 § första stycket skall fattas av skattemyndigheten. Den som har fullgjort betalningsskyldighet i enlighet med ett beslut enligt 16 § får söka beloppet åter av F- skattesedelsinnehavaren. Den som vill söka beloppet åter skall till kronofogdemyndigheten ge in det kvitto som han fått vid betalningen eller på annat sätt styrka, att han har betalat avgifterna. får hos F- skattesedelsinnehavaren driva in beloppet i den ordning som gäller för indrivning av skatt. Införsel får dock inte beviljas. F-skattesedelsinnehavaren skall betala dröjsmålsavgift på beloppet. Bestämmelsen i 4 § preskriptionslagen (1981:130) gäller i fråga om regressfordran enligt andra stycket. 22 e § Den som har en A-skattesedel eller saknar skattsedel på preliminär skatt och som bedriver näringsverksamhet är betalningsskyldig för ett belopp motsvarande de arbetsgivaravgifter som belöper på en till honom utbetald ersättning för arbete som utförts inom näringsverksamheten och den dröjsmålsavgift som belöper på dessa om utbetalarens betalningsskyldighet för avgifterna eftergetts enligt bestämmelserna i 22 d § och det måste anses ha varit uppenbart för den som bedrivit näringsverksamheten att utbetalaren 1. inte insåg att han var arbetsgivare och 2. med hänsyn till föreliggande omständigheter måste anses ha saknat anledning att räkna med att han var arbetsgivare. Beslut om betalningsskyldighet enligt första stycket skall fattas av skattemyndigheten. Om en arbetsgivare står i Om en arbetsgivare står i skuld för skuld för arbetsgivaravgifter, allmän arbetsgivaravgifter, skatt löneavgift enligt 1 § enligt uppbördslagen lagen (1982:423) om allmän (1953:272), mervärdeskatt löneavgift, skatt enligt enligt lagen (1968:430) om uppbördslagen (1953:272) mervärdeskatt, särskild eller mervärdeskatt, har löneskatt enligt lagen denne rätt att av det (1990:659) om särskild belopp som skall restitueras löneskatt på vissa enligt denna lag återfå förvärvsinkomster eller bara vad som överstiger de enligt lagen (1991:687) om obetalda avgifterna eller särskild löneskatt på skatterna och de räntor pensionskostnader har denne eller avgifter som belöper rätt att av det belopp som på dessa. skall restitueras enligt denna lag återfå bara vad som överstiger de obetalda avgifterna eller skatterna och de räntor eller avgifter som belöper på dessa. I lagen (1985:146) om avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter finns också föreskrifter som begränsar rätten till restitution. ---------- Denna lag2 ---------- Denna lag2 träder i kraft den 1 träder i kraft . Utom såvitt avser 43 och 62 §§ skall avser 3, 43 och 62 §§ dock äldre bestämmelser skall dock äldre fortfarande gälla i bestämmelser fortfarande fråga om gälla i fråga om arbetsgivaravgifter som arbetsgivaravgifter som belöper på tid före belöper på tid före ikraftträdandet. Denna lag3 träder i kraft och tillämpas, med undantag för övergångsbestämmelserna, . Äldre bestämmelser, med undantag för övergångsbestämmelserna, gäller fortfarande i fråga om ersättningar som betalats ut före ikraftträdandet. Lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse En enskild person eller ett dödsbo skall till staten betala särskild löneskatt på inkomst av passiv näringsverksamhet här i riket samt, om den skattskyldige före årets början fyllt eller inte fyllt men uppburit hel ålderspension eller avlidit , på inkomst som avses i 3 kap. 4 § andra stycket lagen (1981:691) om socialavgifter samt vidare på ersättning som utgår enligt sådan avtalsgruppsjukförsäkring som avses i punkt 12 av anvisningarna till 22 § kommunalskattelagen (1928:370) eller enligt sådan trygghetsförsäkring som avses i nämnda anvisningspunkt till den del ersättningen utgår i form av engångsbelopp som inte utgör kompensation för mistad inkomst. Skatt beräknas inte på sådana inkomster för vilka den skattskyldige skall betala egenavgifter enligt 3 kap. 4 § lagen om socialavgifter. Skatt beräknas inte heller på ersättning för ett uppdrag där avtal har träffats om att ersättningen för uppdraget skall likställas med inkomst av anställning enligt 3 kap. 2 § lagen(1962:381) om allmän försäkring. Vid beräkning av skatteunderlaget gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i 3 kap. 5 § lagen om socialavgifter. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller dock fortfarande i fråga om ersättningar som betalats ut före ikraftträdandet. Lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343) Härigenom föreskrivs att 7 § skatteregisterlagen (1980:343) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse För fysisk och juridisk person får, utöver de uppgifter som anges i 5 och 6 §§, det centrala skatteregistret innehålla följande uppgifter. Sådana uppgifter om ägarförhållandena i fåmansföretag, företag som enligt 3 § 12 mom. nionde stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall behandlas som fåmansföretag, fåmansägt handelsbolag och dotterföretag som avses i 2 kap. 16 § lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter. Uppgifter angående avslutad revision, verkställt taxerings- eller mervärdeskattebesök eller annat sammanträffande enligt 3 kap. 7 § taxeringslagen (1990:324) eller 26 a § lagen (1968:430) om mervärdeskatt. För varje sådan åtgärd får anges tid, art, beskattningsperiod, skatteslag, myndighets beslut om beloppsmässiga ändringar av skatt eller underlag för skatt med anledning av åtgärden samt uppgift huruvida bokföringsskyldighet har fullgjorts. Uppgift om registrering av 3. Uppgift om registrering av skyldighet att betala skatt, skyldighet att betala skatt, uppgifter som behövs för uppgift om innehav av att bestämma skatt enligt skattsedel på preliminär uppbördslagen (1953:272) skatt, uppgifter om beslut om och lagen om mervärdeskatt återkallelse av skattsedel eller avgift enligt lagen på preliminär F-skatt (1982:423) om allmän med angivande av skälen löneavgift och lagen för beslutet, uppgifter som (1984:668) om uppbörd av behövs för att socialavgifter från bestämma skatt enligt arbetsgivare samt uppgifter om uppbördslagen (1953:272) redovisning, inbetalning och och lagen om mervärdeskatt återbetalning av sådana eller avgift enligt lagen skatter eller avgifter. (1982:423) om allmän löneavgift och lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare samt uppgifter om redovisning, inbetalning och återbetalning av sådana skatter eller avgifter. Uppgift om maskinellt framställt förslag till sådant beslut som enligt lag eller förordning skall antecknas i skattelängd. Uppgift om beslut om anstånd med avgivande av deklaration och med betalning av skatt, dock ej skälen för besluten, samt uppgift om att laga förfall föreligger för underlåtenhet att fullgöra deklarationsskyldighet. Administrativa och tekniska uppgifter som behövs för beskattningen. Uppgifter som skall lämnas i allmän självdeklaration i sammanställningarna för statlig och inkomstskatt, i förmögenhetsredovisningen om skattepliktig förmögenhet samt uppgifter som skall lämnas i förenklad självdeklaration. Uppgift om beslut om beskattning, dock ej skälen för beslutet, samt uppgift om utmätning enligt 68 § 6 mom. uppbördslagen. Uppgift om att fordran mot personen registrerats hos kronofogdemyndighet, uppgift om indrivningsresultat, uppgift om beslut om ackord, likvidation eller konkurs samt uppgift om betalningsinställelse. Uppgift om antal anställda och de anställdas personnummer. Uppgift om telefonnummmer, särskild adress för skattsedelsförsändelse samt namn, adress och telefonnummer för ombud. Uppgift från kontrolluppgift som enligt 3 kap. lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter skall lämnas utan föreläggande samt från sådan särskild uppgift som avses i 3 § lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Uppgift om beteckning, köpeskilling, taxeringsvärde, delvärde, beskattningsnatur, typ av fång och tidpunkt för fånget för fastighet som ägs eller innehas av personen, andelens storlek om fastigheten har flera ägare och övriga uppgifter som behövs för beräkning av statlig fastighetsskatt samt uppgift som behövs för värdering av bostad på fastighet. Uppgift om tid och art för planerad eller pågående revision samt beskattningsperiod och skatteslag som denna avser samt uppgift om tid för planerat taxerings- eller mervärdeskattebesök eller annat sammanträffande enligt 3 kap. 7 § taxeringslagen eller 26 a § lagen om mervärdeskatt. Uppgift om postgiro- eller bankgironummer, om personen är näringsidkare. Uppgift om bruttointäkt av tjänst och dennas fördelning på olika kategorier av tjänst samt summan av avdrag från intäkten och dennas fördelning på kostnader för resor mellan bostad och arbetsplats å ena sidan och övriga kostnader å andra sidan. Uppgift om omsättning i näringsverksamhet. Uppgifter som skall lämnas enligt 2 kap. 19 § lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter samt uppgifter angående resultat av bruttovinstberäkning, annan beräkning av relationstal eller liknande, skönsmässig beräkning och belopp som under beskattningsåret stått till förfogande för levnadskostnader. Uppgift från centrala bilregistret om innehav av fordon samt om fordonets registreringsnummer, märke typ, och årsmodell. Uppgift för beräkning av skattereduktion för fackföreningsavgift. Uppgift om bosättningsland och tidpunkt för byte av bosättningsland. Uppgifter om antal årsanställda i en koncern i fall som avses i 2 kap. 16 § sista stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter, totalt respektive i , koncernomsättning och koncernbalansomslutning för koncernmoderföretag. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1990:1136. 2 Senaste lydelse 1990:1136. 3 Senaste lydelse 1990:1136. 4 Senaste lydelse 1990:1136. 1 Lagen omtryckt 1982:120. 2 Senaste lydelse 1991:689. 3 Senaste lydelse 1990:657. 4 Senaste lydelse 1991:1839. 5 Lydelse enligt prop. 1991/92:124. 1 Lagen omtryckt 1989:633. 2 Lydelse enligt prop. 1991/92:124. 3 Senaste lydelse 1991:1155. 1 Lagen omtryckt 1991:98. Nuvarande lydelse av 21 § enligt prop. 1991/92:93. 1 Senaste lydelse av lagens rubrik 1991:688. 2 Senaste lydelse 1991:1846. 1 Senaste lydelse 1990:1139. 1991/92 112 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , , , , P. , Proposition om F-skattebevis, m.m. 1 Inledning Nuvarande regler om skyldigheten att göra skatteavdrag och betala socialavgifter är ibland svåra att tillämpa. De har framför allt brister som gör att det kan vara svårt för en arbetsgivare eller en uppdragsgivare att avgöra om han på en ersättning för ett visst arbete är skyldig att göra skatteavdrag och betala arbetsgivaravgifter eller inte. Inom har pågått ett arbete som syftar till att göra systemet för uppbörd av inkomstskatt och socialavgifter enklare och smidigare. En viktig del i detta arbete är att förenkla reglerna om skyldigheten att göra skatteavdrag och betala arbetsgivaravgifter. Målet är att inte någon skall behöva sväva i ovisshet om huruvida han har en sådan skyldighet eller inte. har antagit lagförslag som inneburit inte oväsentliga förenklingar för såväl de enskilda som skattemyndigheterna. Genom lagstiftning infördes regler om en samordnad uppbörd av källskatt och arbetsgivaravgifter (prop. 1983/84:167, SfU 28, rskr. 369, SFS 1984:668--673). De nya reglerna trädde i kraft . En annan åtgärd som bidragit till ett smidigare uppbördssystem är den ändring av uppbördslagen (1953:272), UBL, som gjordes och som innebär att en arbetsgivare som har överklagat ett beslut varigenom han ålagts betalningsskyldighet för en arbetstagares skatt, kan få anstånd med betalningen i avvaktan på att förvaltningsdomstolarna slutligt avgör ärendet (prop. 1984/85:192, SkU 61, rskr. 352, SFS 1985:404). Av betydelse är också de ändringar som har gjorts i lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, , och som innebär att den lokala skattemyndigheten, numera skattemyndigheten, fr.o.m. getts möjlighet att lämna förhandsbesked i frågor huruvida arbetsgivaravgifter skall betalas för en viss ersättning eller inte (prop. 1986/87:16, SfU 4, rskr. 66, SFS 1986:1137). En motsvarande möjlighet fanns redan i fråga om skyldigheten att göra skatteavdrag. Vidare innebär dessa ändringar att arbetsgivaravgifter kan efterges i de fall arbetsgivaren haft skäl att inte uppfatta sig som arbetsgivare. I samband med dessa lagändringar infördes motsvarande eftergiftsmöjlighet beträffande skyldigheten att göra skatteavdrag (prop.1986/87:16 och 47, SkU 11, rskr. 95, SFS 1986:1288). Den samordnade uppbörden och de nu redovisade lagändringarna bygger på förslag som lämnats av socialavgiftsutredningen (S 1981:04)1. Utredningen har dessutom utarbetat ett förslag om företagarregistrering, Ds S 1985:1, Företagarregistrering -- klarare regler för socialavgifter, som har remissbehandlats. Vid remissbehandlingen framhölls från flera håll att förslaget inte var tillräckligt långtgående. Bl.a. riktades kritik mot att reglerna om företagarregistrering inte skulle gälla juridiska personer. En överarbetning av utredningsförslaget har gjorts inom . I samband därmed har också regler om skatteavdrag på biinkomster arbetats in i förslaget. Arbetet i den delen bygger på ett av , , till regeringen avlämnat förslag (RSV Rapport 1983:3, Skatteavdrag på biinkomster). Resultatet av överarbetningen har redovisats i en promemoria, Ds 1988:59, F-skattebevis -- nya regler för skatteavdrag och socialavgifter. De allmänna överväganden som har redovisats i promemorian bygger i princip på samma grund som socialavgiftsutredningens förslag, nämligen att skyldigheten att betala socialavgifter bör knytas till en särskild registrering.