prop · GF0319 · 1992-01-01 00:00:00 — om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. Regeringen förelägger vad som tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet för den åtgärd och det ändamål som framgår av föredragandens hemställan. Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen redovisas en överenskommelse som träffats med företrädare för sjukvårdshuvudmännen om vissa ersättningar från sjukförsäkringen m.m. för . Den ansluter till det system med schabloniserade ersättningar till sjukvårdshuvudmännen som infördes . Till skillnad har parterna kunnat enas även om storleken på den allmänna sjukvårdsersättningen för . Till följd av den s.k. äldrereformen överförs av kostnaderna för hälso- och sjukvården från sjukvårdshuvudmännen till kommunerna, varför den allmänna sjukvårdsersättningen har reducerats med . Om man bortser från detta ökar dock det totala ersättningsbeloppet från sjukförsäkringen med 100 milj.kr. Därtill kommer ett bruttotillskott till sjukvårdshuvudmännen på sammanlagt ca 200 milj.kr. till följd av att dessa förväntas överta debitering och uppbörd av sjukhusvårdsavgifter för bl.a. sjukpenningförsäkrade. Denna systemförändring är föranledd av att en arbetsgivarperiod då kommer att införas inom sjukförsäkringen. Förändringen förutsätter vissa ändringar i bl.a. lagen (1962:381) om allmän försäkring. I propositionen läggs därför fram förslag om sådana lagändringar. Den införda särskilda ersättningen på 400 milj.kr. för rehabiliterings- och behandlingsinsatser har också höjts och uppgår till högst 485 milj.kr. En viktig utgångspunkt för överenskommelsen är att parterna gemensamt formulerat den fortsatta inriktningen på det utvecklings- och förändringsarbete som bedrivs inom hälso- och sjukvården. Behovet av att kunna följa upp och utvärdera arbetet inom hälso- och sjukvården, inte minst det pågående intensiva utvecklings- och förändringsarbetet, har därvid särskilt uppmärksammats. Parterna har också redovisat ett antal pågående eller avslutade aktiviteter som visar att ett stort antal aktörer är engagerade i detta arbete. Parterna är eniga om nödvändigheten av att stödja sådana åtgärder hos sjukvårdshuvudmännen som syftar till en bättre informationsförsörjning på alla nivåer inom hälso- och sjukvården. Enligt överenskommelsen avsätts högst 20 milj.kr. för detta ändamål, inkl. medel för nationella register för produktkontroll. För att effektivisera informationsförsörjningen bl.a. med inriktning på att förbättra folkhälsan skall inrättas ett vid . avsätts högst 5 milj.kr. för delfinansiering av ett sådant centrum. 1991/92:19 Propositionens lagförslag Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 3 kap. 4 § och 4 kap. 8 § lagen (1962:381) om allmän försäkring1 skall ha följande lydelse. 3 kap. 4 §2 Om inte annat följer av 10 - 10 b §§ utgör hel sjukpenning för dag följande andel av den fastställda sjukpenninggrundande in- komsten, delad med 365, nämligen med sjukpenning i varje sjukperiod, dock med undantag som anges i 4 b §, 2. för tid därefter till och med den nittionde dagen i sjukperioden, 3. för tid därefter. Sjukpenningen avrundas till närmaste hela krontal. För då den för- säkrade får sjukhusvård skall sjukpenning enligt denna lag minskas med , dock med högst en tredjedel av sjuk- penningens belopp. Därvid skall det belopp varmed minskning sker avrundas till närmast läg- re hela krontal. Andra stycket gäller inte i fråga om sjukpenning för tid då den försäkrade uppbär hel ålderspension enligt denna lag. Om den försäkrade av arbetsgivaren erhåller lön under sjukdom som sjukpenningen avser, skall sjukpenning som utges med den procentandel som anges i första stycket 1 eller 2 minskas med det belopp som lönen under sjukdom överstiger av vad den försäkrade skulle ha fått i lön om han varit i arbete, och sjukpenning som utges med den procentandel som anges i första stycket 3 minskas med hela lönen under sjukdom. Till den del lönen under sjukdom utges i förhållande till lön i arbete som för år räknat överstiger den högsta sjuk- penninggrundande inkomst som kan beräknas enligt 2 § skall minskning dock endast ske med belopp som överstiger av lönen i arbete när sjukpenning utges med den procentandel som anges i första stycket av lönen i arbete när sjukpenning utges med den procentandel som anges i första stycket 2 eller 3. 1 Lagen omtryckt 1982:120. 2 Senaste lydelse 1991:325. 1991/92:19 Vid tillämpning av bestämmel- Vid tillämpning av bestämmel- serna i fjärde stycket skall serna i andra stycket skall ersättning som utges på grund ersättning som utges på grund av förmån av fri gruppsjukför- a v f ö r m å n a v f r i säkring som åtnjuts gruppsjukförsäkring som åtnjuts enligt grunder som fastställs i enligt grunder som fastställs i kollektivavtal mellan arbets- kollektivavtal mellan arbets- marknadens huvudorganisationer marknadens huvudorganisationer anses som lön under sjukdom anses som lön under sjukdom från arbetsgivare. Det belopp varmed minskning skall göras avrundas till närmast lägre hela krontal. Avräkning skall i första hand göras vid utbetalning av sjukpenning som avser som den lön under sjukdom som föranlett minskningen men får också göras vid närmast följande utbetalning av sjukpenning. 4 kap. 8 §3 Föräldrapenning får utges med belopp som motsvarar hel, halv eller fjärdedels garantinivå när föräldern arbetar högst tre fjärdedelar av normal arbetstid. Bestämmelserna i 3 kap. 4 § andra stycket om minskning av sjukpenning tillämpas på för- äldrapenning när den försäkrade får sjukhusvård. Hel föräldrapenning utges dock alltid lägst med belopp mot- svarande garantinivån enligt 6 § första stycket. I den mån den försäkrade inte har begärt att förmånen utges för tid då sjukhusvården pågår, skall minskningen i stället göras på föräldrapenning som utges till den försäkrade därefter. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter tillämpas fortfarande i fråga om minskning av sjukpenning eller föräldrapenning som avser tid före ikraftträdandet. 3 Senaste lydelse 1987:1321. 1991/92:19 2 Förslag till Lag om ändring i lagen (1990:1466) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 3 kap. 4 a § och 20 kap. 8 § lagen (1962:381) om allmän försäkring1 i paragrafernas lydelse enligt lagen (1990:1466) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. 3 kap. 4 a § Vad som sägs i 4 § andra och För då en försäk- tredje styckena gäller också en rad vistas vid en sådan vår- försäkrad som vistas vid en dinrättning som enligt lagen sådan vårdinrättning som enligt (1990:1402) om övertagande av lagen (1990:1402) om vissa sjukhem och andra vår- övertagande av vissa sjukhem dinrättningar övertagits av och andra vårdinrättningar kommunen skall sjukpenning övertagits av kommunen. enligt denna lag minskas med , dock med högst en tredjedel av sjukpenningens belopp. Därvid skall det belopp varmed minskning sker avrundas till närmast lägre hela krontal. Första stycket gäller inte i fråga om sjukpenning för tid då den försäkrade uppbär hel ålderspension enligt denna lag. 20 kap. 8 § Den som är försäkrad eller eljest äger rätt till ersättning enligt denna lag åligger att, i enlighet med de föreskrifter som meddelas av regeringen eller, efter regeringens bestämmande, av , lämna de uppgifter, som är av betydelse för tillämpningen av lagen. Beträffande den som är omyndig eller har god man eller förvaltare enligt har förmyndaren eller, om det kan anses följa av uppdraget, gode mannen eller förvaltaren skyldighet att lämna uppgifterna. Den som driver en Den som driver en sjuk- sjukvårdsinrättning som är att vårdsinrättning som är att anse anse som sjukhus enligt denna som sjukhus enligt denna lag är lag är skyldig att meddela den skyldig att meddela den allmänna när allmänna när en patient tas in för vård på en patient, som avses i 2 kap. sjukhuset och när sjukhusvården 12 §, tas inför vård på upphör. Sådan uppgift skall sjukhuset och när sjukhus- utan dröjsmål lämnas till den vården upphör. Sådan uppgift försäkringskassa där patienten skall utan dröjsmål lämnas till är inskriven. den försäkringskassa där patienten är inskriven. 1 Lagen omtryckt 1982:120. 1991/92:19 Andra stycket äger motsvaran- Den som driver en vårdinrätt- de tillämpning på den som ning som enligt lagen driver en vårdinrättning som (1990:1402) om övertagande av enligt lagen (1990:1402) om vissa sjukhem och andra vårdin- övertagande av vissa sjukhem rättningar övertagits av och andra vårdinrättningar kommunen är skyldig att meddela övertagits av kommunen. den allmänna när en försäkrad tas in på vårdinrättningen och när vistelsen där upphör. Sådan uppgift skall utan dröjsmål lämnas till den försäk- ringskassa där den försäkrade är inskriven. 1991/92:19Nuvarande lydelseFöreslagen lydelse 3 Förslag till Lag om ändring i lagen (1991:1040) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:1040) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring1 dels att 22 kap. 14 § skall upphöra att gälla, dels att 3 kap. 15 § skall ha följande lydelse. 3 kap. 15 § Sjukpenning utgår ej för tid då den försäkrade a) fullgör värnpliktstjänstgöring eller vapenfri tjänst, om tjänstgöringen inte avser grundutbildning eller därtill anslutande repetitionsutbildning; b) är intagen i sådant hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga med stöd av 3 § sagda lag; c) är häktad eller intagen i kriminalvårdsanstalt; d) i annat fall än under b) eller c) sagts av annan orsak än sjukdom tagits om hand på det allmännas bekostnad; e) vistas utomlands i annat fall än då den försäkrade insjuknar medan han utför arbete som ett led i en här i riket bedriven verksamhet eller som anställd på svenskt handelsfartyg eller under sjukdom eller i fall som avses i 7 b § reser till utlandet med medgivande. För då en försäk- För då en försäk- rad bereds vård i ett sådant rad bereds vård i ett sådant hem för vård eller boende eller hem för vård eller boende eller familjehem enligt soci- familjehem enligt soci- altjänstlagen (1980:620) som altjänstlagen (1980:620) som ger vård och behandling åt ger vård och behandling åt missbrukare av alkohol eller missbrukare av alkohol eller narkotika, skall sjukpenning på narkotika, skall sjukpenningen begäran av den som svarar för på begäran av den som svarar vårdkostnaderna minskas på det för vårdkostnaderna minskas med sätt som framgår av 4 § andra , dock med högst en stycket. Det belopp som tredjedel av sjukpenningens sjukpenningen minskas med skall belopp. Därvid skall det belopp betalas ut till den på vars be- varmed minskning sker avrundas gäran minskningen har gjorts. till närmast lägre hela kron- tal. Det belopp som sjukpenningen minskas med skall betalas ut till den på vars begäran minskningen har gjorts. Utan hinder av första stycket utgår sjukpenning till försäkrad som avses under c) vid sjukdom som inträffar under tid då han får vistas utom anstalt och därvid bereds tillfälle att förvärvsarbeta. 1 Lagen omtryckt 1982:120. 1991/92:19 4 Förslag till Lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring Härigenom föreskrivs att 3 kap. 8 § lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring1 samt punkt 1 av ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelseFöreslagen lydelse 3 kap. 8 §2 För dag då den försäkrade erhåller sjukhusvård minskas sjukpenningen med belopp som framgår av 3 kap. 4 § andra stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring. Bestämmelserna i 3 kap. 14 och 15 §§ lagen om allmän försäkring skall tillämpas även beträffande sjukpenning som utges från arbetsskadeförsäkringen. Denna lag3 träder i kraft 1. Denna lag3 träder i kraft , då lagen , då lagen (1954:243) om yrkesska- (1954:243) om yrkesska- deförsäkring skall upphöra att deförsäkring skall upphöra att gälla. Äldre bestämmelser gälla. I fråga om skada som har gäller fortfarande i fråga om inträffat före ikraftträdandet skada som har inträffat före gäller fortfarande äldre ikraftträdandet. bestämmelser, dock med undantag av 13 § andra stycket nämnda lag såvitt avser avdrag på sjukpenning vid sjukhusvård. Denna lag4 träder i kraft . Äldre föreskrifter tillämpas fortfarande i fråga om minskning av eller avdrag på sjukpenning som avser tid före ikraftträdandet. 1 Lagen omtryckt 1977:264. 2 Senaste lydelse 1990:163. 1991/92:19 5 Förslag till Lag om ändring i lagen (1991:1043) om ändring i lagen (1990:1469) om ändring i lagen (1989:225) om ersättning till Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare i paragrafens lydelse enligt lagen (1991:1043) om ändring i lagen (1990:1469) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. 9 § I fråga om smittbärarpenning tillämpas även följande föreskrifter i lagen (1962:381) om allmän försäkring, nämligen 3 kap. 3 § om ersättning när förtidspension utges m.m., 3 kap. 4 § andra stycket och 3 kap. 4 a § om minskning av 4 a § om minskning av ersättning, ersättning, 3 kap. 6 § om anmälan av inkomstförhållanden m.m., 3 kap. 10 § tredje stycket om tid som skall jämställas med tid för förvärvsarbete, 3 kap. 15 § första stycket a) - d) samt andra och tredje styckena om ersättning när värnpliktstjänstgöring fullgörs m.m., 3 kap. 16 § om arbetsgivarinträde, 3 kap. 17 § om indragning eller nedsättning av ersättning. I fråga om den som uppbär smittbärarpenning tillämpas även föreskrifterna om åtgärder för rehabilitering i 22 kap. 5 och 6 §§ lagen om allmän försäkring. 1991/92:19 6 Förslag till Lag om ändring i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd Härigenom föreskrivs att punkt 1 av ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd skall ha följande lydelse. Denna lag1 träder i kraft . Genom lagen upphäves a) militärersättningslagen (1950:261), b) förordningen (1954:249) om ersättning i anledning av kroppsskada, ådragen under tjänstgöring i civilförsvaret, c) förordningen (1954:250) om ersättning i anledning av kroppsskada, ådragen under vistelse å anstalt m.m. Äldre bestämmelser gäller I fråga om skada som har in- fortfarande i fråga om skada träffat före ikraftträdandet som har inträffat före gäller fortfarande äldre ikraftträdandet. bestämmelser, dock med undan- tag av 6 § 2 mom. andra stycket militärersättningslagen såvitt avser avdrag på sjukpenning vid sjukhusvård. Denna lag2 träder i kraft . Äldre föreskrifter tillämpas fortfarande i fråga om avdrag på sjukpenning som avser tid före ikraftträdandet. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet ordförande, och statsråden , , , , R. , , , , G. , , , , , , , , Proposition om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. Det nuvarande systemet med schabloniserad ersättning från den allmänna sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen har gällt . Det innebar när det infördes en successiv övergång från prestationsbundna ersättningar till en samlad ersättning per invånare i form av en allmän sjukvårdsersättning. Härvid skedde även en samordning med försäkringens ersättningar till försäkringsanslutna privatpraktiserande läkare och sjuk- gymnaster för att förbättra förutsättningarna för en samordnad planering av den offentliga och den privata hälso- och sjukvården i enlighet med hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Förutom en allmän sjukvårdsersättning har lämnats ett varierande antal särskilda ersättningar för olika ändamål till sjukvårdshuvudmännen. utges från sjukförsäkringen sammanlagt 15 262 milj.kr., varav 14 772,5 milj.kr. utgör allmän sjukvårdsersättning. skedde en viktig förändring vid fördelningen av den allmänna sjukvårdersättningen till sjukvårdshuvudmännen. Då kompletterades principen om en invånarbaserad ersättning med ett antal behovskriterier. Den sålunda utvecklade fördelningsmodellen var helt genomförd . De fördelningskriterier som ligger till grund för den behovsrelaterade fördelningen är skillnader i befolkningens dödlighet, sjukfrånvaro och förtidspensionering samt antalet ensamboende äldre. Fördelningsmodellen har givit sjukvårdshuvudmännen ökade förutsättningar att anpassa hälso- och sjukvårdens resurser till skillnader i vårdbehoven. Genom överenskommelsen för beslöts två större förändringar i ersättningssystemet. I linje med utvecklingen mot ökad mål- och resultatstyrning med uppföljning och utvärdering av sjukvårdshuvudmännens 1991/92:19 verksamhet inordnades de särskilda ersättningarna för avinstitutionalisering, förebyggande åtgärder samt tillhandahållande av hjälpmedel åt handikappade i den allmänna sjukvårdsersättningen. infördes, som ett led i den ökade satsningen inom rehabiliteringsområdet, en särskild ersättning för att förbättra kapaciteten inom hälso- och sjukvården för rehabiliterings- och behandlingsinsatser. Dessa medel, som skall bidra till att sänka det s.k. ohälsotalet, utbetalas först sedan och sjukvårdshuvudmannen kommit överens om hur medlen bäst skall användas för att förbättra kapaciteten på just detta område inom hälso- och sjukvården. Den överenskommelse som har träffats för följer i allt väsentligt de principer som lagts fast i tidigare träffade överenskommelser . Överenskommelsen innehåller dock några viktiga moment som jag särskilt vill nämna. Som utgångspunkt för överenskommelsen för preciserade parterna gemensamt inriktningen på utvecklings- och förändringsarbetet inom hälso- och sjukvården . En viktig målsättning med detta arbete, som har ett flerårsperspektiv, är att säkra hälso- och sjukvårdens kvalitet och ett effektivt utnyttjande av tillgängliga ekonomiska och personella resurser. I den för träffade överenskommelsen lämnas en redovisning av detta pågående arbete på olika områden, varvid framgår att många aktörer är engagerade. Ur statsmakternas perspektiv är det angeläget att utvecklingen kan följas på nationell nivå och att nationella uppföljningar och utvärderingar kan göras. Det är emellertid i första hand sjukvårdshuvudmännens ansvar att kontinuerligt följa upp verksamheten och utvärdera förändringsarbetet. Parterna är mot den bakgrunden överens om att det är nödvändigt att stödja åtgärder som syftar till en förbättrad informationsförsörjning inom hälso- och sjukvården på alla nivåer. Ett viktigt led i en förbättrad informationsförsörjning för att bl.a. förbättra folkhälsan är inrättandet av ett vid med uppgift att på nationell nivå följa och analysera orsaker till ohälsa och förekomst av olika sjukdomar m.m. Parterna har därför i överenskommelsen för enats om att avsätta högst 20 milj.kr. för att i första hand utveckla och förbättra informationsförsörjningen inom hälso- och sjukvården och högst 5 milj.kr. som delfinansiering av ett vid . Erfarenheterna av den införda särskilda ersättningen för rehabiliterings- och behandlingsinriktade insatser har varit mycket positiva enligt parternas bedömning. Överenskommelsen för innebär därför en ökning av denna ersättning från 400 till 485 milj.kr. Sjukvårdshuvudmännen skall senast inkomma till resp. försäkringskassa med en resultatredovisning för medlens användning för . Dessa redovisningar bör läggas till grund för en utvärdering av denna ersättningsform inför nästa överläggningstillfälle. 1991/92:19 Parterna har också enats om att sjukvårdshuvudmännen skall handha debitering och uppbörd av avgifterna för sjukhusvård för bl.a. de sjukpenningförsäkrade, varvid ordningen med sjukhusvårdsavdrag från sjukpenning skall upphöra. Denna förändring föranleds av att beslutat om att införa en arbetsgivarperiod med sjuklön av en sjukperiod. I övrigt vill jag framhålla att äldrereformens genomförande kommer att medföra en betydande överföring av kostnader för hälso-och sjukvård från sjukvårdshuvudmännen till kommunerna. Till följd härav skall en motsvarande reduktion göras av den allmänna sjukvårdsersättningen för . Denna reduktion har beräknats till 3 066 milj.kr. Jag förordar att de i överenskommelsen angivna åtgärderna genomförs på det sätt som jag redovisar i det följande. Förslaget om att sjukvårdshuvudmännen övertar administrationen av sjukhusvårdsavgifter för bl.a. de sjukpenningförsäkrade förutsätter ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) och i viss angränsande lagstiftning. I övrigt ankommer det på regeringen att fatta nödvändiga beslut. bör beredas tillfälle att ta del av överenskommelsen genom att den fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. Chefen för kommer senare att föreslå regeringen de förordningsändringar som krävs för genomförandet. Jag förutsätter att sjukvårdshuvudmännen informerar berörd personal inom hälso- och sjukvården om innehållet i den träffade överenskommelsen. 2 Gällande ersättningsregler m.m. 2.1 Ersättningssystemet Sjukvårdsersättning från den allmänna sjukförsäkringen utges enligt 2 kap. AFL i form av ersättning för bl.a. öppen hälso- och sjukvård, läkarvård, sjukvårdande behandling som utförs av annan än läkare, sjukhusvård, tandvård samt för resekostnader i samband med vården eller behandlingen. Vidare utges viss ersättning för sjukvårdshuvudmännens kostnader för handikapphjälpmedel samt ersättning för avinstitutionalisering och förebyggande hälsovård. Ersättningarna utbetalas enligt grunder som regeringen fastställer. I anslutning till att nya regler infördes för ersättning från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen ändrades även reglerna för anslutning av privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster till sjukförsäkringens ersättningssystem. Den då införda ordningen för anslutning gäller fortfarande med vissa mindre ändringar. 2.2 Ersättningar och ersättningsbelopp för Det totala ersättningsbelopp som lämnas från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen uppgår till 15 262 milj.kr. Av detta belopp utgörs 14 772,5 milj.kr. av en allmän sjukvårdsersättning som fördelas mellan sjukvårdshuvudmännen efter en behovsbaserad modell. Denna ersättning avser inte bara primärvård och övrig öppen vård, sjukhusvård samt sjuktransporter utan även avinstitutionalise- ring, förebyggande åtgärder samt tillhandahållande av hjälpmedel åt handikappade. I beloppet ingår även summan av de avgifter som tas ut av sjukpenningförsäkrade och pensionärer vid sjukhusvård. Den allmänna sjukvårdsersättningen fördelas enligt en behovsbaserad modell mellan sjukvårdshuvudmännen, vilka delas in i tre behovsklasser. Differensen i ersättning per invånare mellan klasserna är . Det innebär således att ersättningen per invånare i klass 3 är . högre än i klass 1. Den allmänna ersättningen finansieras till genom att 4 300 milj.kr. av statsbidraget till allmän sjukvård m.m. utges till sjukvårdshuvudmännen. infördes en särskild ersättning till sjukvårdshuvudmännen på sammanlagt högst 400 milj.kr. för att förbättra kapaciteten inom hälso- och sjukvården för rehabiliterings- och behandlingsinsatser. Vidare infördes särskilda ersättningar för handledning av kiropraktorer, för vissa patientöverföringar till samt för anordnande av rikssjukvård för HIV-smittade med högst 1, 2 resp. 5 milj.kr. I likhet finansieras, enligt en särskild överenskommelse mellan staten och , verksamhet inom ramen för den allmänna sjukförsäkringen. Bidraget, som tidigare ingick i ersättningen för tillhandahållande av hjälpmedel åt handikappade, utges som ett direkt bidrag från sjukförsäkringen och uppgår till 46,5 milj.kr. Vidare lämnas en särskild ersättning med sammanlagt högst 21 milj.kr. till sjukvårdshuvudmännen för att göra det möjligt för dessa att öka tillgången på psykoterapeutiska behandlingsresurser. lämnas även en ersättning på högst 10 milj.kr. för att öka tillgängligheten och kapaciteten inom hälso- och sjukvården samt sammanlagt högst 4 milj.kr. till de sjukvårdshuvudmän som åtar sig att svara för nationella register för produktkontroll. redovisade ersättningsbelopp och grunderna för dem har - med undantag för statsbidraget till allmän sjukvård m.m. - fastställts av regeringen i förordningen (1984:908) om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen från sjukförsäkringen enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.