prop · GG0332 · 1992-12-31 00:00:00 — Densom anmält sig men av valnämnden inte bedöms uppfylla kraven för att anses somsame skall erhålla besked om detta i samband med att valnämnden upprättar enpreliminär sameröstlängd. Detta bör ske valåret. Omvederbörande inte nöjer sig med valnämndens beslut bör han få överklaga dettill i det län där har sitt säte. Överklagandet bör hakommit in . Sedaneventuella överklaganden avgjorts skall valnämnden upprätta en slutiigsameröstiängd valåret. Denärmare anvisningarna om hur anmälan för att tas upp i röstlängd skall göras,vilka undersökningar och kontroller som erfordras osv. bör utfärdas avSametinget. Jag bedömer det inte sannolikt att man behöver befara att personersom inte är samer kommer att påstå sig vara det. menar därför att det intebehöver ställas särskilt höga krav på bevisningen. Inför det första valettill måste särskilda arrangemang träffas för att upprätta röstlängdoch i övrigt organisera valet. Jag återkommer till detta i samband med att jagskall behandla ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna. 1992/93: 32 Bilaga 1Utbildningsdep. Mittförslag och min bedömning: ges ett ansvar för att leda det samiskaspråkarbetet och tilldelas särskilda resurser för detta ändamål. Någonlagstadgad rätt att använda samiska i officiella sammanhang bör inte införas.Inte heller bör någon lagstadgad rätt för äldre samer att få undervisning isitt språk införas. Samerättsutredningensförslag: Utredningen föreslår en särskild samisk språklagstiftning, som skullegöra det möjligt att använda samiska i vissa officiella sammanhang. Förslagetinnebär att samiska skall få användas vid kontakt med vissa statUgamyndigheter som arbetar med samefrågor. De myndigheter det gäller är i ettinitialskede rennäringsad-ministrationen regionalt och centralt, dvs.Länsstyrelsema i , och samt i deras befettning med rennäringsfrågor och andra ärenden enligtrennäringslagen. Styrelsen för Samefonden och Sameskolstyrelsen omfattas ocksåav förslaget. Vid föreslås samiska och svenska bli jämstellda språk. Samerättsutredningenföreslår vidare att statliga myndigheters föreskrifter, allmänna råd ochinformation i övrigt som huvudsakligen riktar sig till samer skall översättastUl samiska. För att undersöka om detär lämpligt att lagstifta om rätt att använda samiska vid kontakt även med dekommunala förvaltningsmyndigheterna inom det samiska kärnområdet föreslårutredningen en femårig försöksverksamhet i en eller flera kommuner.Statsbidrag förutsätts utgå till verksamheten. Försöksverksamheten föreslås blireglerad i en särskUd lag. Samerättsutredningenföreslår vidare aU det i samelagen föreskrivs en rätt för samer att erhålla engrundläggande undervisning i sitt språk. Förslaget avser samer som inteerhållit en sådan undervisning i sameskola eller genom hemspråksundervisning.Någon form av vuxenstudiestöd bör då utgå. Remissinstanserna:Remissutfallet är blandat även om en majoritet tillstyrker utredningensförslag. De som avstyrker förslagen eller är tveksamma ifrågasätter delsbehovet av en lagfäst rätt att få använda det samiska språket vidmyndighetskontakter då de samisktalande i även behärskar svenska, delsom förslagen och de resurser som krävs föratt genomföra förslagen utgör det mest effektiva stödet till det samiskaspråket. Skälenför mitt förslag och min bedömning: har enUgt sinadirektiv haft i uppdrag att föreslå insatser för att bevara och utveckla detsamiska språket och därvid utreda möjligheterna att sterka det samiska språketsstellning genom ökad användning av samiskan i olika officiella sammanhang. Isamband därmed har utredningen även haft att se över behovet av utökadtolkservice pä samiska och att i övrigt överväga vad som kan göras för attsterka det samiska språkets stäUning. Saraerättsutredningenhar i sitt slutbetänkande redovisat ett omfattande material som på ettförtjänstfullt sätt belyser det samiska språket: språkets ursprung, de olikadialekterna, språkets struktur, det samiska skriftspråkets framväxt liksomsamernas arbete med att utveckla sitt språk. Utredningen har också redovisatvad som är känt om kunskaperna i samiska bland saraerna i . Irapporten (SOU 1990:84) "Språkbyte och språkbevarande i ett internationelltperspektiv med särskilt beaktande av situationen för samiskan i "har uttedningen redovisat vissa frågestellningar kring det samiska språketsframtid. I rapporten, som sammanstäUts av docenten ochfil.kand. , redogörs bl.a. för de faktorer som bidrar tillatt ett minoritetsspråk antuigen bevaras eller överges till förmån för ettkonkurrerande språk. Dessutom görs en bedömning av de svenska samernasmöjUgheter att bevara sitt språk. Innanjag går in på att behandla samerättsutredningens förslag vill jag erinra om attriksdagen vid behandling av budgetproposition anslagit icke obetydligabelopp för olika ändamål i syfte att stödja olika projekt och andra insatsersom kan stärka det samiska språket. beslut innebar bl.a. idet närmaste en fördubbling av det särskilda arvslaget till samisk kultur. Somjag har anfört uppgår anslaget till samisk kultur /93till . Jag har i det föregående föreslagit att detta anslag, som disponeras av Samefonden, i fortsättningen skall disponeras av . Jaghar vidare erfarit att beslutat inrätte ytterligare enlektorstjänst för att bygga upp och bredda kompetensen i de olika samiskadialekterna. Jag räknar med att återkomma till denna fråga budgetproposition. Detsamiska språket är en viktig del av den samiska kulturen sådan den gesteltarsig . Språket ger uttryck åt folkets levnadsbetingelser,värderingar, synsätt och traditioner. Den samiska kulturen och därmed detsamiska språket är en del av kulturarv. Det är därför en nationellangelägenhet att på olika sätt se till att det ges möjligheter att utvecklas.SjälvfaUet ligger det i samemas egna händer om det samiska språket skall kunnafortleva och utvecklas. Även om allt färre talar det och än färre nyttjar det iskrift är samiskan alltjämt ett levande språk i landet. Det är dock, som bl.a.samerättsutredningens arbete visar, så att det pågår enspråkbytesprocess bland samerna i . Hur långt denna process harframskridit har inte doku- 1992/93:32 Bilaga 1Utbildningsdep. Det finns förnärvarande inga aktuella undersökningar som belyser den samiska befolkningenskunskaper i det samiska språket. Uppenbart tycks dock vara att samiskanföreträdesvis användes i den närmaste miljön för dem som talar samiska medande i övrigt använder svenska. I syfte att stärka detsamiska språkets status och att öka dess bruksvärde föreslårsamerättsutredningen en särskild samisk språklagstiftning, som gör det möjligtatt använda seuniska i vissa officiella sammanhang. Förslaget innebär bl.a. attsamiska skall få användas vid kontakt med vissa statliga myndigheter somarbetar raed samefrågor. En försöksverksamhet med motsvarande inriktningföreslås få ske i ett antal kommuner. En utgångspunkt för utredningens förslaghar varit att söka lösningar i samnordisk anda. Både och harnyligen antagit en samisk språklagstiftning. Även om jag delarutredningens uppfattning om det önskvärda i att på olika områden åstadkomma enså stor harmonisering som möjligt mellan de nordiska länderna när det gällerolika samiska frågor är jag inte beredd att lägga fram ettförslag om en särskild samisk språklagstiftning. Jag vill dock framhålla attförhållandena i är något annorlunda än i och . I detsamiska kärnområdet i och finns en större andel samisktalandebland befolkningen än i motsvarande område i . 1 båda våra grannländerfinns också kommuner där de samisktalande är i majoritet. I , somvisserligen har större kommuner, torde det inte finns någon kommun där andelensamisktalande överstiger av befolkningen. Jag är inte övertygad omatt en lagstiftning av den karaktär, som utredningen föreslår utgör det bästaaltemativet för att främja det samiska språket. En sådan lagstiftning innebärockså en låsning av resurserna som kan lägga hinder för att pröva andralösningar och alternativ om utvecklingen så skulle visa. Mot bakgrund av vadjag har anfört om det samiska språkets betydelse för den samiskakulturen i vid bemärkelse och samernas eget ansvar för att värna om detsamiska språkets fortbestånd och utveckling föreslår jag att gesett uttalat ansvar för att leda det samiska språkarbetet. Jag anser det ocksåbefogat att föreslå att , utöver de resurser som tinget kommer attförfoga över bl.a. för samisk kultur, skall tilldelas ytterligare medel föratt på det sätt finner mest ändamålsenligt stödja det samiskaspråkarbetet. Jag avser att återkomma till frågan om resurser till dettaändamål i mitt förslag budgetproposition. Jag vill redan nu nämnaatt ett anslag i storleksordningen i årets penningvärde enligtmin mening bör utgöra ett verksamt medel att stärka det samiska språket. Detbör stå fritt att pröva olika vägar för att stärka och utveckla detsamiska språket. Finner då att samerättsutredningens förslag t. ex.i de delar som rör användningen av samiska i kontakter med statliga ochkommunala myndigheter är en framgångsrik väg att utveckla och stödja detsamiska språket skall självfallet 1992/93: 32 Bilaga 1Utbildningsdep. genomöverenskommelser med berörda myndigheter kunna göra det. Därvid måsteSametinget givetvis vara berett att finansiera de dryga kostnader sådantöversättningsarbete drar. Någon lagstiftning för att genomföra en sådanverksamhet krävs inte. Jag övergår nu till fråganom en lagstedgad rätt till undervisning i samiska. förslag skulle en sådan rätt innebära att kostnadsfrittoch med någon form av vuxenstudiestöd få genomgå en grundutbildning i samiskapå en nivå som motsvarar Dawin- och Sämäskurserna. Enligt utredningensuppfattning finns ett tämUgen rikt kursutbud för den som vill skaffa sigen grundläggande utbildning i nordsamiska. Däremot saknas i praktikenmöjligheter till motsvarande undervisning i lule- och sydsamiska. I denna frågapekar utredningen på möjligheten att finna förutsättningar och former för ettsvenskt-norskt samarbete. Vidare visar utredningen på de möjligheter som finnsatt producera läromedel som kan distribueras via TV och video. Jag är inte heller i dennafråga beredd att lägga något lagstiftningsförslag. De möjligheter somsamerättsutredningen visar på i fråga om nordiskt språksamarbete liksom olikasätt att stödja en samisk läromedelproduktion förstärks genom inrättandet avett Sameting och genom att ges en ledande roll i det samiskaspråkarbetet. Jag viU också erinra om de möjligheter som redanfinns i fråga om undervisning i samiska som hemspråk i det allmännaskolväsendet. kan vidare medde medel som ställs till tingets förfogande bekosta framställning av materialsom kan användas för undervisning i samiska i skolorna. Utbildning i samiska iden offentliga gymnasieskolan kan ske inom ramen för det utrymme förindividuellt val och lokalt tillägg som finns för de tteåriga nationellaprogrammen. En kommun kan ta på sig ansvaret för att anordna sådan utbildning isamiska för den egna kommunens elever och genom samverkansavtal även för andrakommuners elever. 1992/93: 32 Bilaga 1Utbildningsdep. 10 Användning av ADB för sameröstlängden Mittförslag: 1 sametingslagen föreskrivs att får föra sameröstlängdenmed hjälp av automatisk databehandling (ADB). 1lagen lämnas också vissa föreskrifter om registrets användning och oragallring av registret. Samerättsutredningensförslag: Utredningen har i anslutning till sina diskussioner om röstlängdenuttalat att röstlängderna lämpligen bör föras med hjälp av ADB. Remissinstanserna:Förslaget om ADB-hantering har i stort sett lämnats utan kommentarer. Datainspektionen:Inspektionen har jämlikt föreskrifterna i 2 a § data- Prop. 1992/93: 32 lagen (1973:289) avgivit yttrande över förslaget att föra sameröstlängden Bilaga 1 med ADB. Inspektionenhar mot bakgrund av att den enskilde själv har att anmäla sig för registreringi röstlängden ingen erinran mot att röstlängden förs med hjälp av automatiskdatabehandling. Inspektionen anför vidare att det är angeläget med hänsyn tillförslaget om EG-direktiv att regleringen av sameröstlängden sker i lag. Någotbehov av att meddela föreskrifter utöver de föreslagna för att förebygga riskför otillbörligt intrång i personUg integritet synes inte föreligga. 1 lagenbör det dock preciseras från vilket annat personregister uppgifter får hämtas.Inspektionen vill avslutningsvis peka på den skyldighet att anmäla registretsom enligt 7 § dataförordningen kommer att åligga somregisteransvarig myndighet. Skälenför mitt förslag: De förslag som jag har lagt fram om valförfarandet innebärbl.a. att det för val av ledamöter kommer att finnas en röstlängd.Denna avses ligga till grund för att förse alla röstberättigade samer medröstkort och annat material inför varje val. Även om antalet personer som kanförväntas bli upptagna i röstlängden sannoUkt stannar en god bit under 10 000är det ändå en så stor population att det inte är rimligt att föra röstlängdenannat än med hjälp av ADB. AvsärskUd vikt är ett ADB-register vid framställning och utsändning av deröstkort som också är ytterkuvert för rösterna i valen, vare sig de avges ivaUokal eller genom brevröstning. Isametingslagen bör mot den nu angivna bakgrunden föras in bestemmelser om attröstlängden får föras med hjälp av ADB. Röstläng-dema blir därmed ett s.k.stetsmaktsregister. Registeransvarig myndighet bör självfallet vara . Ilagen bör också ges vissa föreskrifter rörande registret. Huvudändamålet ärgivetvis att som röstlängd kunna användas för att avgöra vem som har rösträttsamt för att pricka av de sora har röstat så att dubbel röstning inteförekommer. En sådan användning torde vara klar redan av det förhållandet attregistret är en röstlängd. Härutöver bör emellertid röstlängden få användasför att framställa och sända ut röstkort till de röstberättigade. Vidare bör längdenfä användas för att sända ut valsedlar samt information om valet. I praktikentorde sådana utskick ske med utsändandet av röstkorten. Sametingetmåste rimligen följa valsystemet och se hur pass väl det fungerar. Röstlängdenbör då också få användas för att få fram erforderliga statistiska uppgifter omvalet, t.ex. antalet röstberättigade, antal som röstat och geografiskfördelning. Föratt fylla sitt ändamål enligt vad jag nu har angivit måste röstlängdengivetvis innehålla personnummer och adresser till de röstberättigade. Förtydlighets skull bör då i lagen anges att personnummer och adressuppgifter fårfinnas. För att enkelt hållaröstlängden aktuell med hänsyn bl.a. till adressby- Prop. 1992/93: 32 ten och dödsfall är det lämpligt att registret får sambearbetas med regis- Bilaga 1 ter hos skattemyndigheten avseende uppgifter i folkbokföringen. Datainspektionenhar i sitt yttrande anfört att det i lagen bör preciseras från vilket annatpersonregister uppgifter får hämtas. Jag delar Datainspektionens uppfattning.I lagen har en precisering gjorts så att det framgår med vilket registersameröstlängden får sambearbetas. Beträffandegallring av röstlängden bör föreskrivas att uppgift som inte längre behövs förändamålet med längden skall gaUras, om inte regeringen eller den myndighet somregeringen bestemmer föreskriver något annat. Ett undantag bör dockföreskrivas redan i lagen. Det bör sålunda föreskrivas att den slutligasameröstlängden för varje sametingsval skall bevaras. Skälet till detta är attden som anser sig vara same kan som grund för att bli upptegen isameröstlängden åberopa att någon av hans föräldrar är eller har varit upptageni sameröstlängden. Om valnämnden skall kunna kontrollera detta, måste denslutliga sameröstlängden från varje val bevaras. Ensådan gallringsföreskrift överensstämmer med den huvudprincip som knäsattes isamband med tillkomsten av arkivlag. I den mån särskilda föreskrifterom bevarande inte finns, skall inaktuella uppgifter gallras ut. Möjligheten attföreskriva om bevarande har dikterats av kulturarvsaspekten. En motsvarandereglering finns i flera andra lagar med föreskrifter om statsmaktsregister.Riksdagen har under stor enighet hävdat den så angivna principen för regleringav gallringsfrågan. 11 Genomförande och kostnader Sametingslagenbör träda i kraft och det första valet till börhållas . Detta innebär att ett Sameting kan tidigast inleda sittarbete . En första uppgift för tinget bUr då att organiseraverksamheten och börja uppbyggandet av ett kansli för . Mina förslaginnebär vidare att självt skall svara för valet till . Detförsta valet till måste dock organiseras på ett annat sätt. Dådette val behöver börja förberedas redan nu avser jag att föreslåregeringen att ge mig ett bemyndigande att tillkalla en särskUdorganisationskommitté med uppdrag att planera och genomföra det första valettill och i övrigt förbereda bildandet av det nya organet. I awaktanpå stäUningstagande bör de förslag som jag nu lägger fram ligga tillgrund för arbetet. 1en övergångsbestämraelse till lagen bör ges bemyndigande till regeringen attefter lagens ikraftträdande organisera det första valet av ,eftersom någon valnämnd då ännu inte finns. Ävenom en organisationskommitté har förberett upprättendet av en sameröstlängd böranmälningstiden första gången sträckas ut efter valåret. Gränsenbör kunna sättas till . Driften av Sametingettorde dra en årlig kostnad av beräknat i 1992 årspenningvärde. HärtiU kommer kostnader för valet till Sametmget vart fjärde år.Dessa kostnader har jag beräknat fill penningvärde.Inrättandet av en ny myndighet ger naturligen också upphov till vissaengångskostnader främst till anskaffande av lokaler och ufrustning. Jag harberäknat dem till penningvärde. Då Sametingetinte kan vara i gång förrän avser jag återkomma till dessafrågor i samband med mina förslag budgetproposition. Det första valet tillSametinget skall förberedas och genomföras under /93. Utöversjälva kostnaderna för valet kommer det att krävas rätt betydanderesursinsatser från organisationskomittén för att på olika sätt informera omSametinget och om det första valet till . Jag avser att vid behovåterkomma till dessa frågor i mitt förslag tiU tilläggsbudget /93. 1992/93: 32 Bilaga 1Utbildningsdep. 12 (nr 169) om ursprungsfolk och stamfolk i självstyrande länder Minbedömning: bör inte tillträda konvention (nr 169) omursprungsfolk och stamfolk i självstyrande länder. Bakgrundtill min bedömning: Genom en skrivelse (Skr. 1990/91:101)förelade den dåvarande regeringen konvention (nr 169) omursprungsfolk och stemfolk i självstyrande länder. I skrivelsen anfördes attSverige inte då borde tillträda konventionen. Den hade vid den tidenratificerats endast av två länder, nämligen och . Sora en omständighet somgjorde det svårt för att tillträda konventionen anfördes bestämmelsernai artikel 14 om landrättigheter. Frågan om sådana rättigheter skulle ha variten av de mest tidskrävande och svåraste vid konventionens tillkomst. Ettsvenskt förslag att föra in begreppet "bruksrätt" som alternativ tilläganderätt och besittningsrätt hade avvisats. Vid behandlingen iriksdagen gjordes inte något tillkännagivande med anledning av skrivelsen(1991/92:UU7). Konventionen ifråga utgören revision av äldre konvention i ämnet, konvention ochrekomraendation om skydd för och integration av infödda och andra i stammarlevande folkgrupper. Enligt sin preambel utgår konventionen bl.a. från demänskliga rättigheterna och det uttalas i preambeln att de folk det är fråga omi många delar av världen inte åtnjuter grundläggande mänskliga rättigheter. Konventionen är tillämpligbl.a. på folk i självstyrande länder, vilka befraktas som ursprungsfolk pågrund av att de härstammar från folkgrupper som bodde i landet eller i ettgeografiskt område, som landet tillhör, vid tiden förerövring eller kolonisation eller fastställandet av Prop. 1992/93: 32nuvarande gränser och vilka har behållit en del av sina egna sociala, Bilaga 1 ekonomiska, kulturella och politiska institutioner (artikel 1).Konven- Utbildningsdep. tionen torde vara tillämplig på samema, vilkatveklöst fanns etablerade inom vad som är norra redan då det modernaSverige fick sina gränser. Konventionenhar inte vunnit någon bredare anslutning. Den har tillträttsendast av fyra stater. Ävenom uppfyller flera av de krav som konventionen ställer, kvarståremellertid problemet med den ftindamentela bestämmelsen om rätt tiU land. Ikonventionens engelska text - en av de två textversioner som äger vitsord vidtolkning av konventionen - heter det i den förut berörda artikel 14 att"The rights of ownership and possession of the peoples concemed överlands which they traditionally occupy shall be recognised." Dennabestämmelse är uppenbart inte förenlig med svenska rättsför-håUanden. Den tordesom utgångspunkt ha helt andra förhållanden än de som gällt och gäUerbeträffande de svenska samerna. Enligtmin mening kan det med denna bestämmelse inte bli aktuellt för atttillträda konventionen. Jaghar i denna fråga samrått med chefen för . Ienlighet med vad jag har anfört har inom UtbUdningsdepartementet upprättatsförslag till sametingslag. Lagförslagethar upprättats efter samråd med statsrådet . Lagförslagetgäller i grunden inrättende av en ny stetlig myndighet. Som sådant kräver detinte lagrådets hörande. Däremot finns ett inslag i förslaget som principieUtfaller inom det lagrådspliktiga området. Det gäUer det förhållandet attenskilda samer tUläggs uppgiften att utse ledamöterna i den statligamyndigheten . Jag anser emellertid att det skulle sakna betydelse atthöra lagrådet i dette avseende. 14 Specialmotivering Förslag till sametingslag 1 §I denna lag ges bestämmelser om en särskild myndighet - Sameting et - med uppgift främst att bevaka frågor som rör samisk kultur i ge- Denallmänna motiveringen fill bestämmelsen i första paragrafen återfinns i avsnitt4. Begreppet kultur avser samekulturen i vid mening och överensstämmer ihuvudsak med bl.a. kulturbegreppet i 1 kap. 2 § flärde stycket RF. Med samiskkultur avses sålunda, som redan har behandlats i avsnitt 6, också det samiskaspråket och de kulturbärande samiska näringarna, såsom rennäringen. 2 § Med same avses i denna lag den som anser sig vara same och 1.gör sannolikt att hanhar eller har haft samiska som språk i hemmet, eller 2.gör sannolikt att någonav hans föräldrar, far- eller morföräldrar har eller har haft samiska som språki hemmet, eller 3.har en förälder som ärefter har varit upptagen i röstlängd till . Iparagrafen definieras vem som enligt denna lag anses vara same. I avsnitt 5 harredovisats de överväganden som ligger bakom bestämmelsen. Det bör understrykas attdefinitionen inte är allmängiltig. Den gäller endast vid tillämpning av deimalag och får betydelse när det gäller att avgöra vilka som skall ha rösträtt ivalet till och vilka som är valbara till . Tillämpningen avbestämmelsen ankommer i första hand på . 1 3 kap. 3-5 §§finns ytterligare bestämmelser om vad som krävs för rösträtt till . Medföräldrar i paragrafens mening avses inte bara biologiska föräldrar utan ocksåadoptivföräldrar, däremot inte vad som förr kallades fosterföräldrar. Prop.1992/93: 32 Bilaga 1 Utbildningsdep. 1§ skall verka för en levande samisk kultur och därvid ta initiativtill verksamheter och föreslå åtgärder som främjar denna kultur. TillSametingets uppgifter hör särskilt att 1.besluta om fördelningenav statens bidrag och av medel ur Samefonden till samisk kultur och samiskaorganisationer samt av andra medel som ställs till samernas gemensammaförfogande, 2.utse den styrelse försameskolan som avses i 8 kap. 6 § skollagen (1985:1100), 3.leda det samiskaspråkarbetet, 4.medverka isamhällsplaneringen och bevaka att samiska behov beaktas, däriblandrennäringens intressen vid utnyttjande av mark och vatten, 5.informera om samiskaförhållanden. 1992/93: 32Bilaga 1 Utbildningsdep. Iparagrafen redovisas uppgifter. Den grundläggande uppgiften angesi paragrafens första mening. Vad den innefattar har utvecklats i avsnitt 6 iden aUmänna motiveringen. Tilldenna grundläggande uppgift ansluter sig ett antal mer specifika uppgifter,angivna under numrerade punkter. Vad som nämns under punkterna 1, 2, 4 och 5har närmare behandlats i avsnitt 6. Språkarbetet under punkten 3 harbehandlats i avsnitt 9.