prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Överenskommelsen omfattar i förstahand anslutningar till en fast Öresundsförbindelse men innebär generelltförbättrade förutsättningar för trafiken på väg och järnväg i regionen. Totaltomfattar överenskommelsen investeringar pä varavjärnvägar , vägar ochkollektivtrafik . Uppgörelsen finansieras på följande säll: Investeringar i trafikens infrastruktur Överenskommelsen om åtgärdernaomfattar en läng tidsperiod och bedöms fä stor inverkan pä markanvändningenoch miljön inom . Projekten skall före genomförandet prövas påsedvanligt sätt med tilllämpning av gällande lagstiftning. För alt få ensamlad bild av hur hushållningsfrågorna enligt naturresurslagen behandlas iöverenskommelsens ge- nomförandeskedehar regeringen med stöd av 6 kap. 2§ Prop. 1992/93:100naturresurslagen begärt en redovisning av berörda kommuner hur de i sin Bilaga 7 planering enligt avser att tillgodose intressensom rör hushållningen med naturresurser i de områden som berörs av överenskommelsen.Länssfyrelsen skall bl.a. redovisa vad överenskommelsen som helhet innebär förmiljön i regionen. Härigenom får regeringen en samlad bild av hurhushållningsfrågorna enligt naturresurslagen behandlas i överenskommelsensgenomförande skede samt vad överenskommelsen innebär för miljön iMalmöregionen. Kollektivtrafiken förbättras kraftigt genomutbyggnad av järnvägstrafiken som stommen i kollektivtrafiksyslem ochgenom åtgärder som ökar busstrafikens effektivitet och attraktivitet samtminskar dess miljöpåverkan. Enligt överenskommelsen skall väganslutningen lillbron ske genom en yttre ringväg runt som färdigställs i sin helhet senastnär är klar. ansluts till viaTrelleborgsbanan. Frågan om en Cifytunnel lämnas utanför avtalet. Parternakommer dock gemensamt att arbeta vidare med frågan om finansiering och ettsenare genomförande av . , och länssfyrelsen har utarbetat enpreciserad tidsplan för genomförandet av de åtgärder som ingär i avtalet. Jagavser därför att föreslå regeringen att påbörja utbetalningarna av statensbidrag i enlighet med den tidsplan som parterna gemensamt har utarbetat. Iregeringens proposition (prop. 1990/91:87) Näringspolitik för tillväxt har endetaljerad redovisning av Göteborgsöverenskommelsen lämnats. Överenskommelsensyftar till att genom ätgärder i det samlade trafiksystemet förbättraregionens miljösituation, öka tillgängligheten samt skapa bättre förutsättningarför regionens utveckling. Överenskommelsen omfattar huvudområdenakollektivtrafik, regionaltåg och vägar. Investeringsvolymerna inom dessa huvudgrupperföreslogs till följande belopp . Av den totala volymen på drygt 10 miljarder kronorvar knappt hälften finansierade genom stafliga ochkommunala anslag och beräknade avgifter på biltrafiken. Arbeten med en förbättring avregionaltägsförbindelserna pågår med medel från länstrafikanslaget. Bl.a. skeren ombyggnad av en järnvägstunnel vid . För att samordna detla arbetemed den underjordiska station som ärplanerad vid och som ingär i Göteborgsöverenskommelsen Prop.1992/93:100 och för att möjliggöra ett rationellt byggande har regeringen våren1992 be- Bilaga 7 slutat att anvisa avinfrastrukturanslaget. har på egetinitiativ påbörjat arbeten med utbyggnad och förbättring av spårvägsnätet.Dessa arbeten ingår ocksä i Göteborgsöverenskommelsen . Göteborgsöverenskommelsenförutsatte bl.a. att en ringled skulle byggas i ett östligt läge pä visstavstånd frän tätort. De totala effekterna och funktionen av enringled med den föreslagna sträckningen har ifrågasatts och en av de berördakommunerna har motsatt sig förslaget. 1 syfte alt pröva en annan lösningav frägan om en ny förbifart för väg E 6 gav därför regeringen iuppdrag att utreda vägstrukturen i östra delen av . Vägverkethar för regeringen presenterat en utredning med förslag till en huvudslräckningav väg E 6 närmare tätort än den föregående. Huvudsträckningen kanbyggas enligt ett antal redovisade alternativ, varav vissa medför längretunneldragningar. Utredningen redovisar även kostnader för de olika alternativenoch med vissa beräknade intäkter av bilavgifter. Regeringen beslutade den 19november 1992 att uppdra till alt slutföra förhandlingarna med deregionala parterna om den slutliga sträckningen av väg E 6 genom Göteborg.Samtidigt beslutade regeringen att fär disponera 200 miljonerkronor inom ramen för avsatta för utbyggnaden avspårvägssystemet. Förutsättningarna för attGöteborgsöverenskommelsen skall kunna slutföras bedöms som goda. Resultatet avVägverkets uppdrag att slutföra förhandlingarna om vissa kvarstående vägfrågorfår utvisa vilka lösningar som är lämpligast och vilken utbyggnadstakt som ärmöjlig med hänsyn till de intäkter från biltrafiken som kan förväntas. Omresultatet av förhandlingar redovisar en slutlig lösning av deovannämnda frågorna bör resterande delar av statens extra bidrag till regionenkunna utbetalas i enlighet med principöverenskommelsen. Överenskommelsen om åtgärdernaomfattar och bedöms få stor inverkan på markanvändningenoch miljön inom . Projekten skall före genomförandet prövaspä sedvanligt sätt med tillämpning av gällande lagsliftning. Regeringen kommersenare alt ta ställning lill lämpliga former för hur hushällningsfrågornaenligt naturresurslagen behandlas i överenskommelsens genomförande skede samtvad överenskommelsen innebär för miljön i . 1.6 Redovisning av beslutade investeringar finansierademed anslaget K I. Investeringar i trafikens infrastruktur Planeringsramen för investeringar i trafikensinfrastruktur på är hell intecknad. Planeringsramen harfördelals på följande sätt: järnvägar , vägar och storstädernastrafiksystem . Den tidigare regeringen beslutadeom fördelning av , varav ijärnvägar och i vägar. De investeringsprojekt som den tidigare regeringenbeslutade att genom- Prop. 1992/93:100 föra var huvudsakligen mycket omfattandeprojekt med lång byggtid säsom Bilaga 7 , , tunnelgenom och utbyggnad av vägama E4, E6 och E20 till motorväg pävissa sträckor. Karaktäristiskt för dessa projekt är alt del i flertalet fallsaknades detaljplaner, arbetsplaner, bygghandlingar etc. förregeringens beslut all genomföra projekten. Exempel på byggtider beslutade av den lidigare regeringen: Delar av Ostkustbanan 1991-1994 Stambanan genom ÖN 1991-1996 E 20 Arphus-Härad 1991-1994 Den nuvarande regeringen harbeslutat om fördelning av av planeringsramen på 20miljarder kronor. Dessa var det som återstod attfördela av planeringsramen dä hänsyn tagits till att storstädernas trafiksystemskulle få ett extra statsbidrag på . De projekt somregeringen anvisade medel till var sådana med snabb byggstart och relativt kortbyggtid. avsattes för investeringar på , E6, E18 ochE20. avsattes för järnvägsinvesteringar, främstArlandabanan, Ostkustbanan och . Projekten på har intestartats eftersom dessa medel bara får tas i anspråk av underförutsättning att en uppgörelse träffas om regional medverkan till utbyggnad avVästkustbanan. Flera av vägprojekten som avsåg investeringar på i AC ochBD län kommer igång först (vilket är enligt gällandetidsplan). Tunnel genom 900 1991-1999 Vägport Sätinge 30 1993-1993 Övriga järnvägsinvesteringar, totalt Järnvägsobjekt under 10 miljonor kronor för framkomlighet, säkerhet och bärighet: Investeringarpå av utpekade vägar Mellbystrand-Gullbranna Gullbranna-HalmstadS C Jänibrottsmotet Förbi Förbifart Håby m.fl. ■'' Prop. 1992/93:100 Bilaga 7 Övriga vägar, totalt Väg 32, Sörbyleden och Hulje-Borneholm Väg 32, förbifart Väg E 22, Väg E 22, Rosenholm-Vedeby, etapp 3 Väg E 22, Nättraby-Trantorp Väg 21, förbifart Väg 62, förbifart N och bro över Väg 71, förbifart Väg 595, Bodsjöedet-Skalstugan Väg E 79, Bro över älv vid Smärre objekt för framkomlighet ochbärighet i: Västernorrlandslän Övrigt Särskildafrågor B. EUMETSAT Prop.1992/93:100 Bilaga 7 Sammanfattningav föredragandens bedömningar och förslag: -Deltagandet i EUMETSATmotiveras av nyttan för det meteorologiska samarbetet, det miljö- ochnäringspolitiska samarbetet liksom för klimatforskningen. -bör godkännakonvenlionsändringen för EUMETSAT. -Vid godkännandet kommer Sverigeatt avge en förklaring beträffande artikel 8 paragraf 1. - () bör bemyndigas att på uppdrag av regeringen inom ramen förEUMET-SAT-samarbelet medverka lill erforderliga beslut om utgiftsåtaganden föruppsändning och drifl av polära och geostationära satelliter, för perioden1993-2002 på i storleksordningen (prisläge ). EUMETSAT(SateUites) är eneuropeisk organisation för ett operationellt satellitsamarbete för övervakningav jorden, dess väder och klimat och speciellt uppföljning och upptäckt avklimatförändringar. EUMETSAT har ett operationellt ansvar i det europeiskarymdsamarbetet och har varit och är fortfarande starkt knuten till () och den europeiska rymdteknikutvecklingen. Förutsättningarnaoch kostnaderna för EUMETSAT har ändrats avsevärt under de senaste åren.Prognosen för den kommande tioårsperioden är att årskostnaden för delkommer att uppgå till i storleksordningen 50miljoner kronor. Detta berorhuvudsakligen på att nya satelliter mäste utvecklas för perioden och ca15 år framåt som ersättning för det ursprungliga programmet som avslutas år1995. Del nya satellitprogrammet omfattar kontinuerligt en geostationär och enpolär satellit för operationella uppgifter. Programmet skall i första hand sessom etl samlat europeiskt bidrag till det globala observationssystemet. bidrar också finansiellt till utvecklingenav de satelliter som EUMETSAT använder genom deltagandet i . Det största bidraget till det rymdbaseradeobservationssystemet kommer från . bär en relativt stor andeloch även deltar med ett eget satcllitprogram. Deltagandeti EUMETSAT motiveras främst av nyttan för det svenska samhälletatt försäkra sig om tillgäng lill sateUitinformation för meleorolo- Prop.1992/93:100 gisk verksamhet saml för klimat- och miljöövervakning och forskning. beslutade (prop. 1983/84:201, bet.1984/85:TU1) att godkänna konventionen om upprättande av den europeiskaorganisationen för ett operationellt satellitsamarbete påmeteorologiområdet. Av beslutet framgår att EUMETSATborde bildas för att möjliggöra för de europeiska meteorologiskainstitutionerna att kunna använda rymdteknologi för väderprognoser ochmeteorologisk forskning. En förutsättning för det svenskadeltagandet var att det inte skulle medföra ökade anspråk på statsbudgetenutöver de då angivna kostnaderna pä under 12,5 åri penningvärde. Kostnadema skulle bestridas från SMHLs anslag. Meteorologi, klimatologi, hydrologi och oceanografi äralla discipliner som kräver ett internationellt utbyte av data, kunskaper ochmetoder. Detsamma gäller för uppföljningen av luft- och vattenmiljön. Sverigeär beroende av ett omfattande internationellt samarbete pä dessa omräden. Det meteorologiskaobservationssystemet består av ett markbundet och ett rymdbaserat system. Föratt säkerställa kraven på fullgod dokumentation har medlemsländerna inom WMO() nått en överenskommelse om att detrymdbaserade systemet skall bestå av fem geostationära vädersatelliter runtekvatorn och två polära vädersatelliter. EUMETSAT är det organ som svarar förEuropas bidrag till systemet. Det största bidraget till det rymdbaseradeobservationssystemet kommer från . Möjligheten att förbättraprognoserna beror i stor utsträckning på tillgången till observationer.Observationer från meteorologiska satelliter har visat sig vara ell effektivtkomplement lill markobservationer särskilt när det gäller att få informationfrån havsområden eller andra områden där det är dyrbart att upprätta markbundnanät. I det internationella samarbetet ärdet viktigt att inte bara inhämta information. Varje nationell organisationhar också ett ansvar att förmedla information och kunskap. Dennakunskapsöverföring är en viktig del av biståndsarbete. Från de europeiskasatelliterna tas bilder emot främst i men även i Syd- och Mellanamerika.Informationen från och via satelliter är ibland den enda informationen som ärtillgänglig vid tredje världens meteorologiska institut. Observationer av globala temperaturer,halter av koldioxid och metan samt ozonskiktets förändring kan göras merkostnadseffektivt med hjälp av satelliter. Dengällande konventionen om upprättande av EUMET- Bilaga 7 SAThar som utgångspunkt att folkens trygghet och säkerhet, samt möjligheten attpå ett ändamålsenligt sätt utföra många avvara aktiviteter, är beroende avrneleorologiska dala och mer exakta prognoser. Genom bildandet av EUMETSAT skall de europeiskameteorologiska instituten dra fördel av den tekniska utvecklingen i föratt kunna använda rymdteknologi för geofysiska och meteorologiskaobservationer som underlag för väderprognoser och forskning. Samarbetet mellan de europeiska länderna på dettaområde motiveras av de höga kostnaderna och den avancerade tekniken somanvänds. EUMETSAT:s medlemsländer är , ,, , , , , , , ,, , , , och . harunder förhandlat om medlemskap medan , och Tjeckoslovakienförhandlade om observatörsstatus. Konventionsändringen,som EUMETSAT:s 15:e rådsmöte rekommenderade medlemsländerna attgodkänna, grundar sig främst på att den gällande konventionen inte tar hänsyntill att nya program måste utvecklas och införas. Dessa krävs för denkontinuitet som är grundläggande för klimatövervakning och i de meteorologiskaobservationssystemen. Andra orsaker till konventionsändringen är attröstningsprocedurerna behöver förändras när det gäller programstyrningen såatt en koppling finns till det ekonomiska bidraget. Förslaget tillkonventionsändring innehåller ändrade reglar för bestämning av ekonomisk rameller tak för programmen och nya krav pä EUMETSAT bl.a. om äganderätten tilldata. har, liksom nägra andra länder, integodkänt konventionsändringen. Detta är ett problem för EUMETSAT eftersom detkrävs enhällighet om de nya satellitprogrammen. De nya programmen gerkontinuitet i rymd-observationerna. Förseningar medför negativa konsekvenserför klimatövervakning och operationella meteorologiska rutiner och ökadekostnader. Oenighet i EUMETSAT påverkar även arbetet i negativt eftersomdet bromsar upp den rymdtekniska utvecklingen och får konsekvenser även utanförEuropa. Pä EUMETSAT:srådsmöte har deklarerat att man underförutsättning av godkännande avser godkänna ändringsprotokollet. Ändringsprotokollet till konventionen innehållerdels generella ändringar i form av förtydliganden och tillägg av allmänkaraktär, dels specifika ändringar beroende på t.ex. nya program.Konventionsändringen i sin helhet dels på engelska dels en svensk översättning,framgår av bilaga till budgetpropositionen. Kommentarertill konventionsändringen Prop. Följandekommentarer avser alt belysa några av de viktigare ändringarna. I konventionens inledning har en ny paragraf tillkommitsom påpekar vikten av operationella meteorologiska satelliters betydelse förobservationer av jorden och dess klimat. I arlikel 2 har en ny paragraf 6 införts somklargör skillnaden mellan obligatoriska och frivilliga program. Obligatoriska program är det ursprungligaprogrammet MOP (Meteosat Operational Programme) och de basprogram som erfordrasför att fortsätta med observationer från geostationära och polära banor, samtandra program som definieras som sädana av EUMETSAT:s beslutande råd. Frivilliga program är program som ligger inomEUMETSAT:s syften och som fastställs som sådana av rädet. De träder i kraft närminst en tredjedel av samtliga medlemsstater i EUMETSAT har förklarat att dedeltar och bidragen från dessa uppgår till av den totalafinansiella ramen. I artikel 2 paragraf 9 introduceras möjligheten förEUMETSAT att genomföra aktiviteter pä uppdrag av en Iredje part. Dessaaktiviteter får inte stå i motsättning till EUMETSAT:s mäl och beslut attgenomföra dem mäste fattas av ett enhälligt räd. Artikel 3 definierar formema för hur nya programoch den allmänna budgeten beslutas. När det gäller den allmänna budgeten, MTP(Meteosat Transitional Programme), MSG (Meteosat Second GeneraUon) och EPS() skall en rädsresolution bestämma att dessa programdefinieras i EUMETSAT:s resolutioner, och att när konventionen väl är ändrad,skall dessa resolutioner biläggas som bindande referenser. Artikelsbehandlar röstningsprocedurerna i . I artikel 5 paragraf 2a listas de frågor som kräverenhälliga beslut, och de omfattar bl.a. genomförande av de obligatoriskaprogrammen, kostnadstak för den allmänna budgeten, externa uppdrag ochändringar av konventionen. I paragraf 2b listas de frågor som kräver två-tredjedelsmajoritet och dessa gäller bl.a. beslut om hur distribution av satellitdata förde obligatoriska programmen skall gå till. Under paragraf 2c fattas beslut omfinansiella åtaganden för de obligatoriska programmen. I syfte att skydda småbidragsgivare måste alla beslul tas enhälligt. En ny arlikel 8 har införts och där framgår bl.a.att EUMETSAT skall ha exklusiv äganderätt i hela världen till alla data somEUMETSAT:s satelliter eller instrument producerar. De data som avses är av den beskaffenheten attEUMETSAT enligt internationell praxis normalt inte kan ha anspråk påimmaterialrättsligt skydd för dem. Avsikten med artikel 8 paragraf 1 är enligtEUMETSAT att lägga grunden för ett lämpligt skydd av data mot icke auktoriseradanvändning. Artikel 8 paragraf 1, om exklusiv äganderätt fillalla data, innebär att na meteorologiska institut i medlemsländerna skall fortsätta att vara ansvariga för distributionen och prissättningen av data, utvecklade och bear betade produkter och tjänster t.ex. prognoser inom sina egna landområden i enlighet med den datapolicy som överenskoms vid EUMETSAT:s 15:e rådsmöte . Tolkningen av EUMETSAT:s datapolicy är följande. Denationella me- Prop. 1992/93:100 leorologiska instituten i EUMETSAT:s medlemsländerär de primära an- Bilaga 7 vändarna av EUMETSAT:s data, produkter ochtjänster eftersom de finansierar investeringarna och slår för de operationellakostnaderna av satellitsystemen. I gengäld erhåller instituten full rätt allanvända alla data ulan några ytterligare avgifter. Medlemsländernas distribution avdata i andra medlemsländer kräver medgivande frän dessa länders nationellameteorologiska institut. Medlemsländernas intressen i icke medlemsländerrepresenteras genom . För att säkerställa att Sverigestolkning av EUMETSAT:s inställning är korrekt kan det finnas skäl för Sverigeatt i samband med godkännandet av konventionsändringen ange att Sverigeförutsätter att artikel 8 inte innebär några inskränkningar i Sverigesmöjligheter att utnyttja utvecklade och bearbetade produkter från EUMETSAT inormalt utvecklingssamarbete med tredje land. I artikel 10 behandlas principernaför finansieringen av EUMETSAT och i paragraf 2 anges attbruttonationalprodukten skall vara basen för de nationella bidragen. Iparagraf 3 konstateras att medlemsländerna vid oplanerade kostnadsökningar förde obligatoriska programmen måste betala av de budgeteradekostnaderna. Av artikel 16 paragrafs framgår attanslutning till betyder, som ett minimum, deltagande iden allmänna budgeten och alla obligatoriska program. Den allmänna budgetenavser huvudsakligen personalkostnader och sekretariatsutgifter. I artikel 19 paragraf 1 anges attuppsägande av åtaganden frän något medlemsland inte skall leda till oväntadeökningar av bidragen för andra medlemsländer. Därför skall uppsäganden barakunna gälla den allmänna budgeten. För de obligatoriska programmen ochfrivilliga program gäller att ett medlemsland är bundet till sina åtagandenfram till programmens slut. Pä franskt initiativ föreslogs att devästeuropeiska länderna gemensamt skulle tillhandahålla geostationärasatelliter för väderobservationer. Programmet som fick namnet Meteosatformulerades bl.a. av en grupp experter frän ESA:s medlemsstaters meterologiskainstitut. Den första satelliten sändes upp är 1977. För den operativa verksamheten etablerades EUMETSAT. EUMETSAT var ursprungligen tänktatt i första hand fungera som ett sekretariat och koordinationscentrum förMeteosat-satelliterna men EUMET-SAT:s råd har beslutat all ta över denoperativa verksamheten frän när det nuvarande kontraktet gär ut är 1995. Det finns alltså en mycket närakoppling mellan och . ESA:s arbete inriktar sig på forskning och utveckling av rymdplattformar och instrument medan EUMETSAT ansvarar för användningen, dvs. den operationella delen av satellitsamarbetet bl.a. bearbetning av data. Det finns en koppling mellan del europeiska rymdsamarbetet och den meteorologiska 170 tillämpningenav ny teknik inom EUMETSAT. finansierar stora delar Prop. 1992/93:100av utvecklingen av EUMETSAT:s program. I så gott som alla länder sker Bilaga 7 därför en samordning av insatserna i EUMETSAT och och beslut tas iell sammanhang. För svensk del medför vårasatsningar i det europeiska rymdsamarbetet all av den svenska andelen(ca ) kommer svensk industri till godo genombeställningar av t.ex. raketkomponenter och datorer ombord. ESA:s program har sedan år 1991fått en klar profilering mot observationer av jorden s.k. fjärranalys.Kostnadsutvecklingen har ifrågasatts av medlemsländerna och ESA:s långtidsplanhar sells över i syfte all reducera kostnaderna. EUMETSAT:s planerade program omfattar bäde en kontinuerliggeostationär och en polär satellit och skall i första hand ses som ett samlateuropeiskt bidrag till det globala observationssystemet. har försettvärlden med data frän sina polära väder-satelliter. Av ekonomiska skäl har mannu deklarerat att man inle ensam kan upprätthålla det poläravädersatellilprogrammet. tvingas därmed att ta sitt ansvar. Som ersättning för det ursprungligaprogrammet MOP (Meteosat Operational Programme) har EUMETSAT tagit fram tvåprogram, MTP (Meteosat Transitional Programme) och MSG (Meteosat SecondGeneration). MTP är ett övergångsprogram som harvisat sig nödvändigt alt genomföra på grund av förseningen med MSG. MTP bestårav en utvecklingsfas samt en operaliv fas fram lill är2001. MSG beslår av en ny förbättradgeostationär satellit. Förstudier pågår och det egentliga utvecklingsarbetetkommer att påbörjas . Såväl som EUMETSAT deltar i deltaarbete. bidrag till finansieringen i har för perioden 1993-2000beräknats lill ca (penningvärde). Den operativaverksamheten beräknas påbörjas . EPS () är ettprogram som består av en satellit i en polär bana. Satelliten planeras attersätta en av två amerikanska vädersa-telliler. Utvecklingsarbetet liggermellan är 1993-1999. ansvarar för rymddelen medan EUMETSAT ansvarar för denmeteorologiska instrumenteringen. bidrag till finansieringen i ESAhar för beräknats till ca (1991 årspenningvärde). De tekniska och ekonomiska förhandlingarna mellan ochEUMETSAT är inte klara men har, enligt vad jag erfarit, kommit betydligtnärmare en lösning . ADC () är etltillfälligt program i vilket man utnyttjat en back-up-satellit ägd av EUMETSAT för att bistå det amerikanska satellit- programmet över västra . Det kan påpekas alt den europeiska satel liten var den satellit som innevarande är utnyttjades för att prognosera den tropiska orkanen framfart över och 171 sydstaterna.Den amerikanska varningstjänsten räddade tusentals liv och Prop.1992/93:100 stora ekonomiska värden. Beräknatsvenskt bidrag till EUMETSAT per är om deltar i alla obligatoriskaprogram samt den allmänna budgeten (prisläge ). Förändringar kan komma att ske mentotalkostnaden för hela programmet förväntas för del ligga omkring500miljoner kronor, (baserat på den senaste ECU-kursen före beslutet att låtaden svenska kronan flyta, 7,41592). Programmen MSG och EPS svarar för avkostnaderna. En av orsakerna till de ökade kostnaderna försvensk del är att endast bidragit av kostnadernaför nuvarande operationella program men att i fortsättningen varje medlemslandmåste bidra i proportion till sin bruttonationalprodukt vilket för Sverigeinnebär av kostnaderna. Ett lägre bidrag är inte längreförhandlingsbart. En annan orsak är det utökade satellitprogrammet,främst EPS som är en följd av att inte burit sin del av detinternationella satellit-burna observationssystemet. Beräknad svensk kostnad för delprogrammen (miljonerkronor prisläge ): har inom EUMETSAT röstat för MTP- och ADC-programmen Prop.