prop · GG0356 · 1992-12-31 00:00:00 — I fråga om vite somavses i denna paragraf gäller 9 kap. 8 9 . Eten som ej är part cxhinte heller medverkar enUgt 13 a § och som efter kaUelse av marknadsdomstoleninstäUt sig inför domstolen har rätt till ersättning enligt vad i rättegångsbalkenär föreskrivet om ersättning tiU vitme eUer sakkunnig. I ärende variombudsrrum för talan tiUämpas bestämmelsema för mål om aUmänt åtal och i annatärende bestämmelserna för mål vari förlikning är tiUåten. Skall ersättningutges av parterna en för båda och båda för en, skaU domstolen slutiigt fördefekosttiaden mellan dem med hälften å vardera. Den som inte är part cxhinte heller medverkar enligt 13 a § cxh som efter kallelse av Marknadsdomstoleninställt sig inför domstolen har rätt till ersättning enligt vad i rättegångsbalkenär föreskrivet om ersätming till vittne eUer sakkunnig. / mål därKonsumentombudsmannen för talan tillämpas bestämmelsema för mål om allmäntåtal. / andra mål tillämpas bestämmelserna för mål vari förlikning är tilfeten.SkaU ersätttiing utges av parteraa en för båda och båda för en, skaU domstolenslutiigt fördela kostnaden mellan dem med hälften på vardera. I marknadsdomstolensbeslut varigenom ärende ellei sådan fräga som avses i 15 a 9 avgön anges deskäl pä vilka beslutet gmndas. Beslut som nänmts och beslut som avses i 159 andra stycket sänds tiU parterna, tiU den som medverkar enligt 13 a 9 och tiUsådan myndighet som avses i 4 9 produktsäkerhetslagen (1988:1604) samma dagsom det meddelas. I Marknadsdomstolensdom varigenom mål dier såcfen firåga som avses i 15 a 9 avgön skall de skälanges pä vilka domen grundas. Domen och ett sådant beslut som avses i 15 9andra stycket skall sändas tiU partema, tiU den som medverkar enUgt 13 a § ochtiU sädan myndighet som avses i 4 9 produktsäkerhetslagen (1988:1604) sammadag som domen eller beslutet meddefes. Skallansökan, kallelse eller föreläggande tiUstäUas part eller annan, sker detgenom delgivning. Etetsamma gäUer beslut som sänds enligt 19 9. Annan handlingfår tilbtälUis part eller annan genom delgivTung, om det anses erforderUgt. Delgivningav beslut av , viUcet innefattar vitesföreläggande enUgtkonkurrenslagen (1982:729), marknads-förmgslagen (1975:1418), lagen (1971:112)om avtalsviUkor i konsumentförhållanden, fegen (1984: 292) om avtalsvillkormellan näringsidkare eUer produktsäkerhetslagen (1988:1604), får inte skeenUgt 12 9 delgivningslagen (1970: 428), om det inte finns anledning att anfeatt den sökte har avvikit eUer pä annat sätt häUer sig undan. Skallansökan, kallelse eller föreläggande tiUstäUas en part eller någon annan, skerdet genom delgivning. Etetsamma gäller dom eller beslut som sänds enligt 19 9-För andra handlingar får delgivning användas om det anses erforderligt. Itelgivningav sådana domar eller beslut av , som innefattarvitesföreläggande enUgt marknadsföringslagen (1975:1418), lagen (1971:112) omavtalsvillkor i konsumentförhållanden, lagen (1984:292) om avtalsvUUcor meUannäringsidkare eUer prcxiuktsäker-hetslagen (1988:1604), får mte ske enligt 12 9delgivningslagen (1970: 428), om det inte finns anledning att ante att densökte har awUdt eller på annat sätt håUer sig undan. 1.Denna lag träder i kraft . "Senaste lydelse 1988:1606 ' Semaste lydelse 1988:1606 2.Föreskriftema i 13, 14, 15, 15 a, 16 och 18-20 99 i deras äldre lydelser skaUfortfarande tillämpas vid handläggningen av ärenden om företagsförvärv enligtpunkten 7 i övergångsbestämmelsema tiU konlcunenslagen (1992:000). Prop.1992/93:56 4 Förslagtill Lag om ändring i CECA-lagen (1972:762). Härigenomföreskrivs att 10 9 CECA-lagen (1972:762) skaU upphöra att gälfe vid utgängenav . Lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) Härigenomföreskrivs att 14 kap. 3 9 aktiebolagslagen (1975:1385) skaU ha följandelydelse. 14 kap. 3 9' När avtal om fusiongodkänts av bolagsstämman skaU det anmälas av bofeget för registrering. Om detej skett frän bolagsstämmans beslut eUer omregistteringsmyndigheten genom fegalcraftägande beslut avskrivit sädan anmälaneller vägrat registtering av avtalet, är frågan om fusion förfaUen. Hinder mot registtering avavtal om fiision erUigt 2 9 möter 1. om fiisionenförbjudits enligt konkurrenslagen (1982:729) eller om in te beslutat lämna fiisionen utan åt gärd enligt 20 iförsta stycket konkurrenslagen eller 2. om ej yttrandeföretes från auktoriserad eUer godkänd revisor av vilket framgår att aktiekapitalet i det övertagande bolagetinte överstiger de överlåtande tx)lagens sammanlagcfe verkUga värde för det övertagandebolaget. Hinder mot registreringmöter om fusionen har förbjudits enUgt konkurrenslagen (1992:000) eller lagen(1992:000) om ett europebkt ekonomiskt samarbetsområde (EES) eller omprövning av fiisionen pågår enligt någon av dessa lagar. Förregistrering av ett fusions-avtal enligt 2 9 krävs vidare att ett yttrandeföretes från auktoriserad eller godkänd revisor av vilket framgår attaktiekapitalet i det övertagande bolaget inte överstiger de överfetandebolagens sammanlagda verkliga värde för det övertagande bolaget. Etenna lag i kraftden . Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 8 kap. 4 9 sekretesslagen(1980:100) skaU upphöra att gälfe vid utgången av . Lag om ändring i bankaktiebolagslagen (1987:618) Härigenomföreskrivs att 11 kap. 3 9 bankaktiebolagslagen (1987:618) skaU ha följandelydelse. har gcxlkänts av bolagsstämman skaU det anmälas av detöverfetande bankaktiebolaget för registrering. Om detfe inte har skett från stämmans beslut eUer om Finansinspektione genomlagakraftvunnet beslut har avskrivit en såcfen anmälan eUer vägrat registreringav avtalet, har frågan om fusion faUit. Hindermot registtering möter. Hinder mot registtering möter, om fusionen har förbjuditsenligt om fusionen har förbjudits enUgt konkurrenslagen (1982:729) eller konkurrenslagen (1992:000) eller om lagen (1992:000) om ett europeiskt inte har beslutat attlämna fiisionen ekonomiskt samarbetsområde (EES) utan åtgärd erdigt 20 första styck- eller om prövrung av fiisiorxen på- går enligt någon av dessa lagar. Förregistrering av ett fiisionsavtal enligt 2 9 krävs vidare att ett yttrandeföretes firån en auktoriserad revisor, av vUket firamgår att aktiekapitalet idet övertagande bolaget inte överstiger de överlätande bolagens sammanlagcfeverkUga värde för det övertegande bolaget. Dennafeg ttäder i kraft den 1 juU 1993. Lag om ändring i sparbankslagen (1987:619) Härigenomföreskrivs att 7 kap. 4 9 och 8 k:. 5 9 sparbankslagen (1987:619) skaU haföljande lydelse. När fusionsavtalethar godkänts av sparbanksstämman skaU det anmälas av den överfetande sparbankenför registtering. Om dette inte har skett firån stämmansbeslut eller om genom lagakrafitvunnet beslut har avskriviten såcfen anmälan eUer vägrat re-gistiering av avtalet, har frågan om fusionfalUt. Hinder mot registteringmöter, om fusionen har förbjudits enligt konkurrenslagen (1982:729) eller omnäringsfrihetsombudsmannen inte har beslutat att lämrui fiisionen utan åtgärdenligt 20 första stycket konkurrenslagen. Hinder mot registteringmöter, om fusionen har förbjudits enUgt konkurrenslagen (1992:000) eller lagen(1992:000) om ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde (EES) eller om prövningav fiisionen pågår enligt någon av dessa lagar. skaU från stämmans beslut enUgt 1 9 fönfe stycket anmäla beslutet tillFinansinspektionen för registrering. Frägan om ombUdning har fallit om anmälaninle gjorts inom föreskriven tid eUer om genom beslut somvunnit laga kraft har avskrivit en sådan anmälan eller vägrat registrering avbeslutet. Beslutet fär interegistteras om ombUdningen har förbjudits enligt konkurrenslagen (1982:729).Hinder mot regbtrering föreUgger också om inte harbeslutat att lämna ombildningen utan åtgärd enligt 20 9 första stycketkonkurrenslagen. Beslutet får interegistreras om ombildningen har förbjudits enUgt konkurrenslagen (1992:000)eller lagen (1992:000) om ett europebkt ekonombkt samarbetsområde (EES) ellerom prövning av ombildningen pågår enligt någon av dessa lagar. ' Senaste lydelse 1991:936 Senaste lydelse 1991:936 Etennafeg träder i kraft den 1 juU 1993. Prop.1992/93:56 9 Förslagtill Lag om ändring i föreningsbankslagen (1987:620) Härigenomföreskrivs att 10 kap. 4 9 föreningsbankslagen (1987:620) skaU ha följandelydelse. har godkänts av föreningsbanksstämman skaU det anmälas av denöverfetande för registrering. Om detfe inte har skett inom fyramånader från stämmans beslut eller om genom lagakraftägandebeslut har avskrivit en sådan anmälan eUer vägrat registtering av avtalet, harfrågan om fusion fiilUt. Hindermot registtering möter. Hinder mot registtering möter, om fusionen har fölbjuditsenUgt om fusionen har förbjudits enUgt konkurrenslagen (1982:729) eller konkurrenslagen (1992:000) eller om lagen (1992:000) om ett europebkt inte har beslutat attlämna fusionen ekonombkt samarbetsområde (EES) utan åtgärd enligt 20Iförsta styck- eller om prövrung av fiisionen på- går enligt någon av dessa lagar. Omfusionsavlalet har godkänts av fuUmäktige, skaU registreringsanmälan innehåUaförsäkran av styrelsen att underrättelse som avses i 7 kap. 12 9 Qärde stycketskett. Dennalag i kraft den 1 juU 1993. 'Senaste lydelse 1991:936 Lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar Härigenomföreskrivs att 12 kap. 5 9 lagen (1987:667) om ekononuska föreningar skaU haföljande lydelse. 12 kap. 5 9 När ftisionsavtalethar slutUgt godkänts av föreningsstämman skaU det anmälas av förenmgen förregisttering. Om dette inte har skett ftän stämmans besluteUer om registreringsmyndigheten genom lagakraftägande tieslut har avskrivit ensådan anmälan eUer vägrat registrering av avtalet, har frägan om fusion falUt. Hinder motregisttering möter, om fusionen har förbjudits enligt konkurrenslagen (1982:729)eller om irue har beslutat att lämna fusionen utanåtgärd erdigt 20 § första stycket konkurrenslagen. Hinder motregistrering möter, om fusionen har förbjudits enUgt konkunrenslagen (1992:000)eller lagen (1992:000) om ett europeiskt ekonombkt samarbetsområde (EES) ellerom prövning av fusionen pågår enligt någon av dessa lagar Etenna lag träder i kraftden I juU 1993. Prop.1992/93:56 11 Förslag till Lag om ändring i lagen om ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde(EES) Härigenomföreskrivs att det i lagen om ett europeiskt ekonomiskt sam-artxtsomräde (EES)slcaU införas en ny paragraf, 10 a 9> av följande lydelse. Bestämmelsemai artikel 53.1 i är inte tillämpUga pä sådana kategorier av avtalmeUan företag, beslut av företagssammanslutiiingar och samordnade förfarandensom kan antas uppfyUa fömtsätttiingama i artikel 53.3 samma avtal(gruppundantag). Sådanakategorier av avtal, beslut cxh samordnade föriaranden som avses i fönte stycketanges i verkställighetsföreskrifter av regeringen. Vadsom sägs i denna paragraf utgör inte hinder för den rätt som EG-kommissionencxh EFTA:s övervakningsmyndighet har enUgt att i ett visst faUbestämma att ett gmppundanntag inte skaU tUlämpas, om ett avtal, beslut ellersamordnat förfarande har vissa verkningar som är oförenliga med de vUlkor somanges i artikel 53.3 i . Utdragur protokoU vid regeringssammanträde Närvarande:stetsministem BUdt, ordförande, cxh stetsråden B. , ,, , , , , , Thurdm, HeUsvUc,, , , , , , , P. , anmäler fråga om ny konkurrenslagstiftning. Regeringenbeslutar att genom proposition lämna förslag till rUcsdagen om nykonkunenslagstiftning i enlighet med bilagan till dette protokoU. Sammanfattning av betänkandet (SOU 1991:59) Konkurrens förökad välfärd ISverige, liksom i de fleste andra industriländer, har produktivitetstiUväxtenförsvagats de tvä senaste årtiondena. En hög löne- och prisstegringstakt utgörett hot mot den samhäUsekonomiska balansen och därmed mot den fulfesysselsättningen. KonlcunenspoUtikenär ett viktigt insfeg i stabiUseringspoUtiken samt en fömtsättning för gcxiresurshållning, ekonomisk tiUväxt, utveckling av välfärden cxh intemationellkonkunenskraft. Begränsning av konkunensen innebär att marknadens effektivitetsom styrmekanism försämras. Fricxh väl fungerande konkunens där konsumenteraa har möjUghet att välja mellanolika varor cxh tjänster är alltså en viktig del av den ekonomiska politiken.Genom att utbudet styrs av hushållens önskemål och preferenser uppnås ensamhällsekonomisk effektivitet. Idet marknadsekonomiska systemet är konlcunensen ständigt hotad. Företag kangenom fusioner, kartellbildningar eller andra former av konkurrensbegränsande samverkanskaffa sig en marknadsmakt som sätter konkunensen ur spel. Imcxlema välfärdssteter har det därför ansetts nödvändigt att använcfe olUcakonkunenspoUtiska medel. Ett viktigt medel är en konkunenslagstiftning som gersamhäUet möjligheter att ingripa mot skadUga konkurrensbegränsningar. Eneffektiv konkunenspoUtik minskar behovet av specialregleringar för olikasektorer av ekonomin. Konkurrenskommitténhar enligt sina direktiv haft i uppgift att kartiägga hurkonkurrensförhåUandena förändrats samt att analyseravilken betydelse konkunensförhållandena har för att de centrafeekonomisk-poUtiska målen skall kunna nås. I uppgiften har även ingått attföreslå åtgärder som verksamt kan bidra tiU en ökad konlcurrens och att övervägaändringar i konkunenslagstifuiingen. Direktivendelar in arbetet i tre faser. I den fönte fasen har kommittén gått igenom dereglerade sektorema, livsmedels-, bygg- och transportsektom cxh lagt framförslag i syfte att förbättra de olika marknademas funktionssätt. Ifas nummer två har kommittén behandlat frågan om prisinformation tiUkonsumentema och lagt fram förslag till hur sådan prisinformation kanförbättras. 1992/93:56 Bilaga 1 I den tredje fasen, som nuredcjvisas, presenteras generelfe slutsatser om Prop. 1992/93:56konkurrensförhåUandena i den svenska ekonomin. Vidare framläggs förslag Bilaga 1 om förändring av konkurrenslagstiftningen, om avreglering cxh om en nyeffektivare myndighetsorganisation för konlcurrensvården. senare fas kommer även konkurrensen inom den kommunafe sektora attbehandlas. Avden studie om konkurrensförhåUandena i 61 branscher som sfetens pris-cxhkonkurrensverk (SPK) har genomfört för kommitténs räkning framgår attkonkurrensen inom flertalet av de sttiderade branscherna fungerarotiUftedsställande. Fömtom många s.k. 'naturUga" konkunenshinder, somberor t.ex. pä att det föreUgger stordriftsfördelar i produktionen, finns deten rad andra aUvarUga hinder mot en effektiv konkurrens, nämUgen -Privata överenskommeber ochsamarbete mellan företag i form av dels vertikalt samarbete, t.ex. mellanproducenter, leverantörer, återförsäljare eUer reparatörer, dels horisontelltsamaitxte meUan prcxlucenter eUer leverantorer som befinner sig på samma nivä iprcxluktionskedjan. 1 det senare fallet handlar det ofte om cirkaprisUstor ochannat prissamarbete. -Dominerande ställning för vissaföretag förekommer i ett stort antal branscher, i synnerhet inomlivsmedelsindustrin och byggmaterialindustrin. Inom flertalet branscher harkoncentrationen ökat. -OffentUga regleringar ochsubventioner förekommer cxkså inom många områden. Ete offentiiga ingreppen ärav mycket olika karaktär: prisregleringar, tekniska normer, tullar och andraimporthinder, subventioner som begränsar konsumentemas priskänslighet, samtkonkurrenshinder som gäUer själva den kommunala eller stetUga verksamheten. Etesenare är delvis en följd av de lagar som reglerar kommunernas cxh andraoffentUga organs verksamhet. Etet finns också konkurrenshinder som beror avkommunemas praxis när det gäUer t.ex. upphancUing cxh redc}visning. Mellande olika typema av konkunenshinder finns ofta nära samband. En offentUgprisreglering leder t.ex. inte säUan tUl ett konkurrensbegränsande samarbetemellan företagen. SPKsuttedning har främst varit inriktad på att kartiägga cxh beskriva förekomstenav konlcurrenshinder. Kommitténredovisar även vissa studier där man har försökt att analysera effektema avolUca konkunenshinder. Dessa studier visar pä betydelsen av att stärkakonkurrensen på hemmamarknaden genom att bl.a. öppna skyddade sektorer av densvenska ekononrun. Det är således vUctigt att det finnsmöjUgheter tiU nyetableringar och att marknadema är utsatte för Prop. 1992/93:56potentieU konkurrens från inhemska cxh utländska företag samt från nya Bilaga 1 prcxlukter cxh nya tekniska lösningar. Vidiskuterar även hur konicunensförhålfendena förändrats ochkonsteterar att konkunensen i flera avseenden har försämrats. Bl.a. harkoncentrationen inom många branscher ökat. Konkurrensbegränsningar har enUgtvår bedömning inte tillräckligt effektivt kunnat förtlindras genomkonkurrenslagen (1982:729) eUer genom att ökade resurser för konkurrensvärdenStäUts tiU myndighetemas förfogande. Kommitténkonsteterar att våra kunskaper om olika konkurrenshinder cxh deras effekter päresurshushållning, ekonomisk tiUväxt, prisbUdning cxh välfärd är bristfälUga.Branschuttedningar, analyser av konkurrenshinden samhäUsekonomiska effekter ochen ökad satsning på forskning om konlcurrensfrågor är därför viktiga inslag iden framticfe konkunenspolitiken. Dennuvarande svenska konkunenslagen bygger på den s.k. nussbmksprin-cipen, vars fegtekniskauttryck är den s.k. generalklausulen. Föibudsprin-cipen, som dominerar iutiändska konkunensrättssystem, däribland EGs, har i tegit siguttryck i förbud mot anbudskarteUer cxh bmttopriser. Eten svenskalagstifmingen på området har således hittiUs varit mindre långtgående när detgäller att hindra konkunensbegränsande förfaranden än lagstiftningen i mångaandra industiiländer. Kommitténsutvärdering av lagstiftningen visar att den inte varit tillräckligt effektivför att angripa det omfattande prissamarbete cxh den marknads-delning somförekommer. Reglema för konttoU av företagsförvärv har inte heUer varittillräckliga. INorge och pågår arbete för att reformera konkunenslagstiftningen. IPinland har recfen förslag lagts med nya föibud mot prissamaibete cxhmarknadsdelning. Eten norska konkunensutredningen har en motsvarandeinriktning. I EG-ländema pågår en prcxess där de nationeUa reglema närmas tiUden gemensamma konkunensrätten. Det betyder att förbudsprincipen nu har vunnitinsteg i ytterligare ett antal västeuropeiska länder. Behovetav en ny konkurrenspolitik Komnutténs genomgångav konkunensförhåUandena i det svenska näringsUvet visar attkonlcunenspolitiken behöver förstärkas. En ny konkunenspoUtik behövs bl.a. avföljande skäl: -KonkurrenspoUtiken spelar enaUt vUctigare roU för att uppnä centrafe Prop. 1992/93:56 poUtiska mål vadgäUer t.ex. stabUiseringspoUtiken, tiUväxUtiken cxh Bilaga 1 europapoUtiken, -Ete konkurrenspoUtiska medlenbör kunna umyttjas mera flexibelt, -Nuvarande lag cxhmyndighetsorganisation har inte kunnat förhindra en ökad koncentration inomnäringsUvet cxh konkurrensbegränsande samarbete mellan företag. -Eten svenska lagstiftningenbehöver anpassas tiU den intemationelfe utvecklingen. uppfattning behövs det en serie av åtgärder för att förbättrakonkurrensen i den svenska ekonomin. StetUga och kommunala regleringar behöverses över med sikte pä att avskaffa eUer förändra sådana regleringar som harstarkt konkunensbegränsande verkan. Etette gäller bl.a. olika former avetableringshinder, importhinder och vissa priskonttoller. Etet krävsuttedningar cxh infonnation om rådande marknadsförhållanden cxhkonkurrenshinder i syfte att möjliggöra för aktorer på marknaden att agera såatt en effektiv cxh väl fungerande konkunens uppnås. Etet krävs kraftfiilfeåtgärder genom en skärpning av konkunenslagen i syfte att motverkakonlcunensbegränsande agerande från olUca aktörer. Utgångspunktenför arbetet med den nya konkunenslagen har varit att främja bl.a. effektivresurshushållning, fömyelse cxh ekonomisk tillväxt. Artxtet har varit inriktetpå att effektivisera lagstiftningen i fönte hand cfe det gäUer prissamverkan,marknadsdelning cxh företagsförvärv. Kommittén har aUtså sökt precisera målenför konkunenslagstiftningen cxh knyte dem tiU de centrala ekonomiska ochpolitiska målen. Målformuleringen utgår från att konkunenslagstiftningen intebara är avsedd att påverka förhållandena inom näringslivet utan ävenförhållandena inom stora delar av den offentUga sektora. Ändamåletmed konkurrenslagen skall vara att skapa cxh upprätthålla en effektivkonkurrens som 1.främjar rationell prcxluktionoch god resunhåUning 2.bidrar tiU att öppna marknadersamt firämjar etablering av nya företag cxh utveckling av nya produkter 3.leder tiU lägre priser 4.ger konsumenter cxh andraköpare valfrihet och möjligheter att påverka utbudet av varor cxh tjänster. Problemetdå det gäUer utforma cxh tillämpa en effektiv konkurrenslagstiftning är attmånga konlcunensbegränsande åtgärder har säväl positiva som negativakonsekvenser. En konkunensbegränsning kan således innebära en rationeUareproduktion och lägre kosbiader för företagen, som den Prop-1992/93:56 innebär risk för att monopolpriser tas ut, att företagens kostiiaderökar på Bilaga 1 grund av ineffektivitet samt risk för en långsammareteknisk utveckling och förayelse. Vidingripanden mot företag som hämmar konkunensen cxh vid prövning avföretagsförvärv måste bäde de positiva och negativa effekterna beskrivas ochutvärderas. Bedönmingen av om en konkurrensbegränsning är skadUg frän aUmänsynpunkt bör baseras på en samhäUsekonomisk analys där man beaktar bäde sådanaeffekter som kan värderas i kronor och sådana effekter som bara kan beskrivaskvaUfetivt. Vissakonkunenäiegränsnuigar kan befaras ha eUer komma att fi så negativa effekter påkonkurrensen cch utgöra ett ddant hot mot konsumenteraas välfärd att degenereUt bör förbjudas. En huvudfråga för kommittén har varit att bedöma om dennuvarande lagstiftningen som bygger på den s.k. missbmksprincipen har varittilhäckligt effektiv för att åstadkomma fiingerande konkunensförhållanden iSverige eller om det behövs ett större inslag av genereUa förbud. Vidprövningen av denna fråga har kommittén beakfet konkurrensförhål-fendena iSverige och olika omvärldsförändringar som har ägt mm under senare är. EnvUctig utgångspunkt har varit att de marknadsekonomiska principema fitt ökad betydelseoch att olika avreglerande åtgärder vidtegits. Prisregleringar skall iframtiden bara användas vid exceptioneUa krissihiatio-ner. Förbudinförs mot prissamverkan och marknadsdelning Kommitténhar redovisat att prissamaibete är omfattande i svoiskt näringsUv inom ettstort antal branscher. Etet gäller såväl vam- som tjänstesektora. En stor delav det prissamartiete som finns är en direkt följd av de olUcaprisregleringar vi tidigare haft. Ett pris»mart>ete som omfattar mänga ochStora företag pä marknaden medför betydande risker för att samarbetet försvagardet nödvändiga konkunenstrycket med negativa följder för sunhäUsekonomin. Kommitténanser att den nuvarande missbmksprincipen utgör ett aUtför svagt skydd för atthindra horisontellt prissamarbete som skadar konkunensen ochmarknadshushåUningens effektivitet. Viföreslår ett föibud mot horisonteUt prissamaibete som omfattar en väsentlig delav marknaden. Förbudet föreslås ttäffa överenskommelser och i samförståndtiUämpade gemensamma förfaranden men ocksä påtryckningar i syfte att få tiUstånd en överenskommelse eller ett gemensamt agerande. Förbudet föreslåsomfatta såväl fall som innebär att ett visst pris eUer rabatt bestäms som attoUka former av rekommendationer om priser eUer rabatter utfårdas. Kommittén föreslår ävenföibud mot marknadsdelning mellan näringsidkare, Prop. 1992/93:56 närförfiundet omfattar en väsentUg del av marknaden. Marknadsdehiing Bilaga Iutgör ofta ett altemativ tiU prissamarbete när det gäUer att undvUcapriskonkurrens. Förbudet föreslås avse såväl kvotering, områdesindelning somolika former av utbudsbegränsningar. Kommitténhar valt att inte precisera i lagtexten vad som skaU avses med en väsentUg delav marknaden. Däremot har vi föresfegit en tumregel tiU ledning förrättstillämpningen där vi anger som en lämplig gräns. Prissamartietei form av cirkaprisUstor förekommer i stor utsträckning inom såväl vam- somtjänstesektom. Konsekvensen av värt ställningstagande blir att flertaletnuvarande Ustor kommer att drabbas av förbudet.