prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Jag föreslär därför attgränsen höjs till per är. I de fall saknar medelunder anslaget B 5. Bidrag till drift och byggande av enskilda vägar i sambandmed att vägar som tidigare varit väghållare för övertas av enskilda,bör det under det kommande budgetåret vara möjligt för att disponeramedel som motsvarar gällande statsbidrag under detta anslag för kostnader som annarsskulle belasta anslag B5. Inom ramen för anslaget betalasVägverkets forskningsverksamhet. Regeringen planerar att senare i väråterkomma med ett samlat förslag om forskningsfrågor. Jag avser att i detsammanhanget ta upp vissa frägor som rör forskning. Jag beräknar medelsbehovet /94 till 5 . Jag hemställer att regeringen föreslår att 1.till Drift ochunderhåll av slatliga vägar för /94 anvisa ett reservationsanslagpå , 2.godkänna vadjag anfört om användning av delar av anslaget för anskaffning av utrustning för hastighetsövervakning, 24 3. godkänna att Vägverketbemyndigas att utnyttja väganslag för Prop. 1992/93:100 förtida inlösen av fastigheter inom område med fastställd vägarbets- Bilaga7 plan eller detaljplan med högst samt 4. medge att regeringen vidbehov när allmän väg, för vilken staten är väghållare övergår till enskild väghållning, fär låta dis ponera medel motsvarande gällande statsbidrag under detta anslag för kostnader som annars skulle belasta anslaget B 5. Bidrag till drift och byggande av enskilda vägar. 1992/93 Anslag 1556500000 1993/94 Förslag 1556500000* Under avsnittet Särskilda frågor,Investeringar infrastruktur redovisas principerna för ett nyttfinansieringssystem för investeringarna i infrastrukturen. Den slutligautformningen av detta förslag avses redovisas i ett förslag till proposition ominvesteringsplaneringen våren 1993.1 awaktan på detta föreslår jag att anslagetförs upp med oförändrat belopp. Jag hemställer att regeringen föreslår att, i awaktan på särskildproposition i ämnet, tWl Byggande av riksvägar för /94 beräknaett reservationsanslag på . 1992/93 Anslag 925 400000 1993/94 Förslag 925 400000* Under avsnittet Särskilda frågor.Investeringar infrastruktur redovisas principerna för ett nyttfinansieringssystem för investeringarna i infrastrukturen. Den slutligautformningen av detta förslag avses redovisas i ett förslag till proposition ominvesteringsplaneringen våren 1993.1 awaktan på detta föreslårjag att anslagetförs upp med oförändrat belopp. Jag hemställer att regeringen föreslår att, i awaktan på särskildproposition i ämnet, till Byggande av läiistrafikanläggningar för budgetåret1993/94 beräkna ett reservationsanslag pä . Bidrag till drift och byggande av enskilda vägar Prop. 1991/92 Utgift 607240242 Reservation 507013876 ''ga 7 1992/93 Anslag 648500000 1993/94 Förslag 648500000 Från anslaget betalas bidrag tilldrift och byggande av vissa enskilda vägar. Bidragsgivningen regleras genomförordningen (1979:788) om statsbidrag till enskild väghållning. hemställer om ett anslag på 884 miljoner kronorför /94 avseende verksamheten . Jag beräknar medelsbehovet till 648,5 miljoner kronor.Förbrukningen för beräknas i stort fördela sig enligt följande. -Administrationoch rådgivning 34 700000 Jag hemställer att regeringen föreslår att t'\\\ Bidrag till drift ochbyggande av enskilda vägar för /94 anvisa ett reservationsanslagpå . : Särskilda bärighetshöjande åtgärder 1992/93 Anslag 707300000 1993/94 Förslag 707 300000* Under avsnittet Särskilda frågor.Investeringar i 1990-talels infrastruktur redovisas principerna för ett nyttfinansieringssystem för investeringarna i infrastrukturen. Den slutligautformningen av detta förslag avses redovisas i ett förslag till proposition ominvesteringsplaneringen våren 1993.1 awaktan på detta föreslårjag att anslagetförs upp med oförändrat belopp. Jag hemställer att regeringen föreslär att, i awaktan på särskildproposition i ämnet, till : Särskilda bärighetshöjande åtgärder /94 beräkna ett reservationsanslag pä . B 7.Försvarsuppgifter Prop. 1991/92 Utgift 34 270342 Reservation35 879 000 ''8 1992/93 Anslag 45 554000 1993/94 Förslag 47667000 Från anslaget betalas Vägverketskostnader för planering m.m. samt in vesteringar vad gällerförsörjningsberedskapen inom totalförsvarets civila delar. hemställer om ett anslag på 54,6 miljoner kronorför /94 avseende verksamheten år 3994. hemställervidare om ett beställningsbemyndigande för att anskaffa reservbromateriel år1994 avseende på . bör genom ett beställningsbemyndigande på 10,7miljoner kronor ges möjlighet att anskaffa reservbromateriel är 1994 som avserår 1995. Jag beräknar medelsbehovet till . Jag hemställer att regeringen föreslär att 1.till Vägverket:Försvarsuppgifter iör /94 anvisa ett reservationsanslag på47667000 kr samt att 2.Vägverket gesett beställningsbemyndigande på för att anskaffa reservbromaterielär 1994 som avser . Kostnader för upprätthållande av bilregistret 1993/94 Förslag 507 500000 Frän anslaget betalas kostnadernaför upprätthållande av bilregisterverksamheten. hemställer om ett anslag pä 507,5 miljonorkronor. I enlighet med vad som anfördes i beslut medanledning avpropo- sitionen (prop. 1992/93:2, bet. 1992/93:TU4, rskr. 1992/93:58) Om vissa or ganisatoriska frågor inom trafiksäkcrhetsområdet bör ett särskilt anslag in rättas för att täcka kostnader för upprätthällande av bilregister- 27 verksamheten avseende de uppgifter som harövertagit från TSV. 1992/93:100 Avgiftsinkomster från bilregistret äratt betrakta som offentligrättsliga in- Bilaga 7 komster vilka skallredovisas pä inkomsttitel pä statsbudgeten. I riksdagsbeslutet angavs vidareatt influtna medel frän försäljningen av individuella registreringsskyltar fårdisponeras av för trafiksäker-hetsändamäl. 1989(prop. 1988/89:100 bil. 8, bet. 1988/89:TU13, rskr. 1988/89:211) anfördes attdet pä grund av ändrade redovisningsprinciper uppkommit ett underskott omtotalt i TSV:s anslag. Detta justerades genom att eninkomsttitel belastades som motsvarande medel sattes in på ettspärrat räntelöst konto hos . Sedan är 1989 har reglernaändrats sä att konton av ovanstående typ inte längre päverkar statsbudgetenssaldo. Därmed uppnår konstruktionen inte längre det ursprungliga syftet. Jagföreslår därför att denna konstruktion awecklas. Chefen för hartidigare redovisat ett förslag om generell räntebeläggning av statligamedelsflöden samt presenterat den modell som bör tillämpas. budgetaret 1993/94 alt tillämpa denna modell. kommer därföratt tilldelas ett räntekonto med kredit i och medlen underdetta anslag förs till detta konto. Jag beräknar medelsbehovet till . Jag hemställer att regeringen föreslär att 1.tillVäg\>erket: Kostnader för upprätthållande av bilregistret för budgetåret1993/94 anvisa ett ramanslag på samt 2.att regeringenbemyndigas att vidta nödvändiga redovisningsät-gärder för att awecklakonstruktionen med underskott på anslag. 1993/94 Förslag 1000 hemställer om att ett särskilt anslag inrättasför uppdragsverksamhet. Anslaget bör ha formen av ett s.k.tusenkronorsanslag. har rätt att utföra uppdrag ät utomståendeunder förutsätt ning att full kostnadstäckning uppnås. Verket har även tagit över uppgifter från TSV som finansieras med avgifter för att uppnä full kostnadstäckning. Dessa verksamheter bör föras samman och redovisas underett gemensamt tusenkronorsanslag. skall i anslagsframställan och iårsredovisningen särredovisa varje verksamhetsgren för sig. Inom ramen för anslaget betalas ocksä Buss- ochtaxivärderingsnämndens verksamhet. Prop.1992/93:100 Bilaga 7 Jag hemställer att regeringen föreslär att till : Uppdragsverksamhet m.m. för /94 anvisa ett anslag pä 1000kr. 2 En fast förbindelse över Sammanfattning av föredragandens förslag: Regeringenbemyndigas att uppdra ät och att utställa kapitaltäckningsgarantiertill skydd för egna kapital. undertecknade den enöverenskommelse med den danska regeringen om en fast förbindelse över Öresund.I regeringens proposition (prop. 1990/91:158) med anledning av ett avtal mellanSverige och om en fast förbindelse över redogörs för avtalet.Propositionen antogs av (bet. 1990/91:TU31, rskr. 1990/91:379) i juni1991 varefter avtalet ratificerades samma är. 1 propositionen anförs bl.a. attSverige och var för sig skall bilda ett helägt aktiebolag somtillsammans skall bilda och äga ett konsortium, vilket skall äga och svara förall verksamhet avseende förbindelsen. Det svenska ägarbolaget skall, förutomatt vara ägarbolag till konsortiet, även svara för byggande, drift ochunderhåll samt finansiering av de svenska anslutningarna. Öresundsförbindelsenskall betalas med avgifter frän trafikanterna och anslutningarna på densvenska sidan skall betalas med det överskott förbindelsen beräknas ge.Konsortiet skall låna upp erforderliga medel för all verksamhet beträffandeförbindelsen pä den öppna marknaden. Upplåningen skall solidariskt garanterasav den svenska staten och den danska slaten. Enligt beslut skall regeringen ärligen förriksdagen redovisa hur projektet fortskrider. I har () bildats med Väg- och Banverken som förvaltare av statens aktier. Dessdanska motsvarighet är A/S Öresundsförbindelsen (ASÖF). och träffadeden ett konsortialavtal, varigenom Öresunds- Avtalet godkändes av den svenskaregeringen den Prop. 1992/93:100 och av den danska regeringen den 6februari 1992. verksamhet pågår sedandrygt . har även konsortietsverksamhet startat. lämnades en ansökanom prövning av förbindelsen enligt gällande miljölagstiftning in tillregeringen av Öresundskonsortiet. Ansökan har remissbehandlats och en prövningav förbindelsens miljöeffekter kommer därefter att göras i enlighet medriksdagens beslut. har i en skrivelse tillregeringen den 3juli 1992 bl.a. tagit upp frägan om att utfärdakapitaltäckningsgarantier till skydd för egna kapital. Anledningen är följande. Under deinledande åren efter det att Öresundsförbindelsen tagits i drift förväntasÖresundskonsortiet fä ett negativt rörelseresultat eftersom intäkterna(trafikantavgifterna) inte är tillräckliga för att helt täcka konsortietskostnader. och avser att redovisa sina resp. andelar iÖresundskonsortiet enligt den s.k. klyvningsmetoden, vilket i detta fallinnebär att konsortiets tillgångar och skulder liksom vinster och förlusterredovisas till hälften i och hälften i ASÖF. Detta medför attÖresundskonsortiets förväntade rörelseunderskott under de inledande åren avdriftfasen kommer att belasta resp. ASÖF:s resultat. DåÖresundskonsortiet inledningsvis inte förväntas ge nägot överskott kommer ävenSVEDAB:s verksamhet avseende de svenska anslutningarna tillÖresundsförbindelsen att visa negativa resultat under de inledande åren efterdet att de tagits i drift. De negativa resultaten förväntasleda till att egna kapital kommer att understiga hälften av aktiekapital. 1 det läget blir reglerna om tvångslikvidation i 13kap. 2§ aktiebolagslagen tilllämpliga. För att undvika en tillämpning avdessa regler bör ägarna lämna eller ställa erforderliga aktieägartillskott iutsikt. och bör bemyndigas utställakapitaltäckningsgarantier, som innebär att verken förbinder sig att genomaktieägartillskott svara för att egna kapital vid varje tillfälleuppgår till minst det registrerade aktiekapitalet. Tillskott bör varavillkorliga, vilket innebär att återbetalning skall göras ur framtidadisponibla vinstmedel i . Övriga villkor för kapitaltäckningsgarantiernabör fastställas i samband med utfärdandet. Med ovanstående kapitaltäckningsgarantieroch aktieägartillskott behöver reglerna om tvångslikvidation iaktiebolagslagen inte bli tillämpliga. Med föreslagen konstruktion behövsdock ett klarläggande beträffande regressrätten i händelse av att en statliggaranti för konsortiets upplåning behöver infrias enligt nedanstående. 1 det beslut fattat (bet.1990/91:TU31, rskr. 1990/91:379) angå ende regeringens proposition (prop. 1990/91:158) med anledning av ett avtal mellan och om en fast förbindelse över anges att konsortiet skall få låna medel till verksamheten pä den öppna marknaden med en solidarisk garanti av den svenska och danska staten. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer har bemyndigats att ikläda staten denna garanti. Om en garanti kommer att behöva infrias kommer statenefter infriandet att ha en fordran på i första hand konsortiet. Om konsortietinte kan infria en sådan fordran skulle formellt ägarbolagen eller dessa bolagsägare i den mån de lämnat kapitaltäckningsgarantier kunna krävas. I Sverigeförvaltas aktier av och vilka, om kravenfullföljs, skulle bli tvungna att omprioritera medel från andratrafikinvesteringar för att betala denna fordran. För att andra trafikalainvesteringar i inte skall påverkas i händelse av att en garantibehöver infrias kommer regeringen eller dess myndighet att begränsa sinregressrätt enligt lämnade statliga garantier för Öresundskonsortietsupplåning till att gälla endast gentemot konsortiet eller den danska statenmen däremot inte gentemot och . Detta förutsätter naturligtvis enmotsvarande begränsning i den danska statens regressrätt. Prop.1992/93:100 Bilaga 7 Jag hemställer att regeringen föreslår att bemyndiga regeringen att uppdra åtBanverket och att utställa kapitaltäckningsgarantier till skydd förSVEDAB:s egna kapital. 3 Utredning om ett privat konsortium kan bygga ochunderhålla E6 genom Sammanfattningav föredragandens förslag: Det finns inte förutsättningar för attgenomföra en utbyggnad av genom med trafikavgifter. anmodade vären 1992 (bet. 1991/92:TU15, rskr.1991/92:248) regeringen att redovisa vissa förutsättningar beträffande finansieringenav en fortsatt utbyggnad av genom . Mot bakgrund av besluthar regeringen givit i uppdrag att skyndsamt utreda möjligheten attgenomföra en utbyggnad av genom genom att ett privat konsortiumfinansierar, bygger och driver vägen. Utredningen omfattar även frägan omutbyggnaden av är företagsekonomiskt lönsam eller, om så inte är fallet,hur stora statsbidrag som skulle krävas för att genomföra en utbyggnad, samthur vägavgifterna skall utformas för att förmå lokala trafikanter att väljamotorvägen framför avgiftsfria vägar. I en skrivelse till regeringen harVägverket redovisat resultatet av utredningen. Utredningen har genomförts av enarbetsgrupp med representanter frän , ,Byggentreprenörerna samt i . 3 1992/93. 1 utredningen anförs att det intefinns förutsättningar att med trafikavgift- Prop. 1992/93:100 er finansierautbyggnaden av genom . Skälen är att trafikantun- Bilaga 7 derlagetär för lågt och att det finns ett betydande inslag av lokal och regional trafikoch därmed mänga trafikplatser, vilket gör det svårt att avgiftsbeläggaflertalet av trafikanterna. Inslaget av avgifter medför dessutom cn klar riskatt trafikanter väljer andra avgiftsfria vägar vilket inte är önskvärt frånmiljöoch trafiksäkcrhetssynpunkt. Delen på äri dag . Kostnaderna för en utbyggnad har beräknats till ca 5,7miljarder kronor priser. Trafiken på sträckan varierar starkt underåret med betydande inslag av lokal och regional trafik. Trafikolyckorna är fleroch allvarligare än på övriga europavägar i landet. 1 utredningen visas vidare attutbyggnaden inte kan göras företagsekonomiskt lönsam med avgifter på vägen.Närheten till alternativa, avgiftsfria vägar är av stor betydelse och detkommer att krävas mycket stora statsbidrag som komplement till vägavgifterna.Om de statliga bidragen begränsas till halva investeringsbeloppen och ettavkastningskrav sätts pä , vilket är rimligt för att privata finansiärerskall vara intresserade, krävs ett pris på per mil för en personbiloch per mil för cn lastbil eller buss vid ett antagande om lågttrafikbortfall för att göra utbyggnaden företagsekonomiskt lönsam. Enligt min mening visar utredningen att det intefinns förutsättningar för att med trafikavgifter finansiera en utbyggnad ochunderhällsinsatser pä E6 genom . En sådan lösning på projektet är inteföretagsekonomiskt lönsam och dessutom samhällsekonomiskt ogynnsam. För att en övergäng till en nyfinansiering av vägnätet skall lyckas krävs en helhetssyn. Trafiksystemet börses i ett sammanhang och frägor som rör vägtrafikavgiftcr och prissättning börbehandlas samlat. Jag avser att i samband med mina förslag beträffandestorstadsuppgörelserna återkomma till frågor om vägavgifter. Jag hemställer att regeringen föreslår att godkänna vad jag anfört omtrafikavgifter pä E 6 genom . Sammanfattning av föredragandens förslag -1988 årstrafikpolitiska beslut ligger fast. verksamhet inriktas mot tillväxtbefrämjandeätgärder i syfte att bidra till de trafikpolitiska mäl som lades fast i 1988års trafikpolitiska beslut. -Järnvägsinspektionenbör intensifiera normarbetet utifrån järnvägssäkerhetslagen . -Medelhastighetenför persontåg är för låg. -Bärigheten förgodståg på vissa delar av bannätet är för låg. -börarbeta för att öka konkurrensen inom vissa delar av marknaden förnyinvesteringar och underhällsarbeten. -Långsiktigasatsningar bör göras pä drift-och vidmakthällandeåt-gärder. -En övergångtill ett nytt finansieringssystem skall ske. Finansieringen av Banverketsnyinvesteringar sker främst genom län i . Amortering och räntapå länen betalas med anslag över statsbudgeten. -fårta upp län i för produktionshjälpmedel, rörelsekapital ochlager inom ramen . -Anslagen: C 1.Banverket: Administrationskostnader C 2. Drift och vidmakthållande av statliga järnvägar 2 825mkr C 5. 15mkr C 6. 1992/93:100 Bilaga 7 är enligt sin instruktion (SFS 1988:707) centralförvaltningsmyndighet för frägor som rör järnvägar. Verkets huvuduppgifter äratt främja järnvägens utveckling, att driva och förvalta statensspäranläggningar, att ha hand om säkerhetsfrågor för all spårtrafik i landetsamt att främja en miljöanpassad järnvägstrafik. skall ocksåmedverka till regional balans. I detta ligger bl.a. planering, projekteringoch produktion av nya banor samt drift och vidmakthållande av befintliga banor.Banverkets verksamhetsidé är att tillhandahålla ett bansystem som möjliggöratt järnvägstrafiken blir en konkurrenskraftig, miljövänlig och trafiksäker delav transportsystemet. I den nya budgetprocessen ingårBanverket i budgetcykel tre. redovisade en fördjupadanslagsframställning för budgetåren 1993/94-1995/96.1 sin anslagsframställning har redovisat inrikt- Prop.1992/93:100 ning och utgångspunkter för verksamheten. Verksamheten utgår frände tra- Bilaga 7 fikpolitiska målen som lades fast i det trafikpolitiskabeslutet (prop. 1987/88:50 bil. 1, bet. 1987/88:TU13, rskr.1987/88:159) samt egna verksamhetsmål uppsatta av . Att utifrån de trafikpolitiskamålen, tillgänglighet och regional balans, effektivitet, trafiksäkerhet ochgod miljö, kunna erbjuda medborgarna och näringslivet i landets olika delar entillfredsställande, säker och miljövänlig trafikförsörjning till så lågakostnader som möjligt för samhället, innebär att inom givna resurserskall genomföra de ätgärder inom järnvägssystemet sorn gör största möjligasamhällsekonomiska nytta. övergripande uppgift är attuppfylla det av beslutade trafikpolitiska målet att trafiksäkerheteni spärtrafik fortlöpande skall förbättras. har i sin fördjupadeanslagsframställning redovisat inriktningen av verksamheten inom sinaverksamhetsområden. Utifrån de trafikpolitiska målen har utvecklategna verksamhetsmål. Dessa mål indelas i hastighet och axellast, kapacitet,driftsäkerhet, trafiksäkerhet och miljö. Målet vad gäller hastighet och axellastinnebär att basstandarden pä hu-vudnätct för persontåg bör vara lägst /h.Det nät som utnyttjas av mer omfattande fjärrtrafik men som inte hartrafikunderlag som motiverar den högsta standarden bör successivt höjas till160 km/h. Hastighetsstandarden /h bör vara riktmärke för denviktigaste delen av stomnätet. godstågen innebär basstandarden att tågennormalt kan framföras med /h vid en axellast pä . Vad avser kapacitet är inriktningenen utbyggnad till dubbelspär pä trafikstarka interregionala linjer. Därtrafikunderlaget inte motiverar dubbelspår är inriktningen att kompletteraenkelspåriga banor med mötesplatser med jämna intervall. mål gällandedriftsäkerhet avser att precisera hur stor del av tiden som banan kan utnyttjasför tågtrafik. fastställdestrafiksäkerhetsmål som bl.a. anger att antalet plankorsningar successivt skallminskas och att antalet plankorsningar på dubbel-spärssträckor skall uppgå tillhögst 450 st. . De plankorsningar som har ljus-och ljudsignaler och etttrafikflöde som, uttryckt som produkten av antalet tågrörelser multipliceratmed antalet vägfordonspassager , uppgår till 1600 skall förses medhalvbommar. Antalet urspårningar till följd av banfel skall halveras före år2000. mål avseende miljö tarsikte pä den totala miljön. har ocksä i en särskild Miljörapport redovisat förhållandena inom den egna sektorn vad gäller energi, buller, naturresurser och markanvändning, kemi kaliehantering, vibrationer, erosion och avfall. 1 den Miljörapport som tra fikverken gemensamt har redovisat föresläs sektorsmål för resp. trafikslag avseende luftföroreningar. 1 rapporten sägs att utsläppsbegränsande tek niska åtgärder inom spärtrafiksektorn får en liten effekt på de samlade ut släppen från hela trafiksektorn. Det sätt pä vilket den spärburna trafiken bäst kan bidra till minskade utsläpp är att öka sin andel av det totalatrafikar betet på bekostnad av de övriga trafikslagen. När det gäller bullerätgärder 34 pågår en samlad översyn av bullerfrågorna pä riksdagensinitiativ. Vad gäller Prop. 1992/93:100 naturresurser och markanvändning,kemikaliehantering, vibrationer, ero- Bilaga 7 sion och avfall harBanverket redovisat långsiktiga och kortsiktiga mål samt förslag till ätgärderinkl. 1 sin fördjupadeanslagsframställning har redovisat en resultatanalys. Utgångspunktenför resultatanalys är de av fastställda trafikpolitiskamålen, tillgänglighet och regional balans, effektivitet, trafiksäkerhet ochgod miljö. använder den samhällsekonomiska kalkylen somstyrinstrument för att göra de satsningar som är effektiva för samhället i sinhelhet. Av resultatanalysframgår att medelhastigheten för persontåg på stomnätet är /h och pälänsbanornas persontrafiksträckor /h. Av hela järnvägsnätet har enstandard som medger en medelhastighet som är högre än /h. Vidare framgår att av stomnätetoch av länsnätet har en bristande bärighet som innebär att en lägrehastighet än /h vid axellaster på måste tillgripas för godstågen.På av hela bannätet kan trafik med axellast på inte genomföras. I resultatanalysen anger Banverketockså att av järnvägens stomnät har dubbelspär och att trafiken kanfjärrstyras frän trafikledningscentraler på av stomnätet. Medelavständetmellan stationer som medger tågmö-ten på enkelspår är . Risken att dödas eller attallvarligt skadas i järnvägsolyckor har successivt minskat . Devanligaste olyckorna inom järnvägssektorn är kollisioner mellan tåg och bil. Transportsektorn svarar för ca 60 %av kväveoxidutsläppen, av koldioxidutsläppen och avutsläppen av kolväten. Järnvägssystemets andel av de totala utsläppen är isamtliga fall . Järnvägsnätet är elektrifierat till och pådenna del av nätet utförs av transportarbetet. Vidare upprättar Banverketregelmässigt miljökonsekvensbeskrivningar vid nybyggnad och väsentlig ombyggnadav järnväg. Miljökonsekvensbeskrivningen är ett viktigt underlag för beslut ide enskilda ärendena. Detta innebär ocksä att järnvägsprojekten förankras ikommunernas fysiska planering och att frågor kring (1987:10) och lagen (1987:12) om hushällning med naturresurser beaktas. Kostnaderna för drift, underhåll och reinvesteringar i detsvenska järnvägsnätet har minskat till år 1991.Nyinvesteringarna har ökat med . fastställdeBanverket en plan för investeringar i stom jämvägar för . De planerade investeringsåtgärderna in riktas i första hand mot en förbättring av banornas prestanda vad avser has tighet och axellast samt mot en förbättring av banornas kapacitet. har regeringen beslutat om uppdrag till att utarbeta ett un derlag för inriktningen av den långsiktiga planeringen för verk- 35 Detta uppdrag redovisas den 15 januari1993 och kommer Prop.