prop · GG0356 · 1992-12-31 00:00:00 — För (tidigare )inledande informella granskning finns emellertid ingen tidsgräns. Enligt 20 §försto styckel KL gäller att, så snart det finns anledning att undersöka ettföretogsförvärv, skall särskilt beslut fattos om detto. För hela förfarandetgäller att handläggningen skall ske med "särskild skyndsamhet". Fråndet att fattot ett formellt beslut enligt 20 § att inledafördjupad undersökning har verket tte månader på sig att fatto beslut om fråganskall föras vidare till , såvida inte partema samtycker förlängning av fristen. Fristen kan även förlängas med en månad i togetefter beslut av domstolen, om synnerliga skäl föreligger. Marknadsdomstolenskall fatto beslut från det att verkets ansökan anhängiggjortsvid domstolen. Regeringen skaU fatto sill beslut om fastställande inom tremånader från domstolens beslut. Även dessa frister kan förlängas, om partemasamtycker eller om synnerliga skäl föreligger. Omfristerna utnyttjas maximall, men ingen förlängning Ixgärs, innebär det att ettärende som går tiU regeringen inte kan avgöras än . Ipraktiken har det visat sig att handläggningstiden i bland har utsträckts genomatt det dröjt med beslut om inledande av fördjupad undersökning enUgt 20 §. Merpartenav de förvärvsärenden som undersöks leder emellertid inte till något 20§-beslut. I vissa av dessa fall har handläggningstiden blivit ganska utdragen. Detär angeläget att uppnå ett system med fasto cxh korto tidsfrister förprövningen av förvärvsärenden. Det är viktigt för företogens planering att detinte råder osäkerhet om ett företogsförvärv kommer attgcxlkännas eller inte. Föratt uppnå en objektiv utgångspunkt för när försto tidsfristen börjar löpa bördet införas en skyldighet att tiU anmäfe sädana förvärv som kanbli föremål för ingripande enligt lagen. I många utiändska system finns ensådan skyldighet. Enytterligare fördel som man uppnår med en anmälningsskyldighet är att det ökareffektiviteten i förvärvskonttollen. Det förvärvande företoget kan inteöverraska konkunensmyndigheten med att integrera det förvärvandeföretoget i sin egen verksamhet på sä sätt att det verkar avhållande mot attförbjucfe förvärvet på gmnd av de stora skador en uppbrytning kan åstodkomma. Konsekvensenav anmälan bör vara att ges en frist under vilkenförvärvet inte får genomföras annat än om verket beslutar att inte föra sakentill tingsrätten. Under fristen måste verket fatto beslut om särskildundersökning. Om så inte sker, har möjligheten att föra talan om förvärvetförfallit. Beslutar verket om att inleda en undersökning bör talan väckas hostingsrätten , vilket är den tidsfrist som gäller för attväcka talan hos . Överklagas tingsrättens dom börMarknadsdomstolen avgöra målet inom samma tidsfrist som enligt KL gäller förregeringen, dvs. Enanmälan ger alltså en objektiv fastställbar utgångspunkt för tidsfristen.Falskt eller ofullständigt beslutsmaterial till i samband medanmälan bör föranleda att den försto tidsfristen inte anses ha börjat löpa. Närasamband med tidsfristema har reglema om möjlighet att interimistiskt förbjucfeett förvärvs genomförande innan ärendet slutiigen har prövats. I 21 § KL gesMarknadsdomstolen resp. regeringen möjlighet att besluto om interimistisktförbud för företog att fullfölja ett förvärv när synnerliga skäl föreligger. Marknadsdomstolenhar ännu inte bifallit några sådana yrkanden. Domstolen tvingas i dessa fallatt på ett begränsat material göra en preUminär prövning. Skulle domstolen iett visst faU meddela interimistiskt förbud skuUe detto sannoliktuppfattas som en stark signal om att domstolen även vid en slutiig prövningskulle förbjucfe förvärvet. Detframstår som angeläget att företog inte obstmerar genom att faktiskt genomföraett förvärv medan prövningen ännu pågår. Prövningen bör inte få störas avfullföljande åtgärder av förvärvspartema. Den nuvarande regelnhar i praktiken visat sig mindre ändamålsenlig. Enligt regeringens uppfattningbör möjligheten att få ett interimistiskt beslut av innebörd att förvärvet intefår fuUföljas innan ärendet slutligt Det bör kunna ske då det allmänna inttesset av fortsatt uttedning utanpåverkan av åtgärder från de inblancfede partema överväger de olägenheterföretogen kan ha av att förvärvet inte kan fullföljas så länge prövningenfortgår. Möjligheten att fatto interimistiskt beslut bör tUlkom-ma Stcxkholmstingsrätt som enligt vårt förslag i försto instans skaU pröva mål omföretogsförvärv. Beslutet bör kunna överklagas hos . Regeringensförslag: Frivilliga åtoganden från företogen i samband med ett företogsförvärvskall kunna förenas med vite. Vitetföreläggs av på ansökan av . Konkurrenskommitténsförslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens bortsett från att kommitténföreslår att skall förelägga vitet. Remissinstanserna:Alla remissinstanser tillstyrker i huvudsak kommitténs förslag eller lämnardet utan erinran. Några av dessa anser dcxk att det råder oklarhet vadMarknadsdomstolen skall pröva när domstolen förelägger vite. Skälenför regeringens förslag: Det är förhållandevis vanligt med frivilligaåteganden från företog i förvärvsärenden. De olika åtoganden som företogenhar gjort gentemot kan delas in i fyra olikagmpper. Den försto innebär åtoganden att anmäla kommande för\'ärv. Den andrainnefattar olika former av StmktureUa åtoganden, t.ex. av innebörd attförvärvsparten skall upphöra med samarbete med annat företog på den aktuellamarknaden eller avyttra en del av sin rörelse. Ett annat vanligt förekommandeåtogande innebär att det förvärvande företoget skail begränsa sitt ägande ochinflytande i det förvärvade företoget. Fömtom de angivna typema finns någraspeciella åtoganden som på olika sätt kan röra företogens beteenden. Detvanligaste av dessa innebär mcxlifieringar av konkunensklausuler iförvärvsavtalet. En annan typ är åtoganden i syfte att motverka att utomsfeendeföretog diskrimineras. Någonmöjlighet att förelägga vite för överträdelse av åtogandet finns inte enligtKL. I - där frivilliga uppgörelser är vanligt förekommande - finns enmöjlighet att ge sanktioner mot företog som bryter den frivilliga uppgörelsen,s.k. Det bör nu införas enmöjlighet för att förelägga vite för överträdelser av ettfrivilligt åtogande som berörda företog gör gentemot Konkunensverket.Föreläggandet bör komma till stånd på yrkande av . Prövningenhos tingsrätten bör inriktas på att konttollera att de formella fömtsättningamaför förvärvsprövningen är uppfyllcfe cxh att uppgörelsen ligger inom ramen förlagen. Dämtöver bör domstolen tillse att åtogandet är tillräckligt preciseratinnan vitet föreläggs. RegeringensTörslag: Om inte på friviUig väg får tillgång till material sombehövs vid verkets uttedningar, skaU verket kunna ålägga ett företog ellerannan vid vite att tilUiandahåUa materialet. Verket skall vidare kunna kallapersoner tiU förhör. Föratt få en rättvisande bUd av kostnader cxh intältter i en verksamhet avekonomisk eUer kommersiell natur, som drivs av en kommun eUer ett landsting,skall verket kunna rikto särskilt åläggande mot kommunen eller . Viduttedningar om överträdelser av förbuden mot konkurrensbegränsande samarbetecxh missbmk av dominerande ställning skaU efter beslut avStcxkholms tingsrätt kunna genomföra undersökningar hos företog. Verket skallha rätt att få tillttäde till företogets lokaler, granska och göra kopior avhandlingar samt begära muntiiga förklaringar. I vissa fall skall en sådanundersökning kunna ske även hos någon annan än det företog som är föremål föruttedning. Konkunensverketskall kunna begära handräckning hos kronofogdemyndigheten för att genomföra enundersökning. Skyldighetenatt föra s.k. kartellregister enligt uppgiftsskyldighetslagen tas bort. Någonändring i lagen när det gäller uppgiftsskyldighet med avseende påkonkurrensförhållanden görs inte. Frägan om omfattningen avuppgiftsskyldigheten utanför kon-kunenslagens område skall övervägas i särskildordning. Konkurrenskommitténsförslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens när det gällerKonkunensverkets befogenhet att utfärda åläggande och i fråga omkartellregister. Kommittén föreslår dock att skyldigheten enligtuppgiftsskyldighetslagen att lämna uppgift vad avser konkurrensförhållandenslopas. Kommitténföreslår cxkså att eller, i vissa fall. viduttedning om överträdelser av förbjudna konkunensbegränsningar skaU kunnabesluto om säkringsåtgärder i form av beslag, eftersökning i förvar ellerutrymme cxh försegling av förvar eller utrymme, allt efter förebUd frånbevissäkringslagen (1975:1027) för skatte- cxh avgiftsprcxessen. Remissinstanserna:De flesto av remissinstansema lämnar kommitténs förslag utan erinran ellerkommentar. , ifrågasätter det lämpliga i att tiUåto så ingripandesäkringsåtgärder som kommittén föreslagit. Några, br.a. , anser att säkringsåtgärder alltid bör beslutas av domstol. Stotens pris- cxhkonkunensverk tar upp frågan om uppgiftsskyldighet enUgtuppgiftsskyldighetslagen och anför: Den uttedningsverksamhet som är nödvändigför att skall kunna fullgöra uppgifter när detgäller bl.a. avreglering cxh konkunens inom offentiig verksamhet Prop.1992/93:56 fömtsätter att verket kan få tillgång till primärcfeto. Regler omuppgiftsskyldighet behövs för detto ändamål, men bör inte tas in i den nyakonkurrenslagen. Sollentunakommun cxh avstyrker förslaget vad avser Konkunensverketsbefogenhet gentemot kommuner cxh landsting. De menar att den kontroll som skervid den kommunala revisionen är tiUräcklig. Detprimära ansvaret för tillämpningen av den nya konkunenslag som föreslås kommeri huvudsak att ligga på . Verket kommer att ha ett stortutredningsansvar och i vissa fall därjämte en beslutande funktion. Det är barai frågor som rör ogilUghet cxh skadestånd som verket inte har ett direktutredningsansvar. Fören effektiv lagtillämpning är det av stor vikt att verket vid sina utredningarfår tillgång till relevant uttedningsmaterial. Normalt torde detto cxkså blifallet. Det får nämligen fömtsättos att företogen i regel inte motsätter sigatt överlämna material som verket behöver. av material böralltså till övervägande del kunna ske genom informella kontakter medföretogen. Närdet gäller anmälningar för undantog cxh ansökningar om icke-ingripandebeskedligger det redan i företogens eget inttesse att lämna uppgifter tillKonkunensverket som är konekto och fullständiga. I dessa fall torde verket oftokunna avgöra ärendet genom de uppgifter som företogen lämnar på detto sätt.Motsvarande torde gälla i fråga om anmälningar om företogsförvärv. Ivissa fall kommer det emellertid att finnas ett behov för attbegära in uppgifter i formell cxh tvingande ordning. Det bör därför Uksomenligt KL finnas en allmän uppgiftsskyldighet för företog och andra sominträder efter åläggande av verket. Konkunensverketbör också kunna ålägga företrädare för ett företog och andra personer som kanha upplysningar i saken att inställa sig för förhör. En liknande bestämmelsefinns i 5 § uppgiftsskyldighetslagen. Ettsärskilt faU där kan behöva tillgång tiU uppgifter är när ettföretog som drivs av en kommun eller ett landsting misstänks förunderprissättning. bör i sådana fall kunna ålägga kommuneneller att fullständigt redovisa kostnader cxh intäkter förverksamheten. Behovetav längre gående tvångsmedel är särskUt framträdande vid utredningar omöverträdelser av de föreslagna förbuden mot konkunensbegränsande samarbete cxhmissbmk av dominerande ställning. Behovet finns dels i sådana fall cfeKonkunensverket varken pä frivilUg väg eller genom åläggande har fått tillgångtill uttedningsmaterial, dels när det finns risk för att Ixvis undanhålls ellerförvanskas. För att en misstänkt överträdelse skaU kunna uttedas bör detdärför finnas en yttersto tvångsmöjlighet för att säkra bevisning omöverträdelsen. Vad som då behövs är framför allt en möjlighet förKonkunensverket att få tillträde tUl företogets lokaler och där granskaaffärshandlingar. TvångsmöjUghetemai lagen bör inte göras mer ingripande än vad som är nödvändigt, cxh de bör varaväl avpassade för äncfemålet. Det är därför enligt regeringens mening mindrelämpligt att vid utformningen av reglerna hämto förebild från de regler somgäller för brottmål eller skatteprocess. I stället bör reglema i stora dragutformas på samma sätt som EG:s cxh EES-lagens motsvarande regler. Detinnebär att vid uttedningar om misstänkto överträdelser avförbuden bör kunna genomföra undersökning hos företog och därvid ha rätt all fätillttäde till företogets lokaler m.m, granska cxh göra kopior av handlingarsamt begära muntliga förklaringar. Föratt hindra kringgående av lagen bör del även finnas möjlighet att göraundersökning hos annan än det berörda företoget, om det finns särskildanledning att anto att bevis finns där. Ettbeslut om undersökning bör efter prövning av behovet av åtgärden fattos avdomstol pä ansökan av . Härigenom torde rättssäkerhetens kravvara väl tillgcxlosedda. I linje med övervägandena om instansordningen iavsnitt 5.1.7 bör fatto beslut i försto instans, cxhtingsrättens beslut bör kunna överklagas hos . Föratt garantera att en undersökning skall kunna genomföras även om ett företogmotsätter sig åtgärden bör kunna begära handräckning hoskronofogdemyndigheten. Uppgiftsskyldighetslageninnehåller en allmän skyldighet för näringsidkare att i enlighet med vad som stodgasi lagen lämna de uppgifter som erfordras för att främja aUmän kännedom ompris- och konkunensförhållanden inom näringsUvet. Enligtlagen åligger det näringsidkare att till myndighet som regeringen besfemmerlämna uppgift i fråga om konkunensbegränsningar cxh priser m.m. förelägga näringsidkare att tillhandahålla handlingar. Myndigheten skallföra ett s.k. kartellregister över konkunensbegränsande överenskommelser omvilka uppgift lämnas eller som myndigheten pä annat sätt får kännedom om. EnUgt en särskildförordning fär inhämto uppgifter Prop. 1992/93:56 enligtlagen i fråga om verksamhet som är föremål för dess tillsyn. Konkunensverketfår inhämto uppgifter i fråga om näringsverksamhet i övrigt. Detkommer att finnas ett behov för att samla in uppgifter omkonkunensförhållanden även när det gäUer annat än uttedningar enligtkonkunenslagen. Detto gäller särskilt vid uttedningar som tar sikte påavreglering och konkunensförhållanden inom offentiig sektor. Uppgiftsskyldighetslagentar i sin nuvarande utformning sikte bara pä uppgiftsskyldighet förnäringsidkare och om konkunensförhållanden inom näringslivet. Något underlagfinns inte att bedöma vilken omfettning uppgiftsskyldighetenutanför konkunenslagens område bör ha. Denna fråga bör därför övervägasytterligare. I avvaktan på att detto sker bör bestämmelsema omuppgiftsskyldighet i uppgiftsskyldighetslagen sfe kvar. karlellregister som med stöd av uppgiftsskyldighetslagen förs hosKonkunensverket cxh tjänar framför allt till att geoffentiighet åt existerande konkunensbegränsande avtal inom näringslivet. I dennya konkunenslag som föreslås förbjuds i princip alla konkunensbegränsandeavtal, och företogen kan anmäla avtal för att fä undantog eller ansöka om s.k.icke-ingripandebesked. Enligtregeringens mening finns det inte längre någol behov av att förakartellregisler. Den lagstodgade skyldigheten att föra sådana register bördärför tas bort. 5.4Ikraftträdande av cxh övergångsbestämmelser tiU den nya konkurrenslagen Regeringensförslag: Den nya konkunenslagen skall träda i kraft . Förbudetmot konkunensbegränsande samarbete skaU omfatto ocksä avtol, beslut ochsamordnade förfaranden som föreligger när lagen träder i kraft. Verkningamaav förbudet kan dcxk skjutas upp, om berörda företog frånlagens ikraftträdande anmäler avtalet etc. för beviljande av undantog elleransöker om icke-ingripandebesked. I sädana fall inträder verkningama först sexmånader efter den cfeg cfe meddelat beslut med anledning avanmälan eller ansökan. Förbjudnaavtal etc. som föreligger när lagen träder i kraft cxh då pågående förfarandensom är att anse som missbmk av dominerande ställning omfattos inte av lagensförbud, om berörda företog från lagens ikratträdande upphöratt tillämpa avtalen etc. eller förfarandena eller ändrar dem på sådant sättatt de antingen uppfyUer vUlkoren för gmppundantog eller inte längre omfattosav förbuden. I sädana fall skall avtalen etc. eller förfarandena anses ha varittillåtna från tidpunkten för lagens ikraftträdande. Promemoriansförslag: Överenssfemmer med regeringens med undantog av alt det i promemorianföreslås dels att lagen skall träda i kraft , dels attverkningama av förbudet mot konkunensbegränsande samarbete, om undantog ellericke-ingripandebesked söks från lagens ikraftträdande, skallinträda efter beslut. Remissinstanserna:En knapp majoritet av remissinstansema gcxltar promemorians förslag ellerlämnar det utan erinran. Det är bl.a. och Stotenspris- cxh konkunensverk. ÅtskUligaremissinstanser anser att tidpunkten för lagens ikraftträdande börsenareläggas. Det är bl.a. . svenskhandel, , ,, , Företogamas riksorganisation, och . De flesto av dessa anseratt lagen bör ttäcfe i kraft . De skäl som anförs är attföretogen behöver för att anpassa sig till de nya reglema cxh attärendeanhopningen hos annars kommer att bU alltför omfattande. Många remissinstanseranser också att det för anpassningen till de nya reglema krävs längretidsfrister i övergångsbesfemmelsema. Det är bl.a. Närings- cxhteknikutvecklingsverket, , in- dusttiförbund,svensk handel, Svenska handelskammar- Prop. 1992/93:56förbundet, , cxh . Föratt ytterUgare underlätto anpassningen föreslår Svenska handelskammarförbundetatt förfarande- cxh sanktionsregleraa skjuts pä framtiden och att i StäUetmotsvarande regler i KL under en övergångstid fär fortsätto att gälla. LUcnandesynpunkter framförs av . Skälenför regeringens förslag: Den nya lagen bör inte träda i kraft aUlför kort tidefter att den beslutas, utan näringsUvet måste ges skälig tid att anpassa sigtill de nya regleraa. Aandra sidan är det önskvärt att lagen träder i kraft i nägorluncfe anslutningtiU när EES-lagen träder i kraft, eftersom de båcfe lagaraa innehåller iprincip identiska regelsystem för dels konkunensbegränsningar med verkan inomlandet, dels konkunensbegränsningar som berör handeln över gränseraa inom EES. Planenför när EES-lagen skall träda i kraft är fortfarande den 1 januari 1993.Regeringen anser mot den bakgmnden att den nya konkunenslagen inte bör träda ikraft senare än den 1 juU 1993. EES-lageninnebär att även sådana avtal, beslut cxh samordnade förfaranden somföreligger när EES-lagen ttäder i kraft omfattas av de konkurrensrättsligaförbuden, cxh det är angeläget att en sådan ordning gäller även för den svenskanationella konkunenslagen. Detto är för övrigt motiverat redan med hänsyn tillinttesset av att med stöd av en ny lag snabbt cxh effektivt kunna motverkakonkunensbegränsningar i det svenska näringslivet. Dennaordning saknar emellertid inte komplikationer. De förbud motkonkunensbegränsningar som föreslås är förenade med en rad verkningar som allaär tänkfe att inträda . En överträdelse av ett förbud kan inte baraföranleda ingripanden i form av ålägganden att upphöra med överträdelsen ellerskyldighet att utge konkunensskadeavgift, utan har cxkså civilrättsligaverkningar i form av ogiltighel cxh skyldighet att betala skadestånd. Gmndsatsenatt ny civillagstiftning inle skall mbba innehållet i avtal som träffats innansådan lagstiftning trätt i kraft ger uttryck för en viktigrätls-säkerhetsprincip. Avsteg från denna princip bör komma i fråga endast omstarka samhällsinttessen talar för det. Enligtregeringens mening torde skälen i detto fall vara tillräckligt starka för attkunna göra avsteg från principen om att lagar inte skaU ha tUlbaka-verkandekraft. har för övrigt genom foUcrättsUgt åtagit sig attgöra ett sådant avsteg. Detfinns emellertid skäl att låto övergången tUl det nya systemet varaförhåUandevis mjuk när det gäller befintiiga avtal, beslut och samordnadeförfaranden. Gör företogen anmälan till för beviljande av undantogeller ansöker om icke-ingripandebesked från lagensikraftträdande bör avtalen etc. träffas av verkningama av.förbudet först sexmånader efter det att har konstoterat att avtalet etc. ärförbjudet. Företogen har då möjlighet att anpassa sig i överensstämmelse medlagen. Detbör cxkså finnas en möjlighet att från lagens ikraftträdandekorrigera förbjudna avtal etc. cxh förfaranden eller upphöra att tiUämpa democh därigenom undgå förbuden. 6.1Ändringar i lagen om marknadsdomstol m.m. Regeringensförslag: Nägra s.k. inttesseledamöter skall inle längre finnas iMarknadsdomsU)len. Domstolen skaU i fortsättningen i alla mäl som denhandlägger ha en sammansättning av lagfama domare och ekonomiska experter. KommitténsTörslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens med undantog av attkommittén föreslår dels att intresseledamöteraa skall tas bort bara ikonkunensmål, dels att de icke lagfama ledamöteraa skall ha kvalificeradekonomisk kompetens cxh insikt i samhäUsekonomins funktionssätt ochnäringslivets förhållanden. Remissinstansema:En majoritet av remissinstanseraa godtar kommitténs förslag eller lämnar detutan erinran. Till de positiva remissinstansema hör tingsrätt.Näringsfrihetsombudsmannen, Stotens pris- cxh konkunensverk cxh Juridiskafakulteten vid . Negativa är bl.a.Marknadsdomstolen, . svensk handel,, , LO cxh TCO. Dessa anserframför allt att domstolen försvagas om de s.k. inttesseledamötema tas bort. Marknadsdomstolenssammansättning cxh handläggningen hos domstolen regleras i lagen ommarknadsdomstol m.m. Domstolen består av enordförande, en vice ordförande och tio andra ledamöter. Av de senare är fyrasärskilda ledamöter, tte för ärenden om konkurrensbegränsning och avtalsvillkormeUan näringsidkare samt en för ärenden om marknadsföring, avtalsvillkor ikonsumentförhållanden cxh produktsäkerhet För alla ledamöter utomordföranden finns ersättare. Ledamötema och ersättama utses av regeringen. Ordföranden, viceordföranden och en av de särskilda ledamötema för ärenden omkonkunensbegränsning m.m. skall vara lagkunniga och erfarna i domarvärv. De andra särskilcfeledamötema skaU ha särskild insikt i näringsUvets förhåUanden respektive ikonsumentfrågor. Det är professorer i nationalekonomi cxhföretogsekonomi som är utsedda tiU sädana ledamöter.Domstolen har alltså bland sina ledamöter kvalificerade ekoncn Prop.1992/93:56 miska experter. Avdomstolens övriga sex ledamöter utses tte bland företrädare förföre-togarinttessen cxh tte bland företrädare för konsument- cxhlöntagarinttes-sen. Dessa sex ledamöter har anknyming tUlSveriges industriförbund, svensk handel, ,, TCO cxh Kcx)perativa förbundet. Vissa av ersättama till dessa har anknytningtUl andra organisationer. Dessa s.k. inttesseledamöter fömtsätts dock varaopartiska cxh avlägger liksom de andra ledamöteraa domared. BakgmndentiU domstolens sammansättning är den förhandlingsverksamhet i konkunensärendensom har förekommit hos domstolen cxh dess föregångare cxhMarknadsrådet samt behovet av do-marerfarenhel, ekonomisk sakkunskap cxhförankring hos berörcfe kretsar. Marknadsdomstolenskall enligt regeringens förslag till ny konkunenslag (se avsnitt 5.1.7 cxh5.2.6) tills vidare behålla sin centrala roU för prejudikatbildningen påkonkunensrättens område. Domstolen får enligt förslaget en mer utprägladrättskipande roll, cxh den formaliserade förhandlingsverksamhet som enligt KLförekommer i konkunensbegränsningsfrågor bortfaller. Motiven för att ifortsättningen ha s.k. inttesseledamöter i domstolen är alltså inte längre likaframträdande. Enligt regeringens mening är del för övrigt i princip intelämpligt att ledamöter i en domstol kan uppfattas som representanter för olikaintressen. Ävennär det gäller övriga typer av mål som handläggs av domstolen, t.ex. mäl enligtmarknadsföringslagen, är det fråga om rättstUlämpning cxh därför mindrelämpligt att s.k. intresseledamöter deltar i avgörandena. Regeringenanser därför att det i fortsättningen inte bör finnas några s.k.inttesseledamöter alls i . Någon anledning att awakfe denöversyn av marknadsföringslagen (Dir. 1991:70) som pågår innanintresseledamötema i mål enligt den lagen avskaffas finns inte.