prop · GG03220 · 1992-12-31 00:00:00 — Elevernaskall med ökande mognad ha ett allt större inflytande i denna process.Kursplanerna kommer inte att ge anvisningar om hur detta skall gå till och inteange några vägar till målen. De kan därigenom komma att uppfattas som torftigajämfört med tidigare kursplaner. Det ligger inom generella uppdragatt via kommentarer och referensmaterial kring bl.a. olika ämnen stödjautvecklingen i skolan och på så sätt bidra till att underlätta skolornasövergång till en mer målstyrd verksamhet. I bilaga 7 till detta betänkande gervi ett exempel på kommentarer. Vårambition har inte varit att göra kursplanerna formmässigt enhetliga. Dettaskulle vara att göra våld på ämnenas karaktär. Vi har valt att ha en i huvudsakenhetiig disposition, men inom den ramen har lämnats stort utrymme föranpassning till respektive ämne. Punkt 2 nedan kan exempelvis ha olika rubrikerberoende på ämne. Kursplanernahar en inledande text där ämnets syfte och roll i förhållande till skolansallmänna mål beskrivs, och där ämnet sätts in i sitt sammanhang. Kursplanen ärsedan uppdelad i fyra huvudområden: 2.Ämnets uppbyggnad,"väsen" eller struktur 3.Mål som skaU ha uppnåtts vidslutet av femte årskursen 4.Mål som skall ha uppnåtts vidgrundskolans slut. Målenför ämnet är uttryckta i vad eleven skall kunna, behärska, ha insikt i,utveckla etc. Deuttrycker vad skolan skall sträva efter och arbeta mot och de angerinriktningen på arbetet i skolan. I ett målorienterat system kan inte ämnetdefinieras genom sitt innehåll i meningen det stoff eller de moment som skallbehandlas. I stället beskrivs ämnets käma eller karaktär genom exempelvisämnets centrala begrepp, teorier, frågeställningar, perspektiv, aspekter,kunskapsområden etc. Denna ämnets struktur ser olika ut i olika ämnen ochbeskrivs också på skilda sätt. Mål och struktur kan sägas tillsammans definieraämnet som skolämne på den nivå som kursplanen gäller. Uppnåendemåleni kursplanen anger vad varje elev minst skall ha uppnått i ämnet. AUa eleverkan inte komma lika långt, men i en obligatorisk skola skall alla garanterasen mimininivå. Målen för vad eleverna minst skall ha nått vid slutet av detfemte skolåret avses vara en sorts Även omeleverna utvecklas olika snabbt, även om en Prop. 1992/93:220 del börjarskolan och andra vid 7 bör det finnas en av- Prop.1992/93:250 stämningspunkt där en samlad och allsidig bedömning av elevenskun- Bilaga 1 skaper och utveckling sker. Det skall vara lärarensskyldighet att göra en sådan bedömning med utgångspunkt i kursplanens mål ochatt också analysera orsakerna till eventuella kunskapsbrister hos eleverna.Rektor skall få del av dessa bedömningar så att de kan ligga till grund förhur man lokalt fördelar resurser och planerar för elevema fortsatta utbildning. Dennaavstämning får inte likställas med en traditionell betygsättning av eleverna.Syftet är att skolan skall kunna göra rätt avvägning av vilka insatser sombehövs för elevernas fortsatta utveckling. Detta är särskilt viktigt med tsmkepå de skillnader i mognad och utveckling som finns bland elever i dessa åldrar.Elever och föräldrar skall få ta del av den samlade bedömningen skriftligt menockså ges möjlighet att i samtal diskutera den och planeringen framåt. Dettaskall vara en naturlig fortsättning på den dialog mellan hem och skola somfortlöpande bör ha skett. För att inte den utvärdering som målen för femteskolåret medför skall bli alltför formell eller bunden till test, ser vi detsom viktigt att olika modeller att dokumentera elevernas utvecklingtas fram. Timplanenkommer framöver att ha en annan funktion . Knytningen tillstatsbidragssystemet har upphört. Timplaneförslaget anger den minstaundervisningstid som eleverna har rätt att få och därmed den tid som kommunenminst är skyldig att avsätta resurser för. Kommunen kan om den så vill användatid utöver timplanen inom ramen för skoldagens längd och läsårets skoldagar. Alltid i timplanen avser lärarledd undervisning, dvs. undervisning som planeratsav lärare och elev och som eleven genomför under lärares ledning. Tidenuttrycks i timmar () och inte i veckotimmar som . Timplanenföreslås bestå av i princip fyra olika tidsutrymmen. Huvuddelen upptas avminsta garanterad tid för i timplanen angivna obligatoriska ämnen. Skolanskall lokalt ha ett timplaneutrymme för sin profilering och ett utrymme skallfinnas för elevens personliga val. Dessa båda tidsutrymmen upptar vardera ca 8procent av timplanens totala tid. Ett mindre utrymme finns slutligen förundervisning som syftar till att ge orientering om utbildning och arbetslivm.m. Genombehovet av en avstämning eller "konttollstation" vid slutet av detfemte skolåret och en övergång från integrerade ämnen till ämnesuppdelning,har kommittén funnit skäl att presentera timplanen med en uppdelning mellan åena sidan årskurserna 1-5 och å andra sidan årskurserna 6-9. Denna uppdelningav tiden föreslår vi skall kunna jämkas genom beslut av styrelsen för skolan. Vissaav de obligatoriska ämnena har i förslaget till timplan fått en ökad timtid,t.ex. svenska och främmande språk samt matematik. ämnen har, som konsekvensbl.a. av att skolan och eleven skall ha ett Prop. 1992/93:220 valutrymme, i förslaget fått en minsta timtid som i regel understiger den Prop.1992/93:250 tid ämnet har i gällande timplan. Blandde övriga förslag som vi lägger i anslutning till förslaget till timplanenmärks -Vissa ämnen har fått en nyinriktning och ny benämning, bl.a. ämnena teknik och miljö samt barn- ochungdomskunskap. -Språkprogrammet i grundskolanförstärks. Engelska föreslås starta första skolåret (med viss övergångstid) ochett obligatoriskt B-språksval införs 6. -I stället för B-språk skallelev som önskar kunna läsa svenska, engelska, I teckenspråk eller hemspråk. -Eleverna skall inom ramen försitt personliga val eller skolans profil kunna välja att läsa ett tredjefrämmande språk, C-språk, under sista år. -Nuvarande reglering omaliemativkurser i engelska och matematik föreslås upphöra. Iförslagen ingår också att frågorna om skolpliktsålder och ett tionde skolårutreds. Förutomförslaget till ny timplan lämnas också förslag till föreskrifter till dennatimplan. Utifrånen diskussion om måldokumenten för gymnasieskolan och komvux föreslås attSkolverket får i uppdrag att utarbeta programmål för den kommunalavuxenutbildningen och dess olika delar samt för individuella program,specialutformade program och kompletteringskurser i gymnasieskolan. Olikavägar att höja den gymnasiala utbildningens kvalitet diskuteras utifrån tid,elevernas förkunskaper, lärarnas kompetens, studieorganisation, lokaler ochutrustning samt gymnasieutbildning som förberedelse för högskolestudier och yrkesliv.Förstärkning av undervisning i svenska och främmande språk behandlas isärskilda avsnitt liksom frågan om studiekontrakt. -en snabbare utveckling mot enkursutformad gymnasieskola och ökad flexibilitet i gymnasieskolans organisation -en utveckling mot grundskole-och gymnasieutbildning som en sammanhängande studiegång, med gemensammakommentar- och referensmaterial och gemensamma kursplaner -en spridning via avidéer och resultat från lokala utvecklingsprojekt som rör bl.a. kursutformadgymnasieskola, kunskapscentra m.m. -att regelsystemet medger attelever kan slutföra ett gymnasieprogram än tre är samt attfrågan om ett tionde skolår utreds attkontakterna och utbytet meUan gymnasieskolan och högskolan Prop. 1992/93:220 utvecklas och utvidgas liksom mellan gymnasieskolan och arbetsli- Prop.1992/93:250 vet Bilaga 1 attöversyn görs av utbildning och kompetenskrav för yrkeslärare att karaktärsdeleni de studieförberedande programmen tillförs en kurs i svenska , medinriktning mot mer avancerade studier och att garantitiden för ämnet idrott påde studieförberedande programmen minskas attdet i läroplanen betonas att eleverna skaU ha ansvar för sina studier, kunnaarbeta självständigt, överblicka större kunskapsfält, utveckla kritiskttänkande och ett alltmer vetenskapligt sätt att arbeta och tänka attdet förslag till kurssystem i engelska som utvecklat genomförsgenerellt i den gymnasiala utbildningen, att ett liknande kurssystem utvecklasför B- och C-språk och att kursutformade modeller utvecklas också för andraämnen atti läroplanen betonas att eleverna skall utveckla sin självkännedom och förmågatill individuell studieplanering och att det läggs på rektors ansvar atteleverna i dialog med skolan gör upp en individuell planering för sina studieren fortsatt avreglering för att skapa utrymme för lokal utveckling. Frågorom när föreslagna styrdokument m.m. skall träda i kraft och hur genomförandetav förslagen skall ske, har inte legat i kommitténs uppdrag. Några tänkbaraalternativ diskuteras dock i betänkandet eftersom detta är viktiga frågor förden remissbehandling som skall ske av våra förslag. Attfrån statens sida föreskriva hur ett implementationsarbete kring nya läroplaneroch andra styrdokument skall gå till på lokal nivå, skulle strida mot andan idet nya ansvars- och styrsystemet. Sådana beslut måste fattas i kommunerna.Däremot bör man på nationell nivå informera olika grupper, erbjudafortbildning till nyckelpersoner i den lokala organisationen och erbjuda idé-och studiematerial som stöd och service för det lokala arbetet. Viföreslår att en genomföranderesurs ställs till kommunernas förfogande underexempelvis en treårsperiod. Sammanställningav remissyttranden över pp- 1992/93:220 Läroplanskommitténsbetänkande (SOU '.°p- i992/93:250 1992:94) Skola för bildning ' Remissinstanserna Remissyttrandenhar kommit in från (), (),(), Statskontoret, (), . i skolan (), Verket förhögskoleservice (VHS), (),(), (),(JämO), , iStockholm, Tekniska högskolan i , Högskolan för lärarutbildning iStockholm, , i , iStockholm, , /, Högskolan iGävle/, , , Högskolan iJönköping, , , ,, , ,, , , Högskolan iSundsvall/, , , ,, , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , , , ,, , , , , , ,, , och kommuner, och Västerbottensläns landstingskommuner. , , , (), (), (), (), (), (),Akademikers (), (), i (LO), (), , , (), i , (), Elevkårernas centralorganisation (ECO),Ekumeniska Skoldelegationen, (), (), Överbefälhavaren (), ,Arbetarskyddsstyrelsen (ASS), (), , , Statens na- turvårdsverk.Riksantikvarieämbetet (), , Förening- Prop. 1992/93:220 enNorden, Föreningen (), Läro- Prop. 1992/93:250medelsförfattarnas Förening, (), för Utvecklingsstörda Barn, Ungdomar och Vuxna (FUB), . , ,(), /, och skrivsvårigheter (FMLS), Föräldrarför ordblinda barn. barn och ungdom (RBU),. , Samarbetsorgan förInvandrarorganisationer i (SIOS), ]3iologilärarnas förening,, , Föreningen lärare iekonomiska ämnen. Föreningen lärare i religionskunskap. Föreningen lärare isamhälls- och socialkunskap. Lärare i matematik, fysik och kemi (LMFK), Lärare i modema språk(LMS), , Svenska skolläkarförening-en, . Föreningen , Utbildningssamrådetför grundsV.ollärarstudenter, ,(), , ,Kyrkornas Lf-forum, kristna ungdomsråd. Dessutomhar yttranden kommit in från lokala föreningar, sammanslutningar och enskildapersoner. 2.Bakgrund och motiv. 3.Läroplaner för samtgymnasieskolan och komvux. 6.Speciella förslag förgymnasieskolan och komvux. 7.Ikraftträdande och genomförande. Enmajoritet av de remissinstans«:r som kommenterat betänkandet i dess helhettillstyrker detta. Grundtonen är positiv även hos dem som endast har haftsynpunkter på delar av förslaget. Flera instanser, bland annat , ,, , Karbtads kommun, och Högskolan iKrbtianstad, anser inledningskapitlen vara så värdefulla och intressanta att deborde spridas till en vidare krets, t.ex. i samband med fortbildning. Iförkortad och strukturerad form borde de publiceras tillsammans med läroplanen. Ävende som är övervägande positiva har emellertid någon eller någrainvändningar eller påpekanden. De flesta av dessa gäller bristandesamstämmighet mellan den inledande bildningssynen, vissa delarav läroplanen samt timplan. Några instanser, bland Prop.1992/93:220 andra HCK, beklagar att den viktiga frågan om skolans framtid intebli- Prop. 1992/93:250 vit tillräckligt utredd p.g.a. tidsskäl. Mångapåtalar den bristande sam- Bilaga 2 ordningen med Betygsberedningensbetänkande. Beträffandeallmänna synpunkter, som gäller alla skolformer, riktar sig invändningarnafrämst mot delar av resonemangen om internationalisering, miljö ochetik/humanism. Det förekommer även synpunkter på bland annat textavsnitten ombildningsbegreppet, kunskapssynen, mål- och resultatorientering, utvärdering,jämställdhet, valfrihet samt omsorgen om elever med svårigheter. Nedanredovisas remissinstansernas synpunkter. AvsnittetBakgrund och motiv tar upp vissa faktorer som påverkat och påverkarläroplaners innehåll och utformning. I kapitlet Kunskap och lärande ges ensamlad syn på lärande och kunskapsutveckling. Vissa förändringar i omvärldensåsom den pågående internationaliseringen, miljöfrågor ochinformationsteknologins utveckling, aktualiserar frågor på ett nytt sätt ochställer nya krav på skolan. Dessa frågor tas upp i kapitlet Skolan och omvärldsförändringarna. Dennya ansvarsfördelningen för skolan och övergången från regelstyrning till mål-och resultatorientering tas upp i kapitlet Måldokumenten och styrsystemet. 1kapitlet Samverkan med förskola och skolbarnsomsorg konstateras att enskolförberedande verksamhet behövs. Frågan om skolpliktens inträdande och skoltidenslängd föreslås ges en samlad översyn. En majoritet av remissinstanserna ställersig positiva till avsnittet i dess helhet. Remissinstansernaskriver i stort sett positiva kommentarer till detta avsnitt. Så noterarexempelvis /med tillfredsställelse ansatsen ibetänkandets två första kapitel och anser kapitlen mycket viktiga somutgångspunkt inom såväl det allmänna skolväsendet, som inom lärarutbildningen. ser dock vissa spänningar, mellan de "oförytterligavärdena" och dels skolvardagen i resursbristens tecken, dels kravet påpluralism och mångfald. Vissainstanser saknar ett tydligare bakgrundsresonemang och klarare StäUningstagandebeträffande olika typer av segregation. efterlysersåväl klass- som könsperspektiv och invandrarper-spektiv. LO vill sättajämlikhetsmålet i förgrunden. , ochLuleå kommun efterlyser tydligare skrivningar om flickors och pojkars olikaoch ojämlika villkor i skolan. , , Högskolan förlärarutbildning i , 2 1 saml. Nr 220, 250 bilagor ,, , kommun, Prop. 1992/93:220 kommun och kommun m.fl. påpekar att helhetssynen på Prop.1992/93:250 elever med behov av särskilt st<)d inte betonas tillräckligt. Deflesta remissinstanser instämmer, vissa entusiastiskt, i kommitténs resonemangom humanistisk bildning samt synen på kunskap. Tillstyrker gör bland andraGöteborgs Universitet, Högskolan för lärarutbildning i ,, , , och Stockholmskommun. Invändningarfinns, likaså påpekanden om att vissa aspekter saknas eller är för vagtutformade. menar i fråga om bildningsbegreppet attkommirtén allt för mycket koncentrerat sig på det kognitiva och borde ha försökttillämpa sitt resonemang också på sådant som i tidigare läroplaner diskuteratsi personlighets- eller värdetermer. , bland andra, anser attkommitténs bildningsbegrepp saknar två väsentliga områden, bildkonst ochmusik. Högskolani , m.fl. anser att det dynamiska bildningsideal somkommittén pläderar för i avsnittet Bakgrund och motiv tyvärr inte går attåterfinna i förslagsdelen, där i stället ett statiskt bildningsideal dominerar.Högskolan i ställer sig frågande till om bildningsbegreppet går attförena med speciella uppnåendemål. EnligtHögskolan i framstår utredningens förslag som positivt ochkonstruktivt på ett sådant sätt att harmoniseringen gömmer den konkreta vardagi vilken människorna i skolan befinner sig. LO menar att utredningens analysoch diskussion av kunskapsbegreppet inte tillräckligt beaktat skillnader ielevernas inlämingsvillkor med hänsyn till social bakgrund, intresse, kön ochbegåvningsprofil. EnligtKungL är det i gymnasieskolan ett möjligt och önskvärtförhållningssätt att beakta kunskapers relativitet; för lägre stadier har dettaföga relevans. Huvuddelen av undervisningen i bör gälla områdenoch frågor där baskunskapen är etablerad och allmänt accepterad och inte sådantsom ligger vid den aktiva forskningsfronten där olika tolkningar avresultatens innebörd alltjämt är möjliga. Mångagläder sig åt betoningen av det historiska perspektivet. Riksantikvarieämbetetvill i bildningssammanhanget framhålla den pedagogiska potential som finns i defysiska föremål som presenteras i museerna och som i form av fornlämningar,äldre byggnader och kulturmiljöer finns bevarade i kulturlandskapet. Tillde kunskaper och färdigheter som alla elever som lämnar skall ha,vill några remissinstanser foga ytterligare områden. ÖB har t.ex. betonatvikten av att alla elever i skolan får kunskaper om grunderna för den svenskasäkerhetspolitiken och om sina rättigheter och skyldigheter i samhället,diiribland den allmänna värnplikten. har specielltframhållit skolans ansvar för att bibringa elevema hälsoundervisning ochhälsofostran. övriga anmärkningar gällerexempelvis avvägningen teori/praktik och Prop. 1992/93:220 ett allför insnävat humaniorabegrepp. Deflesta remissinstanser instämmer i att internationaliseringen utgör en viktigfaktor att ta hänsyn till. Ett stort antal instanser, däribland ,, , , , och kommuner,menar dock att det globala perspektivet måste lyftas fram tydligare i texten.Det påpekas att det egna kulturarvet och europeisk identitet betonas påbekostnad av global förståelse. Högskolan för lärarutbildning i Stockholmanser att vissa internationella frågor som miljö, krig, etniska konflikter,internationell solidaritet och förståelse och respekt för andra folk inte gestillräcklig tyngd i uppnåendemålen. menar att utvecklingen i vårt samhälleunder senare tid varit så präglad av orientering mot EG att den nordiskadimensionen kommit i skymundan. Även påpekar att behovet avnordiskt samarbete tydligare behöver framskrivas i läroplanerna. FöreningenNorden föreslår bl.a. att , som anger riktlinjer för denordiska ländernas samarbete, läggs till de internationella överenskommelsersom ingår som bilaga i läroplansförslaget. RHSanser att överlevnadsfrågorna och det globala perspektivet blivit allt förnedtonat - konflikter, krig och fred, miljöproblem och jordens försörjning gesinte det utrymme som det borde ha. mbsion m.fl. hävdar attfredsperspektivet saknas helt och anser att det är betecknande för uttedningenatt den inte funnit det angeläget att förnya eller fördjupa solidaritets- ochrättvisebegreppet. Ekumenbka skoldelegationen menar att internationaliseringenoch etiken måste behandla frågor som t.ex. en global människosyn, därrättvise-, freds- och miljöfrågor integreras med ekonomiska, historiska,etiska och religiösa aspekter. Flertaletremissinstanser finner det glädjande att miljöfrågorna fått en så stark roll iden nya läroplanen. En del instanser vill dock inte att miljö behandlasensidigt kopplat till teknik, eftersom den berör människor på många skildaområden (se vidare avsnittet om Teknik och miljö). och påpekar dock att betänkandet inteföljer de synpunkter som förts fram på UNCED-konfe-rensen 1992 i dokumentetAgenda 21. Där uppmanas regeringarna att förbereda strategier med mål attintegrera miljö och utveckling i övergripande strukturer på alla nivåer iskolan. Vissainstanser, t.ex. Vmeå kommun, anser inte att miljö skall kopplas så hårt tillinternationella frågor, eftersom miljö inte enbart är en internationell frågaoch internationella frågor är mycket mer än miljön. Vägverketuppmärksammar några av de mest påtagliga förändringarna i bamets närmasteomvärld: bilismens utveckling har förändrat de ung- asnärmiljö och skapat stora risker för deras fysiska, psykiska och socia- Prop. 1992/93:220 la hälsa. Närdet gäller det kulturella perspektivet menar att det är rätt och riktigtatt betrakta kulturell månj;fald som en naturlig del av ökad komplexitet itillvaron som hör ihop med internationaliseringen, den europeiskaintegrationen, sekulariseringsprocessen och moderniseringen avsamhällsstrukturen. anser vidare att detta nya perspektiv tydligt måsteföras in i all lärarutbildning och läromedelsproduktion. SIOSmenar att kommittén negligerar det faktum att är ett mångkulturelltsamhälle och att det i den svenska skolan finns hundratusentals elever medannan språklig och kulturell bakgrund. vill framhålla attmänniskor med annat ursprung än det nuvarande svenska utgör en stor resurs isin kunskap om såväl det egna landets kultur som det så kallade genuintsvenska, vilket gör att de kan jämföra och överföra kunskaper som är oerhörtvärdefulla för att fungera i ett internationellt samhälle. Även Sociabtyrebenanser att kommittén inte tillräckligt beaktat den tillgång som de många språkoch kulturer som eleverna representerar utgör i dagens skola och den resurs somde flerkulturella eleverna kan bli . Krbtenetik och västerländsk humanbm Pådetta område finns den mest påtagliga spännvidden i åsiktsformuleringen,alltfrån önskemål om mer uttalad betoning på just den kristna etiken tillavståndstagande från det kristna med hänvisning till religionsfriheten. Vissaönskar mer fokusering på allmänmänskliga etiska värden. Ordet livstolkninganses oklart. Ekumenbkaskoldelegationen bland andra anser att den kristna etiken behöver definierasnärmare än vad som sker i bilaga 8 beträffande skolans värdegrund och mål,tillämjjbarhet i skolans vardag och undervisningen i olika ämnen, särskiltreligionskunskapen. Vänersborgskommun, bland andra, anser att den kristna etiken allena inte kan ligga tillgrund för de värderingar som präglar ett mångkulturellt samhälle som Sverige.Högskolan i påpekar vikten av att den starka betoningen på tio Gudsbud och humanismens grundläggande principer inte ställs i motsatsförhållandetill andra religioners och kulturers etiska grundprinciper. att det tydligare bör framgå att kristendomen är en av många religioner,och att den inte, i ett globalt perspektiv, har en överlägsen ställning. Högskolani anser att den. etiska grunden, betydelsen av att stärka det egnakulturarvet som grund för samverkan, att utveckla förmåga att förstå och levasig in i andras villkor, ytterligare borde förstärkas, så att läroplanensbehandling av frågorna inte blir så snävt Europacentre-rad. Mål- ochresultatorienterad styrning Prop. AvsnittetMåldokument och styrsystem har fått övervägande positiv kritik blandremissinstanserna. Bland andra Ekumeniska skoldelegationen ställer sig positivtill den nya ansvarsfördelningen för skolan och övergången från enregelstyrning till en mål- och resultatorienterad sådan, under förutsättningatt såväl individens som samhällets bästa står i centrum. SIOSanser dock att kommittén, i ambitionen att ange tydliga mål och riktlinjer,påtagligt har förbisett att det i den svenska skolan finns ett ansenligt antalinvandrar- och minoritetselever med annat modersmål än svenska och "omskolan skall främja dessa elevers harmoniska utveckling" krävs angivelse avtydliga mål och riktlinjer. RBU menar att de nationellt fastställda målenkräver en betydligt mer distinkt skrivning vad avser behoven hos elever medrörelsehinder än vad som är fallet. Kommunförbundetpåpekar att frågan huruvida en centralt reglerad timplan är förenUg med en mål-och resultatstyrd skola, bör övervägas i ett längre perspektiv. Samverkanmed förskola och skolbarnsomsorg Ifrågan om samverkan med förskola och skolbarnsomsorg beklagar ett antalinstanser, däribland Högskolan för lärarutbildning i , Högskolan iSundsvall/, , TCO och Föreningen ,att de tidigare intentionerna med ett gemensamt styrdokument för barnomsorg ochskola inte fullföljdes. kommim anser att en gemensam arbetsplan försåväl förskola som skola och skolbarnsomsorg med fördel kan utarbetas lokalt.Växjö kommun förespråkar att en tydligare definition av vem som har ansvaretför att samverkan kommer till stånd och genomförs, exempelvis rektor, bör uttalas. BRAanser att det till de motiv kommittén anger för skolans samverkan med förskolaoch skolbarnsomsorg bör läggas det förebyggande.