prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — En bättte sttategi att stödja svenskt jordbmkskonkurrenskraft i en utvid gad marknad incwi EG är erJigt SLU:s mening att selektivt stödja insatser syf tande tUl produktutvecklmg, kostaadsrationalisering och utveckling av nya or ganisationsformer i primärledet samt framför aUt i efterföljande förädlings- CKh cUstributionsled. 1.9 Konsumentberedningen:-- Närdet gäller slutsatsema och för slagen tiU åtgärder delar emeUertid KoB i stor utsttäckning de åsikter som förs fram av i hans särskUda ytttande tUl kommissionens för slag. Sammanfattningsvis leder detta KoB tiU att i huvudsak avvisa kommis sionens förslag. Huvudproblemet för aktöreraa pä Uvsmedelsmarknadenvid ett EG-inttäde är den svenska pris- och kostnadsnivån, som med fl undantagär högre, i vissa fall mycket högre, än EG:s. Hur kostnadsläget skall anpassasär enligt KoB den mest angelägna frågan. --- EnligtKoB:s mening bör omläggningar av livsmedelspolitiken inte beslutas,vilkas genomföranden bUr olämpUga eUer inaktueUa om tidsschemat för EG-inttädeförskjuts eller folkomröstningen resulterar i ett nej till EG. Bara av det skälet börkommissionens förslag avvisas, åtminstone beöfande 1993/94. Ställningstagandettill ätgärder för en EG-anpassning 1994/95 kan uppskjutas tUls tidtabeUen förett EG-inttäde klamat. 1992/93:100 Bilaga10 1.11Biodyiiamiska föreningen: Fortsatt stöd till jordbmket är viktigt. Införande av arealbidrag CKh minskat prisstöd är steg i rätt riktning. Målsätt ningen för stödet bör, fömtom en anpassning tiU EG, vara att få elt mUjövän jordbruk och god kvaUtet pä de producerade Uvsmedlen, skapa balans mel lan prcxluktion CKh efterfrågan, bevara det öppna landskapet samt säkra pro duktion av basUvsmedel inom konsumentemas näromräden. 1.13 GrossistförbundetSvensk handel: Den främsta av dessa är an kommissionens första delbetänkande uteslutande behandlar vegetabiUesektom samt vissa frågor som rör svensk export. Detta förhållande gör det hart när omöjUgt att ha entycUga värderingar beträffande kommissionens förslag då det gäller konsekvensema inte bara för svenskt jordbmk utan också för handel CKh konsumentema vid en framtida EG-anslutning. Därför bör enligt vår mening en remissbehancUing avfrägan i sin helhet awaktas tiU dess att presenterar sitt kompletteran de förslag rörande eventuella ätgärder då det gäller animaliesektom. --- Att pä nytt införa olUca former av regleringsekonomiskkaraktär skul le i sammanhanget knappast gagna en framtida svensk anslutning tiU EG med alla de osäkra faktorer, som kan noteras. Vi anser därför att den pågående omställningenskall fortsätta till dess att bUden av ekonomin i och utformningen avCAP mera konkret kan värderas. 1.14 Kooperativa förbundet:- Kommissionen har följt direktiven (Khi sina utredningar och förslag primärt utgått från producennnålen, medanomtanken om konsumentema kommit i andra hand. KF kan självfallet inte acceptera denna gmndsyn,som i sä hög grad satt prägel pä kommissionens arbete. att nu frarrUagda förslaginte skall föranleda några poUtiska beslut au1990 års UvsmedelspoUtiska beslut skaU Ugga fast, och att frågan om anpassning av jordbmkspolitiken börhänföras till de kommande medlemsförhandUngama med EG samt att regeringendärvid bör påverka EG att närma sig den svenska jordbmkspolitik som fastladesav statsmaktema i 1990 ärs beslut. 1.15Landsorganisationen i Sverige:- LO anser inte an det finnsnågra skäl att i förväg anpassa jordbmkspolitik till EG. 1992/93:100 Bilaga 10 Utvecklingenav EG:s jordbmkspolitik är mycket osäker. Skall man vidta förändringar borde detvara ytterligare marknadsanpassning och inte nya regleringar. LO anser att arbete fåtten aUtför snäv Uirikt- Underbilaga 10.3 ning pä anpassning tiU EG:s rådandejordbrukspoUtiska regelsystem. Vi har ännu ej beslutat om ett svensktEG-medlemskap. Innan beslutet fattas skaU ocksä en foUcomröstning hällas.EnUgt LO bör CKksä utformningen av jordbmkspoUtiken och stödet till böndemautgöra en post i det aUmänna övervägandet för ett ja eller nej till en svensktmedlemskap i . Det finns därför inga skäl att gä händelseraa i förväg ochsärbehandla jordbruket. 1.16Lantbrukarnas riksförbund:- vill särskilt understryka anen EG-anpassningpä jordbrukets område inte bara innebär en utveckling mot EG:s jordbmkspoUtiskasystem utan även en pris- och kostnadsanpassning på Uvsmedelsområdet. --- JordbruksfXjUtikenUgger visserUgen utanför men liksom OmstäUnuigskommissionenkonstaterar att avtalets åtföljande bilaterala arrangemang päjordbmksomrädet indirekt ställer krav pä en anpassning tUl EG:s förhållanden.Kan inte denna påbörjas kommer inte handeln inom de tull- CKh avgiftsfriakvotema att bU ömsesicUg. LRF vUl i själva verket hävda att den pågåendeEuropa-integrationen av konkunensskäl kommer an ställa krav pä en långtgåendeharmonisering av regler och jordbmkspolitiska system. Detta är en utvecklingsom kommer att vara nödvändig oberoende av medlemskapsfrägan. LRF instämmer således med iatt sUctet nu mäs te vara inställt pä EG:s reformerade jordbrukspolitik. --- CKhvUl särskUt peka pä att en förtida harmonisering ger stabilitet och längsiktighet i politiken,vUket är synnerligen önskvärt - inte minst sett ur jordbmkets synvinkel. I sammanhanget vUl LRF även peka pä att det intebara är med lemskapsansökan som påverkat fömtsättaUigama ärs jordbmkspo litik. Denna politik fömtsatte i hög grad att GATT-förhandlingama relativt snabbt skuUe leda tiU ett resultat. Sä har mte sken och en tänkt positiv inier- nationeU utveckUng CKh marknadsanpassning har följaktUgen i stort sett ute blivit --- --- Det är i högsta grad rimUgt anföretag cx;hproduktionsgrenar som be döms kunna vara konkurtenskraftiga ges möjlighet an utvecklas under EG- viUkor. ParaUellt bör en signal om fortsatt effektivisering och kostnadsanpass ning utgä tiU de delar av jordbmket som bedrivs pä en pris- och kost nadsnivå som Ugger väsentiigt över EG:s. 1.20Svenska stäUerinte upppå det presenterade förslaget tiUarealersättning. Det styr mest pengar tiU de mest högavkastandespannmälsjordama, dvs. de jordar som genereUt har lägst naturvärden CKh högst intensitet cKhmiljöstöming. Ofta hancUar det om gärdar med kreaturslös drift och höganvändnmg av handelsgödsel och i vissa fall ocksä slam. 1992/93:100 Bilaga10 1.21Sveriges livsmedelsindustriförbund: Problemet i samband med mecUemskapet är attden svenska pris- ckU kostaadsniväni de flesta fall är högre än EG:s, ofta mycket högre. Detta är det helt dominerandeproblemet fördel svenska jordbruket och den svenska Uvsmedelsindustrin -CKh delproblem som i första hand borde föreslagit ätgärderför att lösa, enligt SLIM. SLIM anser att vegetabilie- ckU animaUesektoms EG-anpassning måste behandlas i ettsammanhang. SLIM anser därför att beslut om de föreslagna åtgärdema i aUtväsentUgt bör anstå tills slutbetänkande avgivits.Frägan om avsätlningsgaranti 1994/95 bör anstä lills tidtabeUen för ettEG-Uittäde är närmare känd. För att jordbruket och Uvsmedelsindusöin skall blikonkurtenskraftiga i ett EG-perspektiv mäste de utsättas för en yttte pris- ckU kostnadspress. Det endaverkningsfulla medlet för detla är en selektivt sänkt gränsskydd, dvs. ensänkning av referensprisema. Utan en sädan sänkning finns risk an aktörema pämarknaden inte vidtar erforderliga anpassnuigsätgärder. 1.22Tjänstemännens centralorganisation: Hur väl svensk livs medelssektor, framför allt jordbruket och Uvsmedelsindustrin kommer att kla ra konkunensen i EG bestäms främst av dess förmåga att anpassa sin pris- CKh kostaadsstmktitt tiU en nivä som ätminstone är jämförbar med den dans ka. ViUca medel som skall användas förjordbmkspoliiUcens EG-anpassning mäste bedömas utifrån deras verkan påkonkurtens och kostnader. Stödnivån i jordbmkspolitiken mäste minska,kostnadema pressas och konkunensen öka. Lyckas detta kommer livsmedelssektomatt stå väl mstad för ett svenskt EG-medlemskap. Lyckas det inte blU följdenförluster av marknadsandelar CKh kraftigt minskad produktion. varJa tUl och Nej tUl EG. Det är således inte en fråga om att vare sigavbryta eller backa ur den för-ändringsprcKess som jordbmket för närvarandegenomgär. Det handlar i stället om att lägga om kursen mot ett mål som ärväl defmierat. Innehällel i den nuvarande jordbrukspolitiken mäste följaktiigenanpassas sä att den i aUt väsentiigt överensstämmer med EG:s CAP-reform. 8 1992/93. Engmndläggande målsätming mäste följaktiigen vara att inle slä ut produktionskapacitetsom kommer alt visa sig vara konkunenskraftig i ett EG-perspektiv.Livskraftiga foretag mäste fä fömtsättaingar an arbeta vidare, ben nuvarandesvenska jordbmkspoUtUcen mäste därför justeras på följande punkter för attbättte harmonisera med de förhåUanden som kommer att gälla efter ettEG-inttäde. 1992/93:100 Bilaga10 *Gränsskydd på EG-nivå *Marknadsregleringar pä sammasätt som i EG *Exportbidrag pä EG-nivå *OmstäUningsareal inräknasdefinitionsmässigt i arealbasen för ttäda *Arealersättning (0,xnormskörden för området). SLA konstaterar att huvudlinjema analys CKh slutsatser överensstämmer med SLA:s syn päbehovet av åtgärder för att vid inträdet i EG skaU ha en stark cx;hkonkunenskraftig jordbruksnäring CKh Uvsmedelsindustti. SLA kan följaktiigen iallt väsentiigt instämma i de av kommissionen framlagda förslagen. Vi tUlstyrkeratt de lärrmade förslagen leder till beslut och genomförande. 1.27Föreningen : Den svenska an sökan om elt medlemskap i , förändrar ocksä grundfömtsänningama ärs beslut och kräver i stället en omedelbar och fuUständig anpassning lUI den av EG antagna Mac-Sharry-planen. 2.3Statens jordbruksverk:- En gmndläggande fräga när det gäller överbryggningentill ett EG-medlemskap är hur långt statens ansvar bör sttäcka sig. En frågasom därvid bör ingå i beslutsunderlaget är vid vilken prisnivå det finns storrisk att företag som väl skulle kunna hävda sig i ett EG-perspektiv slås utunder aren fram tUl en EG-ansluming. Kopplingama är starka meUan vegetabUieprcxiuktionenoch animalieproduktionen. delar kommissionens uppfattning attoförändrade stödniväer för animaUeprcxluktionens del leder till att resurserbibehålls eUer fömyas som kan bli överflödiga vid en EG-inttäde. Jordbmksverketanser att det vore en fördel om ätgärder kan vidtas för båda sektoremasamtidigt. Med hänsyn tUl att de osäkra faktorema är många, ärbehovet av handlingsfrihet ston. Vidare bör jordbmksnäringens långsUctigakonkurtenskraft stimuleras. Utifrån dessa utgångspunkter redovisarJordbmksverket ett altemativ tiU kommissionens förslag. 1 det nya läge somföljer av medlemsansökan till EG finns det skäl att ompröva 1990 årsbeslut. ruigama av detta beslut äratt staten bör äta sig en fortsatt skyldighet att lösa in spannmål CKh attkravet pä varaktighet i omstäUningsprogrammet bör avskaffas. Därigenomstyrs inte resursema aktivt ut ur jordbmket till annan användning före ettmecUemskap. Omstälhiingsarealen utgör därmed en resurs som kan användas pä detsätt den enskilde jordbrukaren finner bäst den dagen är medlem i EG.Ett bibehållet krav pä varaktighet kan i detta nya läge medföra sävälföretagsekonomiskt som samhäUsekonomiskt felaktiga investeringar. 1992/93:100 Bilaga10 I detta altemativ bör ocUuigsbegränsningen kvarståmed nuvarande system för beräkning av stödareal. MöjUgheten att ansluta sig tiUomställningsprogrammet bör föriängas med enär. De skötselregler som bör gälla för den mark somansluts till omställnings-programmet bör vara att marken skaU häUas bevuxengenom att marken pä lämpligt sän besäs. Om de belopp som tidigare betalats ut fördeltagande i omställningsprogrammet bedöms vara oskäliga med hänsyn till attvaraktighetskravet slopas kan jordbmkama ges möjlighet an köpa sig fria frändetta krav. i : Att EG fr.o.m.1993 inför effektivitets- dämpande moment i sin jordbmkspoUtUc kan inle anses vara en skäl för att redan nu skaU införa liknande ätgärder. Åtgärden framstår som omoti verad framför allt mot bakgmnd av att tidpunkten för en EG-anslutaing är oviss. föreslår att staten även efter 1993åtager sig att lösa in spannmål nU ett pris av storleksordningen /dt.För att begränsa spannmålsproduktionen bör nuvarande omställningsprogramfr.o.m. 1993 kompletteras med en frivilligt ttädessystem. Ersättning bör iprincip endast utgä till träda som leder tUl en minskning av spannmålsodlingen.Ersättningen bör fastställas med hänsyn till lönsamheten i spannmålsodlingenvid prisnivån /dt. EnUgt mening saknas skäl att införaregler som gör det möjUgt att lämna nuvarande omstäUningsprogram. Däremot börbegreppet "varaktig omställning" ges en annan innebörd. Det är inte lika angeläget att varaktigtställa om åkermarken till annan prcxluktion än Uvsmedelsprcxluktion som det var1990. Osäkerheten om vad omställningsarealen kan användas till är stor blandjordbmkama. Kravet att omställningsstödet skall återbetalas om marken senasiden inte varaktigt har stäUts om tUl annan produktion änUvsmedelsprcxluktion utgör ett sttessmoment för jordbrukama. Detta krav kantUlsammans med kommissionens förslag leda tiU an även jordbrukare medlångsiktigt svaga fömtsän- ningarför spannmålsodling ätminstone delvis reducerar sin omställnings-areal. EnUgt mening bör omställningsarealenbettaktas som en jordbank.-- har inget att erinra mot altprisregleringsavgiftema på handelsgödsel och bekämpningsmedel awecklas fr.o.m.den 1 juli 1993. En avveckling av prisregleringsavgifteraa underlättarvegetabilieföretagens kostnadsanpassning inför ett EG-inträde. biträder kommissionens förslag altaweckla förmalningsav giften. Länsstyrelseni : Med hänsyn till de svårigheter som finnsmed att hitta lönsamma alternativ till användningen av äkenmark som är anmäldtiU omstälhiing bör lantbmkama ges möjUghet an lämna omstäUningen underfömtsätming att del av omstäUningsersättrUngen återbetalas. --- Länsstyrelseni anser att de svenska animalieproducen- temaredan nu bör ges signaler om an lägre priser pä animaUeprodukter är attförvänta vid en EG-anslutning. 1992/93:100 Biiaga10 Länsstyrelsenanser i lUchet med kommissionen an ersättningen för spann-målsprcxluktionen iSverige bör Ugga pä ungefär samma nivä som inom EG. --- Arealersättningenbör anknytas tUl de skördeområden där arealema är i föreslär därföralt den som inte lyckats åstadkomma en godkänd omställning 1996, inte behöverbetala tillbaka hela beloppet utan att återbetalningen står i rimlig relationtill föreslagen återbetalning vid utttäde . Den som har legat i väntelägehela omställningsperioden har otvivelaktigt bidragit till an minskaspannmålsöverskottet. --- Länsstyrelsenanser det olämpligt an läsa fast stödarealen en gång för alla.Vår uppfatttung är an man inte har gjort så i EG utan att arealersättaing därkan utgå på den enskilda bmkningsenheten för uppkörd slättervallsareal sombesås med exempelvis spannmål eftersom man där har möjUghet art fastställabasarealen regionalt. --- En del av ttädan kommer att ligga på bättrejordar ckU någon kan ttä da på svaga jordar. Därigenom sänks prcxiuktionen något. Å andra sidan medför slopad odlingsbegränsning att viss vallareal överförs till spannmålsodling, (även om den blU olönsam). Sammantaget bedömer vi att det är tveksamt om förslaget sänker spannmålsöverskottet med . Att ttädan skaU skötas mUjömässigt korrekt börenligt innebära an man tillämpar nuvarande regler föromstäUningsareal i vänteläge vilket bl.a. innebär att trädan skaU vara bevuxenmen ej nödvändigtvis besådd. i : tillstyrker attlantbmkama ges möj Ughet att mot äterbetaUUng av /ha upphöra med hela eUer delar av om ställningen 1993.1 anslutning tUl ett sädant beslut måste man ocksä precisera äterbetalningsviUkoren för lantbrukare som uite hittar nägot godkänt omställ- ningsaltemativ 1996, men som ändå avhålUt sig frän livsmedelsproduktion under hela omstälUiingsprogrammet. EnUgt måsle det finnas sädanflexibUitet i systemet och bas-arealbegreppet att driftomläggningar möjliggörs.Även driftomläggning från odling av potatis, frövall, konservärter, sockerbetorm.fl. grödor till cxUing av tex. spannmål och oljeväxter måsle på samma sättvara möjUg och bli föremål för arealstöd. i : Genom en fastarealersättaing Uka för hela landet ckU somutgär för all åkerareal inkl. slätter- och betcsvall skulle man lättare uppnäde positiva effekter man efterlyser. Ekonomiskt betyder detta, allt annatoförändrat, en ersättning i storieksordningen 550 kra. I ett EG-perspektiv finns inte en klart uttaladmålsätming att all mark som används för öppen växtcxlling (dvs. allt utomvallodling) varaktigt ställs om till annat än Uvsmedelsprcxluktion. Med hänsynhärtiU samt att marknaden, främst bioenergi, är svag föresläs anjordbrukare som är med i omställningsprogrammet ges en möjUghet an avbrytaomställningen. förslag omåierbeialningsplUctigt belopp är rimligt under fömtsätming att det gäller obeskattade medel. An återbetalning en skall ske 1993 fömtsätter att alteraativen är kända bäde på kort och lång sUct.-- i : tUlstyrkerdärför den delen i försla get som avser möjUghet att utträda frän omstäUnmgsprogrammet mot återbetal ning. avstyrker dock den delen av förslagetsom avser arealersättning med ttädeskrav. Den föreslagna fmansieringen drabbarmjöUcprcxiuktionen i norta särskUt hart. 2.4Livsmedelsekonomiska samarbetsnämnden:--- anser det dcKk rimligtCKh bedömer det nödväncUgt att ätgärder vidtas sä att effektiva spannmälsprcxlucenterinte får aUvarUga ekonomiska problem före ett Uittäde i EG somsignaler ges om önskvärdheten av produktionsanpassnuig. SpecieUt gäller det år1994, då statens inlösenskyldighet för spannmål upphör och priset i princip kanfalla till världsmarknadsnivä. Staten bör därför förlänga sitt inlösenansvarför spannmål tiU är 1994 och till samma nivå som för . Dessa ätgärder bör dock som tidigare nämnts inteinnehålla sådana effekti vitetsdämpande moment som en tvängsttäda innebär. storaadministtativa problem bli följden med tvångsttädesarealer i kombination medomstäUningsarealer. 1992/93:100 Bilaga10 Vidare torde det enligt LES saknas skäl att införaregler som gör det möjUgt att lämna nuvarande omstäUningsprogram. Programmetfär i stäUet bettaktas som en jordbank där arealen inte fär användas förproduktion före är 1996. UppfyUs detta viUkor bör krav pä återbetahiuig uiteställas. Detta borde uppmuntta en viss anslutning även nästa är. En VäsentUg ätgärd vid en EG-anpassning är ensänkning av kostnadema i produktionen. LES tiUstyrker därför att de intemaavgiftema awecklas i enlighet med kommissionens förslag. 2.6Statens naturvårdsverk: Förslaget kan fungera väl utifrån mä let att vegetabilieföretag inte skall släs ut före EG-inttädet. Frän miljösyn punkt är det emeUertid negativt med sänkta handelsgödsel- och bekämpnings medelsavgifter. --- Verketanser an man bör vara öppen för olUca former av grön mark påträdan (som dock ej fär skördas). Flerårig vall är ett sådant altemativ, permanentaskyddszoner längs vattendrag ett annat. --- VaUcxlUngpä åker kan i viss män sägas bidra tiU biologisk mångfald pälandskapsnivå, t.ex. i Nonland. På biotop- CKh artnivå CKh på gennivå harodlade åkerarealer ingen positiv betydelse för den biologiska mångfalden. Pådessa niväer är det bibehållna naturbetesmarker och ängsmarker som är gmndenför en rik biologisk mångfald. Det är dessa nivåer som har den avgörandebetydelsen för en rikedom av arter cKh arvsanlag i ocUingslandskapet. Omfördelning av stöd från animalieområdet tillvegetabilieomrädei är negativ från landskapsvårdssynpunkt För landskapsvärdenhar betesdjur mycket stor betydelse men tyvän är lönsamheten i beiesbaseradanimalieproduktion svag och den blU ännu sämre om den föreslagna omfördelningengenomförs. anser att man bör övervägabiUigare CKh miljövänligare sätt att förhindra utslagning av företag som kan bli konkur renskraftiga inom EG. Ett tänkbart ålgärdspaket kan bestä av inlösenpriser som förhUidrar aUiför låga spannmålspriser samt rUctat stöd tiU långsUctigt bär kraftiga företag i akut ekonomisk kris. 2.8Sveriges : 1 princip bör de samhällsekono miska kostnadema för dessa ätgärder före inttädet vägas mot eventaella sam häUsekonomiska vinster efter inttädet av att ha kvar en nägot stöne areal i spannmåls- CKh oljeväxtproduktion än vad vi eljest skuUe haft. En sådan kal kyl är självfaUet svär att göra. Med hänsyn tiU att osäkerheten är mycket stor bäde vad gäller tidpunkten för ett svenskt medlemskap och villkoren vad gäl ler EG:s jordbrukspoUtik vid denna framtida tidpunkt finns goda skäl att för- mcxia att kostnaderaa överstiger den evenmeUa vinsten. 1992/93:100 Bilaga10 2.9 Konsumentberedningen:- Ensådan sänkning [förmalningsav gift] borde i kommissionens förslag ha lagts in redan avseende 1993/94 i lUc het med arealbidraget, som gynnar jordbmket. KoB är synnerUgen tveksam tiU kommissionens förslagcm möjligheten att avbryta omstäUningen mot återbetalning av endast en del avomställningsbeloppet. Kommissionens förslag att använda återbetalade beloppför fmansiering av arealbidrag, finner KoB oförenligt med andan iomställningsbeslutet. EventueUt äterbetalade medel bör inte användas förätgärder som leder till utebliven omställnmg utan bör återgå tiU statskassan. KoB anser för sin del att det bästa vore omomställningsprogrammet kun de fullföljas. Resurser bör inte bindas i jordbmkssektom, som kan fä bättre avkastning inom andra sektorer. 2.10 Alternativodlarnas riksförbund:- menar an det ekologiska lantbruketskaU undantas frän detta ttädeskrav. I det ekologiska lantbruket produceras inga överskott som motiverar en produktionsneddragning. --- Enkoppling mellan arealbidrag CKh ett krav pä av åkerarealen i vallskulle fömtom en extensifiering ocksä ge en stöne egenförsörjning av kväve tilljordbmket och därmed en mindre användning av konstgödsel. 1992/93:100 Bilaga10 -Möjlighet tUl arealbidrag börfinnas för aU areal . Man slipjKr då problemen med att beräknabasarealen, och spannmälsodUngen gynnas inte framför andra grödor. -Ett krav för att arealbidragskall utgå bör vara vallocUing pä av arealen i växtföljden. VaUenskaU vara rörlig i växtföljden pä den stödberättigade arealen. -BehåU prisregleringsavgiften påhandelsgödsel CKh kemiska bekämpningsmedel, och använd den som ticUgare tiUatt finansiera jordbmksstödet. Om den ändå tas bort, är det av största vikt attden ersätts med miljöavgift, sä an prisema inte sänks på insajsmedlen. -Inför en omläggningsstöd tillekologiska jordbruk, under . 2.14Kooperativa förbundet finner att det ur mUjösynpunkt är angeläget ananvändningen av handelsgödsel ckU bekämpningsmedelminimeras. Om CKh när prisregleringsavgiften tas bort börden därför ersättas aven lUcvärdig miljöavgift. 2.15 Landsorganisationeni anser an ett avskaffande av förmal ningsavgiften är ett mycket enkelt sätt att nägot sänka de svenska brödpriser na, som jämfön med EG:s ligger mycket högt. Kommissionen har arbetat utifrån den fömtsättningenatt det är ett självändamål att ha sä stor areal som möjUgt inför ettEG-inttäde. Stödet frän EG tiU det svenska jordbruket skuUe då bU sä stort sommöjligt. 2.16 tillstyrker huvuddragen i Om anpassningsförslag pä vegetabUieområdet. Inlösen av spannmål, arealbidrag och trädeskrav är fundament i EG:s politUc och där med är också en svensk anpassning tUl dessa åtgärder nödvändig. LRF tUlstyrker även förslaget om en aweckUng av des.k. prisreglerings avgiftema på handelsgödsel cKh bekämpningsmedel. Bettäffande miljöavgif terna fömtsätter LRF att uttedning leder till en kraftig re duktion av dessa. LRF viU hävda att mUjömålen inom jordbruket myck et väl kan uppnäs även om avgiftema awecklas. TiU detta bidrar den medve tenhet som finns inom jordbmkarkären, sänkta produktpriser, krav pä grön mark, bättte spmtuttustning, rådgivning m.m. LRF tillstyrker med vissa reservationerborttagandet av förmalningsavgif ten fr.o.m. . --- Förslagetfrän kommissionen att ttädan skall kunna ligga fast under fleraär tycker LRF är bra. --- InomEG är det tillåtet an cxUa energi- och industrigrödor pä ttädan. DetgäUer även fleråriga grödor som Salix, dvs. Det vore orimligt att inte denna möjlighet också erbjuds svenska lantbmkare.