prop · GG0389 · 1992-12-31 00:00:00 — Situationen kan ibland vara den att inspektionen firmer anledningtill kritik mot ett kreditmarknadsbolags agerande trote att det saknastillräckliga skäl för att återkalla företogeto tillstånd. 1 sådana fall kaninspektionen i sfellet meddela förefeget vaming. I de fall kreditmarknadsbolagetinte förmår vidraakthålla föreskriven nivå för kapifelbas resp. eget kapitol ärvaraingspåföljden inte ändamålsenlig. Om emellertid de finansiella problemenkan bedömas vara övergående, får , enligt andra stycket andrameningen, i stället för att återkalla tillståndet förlänga dentreraånadersfrist inora vilken kreditraarknadsbolaget armars har att täckabristen. Särskilda skäl för förlängning av tidsraraen kan också föreliggaexerapelvis i det fall bristen har sin grand i ett omstrakturerings- ellerrekonstraktionsförfarande. Genombestäraraelsen i tredje srycket får raöjlighet att från falltill fall utforma anvisningar ora hur avvecklingen av rörelsen skall ske. Fjärdestycket innebär att får förbjuda försatt verksamhet närtillståndet återkallas. Av 24 § fraragår att ett sådant förbud får förenas raedvite. Iartikel 21.2 i andra banksaraordningsdirektivet anges att ora ettkreditinstitut, sora driver verksamhet genom filial eller genom direkttillhandahållande av tjänster inom ett annat medlemslands territorium, inteefterlever de föreskrifter som värdlandet utfårdat med stöd av direktivet såskall värdlandete behöriga myndigheter förelägga institutet att vidto rättelse.Av punkten 3 i samraa artikel framgår att om institutet trote föreläggandet inteupphör att bryfe mot föreskriftema så skall Prop. 1992/93:89 anraälan sketill hemlandete behöriga myndigheter, vilka har att vidfe alla de åtgärder raotbolaget som erfordras för att åsfedkomma rättelse. Genomförevarande paragraf införs en uttrycklig möjlighet för attingripa mot de kreditmarknadsbolag som, enligt uppgift från entillsynsrayndighet i ett annat land inom EES, inte följer de regler ochföreskrifter sora gäller för bolaget i det landet. får förvarje enskilt fall avgöra vilken åtgärd som kan vara lämpligast för att uppnåönskat resultot. Finansinspektionenskall imdenätto tillsynsrayndigheten i värdlandet ora vilka åtgärderinspektionen vidtor raot bolaget. Detkan anmärkas att med införandet av denna regel ora ingripandemöjligheter motkreditmarknadsbolagens verksamhet inora EES avses ingen ändring vad beträffarinspektionens möjligheter till ingripanden mot svenska bolags filialverksaraheti länder utanför EES. Särskildabestämmelser om ingripanden mot utländska kreditinstitut m.m. Paragrafenbehandlar möjligheter att ingripa mot utländska förefeg sommed tillstånd enligt 2 kap. 8 § driver verksamhet genom filial här i landet. 1tredje stycket anges inspektionens undenättelseskyldighet när ingripande skettenligt bestäraraelseraa i paragrafen. Ansvaret för tillsynen över ett företograed filial här i landet är delat raellan de svenska myndigheteraa ochmyndighetema i företogeto hemland. Det är därför väsentligt att ratineretobleras för samarbete mellan inspektionsmyndigheter i berörda länder så atttillsynen blir så effektiv sora möjlig. Genoraparagrafen införs i svensk lag de regler i andra banksaraordningsdirektivetsora rör proceduren för ingripanden raot kreditinstitut, finansiella institutoch dessas dotterföretog, vilka inte följer de bestäraraelser som ett värdlandkan sfella upp för verksamheten vid en filial eller vid direkttillhandahållande av tjänster inom landeto gränser. Liksom lagen i övrigtgäller paragrafen inte utländska bankers verksamhet. För de banker som harheravist inom EES gäller i stället raotsvarande regler i bankrörelselagen. Sorafraragår av bestäraraelsens innehåll skall i försfe handförsöka komma till rätto med regelöverträdelser genom att utfärda föreläggandenom rättelse. Om det inte hjälper skall inspektionen underrätto behörigrayndighet i företogeto hemland om överträdelsen, så att den myndigheten kanvidta de åtgärder mot företoget som krävs för att åstodkomma rättelse. Eftersomdet är hemlandeto rayndigheter sora har auktoriserat kreditinstitutet så hardessa rayndigheter också norraalt större möjligheter att på ett effektivt sättingripa mot regelstridiga Enligt direktivet skall hemlandete myndigheter hålla Prop. tillsynsrayndigheten ivärdlandet undenättod ora vilka åtgärder som vidtas Skulle företoget trote de åtgärder som vidtogito av hemlandet eller beroendepå att sådana åtgärder visat sig otillräckliga eller av någon anledninginte kan genomföras i det landet, så får inspektionen gå vidare iförsöken att stoppa överträdelserna. återsfer är att förbjucfeföretoget att göra nya åtoganden i . förbud meddelas skalltillsynsmyndigheten i hemlandet undenättos. Avtredje stycket fraragår att i brådskande fall kan meddelaförbud uton att först underrätto hemlandeto behöriga rayndighet. Även ibrådskande fall måste emellertid inspektionen först försöka komma till rättoraed en rättestridig verksamhet genom ett föreläggande om rättelse. Följer inteföretoget detto föreläggande kan inspektionen förbjucfe företogetatt göra nya åtoganden. Undenättelse om att företeget vägrat vidto erforderligrättelse cxh att förbud meddelate skall därefter säncfes så snart sora raöjligttill hemlandsrayndigheten. Paragrafengrundar sig på en besferaraelse i artikel 21.9 i andrabanksaraordningsdirektivet som föreskriver en skyldighet att vid återkallelseav auktorisation meddela myndigheteraa i de länder där förefeget sora fått sinauktorisation återkallad driver verksarahet genora filial eller direkttillhandahållande av tjänster. Värdländeraas rayndigheter kan då vidte deåtgärder som krävs för att hindra företeget att ingå nya åteganden inom dessgränser. Motsvarande gäller de finansiella institut eller dotterföreteg somavses i 2 kap. 10 § när auktorisationen återkallate för ett kreditinstitut somäger företeget resp. moderföreteget. Ingripandenmot den som saknar tillstånd 5 kap. 22 § Paragrafenmotsvarar i huvudsak 23 § fmansbolagslagen. Deförelägganden som anges i paragrafen kan enligt 24 § förenas med vite. Avtredje stycket framgår att ett föreläggande enligt paragrafen som avser ettutländskt företeg får riktes såväl mot företeget sora raot den sora här ilandet är verksara för företegete räkning. Paragrafenmotsvarar 22 § finansbolagslagen. För kreditektiebolagen finns en liknandebestämmelse i 14 § kreditektiebolagslagen. Avgifteskyldigheten omfatter allakreditmarknadsbolag och de utländska finansieringsföreteg som med stöd av lagenhar filial här i landet, vare sig dessa förefeg är hemmahörande inora EES ellerinte. Paragrafenraotsvarar 24 § finansbolagslagen. 1 11 § kreditaktiebolagslagen reglerasFinansinspektionens raöjlighet att förelägga vite enligt den lagen. Av6 kap. 1 § följer att beslut ora utsättande av vite skall överklagas tillkammanätten. det skulle bli aktuellt att döma ut förelagt vite skallFinansinspektionen ansöka ora detfe hos länsrätten i enlighet raed lagen(1985:206) ora vite. Iförsta stycket anges två fall när beslut inte kanöverklagas. Anledningen härtill är att inspektionens utredning inte skall kunnafördröjas i onödan genora oberättigade överklaganden. Tidigarehar som huvudprincip gällt att beslut skall överklagas hosregeringen. har eraellertid denna princip böljat överges.Såväl i lagen ora värdepappersfonder sora i värdepappersrörelselagenföreskrivs att beslut enligt dessa lagar skall överklagastill kammanätten. Även inspektionens beslut enligt 23 § finansbolagslagen skallöverklagas till kararaarrätten. I raotiven till lagen ora värdepappersfonderanfördes att såcfena ärenden som inte av någon speciell orsak kräver regeringensbedömning i fortsättningen inte bör kunna överklagas till regeringen (prop.1989/90:153 s. 75). Ärenden i den nu föreslagna lagen får anses tillhöra dennakategori. Enligtartikel 6 i Europarådete konvention angående skydd för de mänskligarättigheteraa och grandläggande frihetema - sora är bunden av - gälleratt den enskilde skall ha rätt att få sina civila rättigheter och skyldigheterprövade inför en inhemsk domstol. En sådan civil rättighet kan vara rätten attdriva en viss näringsverksamhet. I EG:s försto banksamordningsdirektiv ställsockså krav på att beslut sora fattos med anledning av ett tillsfends- ellertillsynsärende skall kunna överklagas till domstol. Motdenna bakgrand bör beslut enligt den föreslagna lagenöverklagas till kammarrätten. Avtredje stycket framgår att i brådskande fall kan meddelainterimistiskt beslut. Det måste cfe särskilt anges i beslutet att det skallgälla . Paragrafenär ny och grandar sig på besfemmelser i EG:s direktiv om att underlåtenhet attmeddela ett beslut skall kunna bli föremål för prövning i domstol. I artikel 13i försfe banksamorchiingsdirektivet föreskrivs bl.a. att möjlighet skall finnasatt klaga till domstol när inget beslut har fatfete från deten auktorisationsansökan, som innehåller alla de uppgifter som krävsenligt gällande besfemmelser, har gette in. I andra Prop. banksamordningsdirektivetfinns en lUcnande besferaraelse i artUcel 19.3 såvitt gällerunderlåtenhet att översäncfe undenättelse om filialetoblering Tiden inoravilken beslut raåste fattas är eraellertid här tre raånader i sfellet försex. Besfemmelsema i paragrafen har behandlate ytteriigare i denallraänna raotiveringen, avsnitt 2.5. Avpunkterna 1 och 2 framgår att lagen träder i kraft den dag regermgen bestämmersamt att kreditaktiebolagslagen och finanst)olagslagen då upphör att gälla. Ipunkt 4 i övergångsbesfemmelsema till lagen (1988:606) om finansbolag finns enbesferaraelse sora innebär att de förefeg sora för den lagensikraftträdande drev finansieringsverksamhet raen inte sökte tillstånd enligtden nya lagen eller inte fick sin ansökan beviljad, kunde fortsätfeverksaraheten enligt lagen (1980:2) ora finansbolag i fråga ora de åfegandensom företoget gjort imder den tid som verksamheten bedrivite enligt densistnäranda lagen. För att klarfegga att dessa företog även efterikraftträdandet av lagen om kreditmarknadsbolag får forteätto sin verksamhetenligt besfemmelsema finansbolagslag i fråga om sådana åfegande, hari punkt 3 införte en bestäramelse med denna innebörd. I fraratiden kan det,efter en översyn av marknaden och de bolag sora berörs av denna bestäramelse,bli akttiellt att ändra besferaraelsen. 1punkterna 4 och 5 införs övergångsbesfemmelser för andra bolag, sora vid lagensikraftträdande driver verksarahet som är tillståndspliktig enligtfinansbolagslagen (1988:606), samt för de förefeg, som driverfinansieringsverksamhet sora inte är tillståndsplUctig enligt den lagen.Besfemmelsen i punkt 4 gäller även för företog sora vid Ucraftträdandet harrätt att driva verksarahet enligt lagen om kreditaktiebolag. Den innebär bl.a.att kreditaktiebolag som bildate före lagens ikraftträdande men som då intehunnit påbörja verksaraheten får göra detto i awaktan på tillstånd enligt dennya lagen. Enligt4 kap. 1 § andra stycket skall ett kreditmarknadsbolag upprätthåUa enkapitolbas minst i nivå med det stortkapitol sora krävte vid verksamhetenspåbörjande. Detto stortkapitol skall uppgå till visst belopp efter ecu-kursenvid tiden för beslut ora tillstånd. Innebörden av punkt 6 är att de företogsora har rätt att driva verksamhet enligt punkt 4 eller 5 får beviljastillstånd även om de inte uppfyller de krav på kapitolbas som ställs i lagen. 1så fall får kapitolbasen inte nedgå under det högsto belopp som kapitolbasenuppnått efter . Om tillgångama i ett sådant företog som vid tidpunktenför tillsfendsbeslutet understeg 100 milj. kr. därefter skulle överstiga dettobelopp raåste eraellertid företoget i enlighet raed bestäraraelsema i 4 kap. I§ tredje stycket öka kapitolbasen till 5 milj. ecu. 1 punkt 6 andra och tredjestyckena finns specialregler för det fall ägarkontrollen förändras i ellerfiision sker beträffande sådana företogsom åtnjuter lättnader enligt besfemmelsen i Prop. 1992/93:89 förstostycket. Avpunkt 7 följer att beslut sora raeddelato före lagensikraftträdande, utora de enligt 23 § finansbolagslagen, skall prövas avregeringen enligt äldre regler. 9.3 Förslaget till lag om ändring i bankaktiebolagslagen(1987:618) Paragrafeninnehåller i nuvarande lydelse besferaraelser ora aktiekapifel i ettbankaktiebolag. 1 ett nytt tredje stycke har tillfogate en föreskrift med kravpå visst minsfe stortkapitol. Besfemmelsen, sora är föranledd av EES-avtolet(järaför avsnitt 2.2 av den allmänna motiveringen), kan sägas irmebära att ettoktrojbeslut villkoras av att bankaktietxjlaget vid rörelsens igångsättande harett bundet eget kapitol som uppgår till ininst motsvarande fem iniljoner ecu.Beloppet skall relateras till den kurs för ecu sora gällde förbeslut om oktroj. Enligt 4 kap. 7 § BRL skall till bundet eget kapitol i ettbankaktiebolag hänföras aktiekapitol, reservfond och uppskrivningsfond. Föratt det skall kunna kontrolleras att banken vid rörelsens igångsättande harett bundet eget kapitol som når upp till den föreskrivna nivån har det i 2 kap.12 § gjorts ett tillägg med innebörd att oktrojen inte får registreras fönän enauktoriserad revisor intygat att sådant stortkapitol firms. Paragrafeninnehåller bestäraraelser om föratsättningaraa för att regeringen skall beviljaoktroj för ett bankaktiebolag. Så skall ske om vissa formella föratsättningaruppfyllte samt den planerade verksamheten kan antas korama att uppfylla kravenpå en sund verksainhet. 1ett nytt frärde stycke slås fäst att någon behovsprövning inte får ske vid enbanks etoblering. Denna fråga behandlades redan i prop. 1989/90:116 ora ägandei banker och andra kreditinstitut ra.m. (s. 58 ff). Behovsprövningenavskaffades i saraband raed att oktroj besferaraelsen i förevarande paragraffick sin nuvarande utformning. Någon uttrycklig bestämmelse om attbehovsprövning inte får ske ansågs cfe inte erforderlig. Med hänsyn tillbestämmelsen i artikel 3.3 a) i försfe banksaraordningsdirektivet, somförbjuder att det vid prövning av en auktorisationsansökan tos hänsyn tillmarknadens ekonomislca behov, har det ansette befogat att en regel raedmotsvarande innebörd införs i de olika lagama för bankaktiebolag, sparbankeroch föreningsbanker. Innebördenav ändringen i andra stycket 3 har kommenterate i specialmotiveringen till 1kap. Besferaraelseraai andra stycket, ora skyldigheten att anmäla vissa större förvärv av aktier iett bankaktiebolag till Finansinsp>ektionen, har upphävte. Förfarandetersatte av besfemmelseraa i 7 kap. BRL om prövning av större ägaresläraplighet. Iförsta stycket finns förbudet för bank att förvärva eller sora pant to emotegna aktier. Ett dotterföretog får inte heller förvärva eller som pant to emotaktier i moderföretoget. Avtol i strid raot förbudet är ogiltiga. Paragrafensandra stycke innehåller ett undantog innebärande att en bank får to eraot egnaaktier när sådana ingår sora en mindre del av aktier vilka lämnas som säkerhetför kredit. En utvidgning har skett så att undantoget även omfattor aktier ibankens mcxlerföretog. Besferaraelseraa har kommenterate i avsnitt 6.4 av denallmänna motiveringen. Ettnytt tredje stycke har lagte till för att göra det möjligt för en bank, soragenora ftision överfer sitt raoderföretog, att övergångsvis förvärva egnaaktier. Såcfena aktier ingår med nödvändighet bland de tillgångar sora övertosav banken vid fusionen. Aktiema skall avyttras -senast närftisionsvederlaget skiftas. Besferaraelseraa har kommenterate i avsnitt 6.3.1av den allmänna motiveringen. 7 kap.1 och 2 §§ Iparagrafema finns besfemmelser om styrelsen i ett bankaktiebolag. Ändringar hargjorte som innebär att regeringens raöjlighet att utee offentligastyrelselecfemöter fegite bort. Besferaraelseni 7 kap. 8 § ora delegatuppdrag till offentliga styrelselecfemöter ochkommunal representotion i banks kontorsstyrelse upphävs. Iparagrafen finns besfemmelser om ordföranden i ett bankaktiebolags styrelse.Andra-femte styckena upphävs, vilket innebär att regeringen inte längre skallgodkänna valet av styrelseordförande. Tredjestycket, sora raed nuvarande lydelse ger offentiiga styrelseledamöter rätt attnärvara vid vissa överläggningar inför styrelsesammanträden, upphävs. Iparagrafen, som handlar om rätt att delfe i bolagssfemman, har en ändringgjorte i fjärde stycket. En generell hänvisning har här gjorte till 7 kap. 14 §BRL avseende bestämmelsen att aktier, för vilka rösträtt inte får utövas, inteskall medräknas när det krävs viss röstmajoritet för att ett beslut skall bligiltigt. Enligt 7 kap. 14 § BRL kan Finansinspek- Prop. 1992/93:89 tionen, inora raraen för systemet med prövning av större ägareslämplighet, besluto att vissa aktier inte får företrädas vid bolagssfemman. Fjärdestycket, som innehåller en hänvisning till nuvarande 7 kap. 6 § BRL, tos bort(jämför specialraotiveringen till 4 kap.. 3 § BRL resp. 7 kap. 2 § BRL). Enligtförsta stycket i nuvarande lydelse skall rätten förordna att ett bankaktiebolagskall träcfe i likvicfetion bl.a. när rörelsen inte öppnate inora frånbolagete bildande, vicfere när bolagete hela rörelse har överlåtite och närregeringen har förklarat oktrojen förverkad. 1 7 kap. 16 § BRL föreslås nuändringar sora innebär dels att den särskilcfe för-verkandepåföljdenutmönstras, dels att oktrojen skall återkallas bl.a. cfe banken inte börjatdriva bankrörelse efter registrering och då banken överlåtit helasin rörelse. Dessa nyheter föranleder ändringar i 10 kap. 4 § BAL.Likvidationsskyldigheten kan således knytas direkt till det förhållandet attoktrojen återkallate. Enhänvisning i paragrafens andra stycke till 7 kap. 6 § BRL har togito bort(järaför specialraotiveringen till 4 kap. 3 § BRL resp. 7 kap. 2 § BRL). I förstastycket görs ett tillägg sora innebär att även ett aktiebolag kan träffa avtol ora fusion med ett bankaktiebolag. Ändringen är föranledd av behovet av att kurma virma organisatoriska fördelar genom att t.ex. låto ett aktiebolag sora fått tillstånd enligt 1 kap. 4 § att vara raoder- bolag i en bankkoncera fusionera med en bankdotter eller att låto ett dotteraktiebolag fusionera med ett moderbolag som är bank. Fusionsregleraai övrigt är oförändrade och avsikten är att för verksfellighet av ettfusionsavtol mellan ett aktiebolag och ett bankaktiebolag så skallbesfemmelseraa i bankaktiebolagslagen vara tillämpliga. Därför krävs enföljdändring i 14 kap. 1 § aktiebolagslagen (1975:1385) som klarlägger detfegenom en hänvisning till bankaktiebolagslagen. Enhänvisning i paragrafens tredje stycke till 2 kap. 1-4 §§ BRL (numera ändrade)har togito bort. 9.4Förslaget till lag om ändring i sparbankslagen (1987:619) Prop. Paragrafenirmehåller i nuvarande lydelse besfemmelser ora minsto grandfond för ensparbank. 1 ett nytt andra stycke har tillfogate en föreskrift med krav påvisst minsto stortkapitol. Besfemmelsen är föranledd av EES-avtolet (järaföravsnitt 2.2 av den allraänna motiveringen cxh specialmotiveringen till 1 kap.2 § ). Medandet för bankaktiebolag och föreningsbanker har föreskrivite krav på bundet egetkapitol motsvarande fera miljoner ecu, har miniminivån för sparbanker sattotill en miljon ecu. Stortkapitoletskall utgöras av fonder i den mening som avses i 4 kap. 7 § BRL. Till fondema ien sparbank hänförs grandfond, reservfond, garantifbnd och uppskrivningsfond. Föratt det skall kunna kontrolleras att vid rörelsens igångsättande harfonder som når upp till den föreskrivna nivån har det i 2 kap. 11 § gjorto etttillägg med innebörd att oktrojen inte får registreras fönän en auktoriseradrevisor intygat att sådant stortkapitol firms. 1 paragrafen finns bestämmelser om förateättningarför att regeringen skall bevilja oktroj för en sparbank. ErUigt ett nytt frärdestycke får det härvid inte göras någon prövning av marknadens behov av flerbanker (jämför specialmotiveringen till 2 kap. 3 § ). 2 kap. 11 § Iimebördenav ändringen i andra stycket har kommenterate i special-motiveringen till 2kap. Hänvisningenifräi-de stycket till 7 kap. 6 § BRL har togite bort (jämförspecialmotiveringen till 4 kap. 3 § BRL resp. 7 kap. 2 § BRL). Paragrafeninnehåller bestämmelser om när en sparbank skall träda i likvidation. Iförstastycket har en redaktioneU ändring gjorte till följd av ändringen i 7 kap. 16 §BRL (jämför specialmotiveringen till 10 kap. 4 § ). Enhänvisning i paragrafens atuira stycke till 7 kap. 6 § BRL har togite bort(jämför specialmotiveringen till 4 kap. 3 § BRL resp. 7 kap. 2 § BRL). 7 kap. 8 § Prop. Enhänvisning i paragrafens tredje stycke till 2 kap. 1-4 §§ BRL (nuraera ändrade)har togite bort. 9.5 Förslaget till lag om ändring i föreningsbankslagen(1987:620) Paragrafeninnehåller i nuvarande lydelse bl.a. besfemmelser om skyldighet för raedlemmari en föreningsbank att befela in medleras-insateer. I ett nytt tredje styckehar tillfogate en föreskrift med krav på visst minsto stortkapitol förföreningsbanker (järaför avsnitt 2.2 av den allmänna motiveringen ochspecialmotiveringen till 1 kap. 2 § ). Enligt 2 kap. 9 § BRL skallkapitolbasen bestämmas gemensarat för en central föreningsbank och anslutnalokala föreningsbanker. I motsvarande mån bör sådana banker ses sora en enhetvid beräkning av stortkapitol i form av bundet eget kapitol. Enligt 4 kap. 7 §BRL skall till bundet eget kapitol i föreningsbanker hänföras insatekapitol,reservfond cxh uppskrivningsfond. Föratt det skall kurma kontrolleras att banken vid rörelsens ingångsättande harett bundet eget kapitol som når upp till den föreskrivna nivån har det i 2 kap.5 § gjorte ett tillägg raed irmebörd att oktrojen för en central föreningsbankinte får registreras förrän det visate att bundet eget kapitol uppgår tillföreskrivet minimibelopp. Paragrafeninnehåller besfemmelser om föratoättningaraa för att regeringen skall beviljaoktroj för en föreningsbank. Så skall ske ora vissa forraella förateättningaruppfyllte samt den planerade verksamheten kan antos komma att uppfylla kravenpå en sund verksamhet. Iett nytt femte stycke slås fast att någon behovsprövning inte får ske vid enbanks etoblering (järaför specialraotiveringen till 2 kap. 3 § ). Innebördenav bestämmelsen i det nya tredje stycket har kommenterate i specialmotiveringentill 1 kap. 4 §. Hänvisningeni fiärde stycket till 7 kap. 6 § BRL har togito bort (jämför specialmotiveringentill 4 kap. 3 § BRL resp. 7 kap. 2 § BRL). Paragrafeninnehåller besfemmelser om när en föreningsbank skall träda i likvidation.Iförsta srycket har en ändring gjorte till följd av ändringen i 7 kap. 16 § BRL(jämför specialmotiveringen till 10 kap. 4 § ). Hänvisningeni andra stycket till 7 kap. 6 § BRL har togite bort (jämför specialmotiveringentill 4 kap. 3 § BRL resp. 7 kap. 2 § BRL). Enhänvisning i paragrafens tredje stycke till 2 kap. 1-4 §§ BRL (nuraera ändrade)har togito bort. 9.6 Förslaget till lag om ändring i ackordslagen(1970:847) 48§ Ändringenhar kommenterate i avsnitt 4.6 i den allmänna motiveringen. 9.7 Förslaget till lag om ändring ikreditupplysningslagen (1973:1173) Iaiulra stycket har en ändring gjorte som irmebär att nuvarande hänvisning tilllagen (1988:606) ora finansbolag ersatte av en hänvisning till den nya lagen omkreditmarknadsbolag. Skälen har utförligt redovisats i avsnitt 4.5 i denallmänna motiveringen. Iett nytt andra stycke anges att Datoinspektionens tillstånd inte krävs förkreditupplysningsverksamhet sora raed stöd av hemlandsauktorisation bedrivs avbanker och andra kreditinstitut heraraahörande i ett annat EES-land. Bestämmelsenavviker lagtekniskt från den sora kreditupplysningsutredningen föreslagit isitt betänkande SOU 1992:22. 1 sak åsyftos ingen annorlunda innebörd. Lagändringenkommenteras närmare i avsnitt 2.4.2 i den allraänna motiveringen. Paragrafen,som är helt ny, innebär att det ankommer på Datoinspektionen att ingripa vidöverträdelser av kreditupplysningslagen, även då det är fräga om banker ellerandra kreditinstitut som med stöd av auktorisation i ett armat EES-land fårbedriva kreditupplysningsverksamhet utan särskilt tillstånd av inspektionen.Datoinspektionen skall gentemot sådana kreditinstitut ingripa i den ordning somlagte fast i andra banksamordningsdirektivet.