prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — anmäler betydandesvårigheter aff uppfylla def förelagda rationaliseringskravet om avförvaltningskostnaderna för /94. En sädan besparing är ej möjligutan kraftiga ingrepp i verksamheten. Förutom de förstärkningar som underinnevarande budgetår genomförts på den administrativa sidan har SWEDECORPbehov av ytterligare 1 handläggare och 1 assistent inom området industriellmiljö. föreslär eftförvaltningsanslag om för /94.1 beloppetingår medel för kompetensutveckling om , inköp av bärbara datorer om200 samt för utbildning inom ADB området. inledde sin verksamhet den 1 juli 1991.SWEDECORP som är en myndighet under ansvarar förfrämjandeverksamhet inom näringslivssamarbetet men administrerar också påuppdragsbasis riskkapitalsatsningar genom som saknaregen personal. Den valda organisationsmodellen har visat sig innebära svårbemästradeproblem. Jag har därför övervägt alternativa organisationsformerför näringslivsbiståndet. Som ett led i analysarbetet harförre riksgäldsdirektören kartlagt för- och nackdelar med olikaorganisationsformer för näringslivsbiståndet. Kartläggningen har visat aff enomorganisation bör genomföras för atf "undvika betungandemeradministration och oklar rollfördelning". Utredaren föreslär atf existerandebolag och myndighet behålls men aft huvuddelen av personalen flyttas frånmyndigheten fill bolaget. Jag delar utredarens uppfattning aft bolaget och myndighetenfills vidare skall behällas. P.g.a. den framträdande roll verksamheter avmyndighefskarakfär spelar i näringslivsbiståndet förordar jagdock en annorlunda fördelning av personalresurserna mellan bolaget ochmyndigheten. Jag ser det som angeläget aft en tillräcklig kompefens att utförafrämjandeverksamhefen behälls inom myndigheten. Detfa medför atf merparten avpersonalen anställs i myndigheten Bolagefs verksamhetsområde börinledningsvis begränsas till aff omfatta enbart riskkapifalplaceringar. Ensträvan skall dock vara atf till bolaget successivt överföra sädanaarbetsuppgifter som p.g.a. sin affärsmässiga karaktär lämpligen utföres ibolagsform. Mitt förslag är aff den personal som är direktsysselsatt med riskkapi- Prop. 1992/93:100 talsatsningar anställs i bolagetmedan övrig personal behålls i myndigheten. Bilaga 4 Fördelen med en sädanorganisatorisk lösning är aft rollfördelningen mellan riskkapital- ochfrämjandeverksamhef tydliggörs. Bolaget och myndigheten fär separata styrelseroch verkställande ledningar. Myndighefschefen förutsätts blistyrelseordförande i bolaget varigenom det nära samarbetet mellanverksamheterna kan fortsätta. Den exakta fördelningen av personalresursernamellan bolaget och myndigheten fär avgöras av . För atf bibehållauppnådda effektivitets- och samordningsvinster i def samladenäringslivsbiståndet föreslårjag atf bolaget och myndigheten också fortsättningsvisdelar lokaler och tillämpar gemensamma adminisfrativa rutiner. Bolaget kandärigenom, mot ersättning, utnyttja vissa administrativa och andrastödfunktioner hos myndigheten. Omorganisationen bör genomföras den 1 juli 1993eller vid den fidpunkt därefter som av praktiska skäl bedöms mestlämplig. Jag föreslår aft /94 anvisas för täckande avförvaltningskostnader. I beloppet ingår en engångsanvisning om 300 000 kronorför kompetensutveckling. Jag hemställer att regeringen föreslår aff fill Styrelsen för intemationelltnäringslivsbistånd () för /94 anvisa ett förslagsanslagpå . Information om i utlandet D 1. Medel till är budgeterade inkl.mervärdesskatt. Anslaget har minskats med 6,45miljoner kronor till följd av besparingar i de statliga utgifterna. I dennasumma ingår det sparbeting för /94 som min företrädareredovisade kompletteringsproposition (prop. 1990/91:150 del II bil.1:2, bef. 1990/91 :FiU37, rskr. 1990/91:390) med anledning av förslagen tillomställning och minskning av den statliga administrationen. är en statligt finansieradstiftelse med uppgift atf främja kultur- och erfarenhetsutbyte med andraländer, atf förmedla kunskaper om det svenska samhället och dess kulturlivgenom informationsverksamhet i utlandet samt aff svara för verksamheten vid detsvenska i , Centre Culfurel Suédois (CCS). Institutet bidrar fill informationen om def svenskasamhället genom pub- 191 13 1992/93. likationcr, filmer och utställningar samt genomdokumentationstjänst och Prop. 1992/93:100 besöksservice i Sverige.Kulturutbytet främjas genom publikationer, filmvis- Bilaga 4 ningar,utställningar, seminarier, personutbyte, litteraturstöd och sföd till svenskakulturinstitutioners uppträdande utomlands. Studier och forskning stöds genom-stipendier,personutbyte, kurser och konferenser samt bidrag till undervisning i svenskavid utländska läroanstalter. () som inrättades , ger informafion om studier iSverige och studier i utlandet. Institutet får inom sitt verksamhetsområde motersättning utföra uppdrag och tillhandahålla produkter och tjänster.Institutet har fått ansvar för program som syftar fill atf öka kontakternamellan def svenska samhället och länderna i respektivetredje världen genom person- och erfarenhetsutbyte samt kulturutbyte. Anslag 1992/93 Beräknadändring 1993/94 Förvaltningskostnader 56 713 000 -3 111000 (däravlönekostnader) 20 936 000 O Lokalkostnader 9 084 000 -I- 397 000 Summa 65 797 000 -2 714 000 har införtreårsperioden /94 - 1995/96 lämnat en fördjupad anslagsframställning.Institutet redovisar resultatanalyser för redovisningsperioden /88 -1991/92 för olika verksamhetsprogram i form av produktionskostnader,distribution efter geografiska områden, stipendie-mänader, projektbidragfördelade pä olika ämnesområden, gåvoprenumerationer, deltagare i sommarkurseri svenska i m.m. Man framhåller svårigheterna för eninformationsinstitution aft mäta resultat och effekter av olika insatser utöverrena produktions- och disfributionssiffror. Mer långsiktiga effekter somkunskapsöverföring och attitydförändringar är betydligt svårare att mäta. I ettförsök att ändå nä längre i utvärderingen av insatserna har institutet låtitgöra ett tiotal undersökningar och enkäter för aft därigenom komma ät dekvalitativa aspekterna pä flera delområden. anger somviktiga utvecklingstendenser bl.a. följande: -institutetsutbud av tjänster har ökat mycket kraftigt -institutetssärskilda anslag för specialdestinerade ändamål, uppdragsmedel och externaintäkter har expanderat kraftigt i förhållande fill den reguljära budgeten -de två senasteåren har inneburit cn stark fyngdpunktsförskjutning i verksamheten motCentral- och , med särskild betoning av samarbetet med -i västvärldenhar prioriterats i förhållande till -institutet har fåttnya medel för att stödja forskningens internationalisering ochforskningsutbyte med såväl Väst- som - institutet har upprättat effsärskilt informationscentrum för utbildning Prop. 1992/93:100 och forskning. (NA- Bilaga 4 -institutet fickunder /91 överta def operativa ansvaret fränUtrikesdepartementet av samarbetet med utlandsmyndigheterna i informations- ochkulturufbyfesfrågor -institutet ficken ny kansliorganisation -en kraftigutbyggnad av ADB-stödet har ägt rum i form av investeringar i tekniskutrustning, programvara och utbildning. ' prioriterar bl.a. följande områden iden framfida verksamheten: -ökad kulturellnärvaro i genom stöd till bl.a. kontakfresor och inbjudningar samtsatsningar pä nägra sförre projekt som en utställning i i om de svensk-franska relationerna pä 1700-faIef -kunskapsöverföringtill genom stipendievistelser i , sommarkurser,konferensdelfagande och undervisning av svenska lärare och forskare utomlands -en särskildsatsning pä svenskundervisning i Cenfral- och med prioritet förBaltikum -förnyadesträvanden i syfte att öka samverkan och samproduktionen med andra aktörer inomSverige-informationen, i första hand och de nya furistorganenSfyrelsen för Sverigebilden och and /Next StopSweden -utvecklingen avdialogen med utlandsmyndigheterna -inomSverige-informationen läggs tyngdpunkten på trycksaker, personutbyte ochseminarier -ökatutnyttjande av datateknik för att kunna ge snabbare service -förstärktinformation om studier i till utländska målgrupper via NAMIC -mer enhetligaoch flexibla stipendieprogram -ökadansträngning att aktivt marknadsföra institutets utbud av böcker,videokassetter m.m. om . De övergripande målen för Svenska institutets verksamhet,fastställda i insti tutets stadgar, är atf genom informationsverksamhet sprida kännedom i ut landet om svenskt samhälls- och kulturliv, att främja kulfur- och erfarenhets utbyte mellan och andra länder, att främja utbyte inom utbildning och forskning mellan och utlandet samt att stödja svenskundervis ningen i andra länder. De genomgripande förändringarna i och särskilt ivärt närområde Prop. 1992/93:100 fortsätter atf prägla utvecklingen.Institutets verksamhet under den kom- Bilaga 4 mande treårsperioden kommer istor utsträckning aft präglas av de två huvudlinjerna i utvecklingen, nämligenintegrationen i och den polifiska och ekonomiska omvandlingen avCenfral- och , särskilt Östersjö-omrädet. Informations- ochkulturprojekt blir av stor betydelse i , infe minst i ljuset avSveriges ansökan om medlemskap i . anser jag att särskilda insatserför fortsatt skall göras . Jag förordar att denna huvudinriktningav Svenska institutets verksamhet läggs till grund för arbetet . Kraven på nya sparbeting jämsidesmed de krav som utvecklingen i omvärlden ställer på verksamheten bör mötas medfortsatta rationaliseringar/ nedskärningar, en fortsatt hög satsning påADB-stödet, och pä utbyggnad av personalens kompetens samt förnyadeansträngningar aff öka de externa intäkterna. Av Svenska institutets resultatanalys framgår aff dengångna femårsperioden har präglats av allt knappare personalresurser, kraftigtökad omslutning och nya arbetsuppgifter. ADB-uppbyggnaden har forcerats ochlagt grunden till ökad effektivitet och snabbhet i informationsflödet. Min sammanfagna bedömning är atfinstitutet har utnyttjat sina resurser väl och aftinstitutet haft förmåga aff framgångsrikt initiera en nödvändig anpassningfill omvärlden, bl.a. genom organisationsförändringar och uppbyggnad avADB-stöd, vilket medger ökad flexibilitet i verksamheten. Svenska institutetbör därmed stå väl rustat att möfa de sannolikt allt större krav som kommer atfställas i fräga om bl.a. ökad samverkan medandra institutioner/ företag. Dä i likhet medandra institutioner på informationsområdet saknar mera konkreta ochlätfanvända resultatmått för verksamheten, utöver rena produktions- ochdisfribufionsmått, har de enkäter och undersökningar som institutet företagitunder visat sig vara värdefulla instrument för bedömning avvärdet av och kvaliteten pä enskilda akti-viteter/tjänsfer samt renodling avutbudet av det stora antalet tjänster man erbjuder. Mål för /94 Svenska insfitutet intar en unik ställning genom aftensamt svara för stora delar av Sverige-informationen fill utlandet.Institutets ställning gör atf man har goda skäl att ställa höga krav pä dessverksamhet. Kvalitetskriteriet blir därför av avgörande betydelse vid enbedömning av institutefs tjänster och produkter. Den accelererande polifiskautvecklingen i omvärlden har inneburit aft tyngdpunkten i institutets arbete kommit att förskjutas mot 194 har i ljusetav med- Prop. 1992/93:100 lemskapsansökan i EG kommif i fokus. fick budgetåret1990/91 överta det operativa ansvaret från Utrikesdepartementetsinformafionsbyrå för samarbetet med utlandsmyndigheterna i frågor som rörinformations- och kulturutbytet med utlandet. Jag är dock inte beredd atftillmötesgå institutets förslag aft låta detta överta även huvudansvaret förovannämnda utbyte, dvs. i realiteten budget-ansvaret. Jag noterar med tillfredsställelseinstitutefs beredvillighet aff öka sin samverkan och samproduktion med andrainstitutioner/ företag. Def finns konkreta exempel i fråga om bl.a. ekonomioch turism, där jag tror att eff ökat samarbete på informationsområdet skullekunna ge goda resultat till en rimlig samlad kostnad. Inte minst torde dettagälla inom turismen, där de bildade furistorganen Sfyrelsen förSverigebilden oeh and /Next Stop kan blivikfiga samarbetspartners för institutet. Genom informationscentret () har institutet fått en vikfiguppgift vad gäller spridandet av information om studier i och omstudier i utlandet. Arbetsfördelningen mellan insfifufet. () och Verket för högskoleservice (VHS) är dock någotoklar. har därför tillsatt en utredning inomdepartementet för atf se över organisationen för vissa internationellauppgifter inom utbildningsområdet och behandla bl.a. det nämnda problemet. På det allmänkulturella omrädetfullgör en vikfig funktion som centralt service- ochsamordningsorgan för det svenska kulturlivets utlandskontakter. Jag välkomnar institutetsansträngningar att öka de externa intäkterna genom bl.a. en aktivmaiknadsföiing av institutets pioduktei i foim av böcker, videokassetter m.m.samt upprustning av Sverigebokhandeln. Övergripande mäl för den verksamhet som Svenska institutetansvarar för skall, i enlighet med institutets stadga, vara att genominformationsverksamhet sprida kännedom i utlandet om svenskt samhälls- ochkulturliv, att främja kultur- och erfarenhetsutbyte mellan och andraländer, aft främja utbyte inom utbildning och forskning mellan ochutlandet samt atf stödja svenskundervisningen i andra länder. I ljuset av de senaste årensdramatiska händelseutveckling i är def naturligt atf Svenska institutetprioriterar detfa område. ansökan om medlemskap i gör det särskiltangeläget att öka informationsinsatserna om i . Utvecklingeni krär ver fortsatt prioritet för detfa område. Anslaget för /94 harberäknats utifrån följande utgångspunkter. Till följd av def statsfinansieUaläget bör en ytterligare neddragning av in stitutets resurser ske med . I detta ingår ett rationalise- 195 ringsuftag på 1,5 %.Härtill kommer eft kvarvarande sparbeting /94 Prop. 1992/93:100 pä, avseende treårsperioden /92-1993/94. Pris- och löneomräkningen för /94uppgår till . Anslaget har därmed beräknats till 63 083 000 krefter avdrag för sparbeting pä fillsammans . Anslaget för har budgeteratsutan hänsyn till de tekniska justeringar som måste göras fill följd avändringen av nivän på lönekostnadspälägget, den ändrade finansieringsformenför Statshälsan, övergången till län i Riksgäidskontoret samt de nyaprinciperna för budgeferingen av anslagen. Riktlinjerna för dessa förändringarhar fidigare denna dag redovisats av chefen för (bil. 1,sfatsbudgeten och särskilda frågor, avsnitt 2.2). Def belopp som kommer aftställas fill Svenska institutets disposition kommer slutligt atf fastställasenligf de redovisade riktlinjerna och kan därför avvika från def nubudgeterade beloppet. I syfte atf skapa sförre klarhet i fräga om framtida arbetsuppgifter och institutets samverkan med andrainstitutioner/företag avser jag låta utreda vissa aspekter avSverige-informationen som berör institutet och hur denna bör utformas för affeffektivt kunna motsvara tidens krav. I awaktan pä denna översyn bör verksamhet endast prövas i ett ettårsperspektiv. Jaghemställer aff regeringen föreslår aff 1.godkänna atf de övergripandemålen för verksamheten inom Svenska institutets ansvarsområde skall vaia ienlighet med vad jag förordat i avsnittet Slutsatser, 2.fill /94 anvisa eft reservafionsanslag på . Medeltill Radioprogramverksamhet för utlandet är budgeterade inkl. mervärdesskatt. En minskning av anslaget har skett med 15 miljonerkronor fill följd av besparingar i de statliga utgifterna. Radio äi den enhet inom svarar för radio programverksamheten för utlandet. Radio skall enligf avtalet mel lan staten och sända ljudradioprogram avsedda för mot tagning i utlandet. Programmen skall ge dels svenskar som befinner sig utomlands, dels utländsk publik möjlighet att fä information om och upp rätthålla kontakt med . Radio sändningar sker för närva rande på åtta språk (svenska, engelska, fyska, franska, spanska, ryska, est- 196 niska och lettiska) och rikfar sig fill alla världsdelar. Anslag 1992/93' Beräknad ändring Bilaga 4 Radio verksamhet varav engångsanvisning 60 809 000 6 500 000 -2 946 000 Varav engångsanvisning + , besparing - samt pris- och begär för atf anslagetför Radio verksamhet tilldelas prisnivåavsett atf täcka kostnader för programverksamheten samt eff icke närmareangivet belopp prisnivå för programinsamling och programufsändningsamt aft medlen värdesäkras genom eft pris- och löneindex. begär 9,7 miljonerkronor aft användas för kapitalkostnader i samband med inköp av tre nyasändare, som enligf beslut (prop. 1989/90:100 bil. 5, bef.1989/90:UU14, rskr. 1989/90:191 och prop. 1991/92:100bil. 4, bef. 1991/92:UU14,rskr. 1991/92:170) skall installeras . har vidareredovisat en plan för täckning av de årliga kapitalkostnaderna för utbytet avkortvågssändare inom ramen för de av beslufade riktlinjerna. Planenbör nu förlängas med eff år, , som en direkt följd avavskrivningstidernas längd. De begärda ökningarna i förhållande till kalenderåret 1993avser följande. 1.Kompensationför kostnadsökningar 1992 1 400 000 2.Kompensationför kostnadsökningar 1993 1 700 000 Kapitalkostnader i samband med 9 700 000' har beslutat (prop. 1991/92:140, bet.1991/92:KrU28, rskr. 1991/92:329) att de två radiobolagen, och skall gå samman till ett företag med namnet . 1 beslut ingår även att upprätta ett självständigt bolag för insamling och distribution av TV- och radioprogram. , som trädde i funk tion den Ijuli 1992 och som utför uppgifter som tidigare tillhandahölls av Radio. beslöt sä sent som vären 1991 aff Radio Swedenskulle anvisas Bilaga 4 medel över eff reservationsanslag med sedvanligpris- och löneomräkning. Jag är därför infe beredd aff tillmötesgå SverigesRadios begäran om en återgång till ett reservafionsanslag med indexreglering.Förslaget till kostnads-kompensation kan jag därför inteheller biträda. Nuvarande avtal mellan staten ochSveriges olika företag löper ut . Genomriksdagens beslut om radio- och TV-frågor (prop. 1991/92:140, bef.1991/92:KrU28, rskr. 1991/92:329) har fastställts riktlinjer för uppdrag, organisation och finansiering omfattande . Vid samma tillfälle beslöt riksdagenäven om särskilda riktlinjer för Radio verksamhet som ingår i defavtal som slutits mellan staten och . I proposifionenbehandlas även bildandet av ett särskilt statligt bolag för insamling ochutsändning av program för radio och TV. Det nya självständiga bolag som bildatsför detta ändamål. , trädde i funktion . Radio sänder för närvarandeprogram på åtta språk och har med framgång börjat sända programvia satellit i . Jag har särskilt uppskaffat Radio högasändningsberedskap i Östersjö-omrädet. De besparingskrav som gällerbeträffande statens utgifter gör def dock nödvändigt att krympa verksamhetenvid Radio frän och med . Sparbetinget för budgetåret1993/94 () har fastställts till . 1 detta ingäreft rafionaliseringsutfag på . Jag bedömer att den ovannämndaminskningen av anslaget inte kan ske utan att förmågan aft producera egnaprogram kommer atf påverkas. Jag anser aft en huvuduppgift förRadio sändningar till utlandet är atf snabbt förmedla nyheter samtinformation om kulfur- och samhällsliv på svenska till i försfa hand svenskar iutlandet. Sedan sändningarna till utlandet inleddes har utbudet i SverigesRadios sändningar förändrats. Bredden och kvaliteten i rikssändningarmedför atf vidareutsänd-ning eller samsändning av dessa kan utgöra den heltdominerande delen av Radio sändningar på svenska. Vad beträffar sändningarna påutländska språk har den snabba utvecklingen pä efermediaomrädet i världen i stortoch i än högre grad i , medfört förändradeförutsättningar. Kortvågssändningar med nyheter och informafion från Sverigehar i detfa perspektiv blivit mindre attraktiva. Detta medför aft det enligtmin mening kan vara möjligt aft aweckla sändningarna pä eff eller flera språk. Jag vill dock framhålla den vikfigaroll som Radio kan spela i vårt närområde - inte minst genom möjlighetenatf nå potentiellt stora lyssnar-skaror kring . I detta närområde kanäven förvänfas finnas eft intresse hos en mera befydande del av allmänhetenför nyheter och informafion från . Def nya förefaget , som tillhandahållerde tjänster somtidigare erhällits frän Radio, och som trädde i funktion den Prop.1992/93:100 , har för /94 (1994) begärt 9,7 miljonerkronor för Bilaga 4 kapitalkostnader i samband med investering i nyakortvågssändare i enlighet med tidigare beslut (prop. 1989/90:100bil. 5, bet. 1989/90:UU14, rskr. 1989/90:191) för aff ersätta korfvågssändareni och de två kortvågssändarna i . De trenya sändarna kommer samfliga att placeras i . Jag förordar aff beviljas defbegärda beloppet på för utbyte av kortvågssändare. Jag förordar ocksä atf den av Svensk Rundradio ABföreslagna investeringsplanen fastställs. För harkapitalkostnaderna beräknats fill följande belopp. tillkommer ett belopp, preliminärtberäknat till , för destruktion av miljögiftef PCB i sambandmed skrotningen av de uttjänta kortvågssändama . Jaghemställer att regeringen föreslår att 1.fastställa den plan förkapitalkostnader som jag har förordat, 2.fill Radioprogramverksamhet för utlandet för /94 anvisa ett reservationsanslag på . Övrig information om i utlandet 1991/92 Utgift 15 982 477 Reservation 1 605 192 1992/93 Anslag 16 754 000 1993/94 Förslag 14 254 000 Anslagethar minskats med till följd av besparingar i de stafligautgifterna. Från anslaget finansieras sådant informations- ocherfarenhetsutbyte som samordnas av press- ochinformationsenhet samt bidrag till Svensk-internationella Pressbyrån (SIP) ochIngenjörsvetenskapsakademien (IVA). Anslag 1992/93 Beräknad ändring Bilaga 4 Samordnad informations- 12614 000 + 500 000 Bidragfill Svensk- 2 525 000 -2 525 000 Bidragtill Ingenjörs- 1 615 000 - 475 000 -2 500 000 Från anslaget finansierasinformationsinsatser och kulturutbyte via de svenska utlandsmyndigheterna.Medlen kan användas för stöd till informations- och kulturinsatser, personutbyte,lokala kostnader i samband med seminarier, film- och ufställningsverksamhefm.m., udändska journalistbesök och andra lokala Sverige-relaterade projekt samttidskriffssföd. Medel ställs även till Svenska institutets förfogande försärskilda uppdrag av infresse för . Departementets press-och informationsenhet svarar härutöver för informafion i utrikespolitiskafrågor genom trycksaker, föredrag m.m. Svensk-internationella Pressbyrån(SIP) distribuerar nyhetsbullefiner till ca 7 000 mottagare inommassmediasekforn i 150 länder. Bulletinerna innehåller dels nyheter inom deindustriella, tekniska och vetenskapliga sektorerna i , dels nyheter omsvenska polifiska, samhälleliga och ekonomiska frågor. Vidare producerassärskilt material pä engelska och tyska för specialiserad fackpress,forskningsinstitutioner, branschföreningar etc. SIP begär för budgetåret1993/94 ett bidrag på . () begär ett bidrag pä för avtalsbundet tekniskt-vetenskapligt samaibete, fiämstforskarutbyte, mellan IVA och teknisk-vetenskapliga organisationer i . Utbytet syftar bl.a. fill att initiera direkt och långsiktigtsamarbete mellan berörda forskare och institutioner. Avtalet med Rysslandadminisfreras gemensamt av IVA och (). Det råder bred enighet om behovet av intensifieradekontakter med hela . Informationsverksamhet och kulturutbyte har därviden väsentlig roll atf spela. Jag förordar atf särskilda insatser i Europaprioriteras, såsom peison-ochjournalistinbjudningar, seminarier samtkulturutbyte. De besparingskrav som ställts gör def dock nödvändigt aff dra inbidraget till SIP. Bidraget till IVA minskas med drygt en fjärdedel för atfgöra det möjligt aff bibehålla en hög informationsberedskap i den samordnadeinformationsverksamheten. Jag hemställer att regeringen föreslår tsilaga 4 att fill Övrig information omSverige i utlandet för /94 anvisa ett reservafionsanslag pä . E. Utrikeshandel och exportfrämjande 1991/92 Utgift 52 985 347 1992/93 Anslag 51647 000 1993/94 Förslag 48 471 000