prop · GG0313 · 1992-12-31 00:00:00 — AUa länder har underhistoriens gång gjort den erfarenheten att de unga är särskilt sårbara förproblem i samband med ekonomisk utveckling, då denna ofta försvagartraditionella former för socialt stöd som är avgörande för unga människorssunda utveckling. Inflyttningen tUl städer (Kh förändringar i olika gruppersmoraluppfattning har ökat missbrak, oönskade graviditeter och sexuelltöverförda sjukdomar, inklusive AIDS. är dtygt av jordens befolkning,och i utvecklingsländerna av befolkningen . Det är därförviktigt att se tiU att den på historien 83 gmndade erfarenheten inte upprepas. 1utvecklingsländema är kvinnornas hälsostatus fortfarande Skr. 1992/93:13 relativt låg, och under 1980talet skedde till och med en ökning av kvinnors fattigdom,undernäring och aUmänt dåliga hälsa. De flesta kvinnor i utvecklingsländemahar ännu inte möjlighet att få gmndutbUdning och de har inte de medel som krävsför att främja sin hälsa eller under ansvar utöva kontroll över sinareproduktiva funktioner eller förbättra sin samhällsekonomiska status. Särskildvikt bör läggas vid prenatalvård för att säkerställa god späd-barnshälsa. 6.22 UrsprungsbefoUcningaroch deras lokala samhäUen. Ursprungsbefolk ningar och deras lokala samhällen utgör en avsevärd del av jordens befolk ning. Deras erfarenheter har varit av likartat slag på grund av att deras för håUande till de traditionella landområdena har förändrats i grunden. De ut gör ofta en oproportioneligt hög andel av de arbetslösa, bostadslösa, fattiga och sjuka. 1 många länder växer ursprungsbefolkningen snabbare än den öv riga befolkningen. Det är därför av vikt att inrikta hälsoåtgärder på urs prungsbefolkningar. 6.23De allmänna målen för skydd förutsatta grupper är att säkerställa att alla individer från dessa grupper skallfä utvecklas efter sina egna föratsättningar (inbegripet en hälsosam fysisk,mental och andlig miljö), säkerställa att unga människor kan leva ochvidmakthålla ett hälsosamt liv, ge möjlighet för kvinnor att utföra sinacentrala uppgifter i samhället och stöd tUl ursprungsbefolkningar genommöjlighet till utbildningstillfällen, ekonomiska och tekniska möjligheter. 6.24Specifika huvudmål för barnsöverlevnad, utveckling och skydd beslutades vid och de gälleräven för . De stödjande och sektoriella målen täcker kvinnors hälsaoch utbildning, näringsfrågor, barnhälsa, vatten och sanitära förhållanden,grundutbildning och barn i svåra omständigheter. 6.25Regeringama bör vidtaga aktivaåtgärder för att i överensstämmelse med landspecifika förutsättningar ochrättsordningar skyndsamt säkerställa att kvinnor och män har lika rätt attunder frihet och ansvar besluta om hur många bam de skall ha och med vUkaintervaller, och att de har tillgång tUl den information och utbildning och demedel, där så är lämpligt, som gör det möjligt att utöva denna rättighet iöverensstämmelse med sin frihet, värdighet och personliga värderingar, medbeaktande av etiska och kulturella överväganden. 6.26Regeringar bör vidtaga aktivaåtgärder för att genomföra program för inrättande och stärkande av förebyggandeoch rehabiliterande hälso- och sjukvårdsfaciliteter som inbegriper av kvinnorproducerade kvinnoinriktade tjänster, säker och effektiv reproduktiv hälso- ochsjukvård och i förekommande fall rimligt prissatta och tillgängliga tjänsterför en ansvarsfull planering av familjens storlek i överensstämmelse medindividens frihet, värdighet ochpersonliga värderingar och med beaktande av etiska och kulturella över- 84 Programmen ifråga bör inriktas på heltäckande hälsooch sjuk- Skr. 1992/93:13 vård,inklusive prenatalvård, utbildning och information om hälsofrågor ochansvarsfullt föräldraskap och bör ge alla kvinnor möjlighet att enbart amma,åtminstone efter förlossningen. Programmen börfullt ut stödja kvinnans produktiva och reproduktiva roll och välfärd och börvara särskilt inriktade på behovet att ge alla barn en likvärdig och förbättradhälso- och sjukvård och på behovet att minska risken för dödlighet och sjukdomhos mödrar och barn. 6.27De nationella regeringarna bör i samverkan med lokala och icke-statligaorganisationer initiera eller förbättra program inom följande områden: a) Spädbarnoch barn: i)Stärka den grandläggande hälso- och sjukvårdsservicen för bam inom ramen förprimärhälsovårdsorganisationen, inklusive prenatalvård, amning, vaccinations-och näringsprogram, ii)bedriva omfattande vuxenutbildning om användning av oralväts-keersättningsterapi vid diarré, behandling av luftvägsinfektioner ochförebyggande av smittosamma sjukdomar, iii)främja uppbyggnad, tillägg till och genomdrivande av en rättslig ram somskyddar barn från sexuellt utnyttjande och från att bli utnyttjade päarbetsplatser, och iv)skydda barn från verkningarna av giftiga miljö- och yrkespreparat. b) Ungdomar: Förbättraför ungdomar avsedda tjänster i hälso- och sjukvårdssektorn, utbildningssektornoch den sociala sektom för att tillhandahålla bättre information, utbildning,rådgivning och behandling vid specifika hälsoproblem, inklusivenarkotikamissbruk. c) Kvinnor: i)Engagera kvinnograpper i beslutsfattandet på nationell och lokal nivå för attkartlägga hälsorisker och införliva hälsofrågor i nationella handlingsprogramför kvinnor och utveckling, ii)tUlhandahåUa konkreta incitament för att uppmuntra och hålla kvar kvinnor ialla åldrar i skolundervisning och vuxenutbildningskurser, inklusivehälsoutbildning och praktisk utbildning i primärhälso- och sjukvård, hem- ochmödrahälsovård, och iii)utföra basundersökningar och studier om kunskaper, attityder och metoder medavseende på kvinnors hälsa och näringsförhållanden under hela livet, medsärskUd inriktning på miljöföroreningars inverkan samt adekvata resurser. d) Ursprangsbefolkningaroch deras lokala samhällen: i)Genom resurser och självstyrning stärka förebyggande och rehabiliterande hälso-och sjukvårdsservice, (Kh ii)integrera traditionell kunskap (Kh erfarenhet i hälso- och sjukvårdssystem. Medelför genomförande Skr. a) Finansieringoch kosmadsberäkning 6.28 Konferenssekretariatethar beräknat den årliga kostnaden (1993-2000) för att genomföra de i detta program angivna åtgärderna till jarder dollar, inklusive i bidrag (Kh förmånliga krediter från det intemationeUa samfundet. Det rör sig här om ungefärliga uppskattningar, som inte har granskats av regeringarna. De faktiska vUlko ren för kostnader och finansiering, inbegripet icke-koncessionella vUlkor, beror bland annat på vUka strategier och program som regeringarna beslutar att genomföra. b) Vetenskaptigaoch tekniska medel 6.29 UtbUdnings-,hälso- och forskningsinstitutioner bör föntärkas för att stödja förbättrad hälsa hos utsatta grapper. Social forskning om dessa grap pers problem bör bli mer omfattande och metoder bör sökas för genomfö rande av flexibla och pragmatiska lösningar, med särskild vikt lagd vid före byggande ätgärder. Tekniskt stöd för unga, kvinnor (Kh ursprangsbefolk ningar inom hälsooch sjukvårdssektorn bör erbjudas regeringar, institutio ner och icke-statliga organisationer. 6.30 Kunskapsutvecklingenför barns, ungas och kvinnors hälsa bör inbe gripa förstärkande av utbUdningsinstitutioner, främjande av samverkande utbUdningsmetoder beträffande hälsofrågor och ökad användning av mass media vid spridning av information tUl målgmpper. Detta ställer krav på ut bUdning av mer personal på lokal nivå, sjuksköterskor, barnmorskor, läkare, samhäUsvetare och utbUdare, utbUdning av mödrar, familjer och lokala sam hällen och förstärkande av utbildningsministerier, hälsooch sjukvärdsminis- terier, befolkningsministerier osv. 6.31 Regeringarnaskall, när så krävs, främja: i)anordnande av nationella, statliga och regionala symposier och andra möten förinformationsutbyte mellan organ (Kh grapper som är engagerade i bams, ungas,kvinnors och urspmngsbefolkningars hälsa, (Kh ii)kvinnoorganisationer, ungdomsgrapper och ursprungsbefolkningars organisationerför att främja en god hälsa och samräda med dem om utformning, tillägg till ochgenomdrivande av rättsliga ramar för säkerställande av en hälsosam miljö förbarn, unga, kvinnor och ursprungsbefolkningar. Åtgärder beträffande den svåra hälsosituationen istäder Skr. 1992/93:13 Bakgrand 6.32 Sväralevnadsförhållanden i städer och städers omgivningar förstör hundratals miljoner människors liv, hälsa och sociala och moraliska värde ringar. Städernas tillväxt har överträffat samhällets kapacitet att tUlfreds ställa människornas behov, vilket har lett tUl att hundratals mUjoner männi skor har en otfllräcklig inkomster, otUlfredsstäUande mathållning, otillräck liga bostäder och tjänster. Städemas tUlväxt utsätter befolkningen för allvar liga mUjörisker (Kh har överträffat de kommunala och lokala myndigheter nas förmåga att förse människoma med de miljövårdande insatser som de behöver. Alltför ofta medför tätortsutveckling destraktiva effekter på den fysiska mUjön och den resursbas som krävs för håUbar utveckling. Förore ningar i städer medför överdrivet hög sjuklighet och dödlighet. Trångbodd het (Kh undermåliga bostäder bidrar tUl uppkomsten av sjukdomar i luftvä- garaa, tuberkulos, meningit och andra sjukdomar. I städer ligger många av de faktorer som påverkar människornas hälsa utanför hälso- och sjukvårds sektorn. En förbättrad hälsa hos städernas invånare kommer därför att vara avhängig samordnade åtgärder från alla myndighetsnivåer, hälso- och sjuk vårdsinrättningar, företag, religiösa grapper, samhälls- och utbildningsinsti tutioner (Kh medborgare. 6.33 Stadsbefolkningaraashälsa och välfärd måste förbättras så att de kan bidra till ekononusk och scKial utveckling. Det globala målet är en förbätt ring av hälsoindUcatorerna . Samma förbättrings- takt bör uppnäs med avseende på mUjö-, bostads- (Kh hälso- och sjukvårds- indikatorema. I dessa ingär utveckling av kvantitativa mål avseende barna dödlighet, mödradödlighet, andel nyfödda med för låg vikt och specifUca in dUcatorer (exempehås tuberkulos som indikator på trångboddhet, diarré- sjukdomar som indikator pä undermålig vattenförsörjning (Kh undermåliga sanitära förhållanden, antal industrioch transportolyckor som indikerar möj liga insatser för förebyggande av skador, cKh sociala problem säsom narkoti kamissbrak, våld (Kh brottslighet som indikerar underliggande sociala stör ningar). 6.34 Medlämpligt stöd frän nationella regeringar och intemationella orga nisationer bör lokala myndigheter uppmuntras att vidta effektiva mått och steg för att initiera eller förstärka följande åtgärder: a)Utveckla och genomföra kommunala (Kh lokala hälsoplaner: i) Inrätta eller förstärka tvärsektoriella kommittéer på politisk och teknisknivå, med användande av aktiv nätverkssamverkan med vetenskapliga, kulturella,religiösa, medicinska, sociala och andra institutioner och företag, ii)besluta om, eller förstärka kommunala eller lokala "självhjälps- principen"som är inriktad på "samarbete" i stället för "uppdrag" Skr. 1992/93:13 (Kh som bygger upp stödjande miljöer för hälsa, iii)säkerställa att allmän hälsoutbildning bedrivs eUer förstärks i skolor, päarbetsplatser, i massmedia osv., iv)uppmuntra lokala samhällen att utveckla personliga färdigheter i, ochmedvetenhet om primär hälso- och sjukvård, (Kh v)främja (Kh förstärka lokalt baserad rehabiliteringsverksamhet för handikappade(Kh åldringar i städer (Kh städers omgivningar. b)Undersöka, när så behövs,rådande förhållanden beträffande hälsa, samhäUe (Kh miljö i städer,inbegripande dokumentation om skUlnader inom städer, c)förstärka miljö-, hälso- (Khsjukvårdstjänster: i)besluta om förfaranden för bedömning av hälso- och mUjöpåverkan, och ii)ge ny och redan anstäUd personal gmndläggande utbUdning ochar-betsplatsanpassad utbUdning. d) Inrättaoch underhålla nätverk mellan stad för samverkan och utbyte av modeUer för bra åtgärder. a) Finansieringoch kosmadsberäkning 6.35 Konferenssekretariatethar beräknat den årliga kostnaden (1993-2000) för att genomföra de i detta program angivna åtgärdema till omkring 222 miljoner doUar, inklusive omkring 22 mUjoner dollar i bidrag (Kh förmänliga krediter frän det intemationeUa samfundet. Det rör sig här om ungefärliga uppskattningar, som inte har granskats av regeringarna. De faktiska vUlko ren för kostnader och finansiering, inbegripet icke-koncessionella vUlkor, beror bland annat på vUka strategier och program som regeringarna beslutar att genomföra. b) Vetenskapligaoch tekniska medel 6.36 Modellerför beslutsfattande bör vidareutvecklas och få breddad an vändning för bedönming av altemativa teknologiers och strategiers kostna der (Kh påverkan på hälsa (Kh miljö. En föratsättning för förbättrad tätorts utveckling och styrelse är bättre nationell och statistik som gran dar sig på praktiska, standardiserade indUcatorer. Metodutveckling är av stor betydelse för mätning av hälsostatus- (Kh mUjövariationer inom städer och distrikt, samt för tillämpningen av denna information vid planering och för valtning. 6.37 Programmenmäste innehålla vägledning och grandutbUdning av kom munalanställda för att sunda stadsprocesser skall äga rum. Det kommer även att behövas grandutbildning och utbUdning på arbetsplatsen av miljö-, hälso och sjukvårdspersonal. d)Kapacitetsuppbyggnad Skr. 6.38 Programmetsmål är förbättrad planerings- och förvaltningskapacitet inom kommunala (Kh lokala myndigheter (Kh dess motsvarigheter inom re geringen, den privata sektom och universiteten. Kapacitetsutveckling bör inrUctas på att införskaffa tUlräcklig information, förbättring av samord ningsmekanismer som kopplar samman alla nyckelaktörer, och förbättring av användningen av tillgängliga instrament och resurser för genomförande. Minskande av hälsorisker orsakade avföroreningar ochmiljöfaror 6.39 Påmånga platser världen över är den allmänna miljön (luft, vatten och mark), arbetsplatser och till och med bostäder så allvarligt förorenade att hundratals miljoner människors hälsa påverkas negativt. Detta beror bland annat på den tidigare och nuvarande utvecklingen med avseende på tions- och produktionsmönster och livsstflar, energiproduktion och använd ning, industrin, transportsektorn osv., som tog liten eller ingen hänsyn tUl miljöskydd. Det har skett märkbara förbättringar i vissa länder, men försäm ringen av miljön fortsätter. Ländernas förmåga att hantera förorenings- och hälsoproblem är allvarligt hämmad på grand av bristande resurser. Bekämp ning av föroreningar och hälsoskyddande åtgärder har ofta inte håUit jämna steg med den ekonomiska utvecklingen. Avsevärda utvecklingsrelaterade fa ror för mUjön föreligger i de industrialiserade länderna. Vidare har en av WHO gjord analys klart visat på samspelet meUan hälso-, mil jö- (Kh utvecklingsfaktorer och avslöjat att de flesta länder saknar den inte gration som skulle leda tUl effektiv bekämpning av föroreningar. ) Utan att föregripa sådana bedömningsgrander som kan komma att beslutas av det in temationeUa samfundet, eller nationeUa normer som kommer att fastställas, kommer det att bli av central betydelse i alla dessa fall att överväga det i varje land förhärskande värdesystemet och huravida normer som äger giltig het i de mest utvecklade ländema kan komma att visa sig vara olämpliga eller medföra omotiverat höga sociala kostnader i utvecklingsländerna. 6.40 Detövergripande målet är att minimera risker och bibehålla miljön så att människors hälsa CKh säkerhet inte försämras eller utsätts för fara, (Kh främja en fortsatt utveckling. Specifika programmål är: a)införlivalämpliga mUjö(Kh hälsobestämmelser i nationella utvecklingsprogram i allaländer, b)inrätta, iförekommande faU, lämplig nationell infrastraktur och program avseendemiljöskador, riskbevakning och grander för bekämpning av sådana faror i allaländer, 2)WHO:s Hälso- (x;h miljökommissioas rapport (Report of the WHO Commission onHealth and Environment) (, ännu ej publicerad). c) senast år 2000inrätta, i förekommande fall, integrerade program för Skr. 1992/93:13 att bemöta föroreningar vid källan (Kh vid sluthanteringen, med inriktning på bekämpningsåtgärder ialla länder, och d) kartläggaoch sammanställa, i förekommande fall, nödvändig statistisk information om hälsoeffekter som underlag för nyttokostnadsanalys, inklu sive bedömning av miljö-, hälso- och sjukvårdsätgärders inverkan på kon troll av föroreningar, förebyggande och bekämpningsåtgärder. 6.41Nationellt beslutade handlingsprogram inom detta område, med i förekommandefall intemationellt bistånd, stöd CKh samordning, bör innefatta: a) Luftföroreningari städer: i)Utveckling av ändamålsenUg teknik för kontroU av föroreningar på grandval avriskbedömning (Kh epidemiologisk forskning i syfte att införa mUjömässigt sundaproduktionspr(Kesser och ändamålsenliga och säkra koUektiva färdmedel, (Kh ii)utveckling av kapacitet för kontroll av luftföroreningar i storstäder, med iförekommande fall inriktning på program för genoihdrivande av åtgärder ochanvändning av nätverk för bevakning, b) Luftföroreningarinomhus: i)Stöd till forsknings- (Kh utvecklingsprogram för tUlämpning av förebyggandemetoder och kontroUmetoder för att minska luftföroreningar inomhus, inklusiveekonomiska incitament för instaUe-ring av lämplig teknik, (Kh ii)utveckling (Kh genomförande av hälsoutbildningskampanjer, särskUt iutvecklingsländer, för att minska hälsopåverkan av hemma-brak av biomassa (Khkol. c) Vattenföroreningar: i)Utveckling av ändamålsenlig teknik för kontroll av vattenföroreningar pågrandval av hälsoriskbedömning, och ii)utveckling av kapaciteten för kontroll av vattenförorening i storstäder. d) Bekämpningsmedel: Utvecklingav mekanismer för att styra distribution och användning av bekämpningsmedel isyfte att minimera riskerna för människors hälsa vid transport, lagring,användning (Kh resteffekter hos bekämpningsmedel som används inom jordbrak samtträpreparering. e) Fastavfall: i)Utveckla lämpliga tekniker för hantering av fast avfaU pä grandval avhälsoriskbedömning, (Kh ii)utveckling av lämplig kapacitet för hantering av fast avfaU i storstäder. f) Bostadsområden: Utvecklingav program för förbättrande av hälsoförhällanden i bostadsområden, särskUt islumområden och i oplanerad bebyggelse, på grundval av hälsoriskbedömning. g) Buller: 90 Utveckling av kriterierför högsta tiUåtna bullerexponeringsnivåer (Kh Skr. 1992/93:13 främjande avbullerbedömning och bekämpning som del av miljövårdsprogram, h) Joniserandeoch icke joniserande strålning: Utvecklingoch genomförande av ändamålsenlig nationell lagstiftning, normer ochförfaranden för tvångsåtgärder på grandval av redan existerande interaationellariktiinjer: i) Ultravioletta strålningseffekter: i)Skyndsamt inleda forskning om effektema pä människors hälsa av den tiUtagandeultravioletta strålningen vilken når jordens yta som en följd av uttunningen avozonlagret i stratosfären, ii) överväga att, med utgångspunkt i dessaforskningsresultat, vidta lämpliga motåtgärder för att Undra de ovan nämndaeffekterna på människor, j) Industri- (Kh energiproduktion: i) Upprätta ratiner för bedömning av mUjöpåverkan vid planering (Khutveckling av nya industrier (Kh energianläggningar, ii) införliva lämplighälsoriskanalys i aUa nationella program för bekämpning (Kh styraing avföroreningar, med särskUd inriktning på giftiga ämnen såsom bly, iii) inrättaarbetarsltyddsprogram inom alla större industrier för bevakning av anställdasexponering för hälsorisker, (Kh iv) främja införandet av mUjömässigt sundteknologi inom industri-(Kh energisektorn, k) Utvärdering (Kh bedömning: Iförekommande fall inrätta ändamålsenlig kapacitet för utvärdering avmiljöförhållanden för att bevaka miljökvalitet (Kh befolkningsgrappers hälsostatus,1) Uppföljning (Kh minskning av skador: i) I förekommande fall stödja utvecklingen av system för kartläggning av förekomstav, (Kh orsaker tiU skador för utformning av målinriktade strategier förinsatser eller förebyggande åtgärder, ii) i överensstämmelse med nationeUaplaner utveckla strategier inom alla sektorer (industri, trafik (Kh andra) ienlighet med WHO:s program för säkra städer (Kh säkra samhäUen för att minskaskadors förekomst (Kh svårighetsgrad, och iu) lägga särskUd vikt vidförebyggande strategier för att minska ar-betslivsrelaterade sjukdomar ochsjukdomar orsakade av gifter i mfljö (Kh yrkesliv för ett förbättratarbetarskydd, m) Främjande av forskning och metodutveckling: i.Stödja utveckling av nya metoder för kvantitativ bedömning av hälsonyttokostnad i samband med olika strategier för kontroll av föroreningar, och ii. utveckla och genomföra tvärvetenskaplig forskning om de kombinerade hälsoeffektema av exponering för multipla miljö risker, inklusive epidemiologiska undersökningar av långvarig exponering för låga föroreningsniväer och användning av bio logiska markörer för beräkning av människors exponering cKh 91 mottaglighet för miljöämnen samt dessas negativa effekter. Medel för genomförande Skr. a) Finansieringoch kosmadsberäkning 6.42 Konferenssekretariatethar beräknat den årliga kostnaden (1993-2000) för att genomföra de i detta program angivna åtgärderna tUl omkring 3 mil jarder dollar, inklusive i bidrag (Kh förmänliga krediter från det intemationella samfundet. Det rör sig här om ungefärliga uppskattningar, som inte har granskats av regeringarna. De faktiska vUlko ren för kostnader och finansiering, inbegripet icke-koncessioneUa vUlkor, beror bland annat på vUka strategier och program som regeringarna beslutar att genomföra. b) Vetenskapligaoch tekniska medel 6.43Även om teknik för förebyggandeeUer undanröjande av föroreningar finns tillgänglig för ett stort antalproblem, bör länderna beträffande utveckling av program och policyåtgärderbedriva forskning inom en tvärsektoriell ram. Sådant arbete bör innefattasamverkan med näringslivet. Kostnadsef-fektivitetsanalyser och metoder förbedömning av mUjöpåverkan bör utvecklas på grundval av gemensammainteraationella program och bör tUlämpas för prioritering och strategier isamband med hälsa (Kh utveckling. 6.44Med avseende på i punkt 6.41.,a) tUl m) angivna ätgärder bör utveck-lingsländeraas arbete underlättas genomtillgång tiU, (Kh överföring av teknologi, know-how och information fråninnehavararna av sådan kunskap och teknik, i överensstämmelse med kapitel 34. 6.45 Heltäckandenationella strategier bör utformas för att råda bot på bris ten på kvalificerade mänskliga resurser, vilket är ett aUvarligt hinder för framsteg avseende bekämpning av hälsorelaterade mUjörisker. UtbUd ningen bör även avse miljö-, hälso- (Kh sjukvärdstjänstemän på alla nivåer frän chefer till inspektörer. Mer vikt måste läggas vid införlivande av miljö och hälsa i gymnasiers och universitets läroplaner och vid utbUdning av all mänheten. 6.46.Varje land bör utveckla kunskap (Kh praktiska färdigheter för att kunna föratse (Kh kartlägga hälsorelaterade mUjöfaror samt kapacitet för riskreducering. De grandläggande kapacitetskraven måste innefatta kun skap om miljöhälsoproblem och medvetenhet hos ledare, medborgare (specialister, operationella mekanismer för tvärsektorieUt och meUanstatiigt samarbete vid planering och styraing av utveckling och i bekämpning av för oreningar, strakturer för införlivande av privata (Kh samhälleliga intressen vid handhavande av sociala frågor, delegering av myndighet (Kh fördelning av resurser tiU mellan- (Kh lokal myndighetsnivå för att skapa kapacitet att tillfredsställa mUjöhälsobehov i första ledet. Att främja en hållbar utveckling av boende och bebyggelse 7.1I de industrialiserade ländernautsätter städemas konsumtionsmönster det globala ekosystemet för allvarligapåfrestningar som bebyggelsen i utvecklingsländerna kräver merråvaror, energi och ekonomisk utveckling bara för att övervinna grandläggandeekonomiska och s(Kiala problem. På många håll, cKh särskUt iutvecklingsländerna, försämras människors boendeförhållanden främst som enföljd av låga investeringsnivåer inom den sektor som svarar för de övergripanderesursbegränsningarna i dessa länder.