prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten /94, m.m. (kompletteringsproposition) Regeringenförelägger vad som har tegits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet för de åtgärder och de ändamål somframgår av föredragandenas hemställan. Detförslag till stetsbudget för /94 som lades fram i årets budgetpropositionkompletteras med hänsyn till senare inträffede förändringar rörande såvälinkomst- som utgiftssidan av budgeten. I samband därmed redovisas en fömyadberäkning av budgetutfellet fÖr innevarande budgetår. Beräkningama visar attbudgetunderskottet för /93 förbättras med 8,2 miljarder kronorjämfört med vad som beräknades i årets budgetproposition. Alltså föratses nuett underskott om . Stetens lånebehov beräknas till233,. /94 beräknades i budgetpropositionen ett underskott påstetsbudgeten om . De nya beräkningama visar ettunderskott på . Stetens lånebehov beräknas till 255,3miljarder kronor. I propositionenredovisar regeringen i en reviderad finansplan sin bedömning av hur denekonomiska politiken bör utformas. Regeringens besparingsprogram för åren1994-1998 preciseras. Ätgärder om , huvudsakligen påutgiftssidan, aviseras. Vidare ges riktlinjer for den kommunalaskattefinansierade verksamheten och för de stetliga transfereringama tillkommunsektora. Ett antel åtgärder för alt främja sysselsättningen föreslås. 1 1992/93. Rättelse: Bilaga 1 s. 5 sista stycket ändrat till: Regeringen- Som särskilda bilagor tillpropositionen har fogats bl.a. en reviderad Prop. 1992/93:150 nationalbudgetför med en prognos för den svenska ekonomin samt enkalkyl över ekonomin i ett medelfristigt perspektiv. Vidare redovisas en långsiktig konsekvenskalkyl för budgetåren 1993/94-1997/98. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Prop.1992/93:150 Närvarande:stetsministem Bildt, ordförande, och stetsråden B. , , , , , , , , ,, , , , , P. , Föredragande:stetsråden , , , , , , , , Proposition med förslag till slutlig reglering avstatsbudgeten för /94, m.m. (kompletteringsproposition) Regeringenhar i årets budgetproposition (prop. 1992/93:100) förelagt ettförslag till stetsbudget for /94. I de delar där förslagetinnehöll endast beräknade anslagsbelopp har regeringens förslag därefterredovisats i särskilda propositioner. Enligtbestämmelsema i 3 kap. 2 § riksdagsordningen skall regeringen fömtomförslaget till stetsbudget i budgetpropositionen avge ett särskilt förslagtill slutlig reglering av stetsbudgeten fÖr det kommande budgetåret i den s.k.kompletteringspropositionen. förslag bör nu lämnas till . Isamband därmed bör regeringen redovisa sin bedömning av den ekonomiskapolitiken i en reviderad fmansplan. Likaså bör en reviderad nationalbudgettillställas . I kompletteringspropositionen bör också tes med vissafrågor som har klara samband med den ekonomiska politiken och budgetpolitikenm.m. och som bör behandlas av under det innevarande . StetsrådetWibble föredrar den reviderade finansplanen samt redogör för stetsbudgetensutgifter och beräknade inkomster under näste budgetår, m.m. StetsrådenHellsvik, , , , , , , Hömlund och Friggeboföredrar de ifrågavarande förslagen inom Justitie-, Försvars-, Social-,Kommunikations-, Finans-, Utbildnings-, Arbetsmarknads-, Kultur- samtCivildepartementens områden. Anförandena redovisas i underprotokollen forresp. Wibblehemställer att regeringen i en gemensam proposition Prop. 1992/93:150förelägger vad föredragandena har anfört för de åtgärder och deändamål som de hemställt om. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och besluter att genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för de åtgärderoch de ändamål sora de har hemställt om. Regeringenbesluter vidare att de anföranden som redovisas i underprotokollen skallbifogas propositionen enligt följande: 1 Den ekonomiska politiken i sammanfattning Prop. Bilaga1 befinner sig i en svår ekonomisk kris. Det allvarliga läget är enföljd av flera deceimiers oförmåga att åtgärda djupgående obalanser i ekonomin.Krisen medför stora påfrestningar för enskilda mäimiskor. Det allvarligasteproblemet är den uteblivna tillväxten och den höga arbetslösheten. Regeringensekonomiska politik är en samlad strategi för att genom god tillväxt bygga enstebil gmnd för välfärden och sysselsättningen. Ekonomin måste bli sund igen.Det skall löna sig att arbete och att investera för framtiden. Vi får intefortsatte att vältra över kostnader på kommande generationer. Deskall inle tvingas betala för den konsumtion som dagens hushåll på felaktigagmnder beviljat sig själva. En accelererande skuldsättning måste undvikas föratt våra bam och bambam inte skall behöva betala alltmer för allt sämreoffentliga tjänster. vore både omoraliskt och orättvist. Medett kraftfullt program för att komma tillrätte med obalansema i de offenlligafinansema kan utvecklingen vändas i positiv riktning. Reformeringen avvälfärdspolitiken innebär också förbättringar av samhällsekonominsfunktionssätt. Motiven stärks för arbete och sparande ochproduktivitetsutvecklingen i hela ekonomin stimuleras. Frakterna av deomfattande stmkturreformer som redan beslutets och föreslås kan skördas såatt tillväxten kommer åter, arbetslösheten minskar och en stebil bas förvälfärden skapas. Medborgamas levnadsstandard kan öka. Måletär att skapa ett där frihet för den enskilde förenas med rättvisa ochsocial trygghet. Vi skall satsa på människor. Kunskap, kreativitet ochnyfikenhet skall tas tillvara. En valfrihetsrevolution inom välfärdspolitikenökar den enskildes makt. Var och en får självständigt fatta fler viktigabeslul. Allamänniskor skall ges samma möjligheter i livet. Det kräver en stark ekonomi ochen stark välfärdspolitik. Sverigesekonomiska problem kan bara lösas genom åtgärder som stimulerar tillväxten ochsom är förenliga med en långsiktigt god ekonomisk utveciding med högsysselsättning och låg inflation. Tilltron till den svenska ekonominslångsiktiga utvecklingskraft är hell avgörande för möjlighetema att, också påkort sikt, bekämpa arbetslösheten. Sverigekan komma stärkt ur krisen. Viktiga ljuspunkter i den ekonomiska utvecklingenvisar att regeringens politik leder rätt och all en exportledd expansion medökade investeringar är inom räckhåll. Med den politik som regeringen föreslårär målet att åtempprätte som en tillväxt- och företegamation med enstark och växande ekonomi nu i sikte. Med en kraftfull politik som systematisktangriper de stmktureUa obalansema har vi alla fömtsättningar att återerövra denledande ställning bland de utvecklade ländema som vi en gång hade. Del innebäratt kommer upp i en varaktig ekonomisktillväxt på samma nivå som jämförbara europeiska länder. 1.1 Den svenska ekonomin - problem och möjligheter Prop. Bilaga1 Den svenska ekonomin präglas av stora problem: fallande produktionsnivå,hög arbetslöshet, finanskris och etl slort underskott i de offentligafinansema. genomlider nu svitema av omställningen efteröverhettningsåren . Lägel förvärras av den svaga internationellakonjunkturen. Degmndläggande problemen i den svenska ekonomin är främst av långsiktigt slag:svag tillväxt, stark inflationsbenägenhet och bristande utvecklingskraft isåväl näringslivet som den offentliga sektom. Dessa svagheter hänger samman medbrister i de senaste tjugo årens politik och samhällsinstitutioner. Hinder förstabilitet och tillväxt har byggts upp och förvärrats . Sverigegenomgår en nödvändig och oundviklig anpassning till en sundare ekonomiskstmktur. Att denna anpassning alltför länge sköts har lett lillsmärtsamma övergångsproblem som bidrar till krisens djup. Dekortsiktiga och långsiktiga problemen i svensk ekonomi måste ses i ettsammanhang. Problemen kan bara lösas om stebiliseringspolitiken ochstrakturpolitiken samverkar. Detfinns inga snabba och enkla lösningar på problem. Vägen ur krisen ärlång och mödosam. Att bekämpa krisen kommer på kort sikt att kräva insatser avoch medföra kännbara uppoffringar för alla medborgare. Men om vi avslår frånall te itu med de ekonomiska problemen blir följden permanent hög arbetslöshet,varaktigt sänkt levnadsstandard och kraftigt minskade resurser tillvälfärdspolitiken. En sådan utveckling skulle medföra storafördelningspolitiska problem och måste med krafl förhindras. Detallvarligaste problemet är den höga arbetslösheten. Den leder till stora socialaproblem och innebär ett samhällsekonomiskt slöseri med mänskliga resurser.Därför måsle kampen mot arbetslösheten stå i centmm för den ekonomiskapolitiken. Falleti industriproduktionen som inleddes uppgår lill sammanlagt ca 15 %under perioden 19901993. Att ekonomin åter börjar växa är en fömtsättning förall trygga sysselsättningen och välfärden. Enviktig faktor i den ekonomiska utvecklingen är den skuldanpassningsprocess somövergången från hög till låg inflation medför. Efter den extremt högaskuldsättning som byggdes upp sker nu en snabb minskning avskuldsättningen för att klara de höga realräntor som bl.a.inflationsnedväxlingen bidragit till. medför att privat konsumtion ochnäringslivets investeringar hämmas. Den inhemska efterfrågan minskar. Destora kreditförlustema i bankema har medfört stora kostnader för steten.Svårigheter att klara kapitaltäckningskraven riskerar leda till en restriktivutlåningspolitik från bankemas sida. En sådan utveckling kan bidra till attförsvåra återhämtningen av ekonomin. De offentUga finansernauppvisar ett mycket stort underskoll. 1992/93:150 beräknasunderskottet uppgå lill , vilket Bilaga 1 motsvarar22 per invånare. Underskottet beslår av två delar: Den ena delen ären följd av alt lågkonjunkturen och den fallande produktionen leder till lägreskatteintäkter och höga kostnader för arbetslösheten. Den andra delen, detstrukturella underskottet, uppgår till och kommer inte attförsvinna vid en konjunkturuppgång. Stora delar av detta underskott grandladesunder offentliga utgiftsexpansion. De utgiftssystem sombyggdes upp har visat sig långsiktigt ohållbara. Trotsatt svensk ekonomi befirmer sig i en allvarlig nedgångsfas finns det ocksåviktiga ljuspunkter som visar att föratsättningama för en återhämtning harstärkts. Desimkturreformer som genomförts under de senasie åren har förbättratföratsättningama för ekonomisk tillväxt i . Skallereformen ochförändringar i socialförsäkringama har stärkt incitamenten för arbete ochsparande. Den offentliga sektoms tjänsteproduktion har öppnats för konkurrens.EES-avtalet och den nya konkurrenslagen kommer ytterligare att öka konkurrensenpå produktmarknaderaa. Inomnäringslivet sker en kraftig förbättring av konkurrenskraften. De svenskaföretagen stärker sina positioner på världsmarknaderna och exporten väntas ökamed 4 1/och , trots en svag tillväxt på deviktigaste marknadema. Investeringarna i industrin väntas öka, långsamt i årmen snabbare då expansionen väntas bli lika stark som underhögkonjunkturen . DenunderUggande inflationstakten är mycket låg. En fortsatt låg och stebilinflation är en fömtsättning för varaktigt lägre räntor. Sammantagetinnebär detla all gmnden är lagd för en expon- och investeringsledd expansionav den svenska ekonomin under resten av 1990-talet. 1.2 Den ekonomiska politikens inriktning Föratt möjlighetema till en god ekonomisk utveckling skall kunna tillvaratasställs höga krav på den ekonomiska politiken. Tilltron lill den svenskaekonomins utvecklingskraft måste förstärkas. En hållbar strategi för attvaraktigt minska de offenlliga underskotten är helt nödvändig för att skapadenna tilltro. Osäkerhetom budgetutvecklingen är förenad med betydande kostnader, bl.a. genom högaräntor och en försvagad växelkurs. Därmed försvåras en återhämtning avekonomin. Regeringens politik är inriktad på att eliminera denna osäkerhetgenom att lägga fast en långsiktig och trovärdig plan med konkrete åtgärderför sanering av de offentliga finansema. Detövergripande målet för den ekonomiska politiken är att genom god tillväxt byggaen långsiktigt stabil gmnd för välfärden och sysselsättningen. Under denärmaste åren bör i enlighet med vad som också anfördes i finansplanen ijanuari följande riktlinjer gälla för den ekonomiska politiken: Den ekonomiska politiken skall präglas av ansvarför kommande Bilaga 1 generationer. Vi har som nation leviöver våra tillgångar. måste vi länka om. Vi får inle fortsätta att vältraöver kostnader på våra bam och bambam. Ett gott företagsklimat skall skapas. Detta skergenom strategiska skattesänkningar, satsningar på forskning, utbildning ochinfrastmktur och avregleringar för alt öka konkurrensen. I detla sammanhang ärEES-avtelet och etl framtida svenskt medlemskap i av central betydelse. Arbetslösheten skall bekämpas. Detta kräver såvällångsiktigt som kortsiktigt verkande åtgärder På lång sikt kan sysselsättningenendast tryggas genom en politik som leder till hög och uthållig tillväxt, godkonkurrenskraft och varaktigt låg inflation. På kon sikt måste arbetslöshetenmötas med en aktiv arbetsmarknadspolitik med arbetslinjen som gmnd. Målel skallvara all förhindra långtidsarbetslöshet och höja arbetskraftens kompelens. Inflationstakten skall förbli låg. Detta är ennödvändig förutsättning för varaktigt lägre räntor och återskapad tillväxt. Detstörsta missteget i de senaste tjugo årens ekonomiska politik är attprisstabiliseringen alltför länge sköts . Om inflationen återtillåts öka skulle än en gång tvingas gå igenom den smärtsammaomställningen lill lägre inflation. Finans- och penningpolitiken måste utformasså att detla förhindras. Den underliggande inflationstakten på börbibehållas. Underskottet i de offentliga finanserna skallminska. Delta kräver steg vist ökande budgetförstärkningar och åtgärder för attfrämja den ekonomiska tillväxten. En långsiktig plan för de närmaste årensbudgetförstärkningar måste läggas fast. Om vi underlåter alt sanera deoffentliga finansema kvarstår en viktig osäkerhetsfaktor i ekonomin vilket göratt återhämtningen fördröjs. Därför måste arbetet med att sanera de offentligafinansema drivas vidare. Målet är att avlägsna det strakturella underskottet,dvs. den del av underskottet som inle försvinner när konjunkturen förbättras. Det offentliga utgiftstrycket skall sänkas som ettled i saneringen av de offentUga finanserna. Detta förutsätter fortsatta ochmålmedvetna utgiftsminskningar Omdaningen av socialförsäkringssystemen ochåtgärder för att skapa konkurrens i den offenlliga tjänstesektom är viktigadelar av detta arbete. Syftet är att minska de offentliga utgiftema,effektivisera hushållningen med skattemedel och stärka motiven för arbete ochsparande. Den ekonomiska poUtiken skall bidra till att allamänniskor ges likvärdiga möjligheler i livet. Hög sysselsättning och tillväxtär gmndläggande fömtsättningar för en rättvis fördelning. Likaledes är engenerell välfärdspolitik, valfrihetsrevolutionen i välfärden, en aktivarbetsmarknadspolitik och åtgärder för att öka jämställdheten mellan kvinnoroch män viktiga byggstenar i arbetet för ett tryggt och rättvist samhälle. Denekonomiska poUtiken skall präglas av hänsyn till miljön och Prop.1992/93:150 naturresursema. Balansen tnellan ekonomi och ekologi måste säkras. Genomekonomisk tillväxt ökar utrymmet för nödvändiga miljösatsningar. En offensivmiljöpolitik är i sin tur en fömtsättning för att tillväxten skall bliuthållig. Utvecklingen av ekonomiska sfyrmedel är ett centralt inslag i ensådan politik. Den ekonomiska politiken skall tillvarata utvecklingsmöjlighetemai alla regioner. Detta gäller inte minst landsbygden och de mindreortema. Regionala obalanser var en bidragande orsak till överhettningen under1980-talet. En kraftfiill regionalpolitik är ett viktigt medel för atttillvarato resurser i hela landet. Satsningar på infrastruktur och åtgärder föratt förbättra villkoren for de mindre foretegen är i detto sammanhang av storbetydelse. Samhällets förankring i en god etik är av centralbetydelse för en välfungerande ekonomi. Till de växande obalansema i svensk ekonomiunder 1980-tolet bidrog bristen på respekt för de normer och värderingar som ärgrunden för vårt välstånd. Politikens utgängspunkt skall vara den etik sombetonar det personliga ansvaret. Därmed minskar behovet av häraraandedetaljregleringar och fömtsättningama för en effektiv ekonomisk strukturförbättras. 1,3 En politik för att bekämpa arbetslösheten och säkra envaraktigt låg inflation Detfrämsto stebiliseringspolitiska problemet är den låga tillväxten och den höga arbetslöshetsom denna leder till. Regeringenspolitik for att skapa nya arbetstillfällen bygger på en kombination av enkraftfull tillväxtpolitik och sanering av de offentliga finansema. Finans- ochpenningpolitiken inriktas på att bibehålla en låg inflationstakt. Detto är enfömtsättning för en långsiktigt god ekonomisk utveckling med stebil växelkurs,varaktigt lägre räntor, hög tillväxt och tryggad sselsättning. Enmålmedveten sanering av de offentliga finansema stärker den ekonomiskapolitikens trovärdighet. Därmed förbättras möjlighetema att sätte in effektivaåtgärder mot arbetslösheten på kort sikt. Tilltro till politikens långsiktighetger styrka åt kampen mot arbetslösheten på kort sikt. Finanspolitikenär inriktad på att de offentliga underskotten skall elimineras. Detto skergenom stegvist ökande budgetförstärkningar och åtgärder for att främja denekonomiska tillväxten. Sedanregeringsskiftet har beslut fettets som innebär budgetförstärkningar,i huvudsak minskade offentliga utgifter, med sammanfeget drygt 80 miljarderkronor. har också slagit fest att utgiftema för den offentligakonsumtionen skall vara realt oförändrad tmder den närmaste femårsperioden. Regeringenredovisar nu förslag om ytterligare förstärkningar ov de offentliga finansema,varav är besparingar, ärinkomstökningar och är förstärkningar av ATP-systemet. Föråren 1994-1998 föreslås ett program förforstärkningar om sammantaget när hänsyn också Prop.1992/93:150 tas till begränsningen ov den offentliga konsumtionea. Även kommunema och landstingen måste delto i ansträngningama for attsanera de offentliga finansema. Detto iimebär att det inte finns något utiymmefor uppräkning av stotsbidragen till kommimsektom tmder . har, med ett fltal undantag, godkänt de förslag tillbudgetförstärkningar som regeringen lagt fram. Det är dock av coitral betydelseför politikens trovärdighet att de beslut som fettas har lång varaktighet. Penning- och valutapolitiken är inriktad på prisstebilitet. SedanRiksbanken tvingades lämna den festo växelkursen har penningmarknads-räntornasuccessivt sänkts. Grunden fÖr denna politik år att tilltron tillprisstobiliteten inte fär mbbas. Att den låga inflationen blir bestående är enfömtsättning för en varaktigt lägre ränto. ökar möjlighetema att höjaaktivitetsnivån i ekonomin och därmed minska arbetslösheten. Finanspolitikensinriktning stöder målet om prisstobilitet. Tillväxtpolitiken syftar till att långsiktigt förbättra den svenskaekonomins effektivitet och tillväxtkraft. Ett stort antal områden berörs avdessa ansträngningar. Arbetet med att återskapa balansen i den svenska ekonomin tar tid.Under den närmaste tiden kommer arbetslösheten att vara mycket hög. Utanomfettande åtgärder mot den öppna arbetslösheten finns det risk att dennapermanentas på en hög nivå. Stora ungdomsgmpper riskerar att slås ut frånarbetsmarknaden. Därför bedriver regeringen en dktiv arbetsmarknadspolitikinnefettande kraftfulla och samordnade insatser på ett flertal områden.Särskilt prioriterade är insatser för ungdomar och åtgärder motlångtidsarbetslöshet. Den aktiva arbetsmarknadspolitiken bidrar till en brett inriktadupprustning av den svenska infrastrukturen. Insatsema omfettar investeringar ivägar, järnvägar, festighetsbestånd och människors kunskaper. Därmed stärkstillväxtkraften i ekonomin. Genom tidigareläggning av tillväxtbefrämjande investeringar i vägaroch jämvägar skapas arbetstillfällen i byggsektom. Regeringen har lagt förslagom investeringar på totalt 98 miljarder kionor , varav 36miljarder kionor för de tre närmaste budgetåren. Ettprogram för att stimulera ROT-verksamhet genomfors.Insatsema väntas skapa ca 30 000 arbetstillfällen. Programmet innehåller delsen tillfällig skattereduktion för vissa underhållsåtgärder, dels tillfälligasubventioner för att stimulera underhåll och reparationer av bl.a. vissakommunala byggnader. För att möto det fortsatt försvagade läget på arbetsmarknaden föresläsytterligare åtgärder för att motverka arbetslösheten. Förslagen iimebär attytterligare minst 130 000 - 140 000 personer kommer att beredas arbete,utbildning eller praktik. Bland annat föreslås en massiv satsning påutbildningsområdet. Ett stort antal extra platser tillförs gymnasieskolan,komvux, folkhögskolan och högskolan. 1.4 En politik för att återupprätta somtillväxt-och Prop. 1992/93:150 företagamation Bilaga 1 Denekonomiska tillväxten är gmnden för välståndet. Genom tillväxten skapas nyaresurser som ger utrymme för ökad privat konsumtion och säkrar en stabil basför välfärdspolitiken. Tillväxt är också nödvändig för att tryggasysselsättningen. Denekonomiska politiken är inriktad på att återskapa tillväxtkraften i den svenskaekonomin. Detta sker genom fortsatta åtgärder för alt förbättra ekonominsfunktionssätt så att en expansion av näringslivet främjas. De institutionellafömtsättningama för tillväxt måsle stärkas. De regler, normer och vanor somomgärdar ekonomiska transaktioner måste vara sådana att transaktionskostnadernahålls låga. Därigenom möjliggörs etl omfattande välståndsskapande utbyte avvaror och tjänster. behöver genomsyras av hederlighet och respekt förde värderingar som visat vägen under vår långa epok av ekonomisk tillväxt. EuropapoUtikenhar stor betydelse för möjlighetema att skapa ett gott klimat för företagandeoch investeringar i . Genom EES-avlalet blir del av EG:s inremarknad, vilket bl.a. innebär ökade exportmöjligheter. EES-avialet äremellertid inte tillräckligt. Endast genom ett fullt medlemskap i fårSverige medinflytande över . Den 1 febmari inledde Sverigeförhandlingar om EG-medlemskap. Det färdiga förhandlingsresultatet kommer attunderställas svenska folket i en folkomröstning. Sedanregeringsskiftet har en rad strategiska skattesänkningar genomförts.Sammantaget har beslut fattats om skattesänkningar på produktion och kapitalbildningmed ca . De viktigaste inslagen är sänktaarbetsgivaravgifter, sänkt energiskatt för industrin, successivt slopadförmögenhetsskatt och slopad omsättningsskall på aktier. Desmå- och medelstora företagen står i centmm för regeringens näringspolitik. Enrad viktiga förbättringar har redan genomförts. Politiken drivs nu vidare.Under 1993 korruner förslag att läggas om att enskilda näringsidkare ochdelägare i handelsbolag ges med aktiebolagen likvärdiga skattemässigamöjligheter att investera och expandera. De nya regleraa är avsedda att träda ikraft . I avvaktan på detta har vissa lindringar i beskattningengenomförts . Förmåganall tillvarata och utveckla de enskilda människomas kunskap och kompetens äravgörande för konkurrenskraft. Sedan regeringsskiftet pågår en snabbutbyggnad av den högre utbildningen. Antalet studerande vid universitet ochhögskolor ökar med ca 50 000 . förändrastilldelningen av resurser lill universitet och högskolor för att stimuleranytänkande, kvalitetskonkurrens och effektivitet. RegeringensforskningspoUtik syftar till att ge varje forskningsområde bästa tänkbarautvecklingsmöjligheter. Bland armat prioriteras ell förstärkt samspel mellanforskningen och näringslivet. löntegarfonderaamöjliggörs en kraftig förstärkning av den svenska Prop. 1992/93:150 forskningen. Snabbaoch säkra transporter blir ett allt viktigare konkurrensmedel. I propositionenom investeringar i trafikens infrastruktur har regeringen föreslagit enlångsiktig investeringsplan för goda kommunikationer i hela landet. Satsningamaomfattar bland annal en höjd standard på vägnätet, nya linjer för snabbtåg,förbättringar för godstransporter och särskilda insatser för uppmstning avlänsvägar och länsjämvägar.