prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Trots många insatser på olikaoraråden för att bryta könsuppdelningen både i form av utbildningsinsatser ocharbetsmarknadsåtgärder har det inte skett nägra avgörande förändringar soratyder på att kvinnor ökar sin andel i mansdominerade yrken och vice versa.Skälet till detta står, enligt min mening, snarare att finna i arbetsmarknadensorganisation och strukturer, än i olUcheter i ensldlda kvinnors och raänsinttessen och föratsättningar. Den omsUTikturering sora nu pägär i tex.koramuner och landsting, kan innebära arbetsformer raed ökad flexibUitetvilket gagnar en utveckUng mot etl ökat inflytande för kvinnor, både t.ex. vadavser arbetstider och innehåll i verksamhelen. För detta krävs emellertid enmedvetenhet ora frågomas betydelse och ett raålinriktat arbete förjärastäUdhet. Den könsuppdelade arbetsmarknaden innebär ocksåallvarliga begränsningar av arbeisraarknadens sätt att fungera. Möjlighetemaatt nä överensstäraraelse meUan lediga platser och arbetssökande minskarsamtidigt som arbetsUvet inte fullt ut får tUlgång till kvinnors och mänskompetens. Det är säledes angeläget att fortsätta arbetet raedatt bryta denna uppdel ning, oberoende av hur konjunkturläget är. Ert viktigt led i derta arbete är ak tiva insatser vid övergången frän utbildning till arbete för dem som valt ut bildning inom yrken som domineras av det motsatta könet. Några länsarbets nämnder prövar metoder för en samverkan mellan skola, arbets- 285 förraedling och arbetsplatseri syfte att bereda flickor som studerar pä pojk- Prop. 1992/93:100dominerade linjer i gymnasieskolan arbete i ulbildningsyrket Under vären gjl. 12 1993 koramer en rapport all avlämnas och syftet är att spridaerfarenhetema tiU samtUga län. Chefen för har tidigarei dag informerat om de prioriteringar som görs när det gäller kvinnorsarbetsmarknad och arbetsvillkor. Han har oclcsä redovisat förslag från NUTEKora ett handlingsprogram för an främja kvinnor som företagare i stödområden. Den nya jämställdhetslagen (1991:443) är ettvUctigt instrament i arbetet med alt förbättta kvinnors villkor i arbetslivet.I det sammanhanget vill jag understtyka att lagens två huvuddelar,diskrimmeringsförbuden och reglema ora aktiva åtgärder, bör ses sora två likaviktiga beståndsdelar i detta arbete. Avsikten raed dessa regler är att deskall komplettera varandra. Diskrimineringsförbuden utgör skydd för denenskilda arbetstagaren eller arbetssökanden mot diskrirainerande handlingar iförfluten tid raedan reglema ora aktiva åtgärder har till ändaraål attraotverka diskriminering i mer allmän raening och att stödja och driva påarbetet för att fräraja järastäUdhet på arbetsplatseraa. Det är angeläget attden nya lagens räckvidd prövas i bägge dessa avseenden. Att kvinnor utsätts för sexuella ttakasserier påarbetsplatser är självfallet oacceptabelt Regler ora sådana ttakasserieråterfinns i den nya jämställdhetslagen (6 och 22 §§). Även brottsbaUcensbestäraraelser ora ofredande och sexuellt ofredande (4 kap. 7 § särat 6 kap. 7§) är tillämpliga. Det behövs dock raer kunskap ora dessa frågor. Regeringenhar därför beviljat raedel till vissa organisationer ra.fl. för projekt sorasyftar till att raotverka sexuella ttakasserier i arbetslivet Resultaten avprojekten skall redovisas före utgängen av . Staten bör vara föregångare ijäraställdhetsarbetet, både i sin roll sora arbetsgivare och när det gällerverksarahetens innehåll. En hel del åtgärder har vidtagits i syfteart stiraulera ett aktivt järaställdhetsarbete hos de statliga rayndigheteraa.Särskilda raedel har bl.a. satsals på att öka andelen kvinnliga chefer inorastatsförvaltingen. Försöksverksarahel har bedrivits pä några myndigheter.Statens arbetsgivarverk () har en viktig roU att spela som stöd för detarbete som skall bedrivas på myndighetema. Inora SAV pågår arbete för attuppraärksararaa behovet av fler kvinnor på högre tjänster inorastatsförvalmingen, liksora för att öka kunskapema ora löneskillnader mellankvinnor och män. Det är angeläget att rayndighetema saraverkar med SAV i dessafrågor. Jag utgår också ifrån att myndigheteraa nu är i full färd raed an, ienlighet raed jämställdhetslagens bestämmelser, utarbeta jämställdhetsplanerm.m. Jag anser det angeläget att rayndigheteraa därvid sätter upp tidsbestäradaraål för att öka andelen kvinnor inora olika tjänstekategorier, inte rainst pähögre tjänster. Jag koramer senare att föreslå regeringen an rayndigheteraasansvar för järaställdhetsarbetet förtydligas. Förvärvsarbeteoch föräldraskap Prop. EnvUctig Sttävan i jämställdhetspolitiken är att fortgående förbättta möjUghetemaför både kvinnor och raän att förena förvärvsarbete raed föräldraskap fraraförallt genom att dela ansvaret för och det praktiska arbetet med omvårdnaden ombamen. Föräldraledighetslagen (1978:410) ger bådaföräldrarna rätt till en daglig kontakt raed bamen Uksom den ger dem rätt ochmöjUghet att behålla kontakten med förvärvsUvet Föräldrama kan också förkortasin arbetstid när bamen är sraå. Skillnaden i kvinnors och raäns förvärvsfrekvenshar successivt rainskat . förvärvsarbetar nästan likaraånga kvinnor sora raän. Detta innebär dock inte att den faktiska arbetstidenpå marknaden för kvinnor respektive raän har utjäranats i sararaa utsträckning.Kvinnor arbetar betydligt oftare deltid och är i störte utsttäckningfrånvarande från arbetet, fraraför allt för vård av bam. Den tidigare nämnda tidsanvändningsstudien visaratt förvärvsarbetande kviimor fortfarande oftast bär huvudansvaret för arbetetmed hem och bam. För att kvinnor skaU kunna delta i arbetsUvet påUka viUkor sora raän är det därför av avgörande betydelse att raännens insatseri hemmet och deras praktiska ansvar för bamen ökar. Pappomas andel av uttagna dagar raedföräldrapenning var jämfört året innan. Även ora utvecklingen således går åt rätt håll ärdet fortfarande ur jäm-stäUdhetssynpunkt en alldeles för liten andel nyblivnafäder sora utayttjar sin rätt till föräldraledighet. vidtagna åtgärderför art stiraulera en sådan utveckling har inte varit tiUräckliga. Jag anseratt bredare satsningar nu behöver göras. Som ett första steg har regeringen hösten 1992tillsatt en särskild arbetsgmpp om pappoma, bamen och arbetslivet. Dessuppdrag är att utarbeta förslag och modeUer för att undanröja hinder för en merallmänt umyttjad pappaledighet. Arbetet skall vara avslutat senast i augusti1994.1 och med detta uppdrag har verksamheten i idégrappen (A I987:A) förmansrollsfrågor upphört. Chefen för har tidigare i daglagt frara förslag om att avsätta medel för särskUda informationsinsatser isyfte att stimulera pappor tiU ett ökat uttag av föräldrapenning. För egen del kommer jag att föreslå regeringen attavsätta vissa projektmedel från anslaget E2. Särskilda jämställdhetsåtgärderför ett fortsatt utveckUngsarbete i syfte att stiraulera förändringar iarbetslivet sora ökar raöjligheteraa för både kvinnor och män att förenaförvärvsarbete (x;h föräldraskap. Valetav utbUdning har stor betydelse för individens kommande yrkesliv och raöjlighetertiU egen utveckling och försörjning. Innehållet i utbildningen och 287 utformningen avundervisningen ger fömtsättaingar för hur raänniskor ut- Prop. 1992/93:100vecklas och viUcen tilltto de får tiU sina egna förmågor. Jag ser därförutbUd- Bil. 12 ningsfrägoma som en gmndläggande del i jämstäUdhetspoUtUcen. AUa, oberoende av kön, skaU ha raöjlighet art väljautbUdning och yrke utifrån sina personUga fömtsätmingar och inttessen. Mycketåterstår dock enligt min mening att göra för att nå det målet har det inte skett några stora förändringar i det könsbundna valettill gymnasieskola och högskola. Andelen kvinnliga forskare har inte nämnvärtökat Innehållet i undervisningen och de läroraedel som används präglasfortfarande av ttaditioneUt könsrollstänkande. Trots att man genom forskningoch försöksverksamhet har kunskaper om undervisnmgsraetodemas betydelse ijärastäUd-hetsarbetet undervisar de flesta lärare på ett ttaditioneUt sätt Den pågående reformeringen av utbildningsväsendetger nya möjligheter att lyfta fram och accentuera jämställdhetsfrågoma. Iskollagen (1990:1477) och i prop. 1992/93:1 ora universitet och högskolor raedförslag om ny högskolelag uttrycks jämställdhetsmålen tydligare än fömt. Denya läroplanema för gmndskolan, gymnasieskolan och vuxenutbildningkommer att kunna ge goda föratsättningar för ett fortsatt aktivtjämställdhetsarbete. För att nå en förändring räcker det inte med depolitiska ramar som anges centtalt Förändringama måste ske lokalt på deenskilda skoloma. Del fömtsätter medvetaa och kunniga lärare. Skolministerahar föreslagit SärskUda raedel för bl.a. fortbUdnmg av rektoreroch lärare i samband raed re-forraema inom skolväsendet Jämställdhetsfrågor börfå ett naturUgt uttyrarae i dessa saramanhang. I de särskilda direktiven för Skolverketsfördjupade anslagsfraraställning för budgetåren 1994/95-1996/97 anges bl.a. attverket skall utforma en sttategi för utvärdering och utveckling avjämställdhetsfrågoma inom ungdomsskolan. En sådan strategi bör bidra till attsåväl som de enskilda skoloma får ökade kunskaper om framgångsrikavägar för järaställdhetsarbetet. Chefen för har tidigare iår tillsatt en särskUd arbetsgrapp för att påskynda och stimulerajärastäUdhetsarbetet inora högskolan. Gmppens uppgift är att utarbeta förslag tillkonkreta åtgärder inom utbUdning och forskning för att främja järastäUdhet ochdärvid särskilt uppraärksararaa rekryteringen av kvinnor tUlforskamtbUdningen. Jag ser ovan beskrivna åtgärder som positiva ochangelägna för att stimulera järastäUdhetsarbetet inom utbildningsområdet. Arbetetraed att öka kvinnors inflytande i beslutande försaraUngar kommer också i fortsättaingen att vara ett prioriterat område inom jämstäUdhetspoU tiken. Det är glädjande att kunna konstatera att vidtagna ätgärder föratt öka andelen kvinnor i statiiga myndigheters styrelser givit påtagliga resultat. Målet om kvinnor i dessa styrelser ull är nu uppnått. I de centtala cx;h regionala styrelsema är andelen kvinnor sammanlagt 288 Störst är ökningen i decenttala myndighets-styrelsema, där kvinnoma utgör Prop. 1992/93:100 36procent, en ökning jämfört med föregående år , gil. 12Högst andel kvinnliga ordinarie ledamöter återfinns i styrelser . I de regionala rayndigheteraas styrelser harökningen inte varit lUca raar-kant Andelen kvinnor i dessa styrelser är nu 27procent, raot 26 procenl . Kvinnorepresentationen varierar dock starktmellan länen. En närmare redovisning av andelen kvinnor och män i de statiigamyndighetemas styrelser lämnas i bilaga 12.13. I propositionen (1987/88:105, AU 17, rskr. 364) omjämställdhetspolitiken inför 90-talet föreslogs att frågan om en eventuellförfattaingsreglering borde prövas om andelen kvinnor i dessa styrelser inteuppgick till (prop. s. 66). Den ovan redovisadeutvecklingen visar dock att det går att åstadkomraa förändring pä frivilligväg, under fömtsättning an konkreta raål fmns och att ett metodiskt arbetebedrivs för art nå de uppsatta målen. EnUgt rain mening är det mot dennabakgmnd nu inte akmellt att i lag reglera denna fråga. Jag vUl emeUertidframhålla att arbetet med att ytterUgare öka andelen kvinnor i de statiiga organennu måste gå vidare, närmast raot raålet ora kvinnor i dessa organ är1995. Det är regeringens avsikt an raed kraft driva dessa frågor. Även ora det således inte fmns skäl att uttryckUgenreglera frågan i lag, bör enligt min raening myndighetemas ansvar när detgäller uppdrag förtydligas. Jag har därför för avsikt att senare föreslåregeringen vissa ändringar i förordningen (1984:803) om jämställdhet i statUgverksamhet. Den särskilda projektverksamhet i frågor sora rörkvinnorepresentation, som tidigare pågått under tte år med raedel från anslagetE2. Särskilda jära-ställdhetsåtgärder, utvärderas av tvåstatsvetare. Utvärderingen beräknas kunna presenteras . ora kvinnorepresentation komraer inora kort att ges ut avKultordeparteraentet I skriften redovisas bl.a. erfarenheter frånprojektverksamheten, vilka kan utgöra ett bra imderlag i det fortsatta arbetetför au öka kvinnors inflytande. Misshandel,sexuella övergrepp och övrigt våld mot kvinnor är det yttersta uttrycket förbristande jämställdhet, såväl mellan enskilda kvinnor och raän sora isarahället i stort. Våld raot kvinnor speglar ocksä den obalans sora råder imaktförhållandet mellan könen. En av de vUctigaste uppgiftema, både inom ramenför jämstäUdhetspoUtUcen och andra politikområden, är därför att vidta åtgärderför att eUrainera detta våld och för att stödja och hjälpa de kvinnor somutsatts för våld. Ett flertal ätgärder har vidtagits idetta syfte. Insatsema har omfattat förebyggande åtgärder, straffskärpningar, förbättringar av det rätts liga förfarandet och ett bättre stöd till brottsoffren. Stödet tUl det viktigaarbete sora kvinnojoureraa utför har fördubblats. Chefen för har senast föreslagit skärpta sttaff för bl.a. ringa misshandel, ofredande 289 19 1992/93. och sexuellt ofredande(prop. 1992/93:141), vilket stärker det sttaffrättsUga Prop. 1992/93:100 skyddet för bl.a. kvinnor som utsätts för våld eUer hot om våld. Regeringenavser ocksä art tiUsätta en prostitationsutredning. En flertal aktiviteter pågår mnt omi landet för att på olUca sätt raotverka våld mot kvinnor. En del av dessa ären följd av förslagen i propositionen (1990/91: 113, AU 17, rskr. 288) ora enny järaställdhetslag. leder ett treårigt regionaUutveckUngsarbete som syftar tUl ett förbättrat samarbete i dessa frågor mellanrayndigheter inom rättsväsendet, samt hälso- och sjukvården.Projektet bedrivs i fem län: , , , ochSlockholm. Det saraordnas lokalt av projektiedare sora är knutaa tillrespektive länsstyrelse. Jag kommer an föreslå regeringen att ävenför /94 erhåUer raedel för detta arbete från anslaget E2.Särskilda jämställdhetsåtgärder. har , i samarbete raedSocialstyrelsen, och Riksåklagaren, genomfört fortbUdning avnärmare 200 personer från samtiiga län inom rättsväsendet, samthälso- och sjukvården i frågor som rör våld mot kvinnor. Jag har erfarit attinsatsen rönt inttesse och an den fyllt en stort behov hos dessa yrkesgmpper.De personer som utbildats skall i sin tur genoraföra lokalautbildningsinsatser i respektive län. och , ochVästemortlands län pågår försök med livvaktsskydd för särskilthotade kvinnor. En utvärdering av verksaraheten skall läranas till regeringensenast . Justitiekansleras uppdrag att utvärderabestäraraelsema om olaga våldsskildring (16 kap. 10b § BrB) kommer inom kortatt redovisas tiU regeringen. Det finns, enUgt min mening, fortfarande åtskiUigiatt göra för att motverka våld mot kvinnor. Det är angeläget att en helhetssynpå frågoma anläggs och att rättstUlämpande och andra rayndigheters agerandestår i samklang med intentionema bakom gällande rätt och de värderingar somstatsraaktema har gett uttryck för när det gäller våld raot kvinnor. Jagkoraraer att ägna dessa frågor SärskUd uppraärksarahet fraraöver. EES-samarbetetoch ett framtida svenskt raedleraskap i EG koramer att kräva insatser av skildaslag inom ramen för järaställdhetspolitiken. Det blir fraraöver tex. än merangeläget att följa den rättsutveckUng som sker inom EG på jämställdhetsområdeleftersora genom EES-avtalel måste följa EG:s lagstiftaing även i dessafrågor. Därtill komraer att , genora avtalet, tiUsammans med övrigaEFTA-länder koraraer att kunna vara med och påverka utformningen av nylagstiftning. Ytterligare ett direktiv har antagits sedanEES-avtalet framförhandlades. Direktivet (1992/85/EEC) berör hälsa och säkerhet i arbetet för gravida kvin nor och innehåUer bl.a. minimiregler ora 14 veckors raödraledighet AvsUrten 290 är att detta duektiv,liksom ett stort antal andra nya EG-regler, skall fogas tUl Prop.1992/93:100 genom beslut i den gemensamma . Även i övrigt kommer dessa frågor att kräva ökaduppmärksamhet. Det är angeläget att kunskapema ökar ora konsekvensema försvenska kvinnor av och av ett fraratida svenskt raedleraskap i EG.Delegationen för informationsinsatser om europeisk integration har fördelatmedel lUl vissa kvinnoorganisationer för informationsinsatser av skilda slag.Jämställdhetsfrågoma intar sin givna plats i de övriga inforraationsinsatsersom planeras inom UD. Även Järaställdhetsombudsraannen (JämO) arbetar aktivt medinforraation ra.ra. ora dessa frågor. Genora de raöten och övriga kontakter som bl.a.europautrikeshandels-ministem och jag haft med företrädare för olikakvinnoorganisationer och andra har ett flertal önskemål och synpunkter kommitfram angående behovet av insatser som rör kvinnor och EG. För att möta detstora inttesse sora fums i sarahället och underlätta den fortsatta debattenkring dessa frägor komraer jag bl.a. att avsätta medel för och initiera studieroch inforraation som berör olika aspekter av jämställdhetsfrågoma i ettEG-perspektiv. Avsikten är att anordna en störte konferens orakvinnor och EG, till vilket bl.a. företrädare för ,EG-parlamentet ra.fl. kommer att inbjudas för att informera om och diskuterajämställdhetsfrägor i ett Europa-perspekuv. Jag vill också i detta sammanhangnämna att den svenska nationalkorarainén för EG:s arbetsrailjöår under år 1993koraraer att anordna en konferens i ora kvinnors arbetsmiljö. Mot bakgrund av den vikt som lagstiftningsfrågornahar inom EG och den rättsutveckling som sker på området anserjag det angelägetart svenska jurister m.fl. ökar sin kimskap på orarådet Jag koraraer därföratt ta initiativ tiU ett rättsserainariura ora EG:s järaställdhetslagstiftaingmed bl.a. förettädare för , för i första hand de jurister som isitt arbete har art beakta EG-rätten på jämstäUdhetsorarådet i . Förnärvarande pågår också inora etl arbete med en skrift omEG-rätten på detta område, med referat och analyser av de viktigasterättsfallen. Ett uppdrag komraer också att lämnas ora en studie ora vissafrägor sora rör kvinnor och den offentiiga sektom i ett EG-perspektiv. Jag serockså att det fraraöver kan finnas behov av nägot material sora belyserregionalpolitiken ur ett kvinno- och EG-perspektiv. Andra behov kommertroligtvis all uppstå framöver och jag har självfaUet en ständig beredskap fördetta. Låt mig avslumingsvis konstatera att svenskjämställdhetspolitik ofta ses som ert föredöme bland raånga . Detfinns inora EG stora förväntningar på vad sora medlemsland kan kommaatt bidra med till gagn för kvinnor rant ora i . Det är därför vUctigtatt dessa frågor drivs raed kraft, både nationellt och interaationellt. Jag ärockså övertygad om att en ökad europeisk dialog ora kvinnors villkor isarahället är värdefuU även för svenska kvinnor. Nordisktoch övrigt intemationellt jämställdhetssamarbete Prop. I Nordiska rainistertädetsjämställdhetskomraitté (ÄK-JÄM) pågår arbetet medatt förbereda den nordiska jämställdhetskonferens sora skall äga mm i Åbo,, . Vid denna konferens skall bl.a. riktiinjer för detfortsatta nordiska jämställdhetssamarbetet diskuteras. Ett nordiskt Foram medtemat Kvinnors Uv och arbete kommer att äga mm paraUeUt med den officieUakonferensen. Foram organiseras bl.a. av de nordiska kvinno- ochungdorasorganisationeraa. Även baltiska kvinnor koraraer att inbjudas tiUForara. För att underlätta de svenska kvinnoorganisationeraas medverkan ikonferensen har regeringen läranat ekonomiskt bidrag till den svenskaplane-ringsgrappen för nordiskt Foram. Inom har jämslälldhetsfrågoraa fått enraer fraraskjuten plats än tidigare, både innehällsraässigt ochorganisatoriskt. Aktuella frågor fraraöver är bl.a. uppföljning av den ttedjejämställdhetsministerkonferensen vären 1993 med våld mot kvinnor som tema, enstudie om jämställdhet och demokrati, en europeisk kampanj om jämställdhetmellan kvinnor och raän saml en smdie om prostimtion. engagemang i del intemationellajämställdhetssamarbeiet gäller också där deltar i organisationensarbetsgrapp om kvinnors roU i ekonomin. Inom ramen för grappens arbete harbl.a. en rapport ora kvinnors roU i sttiikturomvandlingen utarbetats.Rapporten, sora har rönt stor uppraärksarahet, koraraer attkompletteras raed en analytisk rapport om kvinnor och 1980-taletsomstruktureringar i arbetslivet Denna skall bl.a tjäna som underlag för enOECD-konferens i . Jag är övertygad om att dessa rapporterkomraer att utgöra etl värdefullt bidrag till den fortsatta debatten om kvinnoroch ekonomi och kommer därför att medverka till en bred spridning av dem iSverige. På svenskt initiativ och med bistånd av svenskexpertis kommer också en om Kvinnor, arbeismiljö och hälsa attpresenteras . Inom FN har ett arbete påbörjats för all få uUstånd en intemationell deklaration ora våld raot kvinnor. har deltagitaktivt i arbetet raed ett utkast till en sädan deklaration sora skalldiskuteras vid nästa raöte raed FN:s kvinnokommission . Avsiklen äratt deklarationen skall antas av samma är. I övrigtfortskrider arbetet i FN;s kvinno-koraraission raed att förbereda nästavärldskvinnokonferens sora äger rara i , , den 4-15 september 1995.Sverige deltar aktivt i detta planeringsarbete i koraraissionen. Formeraa fördet svenska deltagandet i världskvinnokonferensen bereds inomRegeringskansUet ttedje implementeringsrapport avseendeFN-konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor koramerinom kort upp lUl behandling i den koraraitté (CEDAW) som har att övervaka attde stater som undertecknat konventionen lever upp till dess bestämmelser.Rapporten har utarbetats inom Kulturdeparteraentel på grandval bl.a. avunderlag frän organisationer och rayndigheter. E 1.Jämställdhetsombudsmannen m.m. Prop.1992/93:100 Frånanslaget betalas kostaader för Järaställdhetsombudsraannen (JäraO) raed kansUoch för JärastäUdhetsnäranden. JäraO:suppgifter och organisation fraragår av järastäUdhetslagen (1991:443) och avförordningen (1991:1438) raed instruktion för Järaställdhetsorabuds-mannen. JäraOhar i sin fördjupade anslagsfraraställning redovisat verksamheten inom områdenadiskrimineringsärenden, aktiva jämställdhetsåtgärder, information ochopinionsbildning. JäraO visar i sin resultatanalys att myndigheten fyUer deenligt insttiiktionen ålagda uppgiftema. De resultatmått sora redovisas ärhuvudsakligen prestationsmått såsom antal diskriminerings-anraäl-ningar,enkämndersökningar, telefonintervjuer med allmänheten, arbetsplatsundersökningaroch antal pressklipp. Positiva indikatorer på att uppställda mål nåtts är,enligt JämO, bl.a. att antalet diskriraineringsanraälningar minskar och attarbetsgivare för stora företag uttalar sitt stöd för jämställdhetssträvanden. JämO har handlagt mer än260 diskrimineringsärenden. Flertalet av dessa har avskrivits pä grand av attbrott mot lagen inte kan påvisas. 119 fall har föriUcning nåtts. harJämO inte fört något ärende till avslut i arbetsdorastolen. JämO noterar medtUlfredsställelse att de fackliga organisationema åtar sig alltfler ärenden.JäraO avser, bl.a. av resursskäl, att även fortsättningsvis begränsa antaletprocesser i domstol samt öka ansttängningama för att uppnå förlUcningar. Inom orarådet aktiva åtgärder har utvecklingenvisat på ett ökat behov av insatser såsora arbetsplatsundersökningar ochprojekt. Trots att arbetsgivama visar en seriös och välvillig inställning tilljämställdhetsfrågoma finns det få exempel på arbetsplatser raed ert planlagtoch aktivt järaställdhetsarbete. JäraO konstaterar att den nya järastäUdhetslagenkräver ökade insatser på området aktiva åtgärder och att myndighetens arbete idessa frågor bör inriktas mot en ny - raer kvalitativt orienterad - nivå. Mot bakgmnd av slutsatseraa i resultatanalysen ochde bedöraningar sora JämO kunnat göra i sin framtids- och resursanalys föreslåsingen ändring i verksamhetsinrikmingen för den kommande tteårsperioden. JämOanger två altemativ för hur den nuvarande verksarahetsmrikmingen skall kunnautvecklas. /Uteraativ I innebär samma organisation som medan altemativ 2innebär art JäraO:s organisation förstärks genora art de medel som riksdagenanvisar under elfte huvudtitelns reservationsanslag E2. hetsätgärdersärat två tjänster frän förs över till myndigheten./Mtemativ 2 förordas av JämO. Sverigesnärmande till EG ställer ökade krav pä myndighetens kompetens.