prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — 1.Under denärmaste åren genomgår skolväsendel en genomgripande förändring. De centralautvecklingsresurserna skall stödja implementeringen av de nationellareformbesluten, inkl. de nya läroplaner som blir resultatet av beslut medanledning av läroplanskommitléns förslag. Skolverkel understryker viklen av allmedel inte bör specialdeslineras till områden .som i och för sig kan vara viktigamen i delta sammanhang kan bli alltför avgränsade. 2.Skolverketföreslår all anvisas för budgetårel 1993/94 för centraltutvecklingsarbete i anslutning till den nya gymnasieskolan. 3.Regeringen harnyligen gett i uppdrag att ansvara för genomförandel av dennationella dalapolitiken på skolområdet. Delta innefallar såväl det nationellaulvecklingsarbeiel som internationellt samarbete. ansvarar förSveriges deltagande i Nordiska ministerrådets Dataprogramgrupp (DPG) ochEuropean Pool of (). Detta inkluderar att tillse attlämplig programvara finns att tillgå för utbytesverksamheten. Skolverkel avserall presentera en långsiktig plan för de statliga insatserna på datorområdet,utifrån det uppdrag regeringen givit till Skolverkel och de utvärderingar somgjorts av tidigare statliga satsningar. föreslår enengångsanvisning på med anledning av svenskt värdskap för eninternationell dalaolympiad 194. 4.1 enlighei medvad som anförts under anslaget B 3. Skolutveckling och produktion av läromedelför elever med handikapp bör medlen som Skolverkel disponerar under nämndaanslag för utveckling och produktion av läromedel föras över till delta anslag(+ ). 5.Skolverkelföreslår att medlen för datautbildning och konferenser m.m. i särskolan försöver till detta anslag (+ ). , som förutsätter att prisomräkning sker inomregeringskansliet, föreslår i övrigt oförändrat belopp för utvecklingsarbete iskolan för elever med handikapp. och beräknarmedelsbehovel för /94 för ändamål som under innevarande budgetårbekostats ur anslaget, till (exkl. pris- och löneomräkning). , , ,.. Bil. Jag finner att användningen av medlen har följt avsettmönster. Jag räknar med all kommer att redovi.sa en studie av desärskilda utvecklingssatsningarna som pågått under budgetåren 1985/861992/93. Jag har under resultatredovisningenför anslaget B 6. r-ortbildning m.m, noterat att vissa resurser avsatts för altutveckla modeller för fortbildning av lärare som undervisar elever med läs-och skrivsvårigheter. Detla är positivt. Åtgärder mol läs- och skrivsvårigheterär ell område där Skolverkel bör utveckla olika former för stöd till pedagogiskförnyelse. Jag vill här erinra om vad jaganförde budgetproposition rörande insatser mol läs- ochskrivsvårigheter. Jag redovisade bl.a. uppfattningen alt läs- ochskrivsvårigheter är primärt ell pedagogiskt problem. Bl.a. med stöd frånallmänna arvsfonden pågår fiera försöksverksamheter inom delta område. MedstatUgt stöd drivs också Skrivknuten i Slockholm. Jag anser del viktigt allSkolverkel kontinuerligt lar del av de erfarenheter som dessa verk.samhelerger. skall årsbuilgetproposilion avge en förilju[)ail anslagsframställning. Enligtregeringens direktiv för denna skall Skolverkel redovisa utvecklingen när detgäller elevgrupper med behov av särskilt stöd. Läs- och skrivsvårigheter är etlav de områden jag då räknar med all kommer all redovisa. Verkels resultatredovisning uniler vikliga verksamhetsanslagär glädjande. Jag ser årets redovisning som ett första steg och räknar medfylligare redovisningar i framliden. Del har tidigare slagits fast att delfinns anledning alt vara restriktiv när del gäller stimulansbidrag o.d. Den bedömningenligger fast och anslaget har ju också skurits ned relativt kraftigt. Därmedblir utvärderingen av projektmedlens användning än mer betydelsefull, bl.a. föralt finna de lämpligaste metodema. Det är också givetvis viktigt förvidarespridningen av goda erfarenheter. Beträffande anslaget för /94 vill jaganföra följande. I enlighet med vad jag redovisatunder anslaget B 3. Skolutveckling och produktion av läromedel för elever medhandikapp beräknar jag medel för uppgifier inom läromedelsområdetunder detla anslag (kr inkl. Medel som innevarande budgetårdisponeras under detta anslag av i skolanför Utvecklingsarbete i skolan för elever med handikapp bör i stället anvisasunder anslaget B 3. (-), Jag återkommer under anslaget B 7. Genomförande avskolreformer Prop. 1992/93:100 till förslag om medel förcentralt utvecklingsarbete i anslut- Bil. 9 ning till den nyagymnasieskolan. förslag om enengångsanvisning för kostnader för svenskt värdskap för en internationelldalaolympiad vill jag inte biträda. Det kan vara av intresse all svenska eleverdeltar i denna typ av verksamhet som ett allmänt inslag av intemationelUutbyte. Jag anser dock all stöd för sådan verksamhet måsle vägas mot andrabehov och tillgodoses inom den ordinarie medelsramen. I enlighet med Skolverkels förslaganser jag all medel för datautbildning och konferenser m.m. i särskolan skallberäknas under detta anslag (+455 000 kr). I enlighet med vad jag redovisatunder anslaget B I. bör medel för Bidrag lill vissa organisationer m.m. beräknas under dettaanslag (kr inkl. prisomräkning). Jag utgår från all gören förutsättningslös prövning vid fördelningen av medlen och på så sätt ocksåbedömer ansökningar från "nya" organisationer. Vid medelsberäkningen har jag lagilhänsyn till de ökade behoven för internationell verksamhet på skolområdet. Jag hemställer all regeringen föreslår 4. att till Stöd för utveckUng avskolväsendet för /94 anvisa ett reservationsanslag på 55 613 000kr. Chefen för avser att senareåterkomma lill regeringen med förslag till en forskningsproposition. Fiågorrörande sektorsforskningen kommer då också all behandlas. I avvaktan på dennaproposition föreslår jag att elt preliminärt beräknat belopp förs upp under anslagetB 5. Forskning inom skolväsendet. Jag hemställer att regeringen föreslår 5. att, i avvaktan på en särskildproposilion i ämnet, till Forskning inom skolväsendel för /94beräkna ell reservationsanslag i)å . Fortbildning m.m. Hiop. 9 Reservation 27 454 317 Under anslaget beräknas medel förstatlig rektorsutbildning samt för sådan fortbildning som Statens skolverkbeslutar om. Från anslaget bekostas vidare bidrag lilllärarorganisationer m.fl. för fortbildningsverksamhet och publikationer, bidragtill skolpersonal för deltagande i internalionella kurser och konferenser samlmedel för lärarstipendier för individuellt motiverad fortbildning. Inomanslaget disponerar också medel för information ompersonalutbildning i skolan. redovisar följande i sin anslagsframställning,i den del den avser resultatredovisning för della anslag. För den avslutandeskolledarutbildningen har använts ca . Utbildningen har omfattat totalt741 deltagare, varvid vid utgången av /92 ca 250 har slutförtsin utbildning. Fortbildning av personal inomskolan har /92 skett i huvudsak enligt tidigare gällande ordning,dvs. den fortbildning som planerats enligt den gamla ordningen har fåttresurser. Detta för alt inle förorsaka kommunerna avbrott i tillgången påfortbildning. (23,) av insatserna avsåg lärare, () amnesinriktad fortbildning av lärare i gymnasieskolan och komvux. Drygt4 mkr användes för särskild språkforibildning och för planerings-och utvecklingsarbete saml för försöksverksamhet med nya fortbildningsmodeller. Inom del specialpedagogiska områdeihar efter samråd med för handikappfrågor i skolan () medelfördelals för fortbildning av personal vid specialskolorna och för kurser iteckenspråk. Vidare har medel fördelals för utveckling avforlbildningsmodeller för lärare som undervisar elever med läs- ochskrivsvårigheter. har använts tillintroduktionsutbildning i anslutning till reformeringen av gymnasieskolan ochkomvux. Därvid har ca 25 kurser erbjudits kommunerna och ca 2 500lärare och skolledare har deltagit. anslagsframställning innebär i huvudsakföljande. Reformeringen av gymnasieskolanoch vuxenutbildningen medför elt omfattande fortbildningsbehov. I propositionen(prop. 1990/91:85) Växa med kunskaper - om gymnasieskolan och vuxenutbildningenbe- räknadeföredragande statsrådet medel för ämnesfortbildning och intro- Prop.1992/93:100 duktionsfortbildning.Introdukiionsfortbildningen har påböijats budget- Bil. /92 inom ramen för tillgängliga' resurser. all /94 anvisas för nu angivna Skolverkel utbetalar, eftersamiåd med Sameskolslyielsen, från detla anslag lill univeisiieleii för foribildning för sameskolans personal. föreslår ienlighei meil Sameskolstyrelsens önskemål all dessa medel i fortsättningenanvisas under anslaget B 10. Jag up|)skattar resultatredovisning avanslagels användning. möjligheler all påverka inriktning ochverksamhetsformer har varit synnerligen begränsade, eftersom fortbildningen ihuvudsak följt planer uppgjorda före verkets tillkomst. Med hänsyn till verksamhetensart och behovet av framförhållning är detta fullt försläeligl. Jag räknar med all kommanderesultatredovisningar- kommer all innehålla uppgifter om rnedel-sanvändning påmera nerbruten nivå, utbildningsanordnare, utbildningarnas inriktningar ochnivåer, målgrupper, deltagare och spridning över landet. Jag ser del ock.såsom angelägel all samspelet mellan ulbildningsanordnaren och avnämaren/skolanges en belysning. Fortbildning är ell av de viktigaste styrmedlen i skolan.Del är därför angeläget alt de resurser slalen satsar används för altförverkliga nationella mål och för prrorrteraile rortbililningsomiåden. Jag anser del vara av storbetydelse för skolans utveckling att kommunen tar ett samlat grepp överskolpersonalens kompetensutveckling, gör klara prioriteringar och fördelar sinaresurser utifrån ile.ssa prioriteringar. Del borde därför vara naturligt altkommunen i sin skolplan redovisar sina mål för fortbildningen, ile.ssomfattning och innehåll i stort. Jag vill i della sammanhang ocksåpeka på den betydelsefulla resurs föf forlbililning som studiedagar ikombination med feriearbelslid utgör. Maximall ulnyiljad kan liden räcka till13-17 dagars foribildning . Denna resurs skulle i slörre utsträckning änför närvarande kunna slås ihop till mer sammanhängande utbildning för denenskilde läraren. Delta är något som allt fler kommuner gör, vilket jag sersom en positiv utveckling. Planeringen avfortbildningsinsatser med anledning av gymnasieskolans och vuxenutbildningensreformering har inletts under /92. är givelvis ytterstangeläget. 1 del sammanhanget är del vikligl all också det specialpedagogiskaomrädet innefattas. När det gäller implementeringen av denya läroplanerna som blir följ- Prop. 1992/93:100 den av ställningstagandetlill läroplanskommitténs förslag skall Skoiver- Bil. 9 ket enligtregeringens direktiv redovisa planering i samband med den fördjupadeanslagsframställningen. Beträffande anslaget för /94 vill jaganföra följande. Jag har beräknat pris- och löneomräkning med . Jag återkommer senare underanslaget B 7. Genomförande av skolreformer till Skolverkels förslag om medelför reformeringen av gymnasieskolan och vuxenutbildningen,(l) I enlighet med förslaganser jag att medel som utgått ur detla anslag för fortbildning för.sameskolans personal skall beräknas under anslaget B 10. Sameskolor (- ). Jag hemställer all regeringen föreslår 6. att till Fortbildning m.m. förbudgetårel 1993/94 anvisa etl reservationsanslag på . 1993/94 Nyll anslag (förslag) 125 000 000 Med stöd av ställningstaganden med anledning avpropositionen Växa med kunskaper - om gymnasieskolan och vuxenutbildningen(prop. 1990/91:85, bet. 1990/9l:UbU 16, rskr. 1990/91:356) föreslår all anvisas under anslaget B '>. Bidrag lillviss verksamhet inom det kommunala skolväsendet för kostnader i samband medgenomförande av den nya gymnasieskolan. Därutöver föreslår all 29,2miljoner kronor för samma ändamål anvisas uniler anslaget B 4. Stöd för utvecklingav skolväsendel och uniler anslaget B 6, Fortbildning m,m.Verket föreslår all medel anvisas för alt läcka reform- ochgenomförande-kostnader för den nya gymnasieskolan. För egen del vill jag anföra följande. 1 takt med all den nyagymnasieskolan införs bör också särskilda medel för genomförandet anvisas.Inom ramen för ställningstaganden med anledning av förslag i prop.1990/91:85 finansierades 100 miljoner kionor som bör anvisas uniler enperiod av . Medlen avsåg kostnader för kommunemas planering ochinformation i samband med reformen, introduktionsutbildning för lärare ochskolle- 4 1992/93. dåre, ämnesfortbildning och handledaruibildning, kompletterandein- Prop. 1992/93:100 köp av utrustning samt vissa centrala utvecklingsinsatser. Efter förslag i 1992 årsbudgetproposition beslöt att del särskilda anslaget B 17. Bidragtill utrustning för gymnasier m.m. skulle awecklas (prop. 1991/92:100 bil. 9 s.30, bet. 1991/92:UbU12, rskr. 1991/92:194). Regeringen upphävde såledesförordningen (1987:708) om statsbidrag till anskaffning av utrustning igymnasieskolan i och med utgången av . Förordningen skall docktillämpas på bidrag som beslutats . Vid utgången av budgetåret1991/92 fanns för delta ändamål en disponibel reservation på . Somjag nämnt beräknades i prop. 1990/91:85 medel för bl.a. inköf) av utrustningmed anledning av gymnasiereformen. Reservationen vid utgången av budgetåret1992/93 bör användas för det ändamålet och tillföras detta anslag. Som jag inledningsvis har redovisatpågår inom ell omfattande beredningsarbete avseende nyaläroplaner, timplaner, kursplaner och betygssystem för del offenlligaskolväsendet. Min avsikt är all förslag i dessa avseenden skall kunnaföreläggas . Föländringarna kommer all beröraalla lärare och skolleilare i samtliga skolformer. Jag bedömer mol ilenna bakgrundatt särskilda insatser för bl.a. information och fortbildning kommer att blinödvändiga. Skolledarna är i detla sammanhang en nyckelgrupp.Läroplanskom-miilén har i betänkandet (SOU 1992:94) Skola för bildning bedömtall en särskild resurs för genomförandel behövs uniler en period av . Som belygsberedningen har påpekat isill betänkande (SOU 1992:86) Etl nytt betygssystem behövs introduktions- ochfortbildningsinsatser i samband med bytet av betygssystem. Jag anser att det är lämpligt attsamtliga medel för ifrågavarande ändamål anvisas under ell anslag somdisponeras av . Därigenom underlättas såväl en samlail prioriteringav resursinsatserna som resultatuppföljningen av desamma. Del bör ankomma påregeringen att närmare besluta om medelsanvändningen. Jag vill emellertidredan nu anmäla följande när det gäller fördelningen lill kommunerna. Min företrädare beräknade 500 krper elev i årskurs I för kommunernas planering och information vid införandelav de nya programmen i gymnasieskolan. För reformperioden motsvarade detla ettbelopp om . Del är min avsikt alt utbetalningen av dessa medelskall påbörjas /94. Jag vill i della sammanhang erinraom alt chefen för |)arle-menlet tidigare denna dag under sjundehuvudtitelns anslag Statligt utjämningsbidrag lill kommuner beräknat att 483miljoner kronor bör tillföras den kommunala sektorn för gymnasieskolansreformering. Jag hemställer all regeringen föreslår all 7. lill Genumförande avskolreformer för /94 anvisa ett reservationsanslag |)å . Särskilda insatser på skolområdet Prop. Från anslaget betalas kostnaderdels enligt förordningen (1991:931) om statsbidrag lill särskilda insatser påskolområdet, dels för ell elevba-serat tilläggsbidrag lill ,och kommuner för speciellt anpassad gymnasieutbildning för svårtrörelsehindrade elever dels ock till kommun för utbildningar igymnasieskolan för döva och hörselskadade elever. Ur anslaget utgår därutöverersättning till kommun enligt avlal mellan slaten och kommunen om vissstatlig ersättning avseende gymnasial utbildning i för döva ochhörselskadade elever. i skolan (Sill)fördelar anvisade medel under anslagsposterna 1 och 2 mellan kommuner försådana regionala utbildningsinsatser som en kommun gör för elever med handikappeller med andra särskilda behov i och gymnasieskolan, för elevermed flera handikapp i särskolan saml för elever i som får särskildundervisning på sjukhus eller motsvarande. Regeringen fastställer det elevbaserade lilläggsbidragellill , , och kommuner för anpassad gymnasieutbildningför svårt rörelsehindrade elever resp. för döva och hörselskadade elever. for handikappfrågor i skolan föreslår endasl pris- och löneomräkning avanslaget. 2.Till Nämndenför vårdartjänst finns knutet den särskilda ,vars uppgifi är all pröva frågor om intagning till Rh-anpassad utbildning vidvissa gymnasieskolor och andra frågor om rätt till sådan utbildning (SFS1990:1110). Nämnden beräknar etl ökal behov av utbildningsplatser bl.a. lillföljd av all alla jgymnasieui-bildningar blir treåriga. Därvid bör övervägas omRh-anpassad utbildning bör inrättas på en fiärde ort. 3.Rätt lillRh-anpassad utbildning har, enligt 5 kap. 27 § skollagen (1985:1100), den sompå grund av ell rörelsehinder eller, om även annal funktionshinder föreligger,sitt samlade handikapp inte kan följa reguljär studiegång i gymnasieskolan ochsom för all kunna genomföra gymnasiala studier behöver tillgång lill engymnasieskola med Rh-anpassad utbildning och särskilda omvårdnadsinsalser iform av boende i elevhem, omvårdnad i boendet och habilitering. Nämnden harföreslagit att lydelsen i skollagen ändras så att rätt lill Rh-anpassadutbildning har den, som i anslutning därtill har behov av särskildaomvårdnadsin- satser iform av habilitering saml, för de elever som behöver det, också Prop.1992/93:100 boende i elevhem och omvårdnad i boendet. Jag har beräknat pris- och löneomräkning med . Vid riksgymnasierna för döva ochhörselskadade i beräknas elevantalet /94 till 460 ( + 30).Sedan 1970-talet har fyra tjänster som hörseliekniker varit inrättade vidBirgitiaskolan i men tjänstgöringen har varit förlagd lillriksgymnasierna för döva och hörselskadade. Innehavarna av tjänsterna harfr.o.m. överförts till anställning, med oförändradearbelsup|)gifter, hos kommunen. Medel motsvarande deras lönekostnader bördärför föras över till detta anslag ( + ). Jag beräknar antalet elever medsärskild Rh-anpassad utbildning vid gymnasieskola /94 till 110(+19). Därmed har jag beaktat övergången till en treårig gymnasieskola. Jagvill för kännedom meddela all har fåttregeringens uppdrag alt undersöka förutsättningarna för en utökad verksamhetmed Rh-anpassad gymnasieutbildning. Jag bilräder Nämndens för vårdartjänstförslag om förtydligande av bestämmelserna i 5 kap. 27 § skollagen (1985:1100). Jag vill ta upp ytterligare enfråga när det gäller de svårt rörelsehindrade ungdomar som har rätt tillRh-ulbildning enligt 5 kap. 27 § skollagen (1985:1100). För dessa elever ärhemkommunerna skyldiga all betala ersättning för utbildningen i gymnasieskolanenligt 5 kap. 24 § skollagen. Däremot skall hemkommunerna givelvis inte varaskyldiga alt lämna ekonomiskt stöd till särskilda omvårdnadsinsatser i form avboende i elevhem, omvårdnad i boendel och habilitering, eftersom statenansvarar för finansieringen av delta. Det statliga bidraget administreras . Dessutom kan efter ansökan ell särskiltutbildningsbidrag beviljas dessa ungdomar som bl.a. läcker kostnaderna för tvåhemresor . Jag föreslår därför all del görs ett tillägg till 5 kap. 33§ skollagen så alt det av lagen klart framgår alt hemkommunernas skyldighetall lämna ekonomiskt stöd till inackordering inle skall gälla dessa elever. Under anslaget B 9. Bidrag tilldriften av särskolor m.m. anvisas innevarande budgetår särskilda medel förbidrag lill kostnader för viss riksrekryterande utbildning för psykisktutvecklingsstörda elever. Statsbidrag lämnas enligt särskilda avlal mellanslalen och Landsting, och länslandsting avseende utbildning vid i , Salbohedskolan iSala och viss yrkesutbildning i . Medel för dessa utbildningar bör ilikhet med vad som gäller för andra riksrekryterande utbildningar för elevermed handikapp beräknas under detla anslag (kr inkl. pris- ochlöneomräkning). Bil 9 De förslag som jag nu harlagt fram i inledningen till littera B uniler rubriken och lärarna (1.5.1-1.5.3),rubriken och rubriken av övergångsbestämmelse lillskollagen (1985:1100) samt under anslaget B I. och under detta anslag kräver i frågaom skollagen (1985:1100) dels alt 2 kap. 4 §, 5 kap. 27 och 33 §§, 11 kap. 20och 21 §§ samt 14 kap. 8 § ändras, dels att del införs en ny paragraf, 11 kap.24 §, samt närmast före 11 kap. 24 § en ny rubrik. Vidare krävs del en ändringav punkten 2 i övergångsbestämmelserna till lagen (1992:598) om ändring iskollagen (1985:1100). I enlighet med vad jag anfört harinom Utbildningsdepartementei utarbetats förslag till ändring i skollagen(1985:1100), inbegripet de nämnda övergångsbestämmelserna. Förslaget börfogas lill della protokoll som bilaga 9.1. Jag hemställer alt regeringen föreslår all 8.anta ell inomUtbildningsdepartementei upprällal förslag till lag om ändring i skollagen(1985:1100), 9.till SärskildaInsatser på skolområdet för /94 anvisa etl förslagsanslag på . Bidrag till viss verksamhet inom det kommunalaskolväsendeti 30 169 772 692 21 451 906 0002 'Ny rubrik. Bidrag lill driften av del kommunalaoffentliga skolväsendet. lWl/y2:15l), del II s. 1.55. Från anslaget utbetalas ellgenerellt finansiellt stöd lill verksamhelen i skolan och vuxenutbildningen(seklorsbidrag) enligt förordningen (1991:1123) om slätsbidrag till deloffenlliga skolväsendel mm. har med anledning av 1992års kompletteringsproposition del II om ekonomi beslutat all elt nytt generellt statsbidrag, ettstatligt utjämningsbidrag, skall tillämpas fr.o.m, (prop.1991/92:150 del II s. 155,bet. 1991/92:FiU29, rskr. 1991/92:345). Beslutet innebär all sektorsbidrageluniler della anslag för budgelåtel /93 avvecklas och inordnas i det nyastatliga utjämningsbidraget till kommunema från . Under innevarande budgetår betalas från anslags|)osien 1.Sektorsbi- Piop. 1992/93:100 drag också utgifter för statsbidrag bl.a. lillriksrekryterande teknisk vux- Bil. 9 enutbildning vid och kostnader för uniler-visningsinsatser vid Sundsgården, . Vid sidan av sektorsbidragel utbetalas även -särskiltverksamhetsstöd lill bl.a. vissa riksrekryterande gymnasiala utbildningar ochtill vuxenutbildning som är av riksintresse, -bidrag tillkostnader för gymnasiala utbildningar som övervägs att överföras till annanutbildningsform, -bidrag tillkostnader för anslutning lill examensorganisalio-nen () i , -bidrag lillengelskspråkig gymnasial utbildning, -ersättning lillkommun för merkostnader för nordiska elever på gymnasial nivå, -ersättning förpersonskada till elev i viss gymnasieutbildning, -bidrag lillkonsumentekonomiska utbildningar vid tre lanthushållsskolor, -särskilt bidragför anordnande av ell iredje utbildningsår i gymnasieskolan. Under anslaget beräknas också medelför pensionskostnader och andra trygghetsförmåner (lönekostnadsi)ålägg). ()budgetprognos 1 för /93 visar på en utgiftsutveckling somöverstiger det belopp med vilket anslaget förts upp i statsbudgeten förbudgetårel 1992/93. Det prognostiserade utfallet är ,vilket skulle innebära all anslaget överskrids , eller med 266miljoner kronor. Skolverkels anslagsframslällning för /94innebär i huvudsak följande: I propositionen Växa med kunskaper- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen har särskilda medel beräknats för reform- och ge- nomförandekostnader för den nya gymnasieskolan (prop. 1990/91:85, bet. 1990/91: UbU 16, rskr. 1990/91:356). föreslår att dessa medelutbetalas från della anslag fr.o.m. nästa budgetår ( + ). 2.Vidare föreslårSkolverkel att lill bidrag lill dansundervisning på grundskolenivå i Malmökommun anvisas (+ ). -bidrag lillkostnader för undervisningsinsaiser vid internatskolaSundsgården m.fl. ändamål förs lill anslaget B 16. Bidrag till driften av friståendeskolor (- ), -medel underanslagsposten 4 avseende kostnader för vissa gymnasieutbildningar förs överlill förslagsanslaget B 15. Bidrag lill svensk undervisning i utlandet mm, (-) och medel för ersättning för personskadatill elev i viss gymnasieundervisning anvisas under Socialdepartementetshuvudtitel (- ), - medel för pensionskostnader och andra trygghetsförmånerför skol ledare och lärare förs över lill huvudtitel (-) saml