prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Enligt det första generella utbildning-silireklivet är,som nämnts, etl reglerat yrke den reglerade yrkesverksamhet eller ilensamlade verksamhet som representerar detta yrke i en medlemsstat. Regleradyrkesverksamhet är en yrkesverksamhet för vilken etl examensbevis direkt ellerindirekt, på grund av lagar eller andra författningar, är etl villkor för allulöva denna verksamhet eller en form därav. Som framgått av min redovisning avskollagens bestämmelser är lärarutbildning etl krav inle för all få tjänstgörasom lärare men väl för anställning som lärare utan lidsbegränsning. Den sominte uppfyller delta krav får sålunda anställas som lärare för högst ell år isänder. För alla lärare i den offentliga skolan krävs att de har en utbildningavsedd för den undervisning de i huvudsak skall bedriva. Detla sistnämnda kravriktar sig till arbetsgivaren, dvs. kommunerna och landslingen. Lagstiftningeninnehåller möjligheterna alt i vissa angivna fall göra avsteg från dessa krav. Eftersom en person inle kan få enfast anställning som lärare inom det offenlliga skolväsendel ulan all halärarulbiUlning måsle läraryrket anses vara elt reglerat yrke i den mening somdet generella utbildningsdireklivel avser. 1.5 Förslag till ändring I skollagen m.m. t.5.1 Godkännande av lärdruibildiiiiig Innebörden av bestämmelseina i 2 kap. 4 § skollagen är alten person som har bevis över genomgången lärarutbildning från annal land änSverige eller de noiiliska länderna har räil all få lillsvidareanställning somlärare i endasl om vid en prövning av per- sonensutbildning finner att denna i huvudsak motsvarar en svensk el- Prop.1992/93:100 ler nordisk lärarutbildning. Denna ordning synes stämma mindre välBil. 9 överens med de krav som skulle följa av ett avtal med EES-avtalels innehåll.Jag förutsätter alt del avlal som avses bli framförhandlat i stället för detursprungligen tänkta kommer att få samma innehåll på denna punkt. Jag anseremellertid inle alt vi behöver invänta ett sådant avlal för att generellt kunnagodta lärarutbildningar från de berörda länderna. Lärarutbildningarna inom denkrets av länder som avsåg får generellt anses hålla sådankvalitet, att de i princip kan ligga lill grund för verksamhet som lärare äveni vårt land. För dem som har andra utbildningar än lärarutbildning ellerlärarutbildningar från länder utanför nuvarande EFTA och EG bör en vissprövning kvarstå. inhämtar nu för sinprövning av enskilda ärenden etl utlåtande från Verket för högskoleservice(VHS) med en värdering av den utländska högskoleutbildningen. VHS har som en avsina särskilda uppgifter att svara för bedömning av utländskahögskoleutbildningar. För överskådlig lid framöver torde fallen då utländskalärarutbildningar behöver bedömas särskilt bli få. Eftersom kompetens finnsinom VHS, är det då inle rimligt alt bygga upp en parallell sådan hosSkolverket. Svarar VHS för prövningen i sak, blir det uppenbart en onödigomgång att gå via . Kommuner och landsting, liksom enskilda, bör förvärdering av utländska högskoleutbildningar kunna vända sig direkt till VHS.Del är därvid rimligt alt VHS får ta ul en avgift som läcker kostnaderna förvärderingen. Jag föreslår att 2 kap. 4 § ändrasså att del för anställning som lärare i del offenlliga skolväsendel utantidsbegränsning skall krävas all den sökande har genomgått svensk eller därmedJämställd lärarutbildning i andra nordiska länder, EFTA-länder eller EG-ländersom huvudsakligen är inriktad mol den undervisning anställningen avser. Det kan självfallet vara så alllärare med utbildning i andra länder har en annan kombination av ämnen i sinexamen än vad som är vanligt i . Direktivel 89/48/EEG kan inte innebäraall lärare med utbildning i andra länder, lika litet som lärare med svenskutbildning, skall undervisa i ämnen de inte behärskar. Den övergripanderegleringen i 2 kap. 3 § att kommunerna och landslingen är skyldiga att förundervisningen använda lärare som har en utbildning avsedd för den undervisningde i huvudsak skall bedriva, liksom regleringen i 4 § att del förtillsvidareanställning krävs lärarutbildning med huvudsaklig inriktning mot denundervisning anställningen avser, är enligt min mening en tillräcklig garantii della avseende. Det syslem som jag nu föreslagitlåter sig inle förenas med den nu gällande särskildameriivärderingsförordningen. Denna framstår fö. redan under gällandeförhållanden som en diskutabel reglering. Jag anser därför all meriivärderingsförordningennu bör upphävas. Jag återkommer i annat sammanhang till regeringen i dennafråga. 1.5.2 Kunskaperom svenska skolans styrdokument Prop.1992/93:100 En lärare i det offentliga skolväsendet i skallgivetvis ha kunskap om och i sin undervisning utgå från de nationellastyrdokumenten för skolan, dvs. skollagens övergripande bestämmelser omlikvärdig utbildning, utbildningens mål och verksamhetens utformning (1 kap. 2§) liksom om läroplanen, programmål och kursplaner för resp. utbildning.Hitintills har det emellertid inte funnits behov all i förfailnings-textensärskilt beröra den saken. Kunskaper om den svenska skolans mål och om dekursplaner m.m. som en lärare skall utgå från i sin undervisning förutsättsden svenska läraren sålunda inhämta under lärarutbildningen. 1 del merinternationella perspektiv som vi nu kan se framför oss finns del emellertidanledning att uttryckligen ställa del kravet på lärare, som skall verka inomdet svenska offentliga skolväsendet, att de har kännedom om de nyssnämndaväsentliga styrdokumenten för skolan. Delta bör komma till uttryck i 2 kap. 4 §skollagen. Kravet bör gälla generellt oavsett lärarens bakgrund. Kravet på kännedom omstyrdokumenten bör emellertid begränsas till att gälla för anställning tillsvidare. För den som inte kan anses fylla kravet finns därmed en möjlighet tilltidsbegränsad anställning, om det saknas sökande som uppfyller kravet. 1.5.3 Kunskaper i svenska Av min redovisning har framgått att krav påkunskaper i ell visst lands språk kan uppfattas som brott mot del tidigarenämnda diskrimineringsförbudet. Vad som kan godtas i form av särbehandlandeål-gärder är dock ytterst en rättstillämpningsfråga. EG-domslolens bedömning isådana fall beror ofta av en intresseawägning, där åtgärdens ändamål ochutformning vägs mot intresset av fri rörlighet. Man talar därvid omprinciperna om nödvändighet och proportionalitet. har i fallet Groener(397/87, v Minister for Education and the ) angett au en fast anställning som lärare vidi detta fall en offentlig yrkesutbildning är en anställning av en sådan art attdet är berättigat all ställa krav på språkkunskaper (i delta fall gaeliska). I de överenskommelser om gemensamnordisk arbetsmarknad för lärare som jag redovisat inledningsvis finns angivetalt lärare skall ha tillräckliga kunskaper i skolans undervisningsspråk. Det är för de allra flesta fall ensjälvklar förutsättning att lärare som undervisar i den svenska skolan skallkunna göra delta på landets språk. Kunskaper i svenska ser jag som en nödvändigförutsättning inte enbart för själva undervisningssituationen utan även försociala kontakter med eleverna och deras föräldrar samt för de diskussioner medkolleger och skolledning som ingår i läraruppgiflen. Del förekommer i svenska skolorförsök med undervisning på främmande språk i andra ämnen. Vissa gymnasieskolorhar en undervisning med internationell inriktning. I dessa fall kan det diskuterasom lärarna också måste kunna svenska. Del jag angav om behovetav kunska- Prop. 1992/93:100 per i svenska i andra situationer i skolan gör attjag fmner det rimligt Bil. 9 att i princip kräva svenskkunskaper av alla läraresom skall få tillsvidareanställning i svensk skola. Jag anser dock att det börfinnas ett visst utrymme för undanlag. De undantagsfall som kan komma ifrågahänger samman med utbildning på främmande språk och liknande. Sådana skäl fåranses utgöra synnerliga skäl för avsteg. När det gäller tidsbegränsadeanställningar anser jag det emellertid inte nödvändigt att uppställa etlsådant direkt språkkrav. Visserligen bör de som anställs tillfälligt, i hrislpå sökande som uppfyller normalkraven, som regel behärska svenska språket.Huvudmännen bör dock ha en möjlighet alt för anställa ävenlärare som saknar dessa språkkunskaper, om del ändå skulle vara angeläget medhänsyn till undervisningen t.ex. för begränsade undervisningsavsnitt. Vad jag nu anfört medför all kravetpå kunskaper i svenska skall införas i skollagens 2 kap. 4 § (se bilaga 9.1). Mina förslag till ändring iskollagen finns samlade under anslaget B 8. Särskilda insatser på skolområdet. 1.6 Andra generella utbildningsdirektivet Det första generella utbildningsdireklivel omfattar, somframgått, erkännande av utbildningsbevis från högskoleutbildningar som ärminst långa. Därmed omfattar delta direktiv utbildning till lärare igrundskolan, grundläggande vuxenutbildning samt lärare i teoretiska ämnen igymnasial utbildning. Utbildningen av lärare i yrkesämnen i gymnasialutbildning och påbyggnadsulbildning omfattas däremot inte av det förstagenerella direktivet. Lärare i yrkesämnen har oftast enlika lång väg till läraryrket som lärare i teoretiska ämnen. De har antingenen utbildning inom sitt yrke följd av yrkesverksamhet eller sju årsyrkeserfarenhet. 1 båda fallen har de ett års lärarutbildning på högskola.Eftersom del första direktivet uteslutande gäller högskoleutbildningar avminst längd, faller yrkeslärarna utanför delta direktiv. Det andragenerella ulbild-ningsdireklivet (92/51/EEG) omfattar dock bl.a. sådanautbildningar som yrkeslärarna har. Del andra generella utbildningsdireklivelhar samma syfte som det första direktivet, nämligen att examensbevis i etlmedlemsland skall accepteras av andra medlemsländer. Till skillnad från det förstagenerella utbildningsdireklivel är det andra generella utbildningsdirektivetinte med bland de direktiv som omfattades av EES-avlalet. Detta beror på attEG:s ministerråd antog det andra generella utbildningsdireklivel efter del attEES-avtalet slöts. Medlemsländerna i EG skall vidla åtgärder för alt genomföradetla andra direktiv före . Inom pågårarbetet med att bedöma konsekvenserna av del andra generellautbildningsdireklivel för vidkommande. 1 vissa avseenden är dessasvårbedömda. Detta gäller emellertid inte yrkeslärarna. Jag har i det föregående föreslagit alt skollagen ändraspå sådanl sätt Prop. 1992/93:100 att lärare med utbildning från andraEFTA-länder och Bil. 9 kan få tillsvidareanställning i densvenska offentliga skolan. De ändringar jag föreslagit gäller allalärargrupper, dvs. Härigenom kommer lärare från andra EFTA-länder saml alt kunna få tillsvidareanställning i . Teknikerutbildningen skall vara ett alternativ för eleversom gått teknisk gren inom naturvetenskapsprogrammet, men också en påbyggnadpå tekniskt-industriella yrkesprogram (prop. 1990/91:85). Årskurs fyra vidteknisk linje (T4) anordnas /93. Det är viktigt alt säkerställa enbred rekryteringsbas för vidare teknisk utbildning. Del krävs därför enkraftigt ökad lillgång på sökande med lämplig förutbildning. Rekryteringslägelär emellertid problematiskt, eftersom antalet elever som söker tekniskutbildning i gymnasieskolan minskar . En av orsakerna lilldet dåliga rekryteringsläget synes vara all tekniskt intresserade ungdomarinte har en garanti för att de kan bygga på sin treåriga utbildning med eltmer yrkesinriktat fjärde år. Många väljer därför att inte söka till enlekniskt inriktad gymnasieutbildning efter . Teknikerutbildningen hördefinitionsmässigt hemma under beteckningen påbyggnadsulbildning inom komvuxdels ilärför alt den bygger på avslutad treårig gymnasieskola, dels därför är mer direkt yrkesinriktad lill skillnad från gymnasieskolan som ärstudie- eller yrkes-förberedanile. Kommunerna har inle någon absi)luiskyldighet alt vare sig anordna gymnasial komvuxutbildning ochpåbyggnadsulbildning i den egna kommunen eller erbjuda sådan utbildning genomsamverkansavtal med annan kommun. Eftersom kommunerna har frihet attorganisera sill skolväsende, är det ingenting som hindrar allleknikerutbildningen förläggs till en gymnasieskola, om den naturligt hörhemma där. Ett effektivt resursutnyttjande kan åstadkommas genom samverkan medgymnasieskolan när det gäller lokaler, personal, administration och utrustning. Del har på flera säll framkommitalt många kommuner inle anordnar eller ens är beredda alt betala interkommunalersättning för elever som önskar gå en teknikeruibildning i en annan kommun.Del har också på vissa håll visat sig svårt all få lill stånd en planering försådan utbildning övei' kommungränserna. sammanhänger bl.a. med gällanderegler för interkommunal ersättning för vuxenutbildning. Del är av utomordentligt stor viktatt ilel finns ell utbud av teknikerutbildning över hela landet. Del är ocksåväsentlig! all utnyttja den lärarkompetens och den utrustning som redan finnsinom områdei teknik. Kommunerna bör därför, inom sin kommunala vuxenutbildning, Prop. 1992/93:100 prioritera anordnandet av leknikerutbildningen. Det är ocksånödvän- Bil. 9 digt att en samverkan mellan kommunerna kommer till stånd. Kommunerna bör bli skyldiga allbetala interkommunal ersättning för en elev som önskar gå teknikerutbildningeni en annan kommun, när hemkommunen inte själv anordnar eller erbjuder den genomsamverkansavtal. Detta skulle öka möjligheterna för utbildningsanordnarna attmarknadsföra leknikerutbildningen som en reguljär fortsättning på ett gymnasieprogram. Vad jag anfört kräver ändring iskollagen. En sådan bör dock inte uteslutande ta sikte påleknikerutbildningen. Den utgör visserligen del stora problemet, men därutöverser jag risk för problem också med sådana starkt specialiserade utbildningarsom förekommer bara på en plats eller på ett fåtal platser i landet. 1 någrafall kan det gälla utbildningar där det kan sägas finnas ett allmänt intresseav att de står öppna för elever från hela landet. Närmare föreskrifter ominterkommunal ersättning bör ankomma på regeringen, kräver ettbemyndigande i lagen för regeringen alt meddela sådana föreskrifter.Bemyndigandet bör, mot bakgrund av vad jag här förut anfört, preciseras tillatt avse endasl sådana utbildningar som anordnas på ell begränsat antalplatser i landet och för vilka det finns etl allmänt intresse alt de står öppnaför sökande från hela landet. Eftersom utbildningen skall ståö|)pen för sökande från hela landet, krävs också att en kommun som anordnarsådan utbildning blir skyldig att la emot sökande från en annan kommun. Dennaskyldighet gäller självfallet endasl behöriga sökande. Med hänsyn tillförfrågningar m.m. finns det skäl att förtydliga bestämmelsen om en kommunsskyldighet enligt 11 kap. 20 § genom all där ange all skyldigheten endastomfailar behöriga sökande. Skyldigheten att la emot en sökande innebär inte alldenne garanteras en plats på den sökta utbildningen utan endast att han harrätt att bli mollagen som sökande på samma villkor som den egna kommunens invånare.Denna princip kan också behöva tillämpas på vissa andra utbildningar avspeciell karaktär. Ungdomar som, i en annan kommun änhemkommunen, deltar i gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsulbildning förvilken hemkommunen är skyldig all betala har, fram lill och med del förslåkalenderhalvåret del år de fyller , rätt till visst ekonomiskt stöd avhemkommunen för sin inackordering. Denna rätt bör även omfatta de ungdomarför vilka hemkommunen nu föreslås bli skyldig att utge interkommunal ersättning. Hemkommunen skall till en ansökanom utbildning i annan kommun foga ell yttrande om man ålar sig att svara förkostnaderna för elevens utbildning. Eftersom etl yttrande skulle saknabetydelse beträffande utbildning som hemkommunen blir skyldig ati betalaersättning lör, bör skyldigheten au avge yttrande inle omfalla sådanutbildning. 1 del hittillsvarandesektorsbidraget lill kommunerna ingår beräkningsgrunden kommunalvuxenutbildning. De medel som betalas ul en- ligt denberäkningsgrunden motsvarar i huvudsak statens lidigare spe- Prop. 1992/93:100cialdestinerade bidrag lill komvux och grundvux. Enligi skollagen är Bil. 9kommunerna skyldiga att anordna gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning.Däremot föreligger inte någon absolut rätt för den enskilde alt få genomgåsådan utbildning. Följaktligen har kommunerna fåll etl stort utrymme för allbestämma dimensioneringen av sin gymnasiala vuxenutbildning ochpåbyggnadsulbildning. Den längre gående skyldigheten all utge s.k. interkommunalersättning som mill förslag innebär är begränsad lill vissa utbildningar meden förhållandevis ringa total volym. förslag får anses rymmas inom den medlagen avsedda komvuxvolymen. Mina förslag till ändring iskollagen finnas samlade under anslaget B 8. Särskilda insatser på skolområdet. 3 Betyg i gymnasieskolan Jag vill för information meddela följande. Ioch med den reformerade gymnasieskolan kan kommunerna själva bestämma om etlämne skall koncentralionsläsas och när detla skall ske. Meddenna ordning kan en relativ betygssättning efter en normalfördelning förlandet i sin helhet inte längre upprätthållas. En sådan förutsätter allgemensamma centrala prov kan göras över hela landet inför betygssällningen. Somen temporär lösning på beiygssätlningsproble-mel har regeringen därför jusieralbestämmelsen i gymnasieförordningen (1992:394) så all betygssällningen skallske med en femgradig skala, där 5 är högsta betyg och 3 betyget för medelgodakunskaper. Centralt utformade prov för linjer och specialkurser igymnasieskolan skall finnas all tillgå som hjäl|)medel för lärarna all bedömakunskapsnivån. Denna ändring påverkar dock inte bestämmelserna förbelygssällning på linjerna och specialkurserna i gymnasieskolan. 4 Anskaffning av praktikplatser för skolans behov () fick iuppdrag av regeringen alt uireila frågan om praktikplatsanskaffning för grund-och gymnasieskolan sedan AMS i sin anslagsframställning för /92föreslagit all ansvaret för denna verksamhet skulle överföras från AMS lillkommunerna. AMS skulle ulföra regeringsuppdraget i samråd med . Synpunkter på förslag skulle inhämtas fiån dåvarandeSkolöverstyrelsen (SÖ) och samt aihetsmarknadens parter.AMS har avlämnat rapporten och föreslår där att ansvaret föl anskaffning av platser förskolans yrkes- och arbelslivsorienle-ring överförs till kommunerna den 1 juli1993. har i en skrivelse den 4 september 1992tillstyrkt förslagen i AMSrapport under förutsättning att kommunerna kompenseras för de Prop.1992/93:100 ökade kostnader som etl överlagande av ansvaret innebär. har Arbetsmarknadsverketanskaffat ca 475 000 platser för skolans yrkes- ocharbetslivsorientering, varav ca 400 000 utgör prao-veckor för och resterandeplatser olika former av gymnasiepraktik. Ett genomförande av riksdagensbeslul med anledning av propositionen Växa med kunskaper - om gymnasieskolanoch vuxenutbildningen (prop. 1990/91:85, bet. 1990/91:UbU16, rskr. 1990/91:356)kommer bl.a. att innebära att skolan tar etl väsenlligt steg närmarearbetslivet och arbetsplatserna. Av propositionen framgår att skolansarbelslivskontakter kommer all få en mer framskjuten ställning och en fastareförankring i själva undervisningen. Utbildningen vid de yrkesförberedandeutbildningsprogrammen kommer i ökad utsträckning att förläggas lill arbetsplatserutanför skolan. För alt kunna utöva det yrkespedagogiska ansvaret kommerlärarna all hålla lät kontakt med arbetsplatserna och därmed kommer skolan altsnabbi få ell omfattande och naturligt kontaktnät med arbetslivet. Chefen förArbetsmarknadsdepartementet har samrått med mig och kommer allföreslå all ansvaret för anskaffning av platser för skolans yrkes- ocharbetslivsorientering förs över lill kommunerna den Ijuli 1993. Kostnaderna förpraklikplatsanskaffningen ingår i Arbetsmarknadsverkels förvallningsmedel. Föralt överföra denna verksamhet lill kommunerna bör av medlenför Arbetsmarknadsverkels förvaltning föras över till kommunerna. Chefen förFinansdepartementet har därför lidigare under sjunde huvudtitelns anslagStatligt utjämningsbidrag till kommuner föreslagit motsvarande höjning avutjämningsbidraget. 5 Ändring av en övergångsbestämmelse i skollagen (1985:1100) Jag vill begagna tillfallet all här ta upp en särskildfråga av ekonomisk art som föranleds av del ändrade huvudmannaskapet försärskolan. beslöt altansvaret för särskolan och särvux skall föras över från landsting till kommuner(prop, 1991/92:94, bet. 1991/92:UbU21 och 28, rskr. 1991/92:285). Överförandetskall kunna ske successivt men skall vara genomfört före utgången av . Genom lagen (1992:598) om ändring iskollagen (1985:1100) ändrades bestämmelserna i bl,a. 6 kap, i enlighet medriksdagens beslul. Enligt punkten 2 i övergångsbestämmelserna lill lagen gällerfram lill den lidpunkt då huvudmannaska[)et överlåts vissa bestämmelser,däribland 6 kap. 5 §, i sin lydelse vid utgången av . Den äldrebestämmelsen i 6 kap. 5 § medgav att elt landsting som överlåtit huvudmannaskapetför särskolan lill en kommun fick lämna ekonomiskt bidrag till kommunen. Hadeöverlåtelse skett lill samtliga kommuner inom lanils- tingetfick kommunerna samverka med varandra för att anordna utbild- Prop.1992/93:100 ningen och lämna ekonomiska bidrag till varandra, om detbehövdes Bil. 9 för kostnadsutjämning mellan kommunerna. Många kommuner har redan tagit överansvaret för särskolan och särvux från landslingen och i andra kommuner finnslångt framskridna planer på ett sådant övertagande. Enligt nu gällande reglermedför överlåtelsen att möjligheten att lämna bidrag enligt äldre föreskrifterupphör. Dessa landsting och kommuner bör emellenid - enligt min mening - åtminstoneunder en övergångsperiod ha fortsatt möjlighet att lämna bidrag sinsemellan somett alternativ till skatteväxling. Denna möjlighet bör gälla till utgången avår 1995. Samma möjlighet till en regleringvia bidrag bör få finnas fram till utgången av när det gälleröverlåtelse av huvudmannaskap för särvux. En reglering av den innebörd somjag har föreslagit bör tas in som ett tillägg i punkten 2 iövergångsbestämmelserna till lagen (1992:598) om ändring i skollagen (1985:1IOO), Mina förslag till ändringar iskollagen finns samlade under anslaget B 8. Särskilda insatser på skolområdet. 6 Avskaffande av vissa anslag Bidrag till driften av särskolor och särvux samt tillundervisning av invandrare i svenska språket har med anledning av 1992 årskompletteringsproposition del II omkommunal ekonomi beslutat att bl.a. bidragen till driften av särskolor ochsärvux samt till undervisning av invandrare i svenska språket skall avvecklasoch inordnas i det nya statliga utjämningsbidraget (prop.1991/92:150 del II s. 155,bet. 1991/92:FiU29, rskr. 1991/92:345). Anslagen för nämnda ändamål underåttonde huvudtiteln upphör således. Kvarvarande medel under innevarandeårs anslag Bidrag till driften av särskolor m.m. fördelas enligt mina förslagtill andra anslag /94 enligt följande: -medel förbidrag till frislående särskolor har förts lill anslaget B 16. Bidrag lilldriften av frislående skolor, -medel förlönekostnadspålägg hai förts till Finansdepartementels huvudtitel anslaget F8. Tjänstepensioner för skolledare och lärare, -medel förbidrag till kostnader för viss riksrekryterande utbildning för psykisktutvecklingsstörda har förts till anslaget B 8. Särskilda insatser påskolområdet saml -medel fördatautbildning i särskolan och konferenser m.m. har förts till anslaget B 4.Stöd för utveckling av skolväsendel. B 1.Statens skolverk Prop. Statens skolverks arbetsuppgifteroch organisation framgår i stort av förordningen (1991:1121) med instruktionför Slalens skolverk. Från anslaget bestrids ävenkostnader för nationell utvärdering och prov samt statistikproduktion. De övergripande målen för är alt medverka till en nationellt likvärdig utbildning för barn,ungdomar och vuxna genom -att varacentral förvaltningsmyndighet för skolor under högskolenivån (exkl. statligaspecialskolor), -uppföljning ochutvärdering av skolans verksamhet, -tillsyn avskolan med syfle att rätta till brister och förhållanden som inte kan ge uislagi en samlad utvärdering men som kan ha stor betydelse för enskilda,