prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Försvarsmaktenbestår i fred av fler än 100 myndigheter. Denna organisatoriskauppdelning har skapat behov av en särskild myndighet som svarar för vissaärenden och lämnar administrativt stöd tUl totalförsvarets många myndigheter.FCF:s uppgifter och verksamheter har därför framstått som både naturliga cxhrationella. Jaghar under avsnitt 2.1 Bakgmnd översiktiigt redogjort för syftetmed de förändringar i lednings- cxh myndighetsstmkturen inom det militäraförsvaret som statsmakteraa beslutat om i samband med försvarsbeslut. Bildandetav den sammanhållna försvarsmaktsmyndigheten ger i väsentiiga avseenden nyaförutsättningar i fråga om ansvars- cxh uppgiftsfördelningen mellanFörsvarsmakten cxh FCF. Ioch med statsmaktemas beslut om en sammanhållen myndighet som skaU ledas av enchef med ett odelat ansvar förbättras möjlighetema för regeringen att utkrävaansvar för de resultat som nås. För att detta skall kunna fungera måste den nyamyndigheten cxh dess chef självfallet ha det ansvar och de befogenheter somenligt verksförordningen (1987:1100) normalt tillkommer en myndighet (xh desschef. LEMOhar utifrån dessa utgångspunkter prövat FCF:s verksamhet cxh konstaterar atthuvuddelen av de olika tjänster som FCF utför behövs även i fortsättningen. Jagdelar denna uppfattning. LEMO:s förslag gäller i första hand vUken organisationsom är lämplig för det administrativa stödet m.m. när de nya fömtsättningar somjag här redogjort för inträder i och med att myndigheten bildas.Mina förslag däremot utgår i från en fördelning av ansvar cxh uppgifter för detadministradva stödet. Motbakgmnd av vad jag här anfört anser jag därför att Försvarets civilförvaltningskall läggas ned och att det ansvar som åvilar FCF skallfördelas i enlighet med vad jag redovisar i det följande. Ekonomi-ochpersonaladministrativa system Prop. 1992/93:1(X) Bilaga 5 FCF utvecklar, förvaltar och geranvändarstöd till system för löner och andra förmåner. I detta ingår bl.a. atttillhandahålla system för utbetalning av löner och andra förmåner tillanställda, frivilliga och vämpliktiga. På uppdrag främst av myndigheter underFörsvarsdepartementet ansvarar FCF även för utveckling cxh förvaltning avdatorstöd inom övrig personaladministration. FCFansvarar dämtöver för utveckling, förvaltning, installation och användarstödm.m. av totalförsvarets ekonomiadministrativa system. Tillsynsansvar medföreskriftsbehörighet utövas för att dllgodose kraven på en rättvisanderedovisning cxh en säker medelshantering vid myndigheteraa inomFörsvarsdepartementetsområde. Myndigheteraainom armén, marinen, flygvapnet cxh operativ ledning är de största användaraaav FCF:s system. Iallt högre grad kommer samma yttre fömtsättningar cxh krav när det gällerfinansiell styming att gälla för Försvarsmakten som för andra myndighetersekonomiska redovisning. Det är därför, enligt min mening, nödvändigt attFörsvarsmakten liksom övriga myndigheter som utnyttjar FCF:s system själva haren hög kompetens när det gäller att, inom ramen för gällande yttrefömtsättningar, ställa krav på utformning och anpassning av systemen utifråninre fömtsättningar och krav samt att använcfe de ekonomiskaredovisningssystemen så att god ekonomisk styraing kan säkerställas. Dettaleder till att Försvarsmakten, liksom andra statiiga myndigheter, skall ansvaraför användningen av egna ekonomisystem. Försvarsmaktenoch övriga myndigheter som utnyttjar FCF:s system måste även ha ansvar för depersonaladministrativa system som används inom myndigheten. Det ankommer påmyndigheteraas chefer att avgöra vilka personaladministrativa system m.m. somskall användas. Motbakgmnd av vad jag här anfört anser jag att Försvarsmakten cxh övrigamyndigheter som utnyttjar FCF:s system skall ansvara för användningen av egnaekonomi- cxh personaladministrativa system. I detta ingår att anskaffa systemdll en rimlig kostnad, att gentemot leverantören ställa krav på systemensfunktion, kvalitet och användarvänlighet m.m. Vidare ingår ansvar för attsystemen utnyttjas på ett ändamålsenligt sätt. Jag anser dessutom attmyndigheteraa skall ha ansvar för att anpassa systemen till inre fömtsättningari fråga om bl.a. ekonomistyming, organisation, verksamhet och ADB-stmktur samtinternt kunna ge användarstöd i detta avseende. Verksamheten behöver emellertidinte bedrivas i egen regi. Denna verksamhet bör även i fortsättningen varalokaliserad till . Riksrevisionsverketansvarar för regler, system cxh metoder för resultat-och ekonomistyming samt för uppföljning. Jag anser att RRV bör 37 hasamma relationer till Försvarsmakten och övriga myndigheter under Försvarsdepartement somtill andra myndigheter inom statsförvaltningen. 1992/93:100 Det innebär,att de generella regler, metoder cxh system som är gUtiga för Bilaga 5 dencivila sektom, cxkså bör tillämpas för försvaret. RRV skall därför svara för deekonomi- cxh personaladministrativa systemens anpassning till yttrefömtsättningar och i detta avseende ge användarstöd till de myndigheter somutnyttjar systemen. Vidare bör RRV svara för normering beträffende redovisningcxh medelshantering. Slutiigen bör RRV svara för systemutvecklingsverksamheten. Förde myndigheter som använder FCF:s ekonomi- cxh personaladministrativasystem innebär mina förslag inga förändringar vad gäller möjUgheteraa att iframtiden utnyttja systemen. I sammanhanget bör dock redovisas att överföringenav ansvaret tiU myndighetema för användningen av egna system innebär attFörsvarsmakten inte har något konceraansvar eller liknande gentemot andramyndigheter utan enbart inom den egna myndigheten. Dendåvarande regeringen uppdrog (cxh ) tillRRV respektive Statens löne- och () att utvecklasystemlösningar för den statiiga, såväl den civila som den militära, ekonomi-cxh personaladministrationen. Det utvecklingsarbete som RRV cxh SPV bedriver, idetta hänseende skall samordnas. Chefen för anför att gmndsynen i dessa regeringsbeslut står fast cxh att hon har för avsiktatt noga följa och ställa krav på det samart)ete som RRV och SPV bedriver i dettaavseende. Jaganser att de skäl som jag här anfört talar för att ansvaret för utveckling ochdllhandahållandet av nya framdda ekonomi- cxh personaladministrativa system böråvila RRV tillsammans med normering cxh anpassning av nuvarande system tillyttre fömtsättningar. Som ett led i detta föreslår jag därför att FCF:s ansvarför systemutvecklingsverksamhet överförs till RRV. Jag har i denna frågasamrått med chefen för . Deorganisatoriska cxh resursmässiga konsekvensema av denna ansvars- cxhuppgiftsfördelning bör bli föremål för överväganden i den organistionskom-mittésom jag i detta avsnitt kommer att föreslå. VidFCF utförs stödjande, rådgivande och konsulterande uppgifter inom detpersonaladministrativa området. Vidare handläggs ärenden som rör förmåner tillanställda, förmåner till värapliktiga cxh deras anhöriga samt förmåner tillFN-personal. AvFCF:s kundunderiag är den övervägande delen myndigheter inom huvudprogram 1-4. Närden nya försvarsmaktsmyndigheten bildas får den arbetsgivaransvaret 38 fördem som blir anställda i myndigheten. Som arbetsgivare skall För- svarsmaktenkunna utforma cxh genomföra en arbetsgivarpolitik som Prop. 1992/93:100omfettar bl.a. hur personal cxh lönemedel skall användas för att nå olika Bilaga 5 mål med verksamheten. Den nya myndigheten måste således ha sammaarbetsgivarbefogenheter som andra myndigheter. Motbakgmnd av detta anser jag att de uppgifter som FCF har ifråga om personaladministrativtstöd, tvistestöd, publikationer, konsultverksamhet, utbildning överförs tillFörsvarsmakten. Jag fömtsätter cxkså att andra myndigheter, som hörtill Försvarsdepartementet skaU ha det arbetsgivaransvar som normalt åvilarförvaltningsmyndigheter. Därför anser jag att de myndigheter som för närvarandestöds av FCF i fråga om personaladministration, publikationer,konsultverksamhet och utbildning bör skaffa stödet från andra leverantörer. BeträffandeFCF:s verksamhet rörande värapliktsförmåner anser jag att denna verksamhet börskötas av en myndighet utanför Försvarsmakten. Det gäller verksamhet med attutfärda tillämpningsföreskrifter om väraplikt-förmåner cxh med att betala utekonomisk hjälp vid repetitionsutbildning för vara- cxh civilförsvarspliktiga.Det gäller vidare vissa överklaganden. Uppgiften att handlägga dessa ärendenoch därmed förenad verksamhet bör enligt min mening i awaktan påpliktutredningens betänkande övertas av . FCFhandlägger ärenden om patent- och andra immaterialrättsliga frågor för ihuvudsak myndigheteraa under Försvarsdepartementet. Denna verksamhet är i daglokaliserad till Stcxkholm. Jaganser inte att patentverksamheten är av sådan karaktär att den bör ingå iFörsvarsmakten. Min uppfattning är emellertid att verksamheten är så starktpräglad av verksamhetsområdet att uppgiftema bör knytas till en myndighet inomFörsvarsdepartementet. Deflesta ärenden vid patentenheten gäller uppfinningar som avser krigsmateriel.Ärendena har därför på ett eller annat sätt anknyming till FMV. Jag anser pågmnd härav att övervägande skäl talar för att uppgifter och verksamhet vidFCF:s patentenhet övertas av . Verksamheten bör ävenfortsättningsvis bedrivas inom en gemensam patentavdelning för myndigheterunder Försvarsdepartementet men den bör också ha möjlighet att biträda andrastatiiga myndigheter i immaterialrättsliga frågor. Inomdet rättsliga området bedriver FCF verksamhet som omfettar trafikskadereglering enligt förordningen (FFS 1991:10) om skadereglering inom försvarsmakten m.m., cxh ttafikskadelagen (1975:1410), m.m. FCF 39 svararockså för reglering av övriga skador enligt nämnda förordning. FCF för också statens talavid domstol för myndigheter under Försvars- Prop. 1992/93:100 departementet.Vidare ingår bevakning cxh indrivning av fordringar för i Bilaga 5 huvudsakmyndigheteraa inom huvudprogram 1-4 samt övrigt juridislct stöd. FCF reglerarockså trafikskador cxh personskador åt uppdragsgivare utanförFörsvarsdepartementets område. Beträffande skaderegleringsverksamheten vill jaganföra följande. Utiedningenom försäkring av statens egendom har i sitt betänkande Risk och skadehanteringi statiig verksamhet (SOU 1992:40) föreslagit att den försäkringsliknandeverksamhet som FCF bedriver inom trafikskadeområdet skall utvidgas till attomfetta samtiiga statiiga motorfordon. (C1990:06) har övervägt behovet av en tjänstereseförsäkring för statiigt anställda.Utiedningen föreslår att ett försäkringsskydd vid tjänsteresa skapas och attdet bl.a. kan organiseras vid FCF. Chefen för har tidigarei dag (bil.l) redovisat sina förslag med anledning av de båda utredningama ochbl.a. föreslagit att Kammarkollegiet skall svara för denna försäkringsliknandeverksamhet. Enligtmin uppfattning är FCF:s skaderegleringsverksamhet inom trafikskadeområdetredan i dag - och än mer med beaktande av de förslag som chefen förFinansdepartementet (bil. 1) har lagt fram - av sådan karaktäratt den inte bör ligga inom Försvarsmakten. Det är, enligt min mening, istället önskvärt att verksamheten kan ges en organisatorisk anknytning sommarkerar att den är gemensam för hela statsförvaltningen. Jaganser därför att Kammarkollegiet är en lämplig myndighet för skaderegleringsverksamheten.Något hinder för att denna verksamhet även fortsättningsvis lokaliseras dllKarlstad finns enligt min mening inte. Jag hai i denna fråga haft samråd medcheferaa för Finans- och Civildepartementen. 1991/92:100 bil.l rskr. 1991/92:350 anges att en effektivisering avstatiiga myndigheters fordringsbevakning bör genomföras. Myndighetema avses gesett ökat ansvar att själva bevaka cxh driva in fordringar. Myndighetema börcxkså ges möjlighet att överlämna fordringsindrivningar till ettinkassoföretag. Regeringen förbereder en förordning som skallreglera myndigheteraas möjlighet att anlita Kammarkollegiet för stöd i dettaavseende. Motdenna bakgmnd anser jag att Försvarsmakten skall ansvara för bevakning cxhindrivning av sina fordringar. Däremot behöver verksamheten inte bedrivas iegen regi inom Försvarsmakten. Tjänsten bör i stället på gmndval av ettlångsiktigt avtal kunna köpas av Kammarkollegiet. FCF:s nuvarande verksamhetinom detta område bör därför övertas av Kammarkollegiet. Jag har i denna frågasamrått med chefen för . BeträffandeFCF:s reglering av ansvarsskador t.ex. flygskador cxh skador, samt beträffande det allmänna rättsliga stödet, så som avtals- och köprättsliga frågor, får jag anföra följande. Dennya myndigheten kommer att möta rättsliga frågor Prop.1992/93:100 Jag anser därför att det är angeläget att en Bilaga S tillräckligjuridisk kompetens och kapacitet finns samlad i myndigheten Försvarsmakten.När det gäller ansvarsskador är det väsentUgt att ett nära sambandfinns mellan de organisatoriska enheter där skadan kan ha uppstått cxhden enhet som handhar skaderegleringen. Av dessa skäl finner jag det lämpligtatt ansvaret för att föra statens tala vid domstol, för det aUmänna rättsligastödet cxh regleringen av ansvarsskador läggs på Försvarsmakten När det gäller regleringen av sådana skador kan Försvarsmaktenanlita den skaderegleringsnämnd som kommer att knytas tiU Kammarkollegiet.Som ett led i awecklingen av FCF anser jag att den organisationskommittésom jag föreslår skall tillkallas fär tiU uppgift att se överde organisatoriska och resursmässiga konsekvenseraa av förslagen beträffandereglering av ansvarsskador cxh det allmänna rättsliga stödet. Utöverden stödverksamhet som jag i det föregående behandlat lämnar FCF också servicetill myndigheter som hör till Försvarsdepartementets område. Det gäller främstadministrativ service till myndigheteraa i förvalttiings-byggnaden iKarlstad. FCF distribuerar och säljer handböcker och avtal till myndigheteraainom Försvarsdepartementets område. Dessutom ansvarar FCF för ett centraltarkiv avseende räkenskapsmaterial m.m. som skapats av de myndigheter underFörsvarsdepartementet som tillämpade samma redovisningssystem. Somett led i awecklingen av FCF anser jag att den organisationskommitté som jagföreslår skall tillkallas, får till uppgift att se över de verksamheter som härbeskrivits så att behoven tillgodoses på bästa sätt. Iawaktan på beslut om aweckling av FCF avser jag återkomma tillregeringen med förslag om att tillsätta en organisationskommitté med uppgiftatt utarbeta förslag till de organisatoriska cxh resursmässiga konsekvensema avregeringens förslag såvitt avser de områden som jag i detta avseende särskiltberört ovan. Efter beslut återkommer jag till regeringen med förslagom genomförandet. Prop.1992/93:100 Bilaga 5 -De nuvarande myndighetemaCivilbefälhavaren i Södra resp. Västia civilområdet samt Nedre resp.Övre civilområde läggs ned . -inrättas tvånya myndigheter, benämnda Civilbefälhavaren i Norra (CB N) resp. Södra (CB S)civilområdet. Myndigheteraa i de nya civilområdena lokaliseras till Luleåresp. - Fr.o.m. överförs länfrån Nedre Norr-landscivilområde till Mellersta civilområdet. LEMOhar avfemnat delbetänkandet (SOU 1992:106) Civilbefalhavaraa. Utredningensförslag överensstämmer i huvudsak med mina förslag. Dessutomföreslår utiedningen att det i varje civilområde bör finnas enställföreträdande civilbefälhavare. Utredningenbedömer att de förslag som lämnas medför en reducering av antaletårsarbetskrafter med ca. 5 och en besparing om ca. En förteckning över remissinstansema och remissvarenfinns i Försvarsdepartements akt i ärendet (dnr. F092/2174/). Utiedningensförslag biträds eller lämnas utan erinran av , ,, , , . , ,Länsstyrelseraa i , och . KraftsamElberedskap har inte heller några erinrUigar men pekar på vissa smärreolägenheter för fredsverksamheten. framhåller attverket samverkar med civil- och militärbefälhavare . 1992/93:100 genompostbefalhavare. Minskningen till tie civilområden kan medföra vissa Bilaga 5svårigheter. har inga erinringar även om förslaget beträffandeöverföringen av kan medföra vissa komplikationer. Statensjäravägar och har inga principiella invändningar mot förslaget menframhåller att fredsorganisation cxh krigsorganisation bör överensstämma såmycket som möjligt. Styrelsenför psykologiskt försvar anser att det finns behov av civilbefälhavare cxh attkansliema kan behöva förstärkas vid en indelning i tre civilområden. Scxialstyrelsenanför att förestående förändringar inom hälso- cxh sjukvården snarastförstärker behovet av den roll som civilbefälhavama har. betonar vikten av civilbefålhavarens uppgift i dettasammanhang. Civilbefälhavareni Södra civilområdet cxh Akademikers centralorganisation, somöverlämnat yttrande av SRAT som eget yttrande, ärpositiva till utredningens synpunkter cxh förslag men anser att de gamlakansliema skall ombildas i stället för att läggas ned och nya kanslierinrättas. Samma uppfattning i denna fråga har Civilbefälhavaren i ÖvreNorrlands civilområde. CivUbefalhavareni Västra civilområdet förordar att Södra civilområdet cxh Västra civilområdetbehålls eller att det i vart fall bildas två regionkanslier. Civilbefalhavarenanser att en lokalisering tiU är lämpligare än en lokalisering tillMalmö. Civilbefälhavareni Mellersta civilområdet delar uppfattningen att det behövs en myndighet påhögre regional nivå som inriktar och samordnar verksamheten på högre regionalnivå och även har uppgifter för ledning av funktionen Befolkningsskydd ochräddningstjänst. Civilbefälhavaren i Mellersta civilområdet anser vidare attdet inte finns behov av ställföreträdande civUbefälhavare, och han har ingenerinran mot att förs över till Mellersta civilområdet. Civilbefälhavareni Nedre civilområde vill inte avstyrka att förs övertill Mellersta civilomrädet. Civilbefälhavaren anser vidare att övervägandeskäl talar för att Civilbefälhavaren i Norra civlom-rådet lokaliseras tillÖstersund cxh att det bör finnas möjlighet att inrätta ett sidokansli.Civilbefälhavaren delar inte förslaget att en ställföreträdande civUbefälhavareskall finnas utsedd redan i fred. framhåller att civilbefälhavama inte har några direkta ledningsuppgifter inom området Befolkningsskydd och räddningstjänst. Verket understryker vikten av att den s.k. ansvarsprincipen dllämpas för civila myndigheter inom området. Verket är tveksamt tillatt anpassa det civife samhällets krigsorganisation tiU Prop. 1992/93:100den militära krigsorganisationen i så hög grad att en särskild civilmyndighet S skall finnas inrättad med krigsticfe samverkansroll som huvudmotiv. i anser attlänet skall tillhöra Norra civilområdet cxh att kansliet skall lokalieras tillÖstersund. Landshövdingeni Krisdanstads län föreslår att kansliet för Södra civilområdet lokaliserastill . Jaghar tidigare lämnat en redogörelse för de principer för den ledrungs- cxhmyndighetsstmktur som gäller cxh som utgör grunden för utredningensförslag. Landetär indelat i fem civilområden, vart och ett med en civilbefälhavare somchef. CivUbefalhavamasuppgifter i fred är beredskapsplanläggning samt utbildning och övning. I krigeller annars efter regeringens beslut skall civilbefälhavama verka för attstörsta möjliga försvarseffekt uppnås. Civilområdenas geografiska omfattningöverensstämmer med motsvarande militärområden. Fr.o.m. den 1 juU 1993 kommerlandet i enUghet med försvarsbeslut att vara indelat i tremilitärområden. Enviktig uppgift för civilbefälhavama är att samverka med det militära försvaret.De skall cxkså inrikta cxh samordna skilda funktioner inom den civila delen avtotalförsvaret mot gemensamma mål samt vid behov kunna fördela cxh kraftsamlabefindiga resurser för olika ändamål. Omfettningen av den samverkan som sker påregional nivå mellan det militära försvaret och totalförsvarets civila del göratt civilområdena cxh militärområdena bör ha sammanfallande gränser. Dettamedför att nuvarande Södra civilområdet cxh Västra civilområdet i princip börslås samman till ett nytt civilområde benämnt Södra civilområdet och att ocksånuvarande Nedre civilområde och Övre civilområde slåssamman till ett område benämnt Norra civilområdet. Förmyndighetema innebär detta att myndighetema Civilbefälhavaren i Södra resp.Västra civilområdet samt Nedre resp. Övre civilområde läggsned och att i deras ställe två nya myndigheter. Civilbefälhavaren i Norraresp. Södra civilområdet inrättas. Jaganser att det inte behövs någon ställföreträdare för civilbefälhavaren. Om civilbefälhavaren är förhindrad att fullgöra sina uppgifter kan dessa fullgöras av en särskild ersättare eller av kanslichefen. Bestämmelser om detta finns redan i förordningen (1988:1121) med instmktion för civilbefal havaraa. LEMO:sförslag, skulle om det genomförs, kunna skapa oklarhet om Prop. 1992/93:KX) civilbefälhavarens cxhställföreträdarens roller för samverkande staber och Bilaga 5 myndigheter.Valet av lokaliseringsort för de nya kansliema bör bestämmas främstmed hänsyn till deras samverkans- och kontaktnät. effektiviteten främjas ochkostnaderaa för bl.a. resor hållas nere. bakgmnd och medhänsynstagande till lokaliseringen av de viktigaste samverkandemyndighetema m.m. anser jag att utredningens förslag bör Närdet gäller frågan om vilket civilområde som skaU tillhöra anser jag attavgörande vikt bör fästas vid ställningstagandet tiU frågan om vilketmilitärområde som länet skall tillhöra. i avsnitt 4.1Ledningsfrågor. Jag anser således att bör ' Jaghar för avsikt att - om godtar förslagen - senare föreslå regeringenatt besluta om att tillkalla särskilda uttedare för att organisera de nyamyndigheteraa. Föratt tillgodose den civila luftfartens behov av svenska piloter och samtidigtminska avgången av piloter från flygvapnet inrättades underFörsvarsdepartementet den stadiga dafikflygarhögskolan (TFHS). Utbildningenvid skolan inleddes . Somen följd av försvarsbeslut (prop. 1986/87:95, bet. 1986/87:FöUll,rskr. 1986/87:310) fördes ansvaret för att lämna uppdrag till Chefen förflygvapnet att genom TFHS bedriva trafikflygamt-bildning överfrån Försvarsdepartementet dll . Samddigtöverfördes från fjärde till sjätte huvudtiteln medel för driftkost-nadema förTFHS. Undersenare år har det svenska civila trafikflygets behov av att nyrekrytera piloterminskat för att vara praktiskt taget obefintiigt. Dock bedömeralla parter att det finns ett visst långsiktigt och permanentnyrekryteringsbehov. Dencivila trafikflygamtbUdningen har vilat på ett samarbetsavtal mellan sfeten ochflygbolagen . Avtalet har sagts upp av flygbolagen.De sista elevema enligt avtalet beräknas lämna skolan . 1991/92:38 om den ekonomiska polidken angav regeringen riktlinjer fören ny näringspolitik. Bl.a. angavs attskattelätmader som påverkar företagande skall ersätta Prop. 1992/93:100branschstöd i olika former. I anslutning till detta uttalade regeringen i Bilaga 5 propositionen att stödet till den civila trafikflygamtbUdningenborde upphöra, när de nuvarande eleveraa har färdigutbilcfets. I1992 års budgetproposition (prop. 1991/92:100, bU. 7) anförde chefen förKommunikationsdepartementet att han ansåg att det är fördelaktigt om piloterför det civila trafikflyget kan utbildas i även fortsättningsvis cxhhan föratskickade ett utredningsuppdrag avseende dels möjlighetema att drivaTFHS vidare, dels frågan om huvudmannaskap för skolan. En utgångspunkt för enutiedning skulle därvid vara en verksamhet bedriven på basis av ett av marknadenfinansierat utbud av pilotutbildning cxh utan dittillsvarandeanslagsfinansiering av verksamheten. Rikscfegen (bet. 1991/92:TU13, rskr.1991/92:208) beslutade i enlighet med regeringens förslag. Ifebmari 1992 uppdrog regeringen åt Chefen för flygvapnet (CFV) att i samverkanmed flygbolagen cxh övriga berörda parter utrecfe de anförcfe frågoma. CFV konstaterar bl.a. att detframdda behovet av kvalificerade trafikflygare i svenska flygbolag kommer att varastort och att det därför är nödvändigt att bibehålla en planmässig utbildninginom landet. CFV redovisar förslag dll annan finansieringsform än statlig, menförordar - mot bakgmnd av behovet av att slå vakt om flygstridskrafteraasförmåga - en stadig finansiering även fortsättningsvis.