prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — I en skrivelse har AMS föreslagit att förinskrivna sökande vid , som genomgär yrkesinriktad rehabilitering på annanort än hemorten, skall ersättning lämnas för den faktiska boendekostnaden.Vidare förordar AMS att boendeservice, dvs. personlig assistent, skall betalasgenom kostnadsersättning inom ramen för utbildningsbidraget. AMS hänvisar isammanhanget lill praxis vid rehabilitering med rehabiliteringsersättning en- ligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. AMS förslaginnebär att boende Prop. 1992/93:100 och boendeservice för sökande medutbildningsbidrag fortsättningsvis inte Bilaga 11 skulle delfinansierasfrån anslaget C 3. Yrkesinriktad rehabilitering utan i stället av medel underanslaget C 4. Yrkesinriktad rehabilitering: Utbildningsbidrag. Inskrivna vid som får bostadoch boendeservice genom betalar boendet med sitt traktamente. Kostnader sominte täcks av traktamentet betalas från anslaget C 3. För egen del är jag inte beredd alt föreslå ändringar i dennadel. När det gäller sökande som behöver särskilt handikappanpassat boende somtillhandahälls av bör den merkostnad som handikappanpassningen medförbelasta anslaget Yrkesinriktad rehabilitering. Eftersom till viss del äravseti att ge service lill sökande med funktionsnedsättningar ochboendekostnader för dessa sökande belastar det nämnda anslaget serjag inte skäl att överföra merkostnadsdelen till utgifterna förutbildningsbidrag. Vidare vill jag erinra om att regeringen är1992 har beslutat om en lagrådsremiss med förslag till en ny lag om stöd ochservice till vissa funktionshindrade, m.m. Jag återkommer till detta i minbehandling av anslaget till Särskilda åtgärder för arbetshandikappade. För /94 beräknar jag till Yrkesinriktadrehabilitering (+ 23 630 000). Vid medelsberäkningen har jagtagit hänsyn till beslut (prop. 1990/91:150 bil. 11:9, bet.I990/91:FiU30, rskr. 1990/91:386) om omställning och minskning av den statligaadministrationen. AMS kommer fr.o.m. budgetåret1993/94 alt redovisa tillgängar enligt den nya budgetförordningen. Behovet avinvesteringar för arbetsmarknadsinstitutens verksamhet har beaktats vidberäkning av låneram för . I behandlingen av anslaget B 1.Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader har jag redovisat förslaget omgenerell räntebeläggning av statliga medelsflöden. Medlen under ramanslaget C3. Yrkesinriktad rehabilitering föreslås föras till det räntekonto med kredit,som tilldelas AMS. Anslaget till Yrkesinriktadrehabilitering har budgeterats utan hänsyn lill de tekniska justeringar sommåste göras till följd av ändringen av nivån på lönekostnadspålägget, denändrade finansieringsformen för Statshälsan, övergången tiU lån iRiksgäldskontoret samt de nya principerna för budgeteringen av anslagen.Riktlinjerna för dessa förändringar har tidigare denna dag redovisats av chefenför (bil. 1, Statsbudgeten och särskilda frågor, avsnitt2.2). Det belopp som kommer att ställas till myndighetens disposition börslutligt fastställas enligt de redovisade riktlinjerna och kan därför awikafrån det nu budgeterade beloppet. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Yrkesinriktad rehabiUtering för budgetåret1993/94 anvisa ett jn Yrkesinriktad rehabilitering: Utbildningsbidrag Prop. 1991/92 Utgift 749 657 412 Bilagall 1992/93 Anslag 506 470 000 1993/94 Förslag 570 017 000 Frän anslaget betalas utbildningsbidrag till inskrivnasökande vid . För /94 begär AMS tillutbildningsbidrag till inskrivna vid . Jag beräknar en volym om högst /94, vilket motsvarar ca 23 000 inskrivna deltagare. Kostnadernaför utbildningsbidrag för denna volym beräknar jag till (+ ). Vid medelsberäkningen har jag tagit hänsyn dels till att dengenomsnittliga kostnaden för utbildningsbidrag har ökat, dels till den sänkningav kompensationsnivån, som jag har föreslagit vid min behandling avarbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Yrkesinriktadrehabilitering: Utbildningsbidrag för /94 anvisa ettförslagsanslag på . Yrkesinriktad rehabilitering: Uppdragsverksamhet 1992/93 Anslag 1 000 1993/94 Förslag 1 000 Anslaget avser uppdragsverksamhet inom den yrkesinriktaderehabiliteringen, s.k. arbelslivsljänster, riktad till företag ochförvaltningar som vill använda sig av de kunskaper och erfarenheter inomområdet yrkesinriktad rehabilitering som finns inom . Enligt AMV:s årsredovisning uppgick länsarbetsnämndernasintäkter av uppdragsverksamheten till /92. Kostna derna uppgick till . Arets resultat efter avskrivningar, blev . Antalet konsulttimmar inom Arbetslivstjänster uppgick till 316 181 med en debiteringsgrad på , dvs. andelen debiteringsbara timmar av närvarotiden. Den genomsnittliga timkostnaden per debiterad timme var . AMS föreslår att under anslaget C 5.Yrkesinrik- Prop. 1992/93:100 tad rehabilitering: Uppdragsverksamhet /94 tilldelas ett Bilaga II förslagsanslag på . 2 Föredragandens överväganden 2.1 Resultatbedömning RRV har i den tidigare nämnda rapporten om yrkesinriktadrehabilitering inom tagit upp svårigheterna med attsärskilja kostnaderna för intäkts- och anslagsfinansierad verksamhet inomsamma myndighet. RRV tar också upp frågan om att konkurrensfördelar iförhållande till andra producenter kan uppkomma när en uppdragsverksamhetbedrivs parallellt med myndighetsverksamhet. Det innebär enligt RRV attsärskilda krav bör ställas på att konsultrollen i dessa fall är tydlig iförhållande till uppdragsgivaren. Vidare har RRV påtalat problem med attbehålla och utveckla kompetens hos under uppbyggnaden avuppdragsverksamheten. AMS skall återkomma till RRV med en skriftlig redogörelseför de åtgärder som har vidtagits eller kommer att vidtagas med anledning avrevisionsrapporten. Anslaget bör föras upp med endast ett formellt belopp om . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Yrkesinriktadrehabilitering: Uppdragsverksamhet för /94 anvisa ettförslagsanslag på . Särskilda åtgärder för arbetshandikappade 1991/92 Utgift 5 984 073 000 1992/93 Anslag 6 408 318 000 1993/94 Förslag 6 386 203 000 Anslaget omfattar arbetshjälpmedel och arbetsbiträde åthandikappade, näringshjälp, anställning med lönebidrag och statsbidrag tillskyddat arbete hos offentliga arbetsgivare. Arbetshjälpmedel ät handikappadeavser bidrag till arbetshjälpmedel eller anordningar på arbetsplatsen sombehövs för att den handikappade skall kunna utföra sitt arbete, bidrag tiUarbetsbiträde samt expertmedverkan i sädana ärenden. Bidrag till arbetsbiträdeskall göra det möjligt för handikappade att med hjälp av sådant biträde kunnautföra i stort sett normala arbetsinsatser. Näringshjälp i form av bidragskall ge en handikappad arbetssökande, för vilken det inte finns någon annanlämplig ätgärd som arbetsförmedlingen kan vidta, möjlighet att starta ett egetföretag. Vidare betalas ex-pertulredningar i ärenden rörande näringshjälp frånanslaget. Anställning med lönebidrag är enstödform som syftar till att stimulera ar betsgivare att ge anställning åt arbetshandikappade för vilka andra ätgärder inte kan vidtas för att underlätta en arbetsplacering. Bidrag enligt förordningen(1985:276) om statsbidrag till skyddat arbete Prop. 1992/93:100 hosoffentliga arbetsgivare avser bidrag till kommuner oeh i vissa fall andra Bilaga 11 offentliga myndigheter för att anordna skyddat arbete för personersom har särskilt stora svårigheter att få arbete på den reguljäraarbetsmarknaden. 1.1 Sökande ined arbetshandikapp. AMS har särskilt redovisat utvecklingen i fråga omuppnådda resultat vad gäller placeringar i arbete och utbildningar avarbetshandikappade sökande. Resultaten, som avser samtliga sökande medarbetshandikapp, framgår av följande tabell. Antal arbetshandikappade i genomsnitt somplacerats i arbete eller utbildning budgetåren 1989/90 - 1991/92 Fortsatt anställning hos samma arbetsgivare skyddat arbete (OSA) Summa placeringar i arbete och utbildning 1.2 Arbetshjälpmedel åt handikappade Utgifterna för bidrag till arbetshjälpmedel, arbetsbiträdeoch näringshjälp uppgick /92 till . Jämförtmed närmast föregående budgetår då utgiften var 133 (1989/90) resp. 138miljoner kronor (1990/91) har kostnaderna minskat, som en följd av attArbetsmarknadsverket inte längre lämnar bidrag till redan anställda. Enligt nu gällande bestämmelseromfattar arbetsförmedlingens ansvar utöver arbetsplaceringen även de förstasex anställningsmånaderna. Skälet till detla är all en prövotid kan behövasinnan behovet av ett visst hjälpmedel kan bedömas. AMS föreslår nu attansökningar om bidrag skall kunna prövas av arbetsförmedlingen under de förstatolv anställningsmånaderna. AMS föreslär ett slopande av dennuvarande begränsningen, som innebär att bidrag till arbetsbiträde ochlönebidrag tillsammans inte får överstiga lönekostnaden för denfunktionshindrade personen. Vidare föreslår AMS alt bidrag lillarbetsbiträde skall kunna lämnas som stöd för en grupp av arbetshandikappade,som successivt tränas in i en arbetssituation som avses leda till anställning.Bidraget skall kunna lämnas till en arbetsgivare, som avsätter personal försärskilt omfattande arbetsledning eller - om nägon annan än arbetsgivaren harkostnaden - till denne. 1.3 Anställningmed lönebidrag Prop. AMS bedömer att ytterligare 2 400 lönebidragsplatser perär behövs under Bilaga 11 till en kostnad av ytteiligare250 utöver vad som anvisats för /93. Ca 500 av de lillkommande platsernaskulle enligt AMS användas för arbetshandikappade, som har en anställning somde varslats eller sagts upp från. Bidraget skulle i dessa fall användas för enanställd, som inte kan fortsätta i sitt gamla arbete, men få andraarbetsuppgifter hos samma arbetsgivare. Bidraget bör, enligt AMS förslag, varaförknippat med vissa villkor. 1.4 Personligt stöd i arbetet AMS föreslår att verket skall få i uppdrag att genomföraen försöksverksamhet med utökat personligt stöd i arbetslivet. Försöket skallsyfta till att underlätta för personer med stora funktionshinder att få arbetepå den reguljära arbetsmarknaden. Den föreslagna försöksverksamhetenbygger på en form av stöd till funktionshindrade personer, som prövats i USAoch och där benämns "supported employment". Denfunktionshindrade personen får en speciell stödperson eller "coach"som stöd under en lång introduktion på en arbetsplats. Den funktionshindradepersonen är anställd och i anställningsavtalet ingår att han/hon tillsammansmed stödpersonen skall svara för att en viss mängd arbete utförs. Stödpersonenskall introducera och stödja den funktionshindrade på arbetsplatsen ochtillsammans med denne se till att samtliga avtalade arbetsuppgifter blirutförda. Liknande verksamheter har bedrivitsinom psykiatriska verksamhet samt i , där kommun ochlandsting skapat en stiftelse med uppgifi alt stödja utvecklingsstördapersoner. AMS föreslår att bidrag skall kunnalämnas till den huvudman (t.ex. stiftelse eller kommun) som hararbetsgivaransvar för stödpersonen. Stödet bör erbjudas pä heltid under ett årmed möjlighet till förlängning, dock högst . Ett viktigt syfte med försöket äratt visa vilka arbetsrättsliga och andra frågor som det finns anledning attbeakta, om en varaktig stödverksamhet införs. AMS avser att bygga uppförsöksverksamheten successivt och bedömer att den i ett senare skede kankomma att omfatta högst 100 personer. Under /94 väntasverksamheten få mindre omfattning. AMS förutsätter att fullt bidrag, oavsettarbetsgivaransvar, utgår för att täcka lönekostnaderna för de stödpersoner somengageras i verksamheten. Kostnaderna för en fullt utbyggd verksamhet beräknasenligt AMS uppgå till . 1992/93:100 Bilaga11 Sammanfattning De mål och resultatkrav som gällt /93 bör ligga fast även under /94. Jag har i det föregående (Inledning, avsnittArbetsmarknadsverkets resultat) översiktligt refererat vad AMS har redovisat ifråga om uppnådda resultat m.m. AMS årsredovisning visar enligt min mening attverksamheten bedrivits med en sådan inriktning att de uppsatta mälen vadgäller insatser för arbetshandikappade har kunnat uppnäs. Jag gör min bedömningmot bakgrund av det kraftigt försämrade arbetsmarknadsläget, som inneburitstora svärigheter att fä lill ständ arbetsplaceringar av sökande medarbetshandikapp. Utgifterna för lönebidrag vidanställning av arbetshandikappade uppgick budgeläret 1991/92 till . I årsredovisningen har AMS bl.a. lämnat uppgifier om dengenomsnittliga kostnaden per sysselsatt och månad under de senast förflutnabudgetåren. Den var /92 resp. budgetåret1990/91. minskade antalet sysselsatta räknat som mänadsgenomsnittfrän 44 800 till 43 000 personer. Utöver medel lill lönebidrag betalades 530miljoner kronor som bidrag till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare(). RRV har beträffande den samladekostnadsredovisningen påtalat att AMS inle närmare har kommenterat elleranalyserat orsaker till variationer i styckkostnader, såsom t.ex.kvaliletsförändringar. Jag bedömer för egen del alt det hade varit värdefulltmed en granskning av vilka faktorer som kan ha lett lill den förhållandeviskraftiga ökningen av genomsnittskostnaden för lönebidrag /92.Flera olika faktorer kan ligga bakom, t.ex., förändrade utbetalningsperioder,löneökningar, höjda bidragsniväer, effekter av införandel av sjuklön . Höjningen kan också saminan-hänga med att registren tidigareomfattade personer, som i realiteten hade lämnat arbetsmarknaden och som intelängre omfattades av bidrag. Jag har tidigare behandlat arbetsmarknadspolitiken våren1993 och /94, bl.a. i fråga om inriktningen av Arbetsmarknadsverketsinsatser för sökande med arbetshandikapp. Jag har därvid bedömt alt AMV harnått de resultat som krävts i dessa avseenden. Jag övergår därmed till mina förslag i övrigt /94. Förslag av AMS som jag inte tar uppi det följande är jaginte beredd tillstyrka. AMS ansvarar för arbetshjälpmedel då en handikappad personanställs och . AMS föreslär nu alttiden utsträcks lill de första tolv anställningsmänaderna. Som skäl för dettaanger AMS attdet särskilt vid omfattande funktionshinder kan behövas Prop.1992/93:100 alt utreda behovet av arbetsplatsanpassning och hjälpmedel. Jag tillstyrker AMS förslag. Del ärangeläget att personer med omfattande funktionshinder kan få erforderligttekniskt stöd i arbetet och jag har förståelse för att det i vissa fall kan talid alt finna bästa möjliga lösning. Eftersom det handlar om ganska få fall börmerkostnaden bli marginell och kunna rymmas inom anslaget. Som AMS ocksäpåpekat kan bra hjälpmedel bidra till bättre arbetsprestationer och därmedminska behovet av lönebidrag. .Jag är inte beredd att tillstyrkaAMS förslag om att bidrag till arbetsbiträde skall kunna lämnas ocksä dä engrupp personer med funktionshinder arbetslränar hos en arbetsgivare utan attvara anställda. AMS anger som ett exempel grupper inom omsorgsverksamheten somarbetslränar på reguljära arbetsplatser. Förslaget innebär en utökning avstatens ansvar och därmed ökade kostnader. Somjag har nämnt har regeringeni beslutat om en lagrådsremiss med förslag till en ny lag omstöd och service till vissa funktionshindrade, m.m. Avsikten är att denenskilde handikappade skall ha rätt till personlig assistans eller ekonomisktstöd till sådan assistans. Assistansen skall vara förbehållen krävande eller iolika avseenden komplicerade situationer, t. ex. hjälp med personlig hygien,vid mållider m.m. Avsikten bör emellertid vara att assistansen därutöver ocksåskall ges i andra situationer där den enskilde behöver personlig hjälp för attkomma ut i samhället, för att studera, för att delta i daglig verksamhet ellerför att få och behålla ett arbete. 2.4 Anställning med lönebidrag Enligt AMS årsredovisning har i genomsnitt 504personer fält anställning med lönebidrag /92, vilket är nägotfler än de närmast föregående budgetåren. Införandet av flexibla lönebidraghar lett till att fler placeringar sker hos enskilda arbetsgivare och färre hosallmännyttiga organisationer och statliga myndigheter. Bidrag till statligamyndigheter och allmännyttiga organisationer lämnas vid nyplaceringar med eninindre andel av lönekostnaden än enligt det tidigare regelsystemet - 85-96%jämfört med tidigare . Bidragen till övriga arbetsgivare har ökat från25-50% till i genomsnitt. 2.5 Försök med stödpersoner. AMS har föreslagit att försök skall fä göras med en nystödform, som innebär alt en stödperson bislår en arbetstagare med funktionshinder på arbetsplat sen under introduktion och träning. Den funktionshindrade personen har en reguljär avlönad anställning, medan stödpersonen är anställd av en niyndig het, organisation, stiftelse eller liknande, som ansvarar för att avtalade ar betsuppgifter utförs. Förslag om en försöksverksamhet av delta slag har förts fram bäde av handikapputredning i betänkandet (SOU 1992:52) Ett samhälle för alla (s. 322) och i betänkandet (SOU 1992:73) Välfärd och valfrihet (s. 356-357). alt denföreslagna stödmodellen är av särskilt stort intresse för psykiskt Prop.1992/93:100 störda. Även jag finner det angeläget allnya vägar prövas för att underlätta för människor med funktionshinder att kommain pä arbetsmarknaden och jag tillstyrker därför AMS förslag om enförsöksverksamhet på området. Bidrag bör således kunna lämnas under högst tvåär lill lönekostnader för stödpersoner ät funktionshindrade, som behöverstödet för att kunna ulföra avlönat arbete. Reglerna för lönebidrag bör därförvidgas så att bidrag kan lämnas till lönekostnaden för en stödperson somalternativ till att lönebidrag lämnas för den funktionshindrade personen. Jagbedömer att försöket tills vidare kommer all bedrivas under budgetåren 1993/94- 1994/95. Kostnaderna för försöksverksamheten uppvägs av ett minskat behov avlönebidrag. Jag föreslår därför inget särskilt tillskott av medel tillförsöksverksamheten. Försöksverksamhet av liknande slag föreslås också avSamhall. Jag äterkommer strax till detta. 2.6 Lönebidragsanställningar vid vissa kulturinstitutioner Reglerna för anställning med lönebidrag ändrades den 1juli 1991. Bidraget var tidigare knutet lill arbetsgivarkategori, men har nugjorts flexibelt i den meningen att bidraget anpassas till den handikappadepersonens förutsättningar, graden av nedsatt arbetsförmåga m.m. Bidragsandeleni det enskilda fallet fastställs i förhandlingar mellan arbetsförmedling ocharbetsgivare. Del lidigare systemet innebar altslatliga myndigheter och motsvarande var tillförsäkrade bidrag avlönekostnaden inkl. lönebikostnader medan allmännyttiga institutioner ochmotsvarande fick . har uppmärksammat (bet.1990/9I:AU12, rskr. 1990/91:165, bet. 1991/92:AU16, rskr. 1991/92:249)effekterna av regeländringarna för vissa kulturinstitutioner med en slor andellönebidragsanställda. Utskottet har bl.a. hänvisat lill att eninterdepartemental arbetsgrupp studerar frågorna. Arbetsgruppen har genom enkäterm.m. studerat vissa kulturinstitutioner, bl.a. andel och anlal anställda medlönebidrag, utbetalda bidrag frän länsarbetsnämnderna m.m. Gruppens materialfinns tillgängligt inom (Lönebidragsanställningarvid kulturinstitutioner dnr A 4856/90). Arbetsgruppen har bl.a. funnit altvissa kulturinstitutioner har en stor andel anställda med lönebidrag, somutför omfattande och för verksamheten väsentliga arbetsuppgifter. I syfte attfå en budgetering som ger en mer rättvisande bild av statens kostnader förkulturinstitutionerna förordar jag att, som en engångsåtgärd, en omfördelningsker av medel från tionde huvudtitelns anslag lill Särskilda åtgärder förarbetshandikappade lill anslag under bl.a. elfte huvudtiteln. En motsvarandeminskning förutses ske av lönebidrag som länsarbetsnämnderna betalar till deaktuella institutionerna. Medlen skall användas så all desärskilt utsatta kulturinstitutionerna be håller ett incitament all anställa arbetshandikappade som arbetsförmed lingen anvisar resp. behälla nu anställda med lönebidrag. Omfördelningen föreslås därför inle gälla hela lönekostnaden ulan endast så mycket alt insti- 77 lutionenkan svara för en rimlig del av lönen, i genomsnitt ca halva kostna- Prop.1992/93:100 den. Kretsen av institutioner, som kan omfattas av dennaomfördelning, bör Bilaga 11 begränsas lill sådana kulturinstitutioner därstaten har ett särskilt ansvar för verksamhelen och där de anställda medlönebidrag ulgör en sä stor andel av de anställda att verksamheten är heltberoende av deras arbete. Omfördelningen bör således begränsas tillinstitutioner där minst av de anställda omfattas av lönebidrag. Kulturinstitutioner som berörs avdenna omfördelning återfinns under elfte huvudtitelns anslag ochlandsarkiven. Centrala muséer:-Myndigheler, Centrala muséer:Sliflelser, Bidraglill vissa museer och Bidrag till regionala museer. De till elfte huvudtitelnomfördelade medlen uppgår till . Vidare bör 2 miljoner kronoromfördelas till fjärde huvudtitelns anslag till Statens försvarshistoriskamuseer. De omfördelade medlen skall kunnaanvändas endast till lönekostnader för anställda med lönebidrag somarbetsförmedlingen har anvisat. Effekterna av elt genomförande av de särskildaåtgärder somjag har föreslagit beträffande lönebidrag vid vissakulturinstitutioner bör noga följas och utvärderas. Jag har i denna fräga samrått medcheferna för och Kulturdepartementen, som i sina resp. anförandennärmare redovisar de belopp som tillförts till anställning med lönebidrag hosde olika institutionerna. I min medelsberäkning har jag tagit hänsyn till attkostnaderna för lönebidrag minskar till följd av sänkningen av socialavgiftenmed . Vidare har jag räknat av medel, som föreslås blitillförda anslag till vissa kulturinstitutioner under andra huvudtitlar. /94 beräknarjag därmed till arbetshjälpmedel ål handikappade,anställning med lönebidrag och skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare (-). Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagalt regeringen föreslär att 1.godkänna vadjag har anfört om bidrag till arbetshjälpmedel ät handikappade under en anställningsförsta (avsnitt 2.3), 2.godkänna vadjag har anfört om försöksverksamhet med bidrag till stödpersoner åthandikappade (avsnitt 2.5), 3. till Särskilda åtgärder förarbetshandikappade för /94 anvisa ett reservationsanslag pä 6 . 1991/92 Utgift 4 569 600 000' '' 1992/93 Anslag 5 000 750 000 1993/94 Förslag 4 934 274 000 ' Utgiften hänför sig till det tidigare anslaget . Frän anslaget utgår bidrag till förtäckande av merkostnaderna i koncernens verksamhet med utgångspunkt frånkoncernens uppgift alt bereda meningsfullt och utvecklande arbete åtarbetshandikappade där behoven finns. 1.1 Verksamheten /92 /92 har präglats av en alltmer försämradarbetsmarknadssituation. Trots lågkonjunkturens effekter på flertalet avSamhalls affärsområden har koncernen utan lageruppbyggnad kunna bibehålla ensysselsätt-ningsnivä pä nära 30 000 arbetstillfällen för handikappade eller31,. Rekryteringen har till nära hälften skett i de s.k.prioriterade grupperna med vissa mer omfattande funktionshinder, vilketinneburit att av totalt 2 900 nyanställda har ca 1 450 personer anställts fråndessa grupper. Sjukfrånvaron har fortsatt attminska och var under /92 jämfört året innan.Närvaroförbättringen motsvarar arbete för 1 100 personer. Trots stora satsningar inom koncernenhar antalet övergångar från Samhall-gruppen till arbete på den reguljäraarbetsmarknaden minskat till följd av det svära arbetsmarknadsläget. Ca 630personer eller av arbetsstyrkan övergick till annat arbete underbudgetåret. har dock lyckats uppnå väsentligt bättre resultat. Inom koncernen pågår ett omfattandeutvecklingsarbete för en rationell arbetsorganisation, god arbetsmiljö,möjlighet till kompetensutveckling, vilket bl.a. har slor betydelse förarbetet med övergängar till den reguljära arbetsmarknaden. För att stödja deregionala Samhallföretagen har etl treårigt utvecklingsprojekt startat -"Utmaning 2 000". Samhallföretagen får utbildnings- och projektstödi ett förändringsarbete som integrerar arbetsorganisation, material- ochproduktionsstyrning samt kvalitetssäkring. Ett annat exempel pä särskildasatsningar är ett projekt som stöds av Arbetslivsfonden och som bl.a. gälleratt ta fram bra handverktyg.