prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — Skattereduktionen för dessa kommerdärför med den här föreslagna lösningen att högst kunna uppgå till enligtaltemativregeln. Med hänsyn till att reparationsbehovet för dessa byggnader kanantas vara ncket begränsat anser jag denna begränsning rimlig. Ävenför hyreshus skall skattereduktionen uppgå till av underlaget. Bostedsrättsföreningarkan äga småhus som upplåts med bostedsrätt. medför att vid beräkning avskattereduktion samma regler kommer att gälla för dessa somför övriga småhus. Eftersom småhus som ingår Prop. 1992/93:150 i enbostedsrättsförening en taxeringsenhet kan dette Bilaga 6komma att innebära att en förening som exempelvis består av 100 småhus skullefå ett sammanlagt högste underlag om 35 (XX) kreller per hus. För att undvika en sådan konsekvens bör enligt min meningi fråga om småhus som ägs av såcfent bosfedsföreteg som avses i 2 § 7 mom.försto stycket lagen (1947:576) om stetlig inkomstskatt reglema för hyreshus fåtillämpas om skattereduktionen därigenom blir högre. Fördet fåll att en festighet har flera ägare bör en proportionering av taket förskattereduktionen ske i förhållande till resp. ägares andel av fastigheten. Omtvå personer äger hälften var av ett småhus blir således det maximalaunderlaget för skattereduktion för var och en av dem. Dethar vid bl.a. riksdagsbehandlingen av den nu aktaella frågan föreslagits attskattereduktionen skall medges enbart mot festighetsskatten. Omskattereduktion medges enbart mot den festighetsskatt som belöper påinkomståren 1993 och 1994 skulle dock stora gmpper av småhusägare få en maximalskattereduktion som är betydligt lägre än , framför allt skulle detbli fallet utanför storstedsområdena. För att undvika denna effekt skulle detbli nödvändigt att tillåte avräkning mot festighetsskatten även för senare år.En sådan lösning skulle emellertid lecfe till betydande administrativa problem.Vidare blir stimulanseffekten av skattereduktionen avsevärt inindre omkompensation för åtgärder på festigheten ges efter det att devidtegits. Avpraktiska skäl bör därför skattereduktionen konstmeras som en allmänskattereduktion. En hänvisning till bestämmelsema härom i 2 § 4 mom.uppbördslagen (1953:272) bör därför införas i lagtexten. umebär attskattereduktionen sker mot stetlig inkomstskatt, inkomstskatt ochstetlig festighetsskatt. Jagvill i sammanhanget framhålla att skattereduktionen inte påverkar det kommunalaskatteunderlaget eftersom dette baseras på den beskattningsbaraförvärvsinkomsten. Föratt skattemyndigheten skall kunna fette beslut i ärenden om skattereduktionkrävs bl.a. att RSV tar fram nya cfetarutiner och underlag för fastighetsskatt.Dette innebär att skattemyndigheten först kan börja fettebeslut i dessa ärenden. Någon avräkning redan vid taxering blir därförinte möjlig. Enbesluted skattereduktion på gmndval av en ansökan som kommit in tillskattemyndigheten bör avräknas vid 1994 årstaxering cx:h besluted skattereduktion på gmndval av ansökan som kommit indärefter bör avräknas vid taxering. Det blir härigenom möjligt förfastighetsägaren att för arbeten som utförts och början av år1994 i viss utsträckning fördela skattereduktionen mellan 1994 och 1995 årstaxeringar, vilket kan ha betydelse för effekten av skattereduktionen. Enbeviljad skattereduktion som inte kan utayttjas helt vid den taxering då denenligt bestämmelsema skall avräknas kan inte sparas till ett senare år. Avpraktiska och administrativa skäl bör skattereduktionen inte beaktas vidbestämmandet av preliminär F-skatt, särskild A-skatt, jämkning av preliminärskatt eller vid återbetelning av preliminär skatt som betelats med för högtbelopp. Skattskyldig som betalar sjömansskatt bör dock ha rätt att få dennajämkad på gmnd av skattereduktion enligt de här föreslagna reglema på sammasätt som sker för skattereduktion på gmnd av underskott av kapital. 1992/93:150 Bilaga 6 Mittförslag: En ansökan om skattereduktion skall vara skriftlig och ges in tillskattemyndigheten. Ansökanskall innehålla uppgifter om sökandens personnummer eller organisationsnummer,fastighetens beteckning, sökandens andel i fastigheten, vilka arbeten somutförts på fastigheten och när dessa utförts, underlaget för yrkadskattereduktion, organisation- eller personnummer för den som utfört arbetet,försäkran att räntebidrag eller motsvarande inte beviljats för det arbete somutförts samt, om fastigheten förvärvats under något av ,uppgift om förvärvet och vem fastigheten förvärvats från. Tillansökan skall fogas kopia av faktara eller liknande av vilken framgår vilketarbete som utförts, utgiften för arbetet och eventaella utgifter för materialsamt uppgift om när arbetet betelts. Omräntebidrag eller liknande beviljats efter det att en ansökan omskattereduktion lämnats in skall sökanden inom en månad från den dag stödetbeviljades anmäla dette till skattemyndigheten. Ansökanom skattereduktion skall ha kommit in till skattemyndigheten senast den 28februari 1995. Skälenför mitt förslag: En ansökan om skattereduktion skall vara skriftlig och lämnasin till skattemyndigheten. Ansökan bör kunna lämnas in till vilkenskattemyndighet som helst. Om sedan samfliga skattemyndigheter i landet ellerendast ett begränsat antel skall handlägga ärenden om skattereduktion är enfråga som det bör ankomma på RSV att avgöra. Enansökan måste för att kunna läggas till grund för ett beslut om skattereduktioninnehålla uppgifter om sökandens personnummer eller organisationsnummer,festighetens beteckning, sökandens andel i fastigheten, vilka arbeten somutförts på festigheten och när dessa utförts, underlaget för skattereduktionen,organisations- eller personnummer för den som utfört arbetet samt försäkran atträntebidrag eller liknande inte beviljats för det arbete för vilkenskattereduktion yrkas. Omen festighet har överlåtits eller behövs också uppgift omdette och om vem fastigheten förvärvats från. Dessa uppgifter är nämligen intemed säkerhet tillgängliga för skattemyndigheten på annat sätt. Haren festighet bytt ägare under den här aktaella tiden kan det finnas flerapersoner som uppfyller kraven för skattereduktion. Det kan enligt min menuigfömtsattes att det normalt i samband med överlåtelsen av fastigheten uti vad mån skattereduktion skall utnyttjas av den tidigare eller nye ägaren. Detbör dock finnas en regel som klargör vad som skall gälla i denna situation. AvenkeUietsskäl bör i sådana fell den som först ansöker om reduktion medgesreduktionen, givetvis under förutsättning att kraven i övrigt är uppfyllda. Omhela reduktionen inte utayttjas genom den förste ansökningen får natarligtvisden som söker senare utayttja återstoden. Skulle båcfe ansökningama komma insamtidigt är det enligt min mening skäligt att fördela skattereduktionen mellansökandena i förhållande till storleken av sökandenas underlag förskattereduktion. Tillansökan bör av kontrollskäl fogas kopia av fåktara eller liknande av vilkenframgår vilket arbete som utförts. Av fåktaran bör också framgå eventaellautgifter för material. Framgår inte det sistnämnda får sökanden på annat sättvisa vad som belöper på material. Till ansökan skall också fogas uppgift om närarbetet betalts. Omen festighetsägare efter det att ansökan lämnats in till skattemyn-dighetenbeviljats räntebidrag m.m. för den åtgärd för vilken skattereduktion söktsskall han inom en månad anmäla dette till skattenndigheten. Skattertyndighetenfår cfe möjlighet att ompröva sitt beslut med beaktande av de nya fåkte somtilUcommit i ärendet. Handelsbolagär inte egna skattesubjekt. Beskattning sker i stället hos delägama i bolaget.För att det skall bli möjligt att tillgodoföra delägare i ett handelsbolag somäger en festighet skattereduktion enligt den här föreslagna ordningen bör detkrävas att det i ansökningen anges hur skattereduktionen skall fördelas mellandelägama i bolaget. Enansökan får prövas av skattenyndigheten så snart underlaget uppgår till . För att kunna uppnå en effektiv hantering av ärendena och för att inteskattemyndighetema skall behöva handlägga alltför många ansökningar därunderlaget är mycket lågt bör, sedan beslut fettets i det förste ärendet, någonny ansökan inte fa prövas av skattemyndigheten förrän efter utgången av år1994 om inte ytterligare utgifter på som utgör underlag förskattereduktion uppkommit. 1992/93:150 Bilaga 6 Mittförslag: Beslut i ärenden om skattereduktion fattes av den eller deskattemyndigheter RSV bestämmer. Skattemyndighetensbeslut får överklagas av sökanden till länsrätt från det hanfått del av beslutet. Vidhandläggning av ärende om skattereduktion skall de uppgifter som skall finnasmed i ansökan fa tillföras skatteregistret. Även uppgifter om beslutedskattereduktion skall få tillföras skatteregistret. Skälenför mitt förslag: Ett beslut i ärende om skattereduktion fettes sedan enfullständig ansökan kommit in till skattenndigheten. För att uppnå bästemöjliga effektivitet vid handläggningen bör det som jag tidigare nämnt ankommapå RSV att beslute om vilken eller vilka skatte-nndigheter som skall handläggaärenden om skattereduktion enligt den här föreslagna lagen. Sökanden skall dockoavsett dette kunna lämna in sin ansökan till den skattenndighet som han finnerlämpligast. Sökande som är missnöjdmed skattemyndighetens beslut i ett ärende om skattereduktion skall kunnaöverklaga dette hos länsrätt från det att han fått del avbeslutet. RSV skall kunna överklaga skattemyndighetens beslut inom tre veckorfrån cfegen för beslutet. Det allmännas talan idessa ärenden skall i länsrätt och kammarrätt föras av skatteixyndigheten. IRegeringsrätten bör det allmännas talan föras av RSV. I övrigt börförvaltningslagens (1986:223) regler gälla för handläggningen av ansökningama. För att uppnå en effektivhandläggning av ärenden om skattereduktion och för att få en fimgerandekontrollmöjlighet bör skatteregistret vid handläggning av dessa ärenden fåtillföras dels de uppgifter som skall finnas med i ansökan om skattereduktion,dels uppgifter om besluted skattereduktion. 1992/93:150 Bilaga 6 Mittförslag: Beslut om skattereduktion skall kunna rättas om det blivit felaktigttill följd av skattemyndighetens eller någon annans skrivfel, räknefel ellerliknande förbiseende. Omprövning av skattemyndighetens beslut skall kunna skeom det är uppenbart oriktigt på gmnd av nya omständigheter eller av någon annananledning, om sökanden lämnat oriktig uppgift eller, efter det att beslut omskattereduktion meddelats, beviljats räntebidrag eller annat stöd som utesluterrätt till skattereduktion. Omprövningskall kunna ske intill utgången av femte kalenderåret efter utgången av det dåbeslutet om skattereduktion meddelades. Densom vid ansökan om skattereduktion uppsåtligen eller av grov oaktsamhet lämnaroriktig uppgift som är ägnad att lecfe till skattereduktion med för högtbelopp skall dömas till böter eller fängelse om integämingen är belagd med straff i . Skälenför mitt förslag: Om ett beslut om skattereduktion blivit felaktigt till följdav felräkning, misskrivning eller annat uppenbart förbiseende kan det rättesenligt reglema i 26 § förvaltningslagen (1986:223). Omprövning kan också skeenligt reglema i 27 § förvaltningslagen. Har skattereduktion beviljats med förhögt belopp på gmnd av att sökanden lämnat oriktig uppgift bör beslutet ocksåkunna omprövas. gällaom det efter det att ansökan om skattereduktion beviljats också beviljas sådantstöd som avses i 2 § andra stycket andra meningen. Sådan omprövning bör kunnaföretas intill utgängen av femte kalenderåret då beslutet omskattereduktion meddelades. Att vid ansökan omskattereduktion uppsåtligen eller av grov oaktsamhet lämna oriktig uppgift somär ägnad att lecfe till skattereduktion med för högt belopp bör enligt minmening beläggas med straffansvar. Sökande som gjort sig skyldig till dette bördömas till böter eller fängelse om inte gämingen är belagdmed straff i . Reglema om skattetillägg itaxeringslagen (1990:324) blir inte tillämpliga i ärenden som handläggs enligtdenna lag med hänsyn till att det inte kan anses vara fråga om taxering. 1992/93:150 Bilaga 6 Mittförslag: De föreslagna reglema skall träcfe i kraft . Skälenför mitt förslag: Det är av stimulansskäl angeläget att åtgärder som ger rätttill skattereduktion enligt denna lag kommer i gång så snabbt som möjligt. Deföreslagna reglema bör därför träcfe i kraft men i enlighet medvad jag tidigare anfört omfette åtgärder som företegits fr.o.m. den 15 februari1993. Avgörandeför de finansiella effektema är i vilken utsträckning den föreslagnaskattereduktionen kan bidra till att höja aktivitetsnivån i byggsektom. Dettekan huvudsakligen ske på tre sätt. För det förste uppkommerincitament att tidigarelägga vissa reparationer. Dämtöver kan vissa arbetensom utförs i egen regi eller med anlitande av "svart"arbetskraft komina att utföras av näringsidkare eller företeg varsarbetskostaader enligt dette förslag medför skattereduktion. I dessa fållkommer de direkte kostaadema för det allmänna, i form av medgivnaskattereduktioner, mer än väl att balanseras av indirekte effekter somförstärker den offenfliga sektoms sparande. blir resultetet avkombinationen av hög privat medfinansiering och ökade skattemtäkter/minskadeoffenfliga utgifter. De indirekte effektema består av ökade intäkter avmervärdesskatt, ökad inkomstskatt och socialavgifter samt minskade utgifter iform av utbetald arbetslöshetsersättning. Detär förenat med betycfende svårigheter att bedöma storleken på denaktivitetshöjning som skattereduktionen framkallar. Vad gäller substita-tion avarbeten som i annat fall skulle ha utförts i egen regi eller med"svart" arbetskraft med anlitande av F-skatteskatteregistreradenäringsidkare innebär skattereduktionen ett väsenfligt förbättratkonkurrensläge för den senare gmppen. Skattereduktionen är dock lägre än densamman- lagda skatten på deutförda åtgärdema. Den mest betydelsefulla effekten Prop. torde i stället blitidigareläggning av åtgärder som i annat fåll skulle ha Bilaga 6 Nivån påtidigareläggningen är givetvis svår att bedöma. Det förefaller sannoliktatt tidigareläggningen kan ge en ökning med 35- i förhållande till deåtgärder som tidigare planerats och 1994.I det följande redovisas de offentligfinansiella effektema vid en Inomparentes anges resultet om ökningen stannar vid Denhöjda aktivitetsnivån under dessa år kan beräknas ge en positivnettobudgeteffekt för den konsoliderade offenfliga sektom på 3,6 (2,7)miljarder kr (varav 3,1 (2,2) miljarder kr på grund av tidigareläggning) förvart och ett av . Budgeteffektenav en höjd aktivitetsnivå skall emellertid reduceras med den kostaad somuppkommer genom att skattereduktion även medges för åtgärder som skullegenomförts oavsett denna. Reduktionen kan beräknas uppgå till 3,6 miljarder krför vart och ett av . Tillsammans medtidigareläggningseffekter m.m. ger dette ett budget-neutralt utfell för denkonsoliderade offenfliga sektom (vid den lägre tidigareläggningseffekten ettbudgetbortfell på ). Sysselsätttungseffekten kanberäknas till 23 000 - 28 000 (15 000 -20 000) årsarbeten för vart och ett avde två åren. Förstetsbudgeten iimebär förslaget en budgetförstärkning på 1,2 (0,5) miljarder krför budgetåret 93/94, en budgetförsvagning med 2,9 (3,1) miljarder kr förbudgetåret 94/95 och en budgetförsvagning med 4,2 (3,7) miljarder kr förbudgetåret 95/96. Hänsyn måste dock tas till effekter i form av minskadeutbetalningar av arbetslöshetsersättning, som redovisas utanför stetsbudgeten,och som minskar stetens upplåningsbehov med 2,9 (2,2) miljarder kr föråren 1993 och 1994. Om man ser till den sammantegna effekten på det totalaupplåningsbehovet och därvid beaktar effekter såväl på som utanförstetsbudgeten är åtgärden neutral (vid en lägre tidigarcläggningseffekt ökarupplåningsbehovet sett över hela perioden med ). Enskattereduktion av dette slag borde beaktes vid reavinstberäkningen vidavyttringen av fastigheter genom en reduktion av anskaffningskostnaden. Avadminstrativa skäl är emellertid en sådan korrigering inte möjlig. Därigenomkommer intäktema från framtida reavinstbeskattning att bli lägre än vid denprincipiellt riktiga justeringen. Vidbedömningen av effektema för den offentliga sektom har fömtsätts att antaletsysselsatte i byggsektom inte faller när skattereduktionen tes bort efter år1994. I annat fåll kommer tidigareläggningen endast att medföra en omfördelningi tiden av åtgäider. Nettokostaaden för det allmänna kommer då att öka markantgenom negativa budgeteffekter . Den tillkommande budgetkostaadenuppgår till av de tidigare redovisade tidigareläggningseffekteraa. pekter förskatteförvalmingen Prop. Bilaga6 Genomförandet av förslaget kräver ganska omfettande information till Kostnaderuppkommer för annonsering samt framtegning och distribution avinformationsmaterial m.m. Vidare måste ADB-stöd utvecklas föradministrationen av skattereduktionen. skapande avtransaktionsprogram och kontrollfiler m.m. Personalkostaademaför att hantera bestämmelsema är helt beroende av mängden ansökningar ochdessas kvalitet. Med hänsyn till osäkerheten om antalet ansökningar och tidenför dessa anserjag att regeringen längre fram bör kunna beslute om merutgiftför att täcka kostaadema för administrationen av skattereduktionen. Regeringenbör också kunna beslute om memtgift avseende de genomförandekostaader somuppkommer innevarande budgetår. Förövriga myndigheter t.ex. förvaltningsdomstolama, utgår jag från att detmerarbete som förslaget kan orsaka är försumbart. Ienlighet med vad jag nu anfört har inom upprättets förslagtill 1. lagom skattereduktion för reparationskostaader m.m. för bo stodshus. 2. lagom ändring i skatteregisterlagen (1980:343). 1§ skatteregisterlagen föreslås också ändrad i prop. 1992/93:198. Förslagenär av den beskaffenheten att Lagrådets yttrande bör inhämtos. Med hänn tilldet besvärliga läget på arbetsmarknaden är det mycket angeläget att genomstimulansåtgärder söka minska arbetslösheten. Sysselsättningseffekten av dehär föreslagna åtgärdema kan som jag redogjort för beräknas till 23000 - 28 000 årsarbeten för vart och ett av de två åren. För att deneftersträvade stimulanseffekten skall uppnås måste emellertid rikscfegen fettebeslut rörande förslaget under innevarande . skulle enligt min bedömninginte bli möjligt om Lagrådets yttrande först inhämtas. Ett remissförfarandeskulle därför fördröja lagstiftningsfrågomas behandling så att avsevärt menskulle uppkomma. Det är därför inte möjligt att låte Lagrådet yttra sig överlagförslaget. Förslagenbör fogas till protokollet i dette ärendet som bilaga 6.1. 1.2 Vissa frågor om inbetalning av skatt ocharbetsgivaravgifter 1.2.1 Andra betalningsförmedlare än Postgirot Regeringenhar i årets budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 132 ff) föreslagitatt det stetliga betalningssystemet skall utvecklas så att betalningar till ochfrån steten kan förmedlas av både Postgirot och banksystemet. Målet är att ettutvecklat betalningssystem skall tes i drift den 1 juli 1993.Genomförandet av ett utvecklat stetligt betalningssystem Prop. 1992/93:150 innebär att Postgirots ensamrätt till stetliga betalningar upphör. Påskatteområdet gäller att det i ett antal lagar finns bestämmelser om attinbetalning av skatt skall göras till ett särskilt postgirokonto, i vissa fellkallat skattepostgirokonto. Dessa bestämmelser bör nu ändras så att det även påskatteområdet blir möjligt att göra inbetalning till andra konton änpostgirokonton. Inbetalningav skatt och arbetsgivaravgifter sker utan kostaad för inbetalaren.Betalningsförmedlaren ter i stället ut kostaaden av steten. Enligt min meningfinns det inte skäl att behålla denna ordning. I samband med att Postgirotsensamrätt till förmedling av stefliga betalningar upphör bör man i ställetanslute till vad som gäller i allmänhet i fråga om in- och utbetalningar, dvs.att det är den som gör betalningen, inte mottegaren, som svarar för kostaadenför betalningsförmedlingen. Härigenom kommer också olika förmedlare attgentemot inbetalama kunna konkurrera i fråga om såväl priser som andra vilUcorsom är knutaa till betalningstjänstema. Minaförslag föranleder ändring i 53 § lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt,52 och 57 §§ uppbördslagen (1953:272), 14 § 1 mom. lagen (1958:295) omsjömansskatt, 44 § lagen (1968:430) om mervärdeskatt, 19 § kupongskattelagen(1970:624), 5 kap. 2 § lagen (1984:151) om punktskatter ochprisregleringsavgifter, 58 § fordonsskattelagen (1988:327) och 8 § lagen(1990:676) om skatt på ränte på skogskon-tomedel m.m. Lagändringamabör, både vad gäller möjligheten att använda andra konton än postgirokonton ochslopandet av avgiftsfriheten, träcfe i kraft . 1 enlighetmed vad jag nu anfört har inom upprättets förslag till 1. lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt ochgåvoskatt, 2. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272), 3. lag om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt, 4. lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt, 5. lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624), 6. lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatteroch pris-regleringsavgi fter, 7. lag om ändring i fordonsskattelagen (1988:327), 8. feg om ändring i lagen (1990:676) om skatt på räntepå skogskontomedel m.m. Förslagenär av sådan beskaffenhet att Lagrådete hörande skulle sakna betydelse. Någotyttrande från Lagrådet över förslagen har därför inte uihämtets. Förslagenbör fogas till protokollet i dette ärende som bilaga 6.2. 1 samL Nr 150 BiL 6 15 1.3 Utbyggnad av skattemyndighetemas kontroll- Prop. Blandde förslag till budgetförstärkningar som lagt fram finnsett förslag om effektivare skatteindrivning, som leder till att i demokratiskordning beslutede skatter i ökad utsträckning faktiskt betalas in. Kommissionengör bedömningen att dette kan ge en budgetförstärkning på ca 10 miljarderkronor. Kommissionensförslag tar främst sikte på den ekonomiska brottslighet som medför att årligenstora belopp undandras beskattning. Det är alltså i förste hand en utbyggnad avskattekontrollen som kommissionen förordar. Jagdelar kommissionens uppfettning att åtgärder bör vidtes för att inte enbetydande omsättning ostört skall kunna äga rum utan att skatter och avgiftersom stetsmaktema beslutet om tas ut. Ökade kontrollinsatser ger inte baradirekte intäkteökningar i de fåll där felaktigheter upptäcks, utan har också enviktig preventiv effekt. Åtgärdema är vidare angelägna för att förbättrakonkurrenssituationen för seriösa företeg, något som indirekt också ger ökadeskattemtäkter. Vadgäller inriktningen av insateema gör jag följande bedömning. Särskilduppmärksamhet bör ägnas kontrollverksamheten på mervärdesskattens område. Detfinns tydliga tecken på att det rådande konjunktarläget har lett till ettstarkt ökat intresse av att genom oegentligheter i redovisningen avmervärdesskatt komma över likvida medel. För att försvåra missbruk avmervärdesskattesystemet krävs ökade kontrollinsatser såväl vid registreringenav skattekyldiga som vid behandlingen av s.k. negativa deklarationer, dvs.deklarationer som, om de följdes, skulle föranlecfe en utbetelning till denskattekyldige. är det område där en förstärkt kontroll har de störstefömtsättningama att ge omedelbara effekter I form av ökade nettointäkter avskatt. Detfinns emellertid även andra områden där man redan på kort sUct kan räkna medett gott utfell av ökade insateer. Såcfena områden är granskningen under detlöpande taxeringsarbetet av såväl företegs- som löntegardeklarationer ochutbyggnad av verksamheten med urvalsrevisioner. Vidare finns det skal attintensifiera uppföljningen av att större belopp betelas vid den ordinarieuppbörden, så att indrivningsåtgärder vid bristande betalning kan sättes insnabbare än . Somen förste åtgärd för att förstärka skattekontrollen anser jag att regeringenbör kunna medge skattemyndighetema memtgift /94 istorleksordningen för särskilcfe insateer vad gällermervärdesskatt. Jagavser att längre fram återkomma till regeringen med förslag om ytterligareinsateer för att förstärka skattekontrollen i enlighet med vad jag nu haranfört.