prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Civilbefolkningen har dock, på grund av kvardröjande motsättningar, med uppblossande stridigheter som följd, ännu ej för unnats att åtnjuta fred och stabilitet. Det internationella samfundets konflikt med upphörde inte med gulfkriget. Stora problem med bäde politiska och humanitära dimensioner kvarstår i området. ILatinamerika fortsätter utvecklingen i riktning mot fred och försoning i Prop. 1992/93:100 de centralamerikanska republiker som tidigare drabbades avinbördeskrigets Bilaga 4 fasor. En pä det hela taget positiv ekonomiskutveckling på denna starkt skulddrabbade kontinent torde bidratill att underbygga en demokratisk utveckling. utgör dock aUtjämt ettundantag från denna positiva utveckling. Trots mänga svärigheter och bakslag präglasutvecklingen i världen i växande grad av de värderingar som står för isin utrikespolitik. Detta ökar våra möjligheter att påverka skeendet både i väregen region och i världen i stort, i såväl vår multilaterala som bilateraladiplomati. Men för att uppnå våra utrikespolitiska mål måste vi agera i närasamverkan med andra länder. Denna inriktning på samverkan med andra länder ochländergrupper är ett grundläggande drag i regeringens utrikespolitik. För att i praktiken skall kunna genomföraen sädan samverkan krävs även fortsättningsvis en utrikesförvaltning med godakunskaper om den internationella utvecklingen, analytisk kapacitet samtdiplomatisk kompetens. förhandlingar med EG och ordförandeskap i ESKställer särskilt höga krav på utrikesförvaltningens personal och dess övrigaresurser. På grundval av dessa prioriteringar, och i ljusetav de sparkrav som det statsfinansiella läget framtvingar, genomförs nu ettintensivt förändringsarbete i utrikesförvaltningen. En viss minskning avSveriges konsulära närvaro utomlands blir en följd av besparingsarbetet. 1 denindustrialiserade västvärlden kan långsiktigt behovet av konsulära tjänsterbedömas avta. Detta reflekteras bl.a. i mitt förslag att åtta konsulat i Europaoch awecklas och ersätts med honorära konsulat. Vidare genomförs nuen plan i syfte att nedbringa utrikesförvaltningens administrationskostnader. Folkrätten,dess tillämpning och utveckling, intar en betydelsefull plats i svenskutrikespolitik. Ett centralt inslag inom detta område gäller, som jag redanbetonat, skyddet för de mänskliga rättigheterna. arbetar i olikainternationella fora för att förstärka det internationella skyddet förmänskliga rättigheter och verkar för att dödsstraffet skall avskaffas. Ett viktigtinslag i dessa strävanden är att utarbeta och följa upp efterlevnaden avinternationella normer för skydd av mänskliga rättigheter. Det finns sex medtillhörande övervakningsmekanismer inom området för mänskliga rättigheter. Densenaste är konventionen om barnets rättigheter. En konvention om migrerandearbetares rättigheter antogs av FN men har ännu inte trätt ikraft. Vidare bör nämnas den europeiska konventionen om skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna, som gradvis har utökats medskydd för nya rättigheter, samt konvention mot tortyr. Bland andra viktiga folkrättsliga ämnen märkshavsrätten med tillhörande avgränsningsfrågor. De internationella miljörättsliga frågorna har kommit att inta en alltmer framträdande plats i departementets arbete. Rättsliga frå gor med anknytning till polarområdena och rymden är ytterligare exempel. Arbetet med att träffa investeringsskyddsavtal med andra länder är ett vik- 8 tigt inslag i verksamheten. Från och med den 1 juli 1989har departementet Prop. 1992/93:100 medel för stimulans av folkrättsligforskning av särskild relevans för utrikes- Bilaga 4 förvaltningens verksamhetoch kunskapsbehov. För /94 avses fortsättningsvis medel anslåsför detta ändamäl. En del av medlen kan användas som forskarstöd i form avdeltidsanställning av en doktorand på folkrättsarkivet. Den vidrättsavdelningen placerade folkrättsrädgivaren fungerar som en länk mellanUtrikesdepartementet och universiteten. stödjer förslag som gerfolkrätten en starkare ställning i staternas interna beslutsprocess. I syfteatt främja folkrättens utveckling och efterlevnad har av FN:sgeneralförsamling utropats till folkrättens årtionde. ingår ett antal avtal,fördrag och internationella konventioner med andra stater. Förhandlingsarbetetkräver i betydande omfattning en traktaträttslig medverkan. För attrationalisera verksamheten pågår en datorisering av departementetstraktatregister. Inom ramen för det internationellasamarbetet på det straffrättsliga området visar också ett stortengagemang. Det rör sig här om utlämningsfrågor och annat biträde åt domstolaroch andra myndigheter i brottmål. Stora insatser görs för att svenskar som hardömts till fängelsestraff utomlands skall kunna tas hem för att avtjänastraffet i . Genom utredningar om utländsk rätt och genom bistånd ibl.a. underhällsärenden får svenska medborgare stöd att hävda sin rätt iutlandet. Ärenden som rör bortförda barn är en annan viktig arbetsuppgift. bistår ävensvenskar som hamnat i nödsituationer utomlands, t.ex. sedan de råkat ut förolycksfall, sjukdom eller frihetsberövanden. Dessa frågor har blivit alltmerakomplicerade i och med att svenska medborgare numera i stor utsträckningförlägger sina utiandsresor utanför de traditionella turistmålen. Enförsvårande omständighet är även att huvuddelen av de frihetsberövadeanklagats för narkotikabrott. Det kan förutses att utrikesförvaltningen underdet närmaste året kommer att tilldelas ett ökat ansvar för bistånd även tillsvenska brottsoffer utomlands. Handläggningen av ärenden som rörutlänningar är synnerligen resurskrävande. Utlandsmyndigheternas befattningmed sädana ärenden framgår av följande uppställning: År Uppehålls- och arbetstillstånd Viseringar 145 000 180 000 236 000 275 000 196 000 Minskningen av viseringsärenden ären följd av beslutet att slopa viseringskravet för polska medborgare. Under är 1990 utfärdades 107 000 9 viseringar för polska medborgare. Ett tilltagande antalutlandsmyndigheter Prop. 1992/93:100 i tredje världens flyktinggenereranderegioner har utsatts för stadigt växande Bilaga 4 arbetsbelastning genomanhopning av ärenden som gäller asyl- och anknytningsinvandring.Ansträngningar har gjorts för att förbättra handläggningsrutinerna. Storaresurser gär likväl åt för att handlägga denna typ av ärenden. Världshandeln spelar en avgörande roll för tillväxten. Deninternationella arbetsdelningen bygger på skalfördelar och specialisering.Därför har den internationella handeln genomgående vuxiti snabbare takt än de enskilda ekonomierna. Frihandeln har varit enförutsättning för en hög internationell tillväxttakt. har deninternationella integrationen spelat en avgörande roll för den svenskaekonomins utveckling. export och import motsvarar nu båda avden svenska bruttonationalprodukten. Vär utrikeshandel sker till nära trefjärdedelar med EG:s och EFTA:s medlemsländer. Flertalet av våra störstaföretag är beroende av de internationella marknaderna. Vårt deltagande i deneuropeiska integrationen, liksom i internationell arbetsdelning och i en öppenvärldshandel, är av avgörande betydelse för vårt välstånd. Under 1970- och 1980-talenförsämrades ekonomiska position jämfört med i övrigt. Enallvarlig nedgång i ekonomin började . Mellan och början av år1992 har den svenska industriproduktionen minskat . Sysselsättningen iindustrin sjönk med 170 000 personer. Nedgången har fortsattunder . Världshandeln ökade enligt IMFunder och med . Med reservationför effekterna av turbulensen i världsekonomin , beräknas den år1992 och åter öka respektive . 1 Sverige sjönkexporten och importen med . Under är 1992återhämtade sig exporten med . Importen föll under med 1-2 %.Under år 1993 väntas exportens ökningstakt förstärkas till . 1 regeringsdeklarationen år 1991konstaterade regeringen att i det nya som växer fram fär inte vårt landvara en nation som halkar efter. och skall vara ett kraftfält iden europeiska utvecklingen. Sedan 1991 års regeringsförklaringhar avgörande steg tagits för att biyta den ekonomiska stagnationen och föi attlägga giunden för en ny period av tillväxt, företagande och utveckling iSverige. De ekonomisk-politiska åtgärderna med anledning av den ekonomiskakrisen innebär att nä-, ringslivets konkurrenskraft förbättrasavsevärt. Den kontinuerliga förlusten av marknadsandelar under 1980-taletförväntas upphöra . beräknas exportindustrin vinnamarknadsandelar sedan är 1983. Det är pä de internationella marknaderna vi kan skapaförutsättningar för att brytaden ekonomiska stagnationen och återupprätta som en till- Prop.1992/93:100 växt- och företagarnation med en stark och växande industri och eni alla Bilaga 4 avseenden hållbar utveckling. Utrikeshandeln är avavgörande betydelse för ekonomi. Fri handel är för ett litet land meden öppen ekonomi en förutsättning för att kunna upprätthålla och utvecklavälfärden. befinner sig i snabb och dramatisk förändring. Detfinns risker för att sjunker tillbaka i nationella motsättningar ochkonflikter. För att motverka sädana tendenser är det angeläget att få tillstånd en varaktig och stark europeisk säkerhetsordning samt att den ekonomiskaintegrationen utvecklas vidare. Vår Europa-politik strävar efteratt ge en plats i det europeiska samarbetets kärna. Det är för oss ettvitalt intresse att dagens europeiska samarbete fördjupas. Det är också avstörsta vikt för att vara pådrivande i utformningen av svaren pånittiotalets europeiska utmaningar - den europeiska fredsordningen, tillväxtenoch välfärden i , sysselsättningen, samarbetet med länderna i Central-och , de gränsöverskridande miljöfrågorna osv. måste ta sitt ansvar föratt medverka till en närmare integration och ett vidgat samarbete för att säkrafred, frihet, demokratiska rättigheter och ökat välstånd i . 1 detta arbete är Europeiskagemenskapen den självklara kärnan. Därför är det regeringens strävan att föraSverige in i EG/EU. Även arbetet inom ramen för den europeiska säkerhets- ochsamarbetskonferensen samt spelar en viktig roll. slutförhandlades ochgodkändes av . Det schweiziska folket valde i enfolkomröstning att säga nej till en schweizisk ratificering avEES-avtalet. En översyn av avtalet äger rum i syfte att det såsnart som möjligt skall kunna träda i kraft i återstående länder. Sverigedriver aktivt pä i enlighet med riktlinjer (EES-utskottetsbetänkande). innebär att svenskamedborgare, institutioner och företag i väsentlig grad kommer att åtnjuta sammafördelar avseende fri rörlighet för varor, tjänster, kapital och personer (de"fyra friheterna") som kommer gälla inom EG när den inre marknadenfullbordas. Förutom de fyra friheterna omfattaravtalet ett utvecklat och breddat samarbete även inom politikomrädena miljö,konsumentskydd, forskning och utveckling, utbildning, sociala frågor, smä ochmedelstora företag, bolagsrätt, turism och statistik. framhäller isitt betänkande 1992/93:EU1 EES- avtalets stora betydelse för . Utskottet pekar på att den fria rörlighe ten för personer ger medborgarna i möjligheter till nya erfarenheter 11 och kontakter över gränserna. En öppen marknad föroffentlig upphandling Prop. 1992/93:100 kan bli av särskilt stor betydelse förviktiga branscher av det svenska närings- Bilaga 4 livet. Avskaffandet avhandelshinder ökar de smä och medelstora företagens exportmöjligheter. En ökadkonkurrens och effektivitet följer med ett EES-samarbete och ger kon.sumenternavinster. En väsentiig fördel med är ocksä att vi fär nya ochbättre förutsättningar att påverka miljöpolitiken i och världen iövrigt. Detta är av särskild betydelse, eftersom mänga miljöfaror är regionalaeller globala. Inom ramen för kommernya organ att upprättas inom den s.k. EFTA-pelaren. Dessa organ, som kommer attha en viktig roll när det gäller tillämpningen av , är (), och . kommer att vara en självständigövervakningsmyndighet med uppgift att övervaka EFTA-ländernas genomförande ochtillämpning av , bl.a. pä områdena konkurrens, statsstöd ochoffentlig upphandling. kommer att vara deninstans till vilken EFTA-länderna och enskilda kan överklaga beslut av ESA.Domstolen kommer även att handha tvister mellan EFTA-länderna om avtaletstillämpning. 1 skall EFTA-länderna samråda inför beslut iEES-rädet och . skall vidare ha vissabeslutsfunktioner och svara för administrativa uppgifter pä EFTA-sidan. inneharSverige ordförandeposten i EFTA och tar därmed ocksä över ordförandeskapet förEFTA-länderna, exkl. , i EES-sammanhanget. Uppgiften kommer att varabetydelsefull, då det gäller att tillse att EES-avtaletsnarast möjligt kan träda i kraft. Samarbetet med EG kommer att tillhöra dedominerande uppgifterna för EFTA. Rättsakter antagna i EG efter den31 har av förhandlingstekniska skäl inte kunnat tas med iEES-avtalet. Sådana rättsakter som tillkommit i interimsperioden fram tillikraftträdandet avses bli integrerade i avtalet. 'iearbete för detta har redan inletts. En viktig del i inflytandei EES-samarbetet är medverkan i de olika expertgrupper i vilka beslut i EG:sministerråd och förbereds. Detta förutsätter en omfattandereseverksamhet med deltagande av experter frän andra departement och frånfackmyndigheter. När resursbehoven har identifierats klarare bör frägan omdecentraliserat budgetansvar för expertsamverkan aktualiseras. innebär också ettomfattande programsamarbete, t.ex. beträffande forskning och utveckling.Kostnaderna för detta samarbete belastar i allt väsentligt andra huvudtitlar. Frihandelsavtal har undertecknats mellan EFTA-länderna ochTurkiet, , , och . Med och Bulgarienpågår förhandlingar. Härutöver har EFTA-ländernaundertecknat samarbetsdeklarationer med , , , , , de baltiska sta- 12 terna, och . Förberedelserför ett svenskt EG-medlemskap Prop. Det tillhör de övergripande målen för regeringens politikatt föra in Dilags ' som fullvärdig medlem i Europeiskagemenskapen. Häri innefattas också utbyggandet av EG-samarbetet som beslutadesi . Målsättningen är att ska vara medlem iEG/EU är 1995. intogutvidgningsfrågan en viktig plats i EG:s arbete. Europeiska rådets möte iLissabon tog klar ställning för en utvidgning med deEFTA-länder som önskar bli medlemmar. Dä äter möttes iEdinburgh beslutades, efter fastställande av EG:sbudgetramar för 1993-99 och lösning av den danska frägan, attmedlemskapsförhandlingar med , och skall inledas ibörjan av är 1993. Dessa förhandlingar kan slutföras dä alla medlemsstaterratificerat . En andra folkomröstning om de med beslut ochdeklarationer uppnådda särlösningarna för väntas i undersenare delen av vären. Bland annat med anledning av den danska frågan ärStorbritanniens ratifikation fördröjd. Båda länderna bör kunna avsluta sinbehandling av avtalet . Säväl analysersom yttrande (s.k. avis) visar att inte har anledningatt räkna med nägra grundläggande svårigheter att överta , vilketär en förutsättning för medlemskap. har i väsentlig gradunderlättat en svensk anpassning till det fulla medlemskapets villkor ochförutsättningar. Förhandlingsmaterian, dvs. detregelverk som förutsätts ta över, är emellertid omfattande och pä vissaområden kommer att eftersträva särskilda lösningar. Som ett led iförberedelsearbetet har ett antal områden identifierats där harviktiga intressen att tillvarata. Med utgångspunkt häri har svenskaförhandlingsmäl uppställts och dessa redovisade jag i i oktober1992. Bland viktigare områden nämnde jagvid detta tillfälle vär strävan att bibehålla en hög ambitionsnivå inomregional- och miljöpolitiken. Inom handelspolitiken avser vi slå vakt omfrihandelsinriktningen mot tredje land. Vi önskar bibehålla frihandeln med debaltiska republikerna och driva en fortsatt liberal linje på tekoområdet. Vi siktar pä en fullständigintegrering med EG:s gemensamma jordbrukspolitik frän den dag blirmedlem. En betydelsefull fråga blir vidareEuratom-fördraget. Detta tillämpas inte längre i viktiga delar, utan skildaslag av praxis har i stället successivt utvecklats. Vi kommer att verka förviktiga svenska intressen vad gäller hälsoskydd, säkerhetskontroll, egendomsrättsamt kärnbränsleförsörjning. De svenska alkoholpolitiskamålsättningarna ligger fast - alkoholmono-polstrukturen bör inte diskrimineramed avseende pä leverantör eller leverantörsländer och snedvrider inte hellerkonkurrensen. På det institutionella omrädetskall vi verka för att vi fär samma antal röster i ministerrådet som med ossjämförbara länder och få svenska språket bekräftat som officiellt språk. arbete för ett medlemskapomfattar Europeiska unionens alla delar som de utformats iMaastricht-fördraget. Detta omfattar som bekant så- väl och Enhetsakten i reviderade skick som enrad nya samar- Prop. 1992/93:100 betsomräden, däribland planerna på enekonomisk och monetär union, en Bilaga 4 gemensam utrikes- ochsäkerhetspolitik och judiciellt samarbete. Dessa olika beståndsdelar i detframtida europeiska samarbetet utgör en helhet. inleder i enlighet medEuropeiska rådets beslut förhandlingar sä tidigt som möjligt under är 1993 medmålsättningen att slutföra förhandlingarna . Ett ställningstagandetill inträde som medlemsstat i EG/EU skall kunna ske i enfolkomröstning är 1994 för att möjliggöra ett svenskt medlemskap är 1995. uppdrog regeringen ät Delegationen föröversättning av det regelverk som ingår i att även översätta detregelverk som tillkommer vid ett EG/EU-medlemskap. Den textmassa som härigenomtillkommer uppskattas till minst 40 000 sidor i Europeiska gemenskapensofficiella tidning. Målet är att hela regelverket skall finnas översatt tillsvenska /95. För treårsperioden /93-1994/95 harkostnaderna för medlemskapsöversättningarna tills vidare beräknats till 50miljoner kronor. Inom upprättades i juli 1992Sekretariatet för Europainformation, som arbetar med och samordnarregeringskansliets information om den europeiska integrationen. Jämsides meddetta sekretariat arbetar en särskild delegation med att tilldela medel tillenskilda organisationer för informationsprojekt kring integrationsfrågor (SFS1992:887). Allsidig information omintegrationsarbetet och medlemskapsperspektivet är av central betydelse föratt kunskapen, intresset och engagemanget för Europa-frågorna skall få en bredspridning. Detta är angeläget med tanke på folkomröstningen . Dennaverksamhet bör, som förutskickades 1992,tillföras under /94. Dessa medel bör, i likhetmed innevarande budgetår, fördelas med tillregeringskansliets informationsverksamhet samt tilldelegationen, att fördelas till säväl organisationslivets informationsinsatsersom kampanjorganisationernas verksamhet. Totalt beräknas kostnaderna över statsbudgeten förprogramsamarbetet inom ramen för den västeuropeiska integrationen uppgå till ca /94 jämfört med ca /93, dvs. en ökning med . Det största området inom programsamarbetet är forskning och utveckling som beräknas till joner kronor under /94 (ca /93). Övriga programområden, t.ex. media, information och ungdoms program uppgår till ca /94, en ökning 14 Samtliga program kommer attpresenteras i Ut- Prop. 1992/93:100 bildnings-. Jordbruks-, Kultur-,Finans-, Närings-, Civil- och Miljödeparte- Bilaga 4 mentens bilagor tillbudgetpropositionen. Kostnadsberäkningarna är behäftade med vissa osäkerheter,bl.a. beroende pä att EG:s budget för aktiviteterna i fråga inte ärfastställd. Till dessa kostnader skall läggaskostnader för medverkan i EFTA och EFTA:s EES-institutioner(övervakningsmyndigheten och domstolen) om samt kostnadernaför medverkan i fonden för ekonomisk och social utjämning mellan regioner inomEES om . Därutöver beräknas kostnader över statsbudgeten om50 för informationsinsatser om europeisk integration samt 16,5miljoner kronor för översättning av . Sammanlagt uppgår alltsäkostnaderna för det västeuropeiska integrationsarbetet över statsbudgeten tillca . Utöver dessa kostnader finns ocksåutgifter av administrativ karaktär för myndigheter och departement medanledning av den västeuropeiska integrationen. Behovet av ätgärder i form avkompetensutveckling, utbildning och information kommer att öka. Detta gällerinte minst kunskaper om EES och pä olika områden,förhandlingsvana och förstärkta språkkunskaper. Den av Finansdepartementetgenomförda utredningen om Europakompetens (Ds 1992:96)visar med stor tydlighet pä de behov som föreligger. Myndigheterna måste själva taansvaret för utvecklingen av sin kompetens, både när det gäller tillämpningenav de nya reglerna och deltagandet i beslutsprocessen. Detta måste ske inomramen för tillgängliga resurser. För att uppfylla detta ansvar kanomprioriteringar bli nödvändiga. Ett avtal mellan och om samarbete iinternationella krislägen ingicks . Avtalet syftar till attunderlätta den ekonomiska försörjningsberedskapen genom att säkerställa attden normala handeln med vissa försörjningsviktiga produkter kommer attfortsätta även i internationella krissituationer. Ett liknande avtal hartidigare ingåtts med . Regeringen ser som en viktig uppgift att utveckla deekonomiska förbindelserna med länderna i . Dessa länderknyts närmare bl.a. genom frihandelsavtal. Som tidigare nämnts harEFTA-länderna slutit frihandelsavtal med , och Rumänien.Förhandlingar om frihandelsavtal pägär även med och Bulgarien.Bilaterala frihandelsavtal har därutöver slutits mellan och ,och . pågår en översyn av handelsförbindelsermed och övriga OSS-stater. 2 1992/93. /Uruguay-rundan och övriga multilaterala handelsfrågor Prop. Som jag tidigare framhållit gör starkautrikeshandelsberoende det Duaga 4 till en central uppgift att slå vakt omett öppet multilateralt handelssystem. Detta är särskilt viktigt i rådandekonjunkturnedgång, då det protektionistiska trycket växer sig starkare påmånga häll. har deltagit aktivt i deglobala handelsförhandlingarna i , den s.k. Uruguay-rundan, som pågåttsedan är 1986. Rundan har som mäl att ytterligare liberalisera världshandelnför bäde jordbruks- och industrivaror, att utvidga med regler pänya områden och att stärka regelsystem och dess efterlevnad. Ett förslag till slutuppgörelsepresenterades av generaldirektör , den s.k. Draft FinalAct. Förhandlingarna i rundanblockerades emellertid länge av EG:s och konflikt pä jordbruksområdet.Efter flera förhandlingsomgångar på hög nivå nådde EG och en bilateraluppgörelse , både i de utestående jordbruksfrågorna irundan och i den långvariga konflikten om EG:s stöd till oljefröodlingen. Dettaledde till att ett hotande bilateralt handelskrig kunde avvärjas och till attförhandlingarna i Uruguayrundan kunde återupptas i . De deltagandeländerna har kommit överens om att en politisk uppgörelse skall nås , säatt de resterande bilaterala förhandlingarna om bl.a. tullar och tjänster kanavslutas . Även om jordbruksfrågorna hamnat ifokus, är det viktigt att inte förlora alla de övriga positiva aspekterna iUruguay-rundans uppgörelse ur sikte. Det förslag tillförhandlingsövcrenskommelse som har utarbetats och som skall ligga till grundför slutförhandlingarna är pä det hela taget bra för svensk del. Det gällerinte minst på områden av stort svenskt intresse såsom tullsänkningar,tjänstehandel, immaterialrätt, subventioner och tvistlösning. Det kvarstår dockmånga viktiga frågor att lösa innan Uruguay-rundan är i hamn. Ökad handelsliberalisering och ettstärkt regelsystem, som förslaget innebär, utgör inslag i avtalet som är avsärskild vikt med tanke på de ekonomiska och politiska utmaningar vi stårinför. Framgång i Uruguay-rundan skulle motverka protektionistiskt tryck ochsamtidigt vara en mycket viktig faktor för att understödja ekonomisk tillväxtoch en konjunkturuppgång. Framgång inom skulle också innebära ettvälkommet stöd för det multilaterala handelssystemets trovärdighet. De regionalaintegrationssträvandena intensifieras runt om i världen; EES, EFTA:s och EG:sfrihandelsavtal med , EG:s utvidgning, detnordamerikanska frihandelsavtalet () m.fl. är exempel. För är detsjälvklart att regional och global liberalisering bör gä hand i hand, då bådabidrar till ökad frihandel och ökad internationell tillväxt. En framgång iUruguay-rundan är också av särskild betydelse för de f.d. statshandelsländernaliksom för . Medlemskap i minskar inte värtintresse av ett effektivt globalt handelssystem.