prop · GG03157 · 1992-12-31 00:00:00 — HittiUs vunnaerfarenheter visar att arbetsförmedlingen numera sora regel kommer in på ettraycket tidigt stediura i det kommunala flyktingmottegandet 1 de flesta falldeltar arbetsförmedlingen redan när de individuella inttoduktionsplanema upprättas.Regeringen har innevarande budgeter medgivit att fårdisponera högst för /93 för att göra enutvärdering av arbetsraarknadsverkets insatser i det saraordnadeflyktingmottegandet () har under budgetåret inom ramen för sin förvaltningsrevision granskathur utländsk kompetens tes till vara på den svenska arbetsraarknaden ochöverlämnat sin rapport till regeringen. RRV har även redovisat den översyn avUHÅ:s och andra myndigheters bedömningsverksamhet, sora verket gjort påuppdrag av den förra regeringen. Rapporten har remissbehandlats och förslagenövervägs inora regeringskansUet Den 1 juli 1992trädde en förändring i utlänningsförordningen i kraft Förändringen innebär attasylsökande har rätt att ta arbete på den reguljära arbetsmarknaden i de fallInvandrarverket bedömer att verkets handlägg-nmgstid i tUlståndsfrågan kommeratt överstiga . Efterriksdagens beslut har organisationen av hemspråksundervisningengenomgått vissa ändringar. Inom har en arbetsgrappraed förettädare för invandrarorganisationer följt utvecklingen. Skolverkethar genomfört en granskning av tio kommuner. Genom en enkät Skr. 1992/93:157 till komraunema har kartlagtinvand-rarandervisningen i . Avsikten med undersökningvar att kartlägga förändringar vad gäller ekonomiska ramar, resursumyttjande,inriktning och organisation raellan läsåren 1990/91 och 1991/92. redovisning framgår att av de 279 kommuner som besvaratenkäten uppger att de till följd av mmskad resurstilldelning ökatgrappstorieken inom heraspråksundervisningen. I genomsnitt var den 3,5 eleverper grapp. Antelet elever som fick hemspråksundervisning minskade avdet tidigare elevantelet Med av lärarvecko-tiraraama /91 harundervisning ordnats för 61 300 elever, vilket motsvarar av de 66 900elever som fick hemspråksundervisning det året Motbakgrand av kartiäggningar och utvärderingar sora gjorts förefaller det vararaöjUgt att kommunema fortsätter att göra ytterUgare effektiviseringar ochrationaUseringar. Antaletelever som erhöU undervisning i svenska som andraspråk minskade av dettidigare elevantelet, dvs. från 63 700 till 60 500. Antalet elever med rätttill hemspråksundervisning resp.undervisning i svenska som andraspråk har variti siort sett konstent. Läroplanskoramitténhar i sitt befenkande behandlat heraspråksäranets stälhiing och bl.a.föreslagit att äranet skall kunna väljas inom ramen för den tid som föreslåsför elevemas personliga val och sora B-språk. Förslag har också lämnatsbeträffande svenska sora andraspråk. Förslagen har reraitterats och koraraeratt beredas inora . , sora har den svenska och den finska regeringensuppdrag att bevaka frågor som rör de finskspråkiga invandramas och nuraeraockså de återvandrade fmländamas utbUdning, har fått en ny sammansättning ivilken respektive utbildningsminister altenerar som ordförande. TiUföljd av den drastiska ökningen av asylsökande, främst från f d. ,har kostnaderaa för skolverksamhet för asylsökande barn som bor på förläggningökat raycket snabbt. Enligt mämingar var något över 3000 elever inskrivna i . Antelet asylsökande förläggningsboende bami grandskoleåldem ökade särskUt och var iseptember betydligt över 9 000 enligt uppgifter från . Detnya kommunalekonoraiska stetsbidragssystemet, som införs ,tar inte hänsyn tUl asylsökande bam i skolan. Vissa korarauner raedföriäggningar får därigenom väsentUgt lägre täckning av skoUcosmadema förasylsökande bam genora generella statsbidrag. Motsvarande ersätming kommerunder i stället att betelas från Regeringenkommer au ge Stetens skolverk och Stetens invandrarverk ett uppdrag attgemensamt utteda raöjlighetema att lägga upp en skolverksamhet för deasylsökande bamen med bibehållen tillfredsställande kvalitet till en lägrekosmad per elev. Siktet bör vara att kunna införa ändringar redan mför Skr.1992/93: 157 . Stetsbidragtill kommunemas svenska Jor invandrare (sfi) har för flyktingar och andra soraorafattas av det koraraunala flyktingraottagandet beräknats i detschablonbidrag som kommunen får för varje mottagen flykting. Det särskildastetsbidraget för sfi för övriga invandrare som tidigare utgick frånutbildnmgsdeparteraentets huvudtitel upphör och raotsvarandemedel ingår i det kommunalekonoraiska statsbidragssystemet.Bestämmelsema har tegits in i skoUagen. Isin rapport (1991/92:12) Invandrarpolitikens inrikming och resultat harRUcsdagens revisorer framfört kritik raot att sfi-reformen inte fortiöpande utvärderas.Revisorema raenar att undervisningens resultet är dåliga och avhoppenbetydande. () har genomfört en förvaltningsrevision av1991 års reform av svenskundervisning för invandrare. Granskningen avserverksamheten i fyra koramuner. RRV konstaterar att vissa positiva förändringarhar skett inom sfi-verksamheten, raen att det totalt sett har skettförhållandevis lite sedan reformen ttädde i kraft RRV har iakt-tegit ett antalproblem som dels rör själva genoraförandet av det koraraunala åtegandet, delsproblera som rör den statiiga stymingen och uppföljningen. Resultatet av RRV:sgranskning redovisas i en revisionsrapport sora är ställd till den ansvarigamyndigheten. Regeringenhar beslutet om direktiv till en särskild utredare (1992:98).Syftet är bl.a. att söka komraa fram tiU enhetiigare regler och störreöverblickbarhet Bl.a. skall eftersttävas en samordning av lagen om ledighet viddeltegande i svenskundervisning for invandrare raed den s.k.studieledig-hetslagen. 6Utländsk examens giltighet i Riksrevisionsverkethar på regeringens uppdrag utrett frågan om saraordning ra.m. av denvärderingsverksamhet som olika myndigheter bedriver när det gäller utiändskhögskoleexamens gUtighet i . Rapporten har reraissbehandlats. Regeringen avser attåterkomma med anledning av rapporten. Detmångkulturella samhällets möjligheter och problem är ett huvudtema för desvenska insatsema under FN:s kulturårtionde. har ettsaraordningsansvar för arbetet och för den kommitté sora leder arbetetKoraraittén läranar i septeraber en redogörelse för sitt arbete tiU KulturdeparteraentetI koraraittén ingår bl.a. . 1992/93: 157mitten har under de tre siste budgetåren inom ramen för projektgivning inom detinvandrarpolitiska orarådet förfogat över särskUda raedel som har syftet tUlatt främja goda etniska relationer meUan olika folkgrapper i . Inomramen för den ordinarie bidragsgivningen ägnar Stetens kulturråd särskilduppmärksamhet åt frågor sora rör kulturUv och invandrare. Det gäller bl.a. stödtill litteratur på invandrarspråk, bidrag för inköp av invandrarlitte-ratur tiUfoUcbibUotek m.m. Iregeringens proposition (1991/92:140) ora den avgiftsfinansierade radio-ochTV-verksamheten 1993-1996 ra.m. föreslås villkor och riktiinjer för företegeninom Radio-koncemen under koraraande avtelsperiod. I propositionenkonsteteras att den service på invandrar- och minoritetsspråk, som lämnats avpublic service-bolagen, är av betydande orafattning. Det föreslås ipropositionen att de totela resursema för dette ändaraål under koraraandeavtalsperiod bör vara minst oförändrade. Det framhålls vidare attstorleksförhåUandet raellan invandramas språkgrapper till följd av invandringoch utvandring kan förändras, sett i ett längre perspektiv. kan leda tillatt programföretegens språkval kan behöva ändras . Medhänvisning till såväl de historiska banden mellan och som tUlden finskspråkiga grappens storlek i påpekas i propositionen att dennagrapp måste ha en särstellning vad gäUer rätten tUl programservice.Propositionen har antegits av (bet l991/92:KrU28, rskr. 1991/92:329). 8.Invandrarbarn och -ungdomar Nästenhälften av de flyktingar sora kommer till är bam och ungdoraar under18 år. Många av dessa har ttaumatiska upplevelser av våld och krig bakom sig. /90 fanns det nära 300 000 bam under som var invandrare iförste eUer andra generationen. Sverigehar ratificerat FN:s konvention om bamets rättigheter. Sora ett av de försteländema har avläranat en rapport ora konventionens tilllämpning iSverige. Rapporten kommer att prövas av en särskild kommission i början av år1993. Förhållandenai det svenska flyktingmottagandet har inte alltid stett i överensstäraraelseraed bamens bästa. Regeringen ser det sora en angelägen uppgift att förbättraraottegandet av flyktingama och te särskild hänsyn till bamens behov. SärskUdauisatser från sida har lett tUl att ansökningar omuppehållstUlstånd for bamfamiljer nu kan avgöras snabbare . Invandrarverkethar i sitt arbete uppmärksararaat bamens och ungdomarnas situation och olikabehov på slussar och förläggningar. Målsätmingen är attväntetiden skall användas på bäste sätt i bamens/ ungdomarnaspersonlighetsutveckling, oberoende av ora de får stanna i Skr. 1992/93: 157Sverige eUer reser tUlbaka tUl heralandet Medutgångspunkt från rapporter Flyktingbarn i /91,FN:s konvention om bamets rättigheter särat egna erfarenheter harInvandrarverket antagit ett åtgärdssprogram . I dette anges bl.a. att InvandrarverketslångsUctiga mål är att verket i samtiiga frågor som rör flyktingmottagningenskall bevaka bamens behov samt att det i regionarbetet skall göras en tydligareprioritering av bam- och ungdomsfrågoma, både i mottegningssysteraent och ikontaktarbetet raed korarauneraa. Dessutora pågår arbete med att följa uppfrågor kring hälsovården för bam utan uppehållstillstånd. Projektför bam- och fritidsverksamheten på slussar och förläggningar med bl.a.utbildning/fortbildning av personal samt bamrailjöfrågor pågår. Syftet medprojektet är att bam- och ungdomsverksamheten skall bygga på föräldra- ochfamiljemedverkan så att den utgör ett kompleraent tiU hemmet att verksamhetenskall vara värdefull oavsett utgången av asylärendet samt att Invandrarverketskall ha ett utvecklat samarbete med koraraunala organ ochfrivUUgorganisationer. Antaletensamma asylsökande bam och ungdomar ökar. Under /92 sökte I 013ensamma bam under asyl i . Flertelet av dessa var i åldem 16-18år. Åtgärderför förbätttande av raottegandet av underåriga utan legal vårdnadshavare iSverige genoraförs. Inom raottegningssystemet finns ett antel grapphem meddygnetrantomsorg, avsedda for bam upp till eller äldre raed stortomvårdnadsbehov. I och med det ökade antalet ungdomar i åldrama hars.k. ungdomsboende inrättets vid slussar och förläggningar. Det innebär att detfinns ansvarig personal samt ordnade aktiviteter. En tjänst somsamordnare har inrättats. Denna har överblick över placeringsaltemativ iraottegningssystemet och i kommuner. målsätming är att varjebam/ungdom skall tas eraot och placeras efter den enskUdes behov ochföratsätmingar särat att omflytmingar ramiraeras. Iasylärendehanteringen prioriteras denna grapp raed raålsättning att verkets besluti förste instans skall var fattet från bamets inresa i Sverigeeller den senare dag då bamets vistelse här blivit känd för poUsen ellerInvandrarverket. Utbildning av asylhandläggare har påbörjats för att ge deraspecialkorapetens, eftersom särskUd samtals- (x;h intervjumetodik erfordras. Invandrarverketsamarbetar raed myndigheter och organisationer, bl.a. , samt Föreningen , kring frågor som röransvarsfördelning, förordnande av god man, raotlagande och drivande avkommunala grupphem. För kommunplacering av ensamma ungdoraar mellan 16 och 18år har nya boende- och raottagningsformer utvecklats i ett antel komrauner. Enuppföljning av ersätmingen till komraunerna, den s.k. generalschablonen, pågårvarvid särskild uppmärksamhet har riktets på kommunemas raottegande avunderåriga utanvårdnadshavare och i viUcen grad inttoduktionsplan finns upprätted och Skr.1992/93: 157 genoraförs. Regeringenändrade reglema i förordningen (1990:427) om statiigersättning för flyktingmottagande m.m. och i förordningen (1990:1361) ora låntill hemutrasming för flyktingar (Kh vissa andra utlänningar i syfte attunderlätte komraunplacering av ensararaa flyktingbarn. Socialdepartementethar fördelat medel ur allmänna arvsfonden för att ge bl.a.frivilligorganisationeraa möjlighet att inom bamomsorgen sprida kunskap orainvandrar- och flyktingbamens simation i . 5 mUjoner kronor underen treårsperiod står tiU förfogande för dette ändaraål. Detorafattande anställnings- och fömyelsearbetet i koramuner ochlandsting präglas ofta av en kreativitet som utiöser produktions- ocheffektivitetsförbättringar i verksamheten. Från olika håll har emeUertid framförtsfarhågor ora att denna process i alltför hög grad riskerar att missgynnaverksamheter sora rör bam. Regeringen har därför uppdragit åtSocialstyrelsen att följa hur kommuners och landstings verksamheter för bamutvecklas. Bland de områden som skall prioriteras närans invandrar-ochflyktingbams situation inom bamorasorgen med avseende bl.a. påhera-språksstödets orafattning och inriktning. Enredovisning av situationen inom berörda områden skall lämnassenast den I raars 1993. Iaugusti 1991 avlämnade ungdomskomraittén sitt slutbetänkande (SOU 1991:60)Olika men ändå lika. invandrarangdoraar i det mångkulturella Sverige.Ibetänkandet läggs förslag främst vad gäller områdena arbete, boende, utbildningoch fritid. Rapporten har remissbehandlats och bereds nu i CivUdepartementet Undersenare delen av har ungdoraars inttäde i vuxenlivet forskjutitssamtidigt som föratsätmingama för ungdoraars eteblering i samhället harförändrats radUcalt. Inte minst gäUer det raöjUghetema för ungdomar att fåarbete och en bosted tiU överkomUg kosmad. Regeringenhar därför beslutat att tilUcalla en särskild uttedare somskall föreslå konkreta åtgärder för att underlätte ungdomars inttäde ivuxenlivet. Särskild vikt skall läggas vid deras raöjligheter att eteblera sigpå hosteds- och arbetsraarknadema. I dette sararaanhang skall särskilt studerasbl.a. situationen på arbetsraarknaden för ungdomar raed invandrarbakgmnd.Utredarens arbete skall vara avslutet före utgången av . Regeringensatsar under tte år på ungdoraar i ett antal större städerför att förhindra sociala problera och brottslighet. I lokala delprojektsamverkar olika koraraunala förvalmingar, föreningar, företeg och enskildamänniskor. Projektortema är utvalda utifrån socioekonomiska faktorer iområdena. 1 flera fall har "invandrartete områden" knutits tUlprojekt. 1992/93: 157 Regeringenhar i propositionen (1992/93:7) ora rätten till folkpension m.m. föreslagit ettnytt system för beräkning av folkpension. Enligt förslaget skall folkpensionberäknas antingen i förhållande till tid för bosätming i eUer irelation till det antal år for vilka tillgodoräknats ATP-poäng. Reglema skallgälla på samraa villkor för svenska sora utiändska medborgare. För fuUfoUcpension skall krävas bosätming eller med ATP-poäng. Personer,som intjänat pension i andra länder, föratsätts te med sig denna pension tillSverige. Vissa personer raed invandrarbakgrand kan dock inte förväntas raedgessådan rätt av det land där de udigare varit bosatte. Särskildaundantegsbestäraraelser har därför föreslagits tUl förraån för dessakategorier. Den sora bevUjats uppehållstillstånd i som konventionsflyktingoch den sora beviljats uppehållstillstånd sora krigsvägrare ellerde facto-flykting får, vid beräkning av pension enligt bosättningsregeln, sombosätmingstid i även tiUgodoräknas han varit bosatt i sitt tidigareheraland eller annat land där han erhållit tiUfäUigt skydd. Detteinnebär i praktiken att vissa invandrare, lUcaväl sora svenskar, ej koraraeratt kunna erhålla full foUcpension. Det innebär ju eraeUertid inte att dekommer att uten ekonoraiskt grandskydd. 1 förekoraraande fall stårraöjligheten tiU socialbidrag öppen. Riksdagenantog propositionen i dessa delar (bet. 1992/93:SfU4, Rskr.1992/93:69). Saratidigt beslutade dock att föreslå regeringen attlåte utteda ora sådana invandrare, som genom de nya reglema får en reduceradpension, kan få sin försörjning på annat sätt än att vara hänvisade tillsocialbidrag. Hösten1991 fick Stetens invandrarverk i uppdrag av regeringen att belysa de invandradekvinnomas situation i och föreslå åtgärder för att sterka derasmöjligheter att leva på samma vUlkor som svenska kvinnor. Uppdraget redovisadeshösten 1992 i rapporten och invandrare - Rapport om invandrade kvinnorsställning i det svenska samhället. Rapportenger en god överbUck av de kunskaper som finns om invandrade kvinnor och derassituation i . Den tar också upp nackdelama raed att, sora så ofte sker,kalla alla kvmnor sora invandrat tiU för "invandrarkvinnor"(ofte hänförs också kvinnor födda i till denna grapp). leder lätttiU tanken att de är Uka, att de bUdar en homogen grapp, något som i sin mrlockar tUl generaUseringar. I stället poängteras i rapporten vUcten av attbettakte kvinnoma som individer och att man, när raan beskriver kvinnomassuuation, försöker förklara den och planerar åtgärder for att förändra den, tarhänsyn till ålder, social tillhörighet, utbildning, familjeraönster ochnationeU (kulttireU) tilUiörighet Irapporten konsteteras att de invandrade kvinnoma är en utsatt grapp på arbetsmarknaden. Forskning föreslås bland annat om den dolda arbetslös- 2» heten och ora hurkunskaper i svenska och deltegande i samhällslivet inverkar Skr. 1992/93:157 på kvinnomas situation på arbetsmarknaden. Även forskning ora kvinnomashälsa är viktig i sararaanhanget Andraförslag som tes upp i rapporten rör uppföljning av avbratna studier och vad mankan göra för de kvinnor som flyttet till efter kort bekantskap med enhär bosatt man och som utsätts för raisshandel eller annan kränkandebehandling. Vidare betonas kvinnojouremas betydelse och behov av nätverk. Kulturdeparteraentetföljer på olika sätt upp rapporten och de förslag sora presenteras i den. Endiskussion av rapporten har också skett under en samrådsdag med de invandradekvinnomas organisationer som arrangerade . Itakt med orastraktureringen av den offentiiga sektom kan raan räkna med attkvinnoma, sora inte drabbats lika hårt som männen av den aUt raerbesvärUga situationen på arbetsmarknaden, får det allt svårare. Det är sannolUctatt de invandrade kvinnoma riskerar att drabbas extra hårt i ett sådant läge.För att stimulera till debatt kring den framtida arbetsmarknadspoIitUcen har arbetsraarknadsdepartementettagit inititetiv tUl en forskarrapport i viUcen även de invandrade kvinnomassituation kommer att belysas. Rapporten beräknas vara klar . 11.Invandrarnas organisationer och trossamfund Kulturministerahar ett invandrarråd till sitt förfogande för samråd i invandrarpoUtiskafrågor. består av följande invandrarorganisationer: Riksförbundetintemationella föreningar för mvandrarkvinnor (RIFFI) Skr. 1992/93: 157 Invandrarrådetmöts vanligen och behandlar då aktueUa invandrarpolitiskafrågor. har även ett större invandrarrådslag anordnats. Invandrarverkethar i sin anslagsframstäUan redovisat utvecklingen av nya riksförbund blandinvandrare. har regeringens uppdrag att särskilt följaorganisationsbildningen bland de invandrare sora har sin bakgrand i f d.Jugoslavien. Verket har också lämnat förslag till stetsbidragsberättigadeorganisationer för /94 och bl.a. föreslagit att det år 1987bildade skall få organisationsstöd medan stödet tiU deestruska och lettiska valorganisationema skall upphöra. Regeringenhar med uppdrag till en särskild uttedare inlett en översyn av stetsbidrag tiUideella organisationer (Dir. 1992:81). Utredningen, vars uppgift är att sökakomma fram tUl ett enhetligare system av bidrag tUl folkrörelsema skall varaklar med sin uppgift . Stödtill invandrarnas trossamfund utgår sora tidigare från trettonde huvudtiteln.Saraarbetsnäranden för statsbidrag till trosamfund fördelar raedlen. Jaghar sammanttäffat med företrädare for invandrarsamfunden.Invandrarverket har ordnat ett seminarium om religionens roll i ett mångkulturelltsamhälle och planerar alt utge en ny upplaga av publikationen Religionsguiden.Inora raraen för sin bidragsgivning till avgränsade invandrarpolitiska projekthar verket möjlighet att stödja den sociala och kulturella verksamheten inominvandrarsamfunden. Detbrakar framhållas att drömraen om återvandring alltid finns hos en flyktingoch att denna dröm i många fall kan fungera som ett hinder för en framgångsrikintegrering i exillandet. Insikten ora denna risk finns nu alhnänl, inte minslhos invandrares och flyktingars egna organisationer, sora också aktivt harengagerat sig för alt föra ut denna kunskap ttU sina medlemmar. Invandrarverkethar möjlighet att under vissa föratsätttiingar bevilja bidrag till flyktingarsresa från för bosättning i annat land, s.k. återresebidrag (förordning1984:890). Bidrag kan utgå raed elt belopp motsvarande kosmaden för resan samtett mindre kontantbelopp. Trotsatt i vart fall de poUtiska föratsätmingama har förändrats i många av de länder varifrån flyktingar kommit till , har ett relativt begränsat 30 antal personer umyttjatmöjligheten att ätervandra med återresebidrag. Det är Skr. 1992/93: 157naturligtvis inle omöjligt att raånga flyktingar valt att återvända till sittheraland i första hand för att pröva sig fram innan man tar det definitivabeslutet om att ätervandra. /92 beviljades 256 personer återresebidrag av InvandrarverketVerket bedömer att antalet koraraer att stiga tUl omkring 350 personer underinnevarande budgetår. Allerfarenhet visar att återvandringen raåste förberedas noga för att lyckas.Under innevarande budgetår har stött enskilda organisationersärat flykingars och invandrares egna organisationer raed förolUca återvandringsprojekt har medel beviljats Eriuanska, Kroatiska ochKurdiska riksförbunden. Enav de tre frågor inom integrationsorarådet, sora avser attunder särskUt bevaka och uppmärksamma, är "utvecklmgenav insatsema för flyktingar som önska återvända tiU sina hemländer." Invandrarverkethar även möjlighet alt ge bidrag till vissa asylsökande, sora frivilligtåtervänder tUl sina hemländer. Under /92 rörde det sig om ca 2500 personer som återvände, de fleste till f d. . Tendensen underhösten 1992 har varit att allt fler söker bidrag för hemresan. 13.Forskning om internationell migration och etniska relationer Detforskningsområde som tidigare kallades "invandrarforskning" haraUtmer eteblerats som "forskning om internationell migration och emiskarelationer", ofte förkortet . Deförändringar som har skett och sker i vår omvärld ger forskningsområdet enallt slörre betydelse, såväl i som utomlands och kontekter med framförallt det europeiska forskarsamhället har utvecklats. Inom EG:s fjärderamprogram för forskning fokuseras frågor inom samhällsvetenskap och humaniorasom kan bidra till ökade kunskaper också inom IMER-området Svenska forskareförväntas kunna medverka i olika samarbetsprojekt inora dessa områden. Inomramen för EG:s COST-program är ett antal forskningsprojekt under utveckling,bland annat ett om "migration". Även här förväntas svenska forskaredelte. Forskningsområdetär raångvetenskapligt och bedrivs inom många såväl samhällsvetenskapliga somhumanistiska ämnen, vilket kräver samordning och samarbete såväl mellanenskilda forskare sora institutioner och högskolor. () inrättedes har.forskningsområdet fått en välbehövlig förstärkning. Bland annat har SFR gettstöd till att knyte samman de centrambildningar och forskningsmiljöer sorauppstått vid elt slort anlal högskolor. Centram för invandringsforskning(CEIFO) vid svarar för uppbyggnaden av ett nationeUtnätverk Även lokala nätverk har fått stöd av rådet. SFRhar /92 anslagit till projekt om Skr.1992/93: 157 bland annat pluralismens gränser, valdeltegande, krirainalitetUvsåskådningsfrågor, etnisk diskriminering och flyktingmottagande. Rådet harunder budgeteret tillsatt tte doktorandtjänser. utlyste rådet ettantel prograrastöd, dvs. långsiktigt stöd till forskargrupper raed eget programansvar.Tre av de lokala forskarmiljöema inom IMER-området, i , och ,har erhållit sammanlagt ca som programstöd, och kandärraed påbörja ett långsiktigt kunskapsuppbyggande inora orarådetinternationell raigration och etniska relationer. () stöder forskningsprojektinora orarådet