prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Ambitionen skallvara att hålla de medicinska behandlingsresultaten på fredstida nivå för detstora flertalet patienter, trots att den allmärma vårdstandarden inte kan varadensamma som i fred. Kapaciteten skall vara tillräcklig för att tillgodosesåväl de krigsskadade patienternas behandlingsbehov som sådan fredsmässigsjukvård som inte kan anstå. En skadad skall kurma ges primärkirargiskbehandling efter skadetillfället. Socialtjänstenskall även under kriser och i krig medverka till att de Prop. 1992/93:100gmndläggande livsbetingelsema för samtliga civilpersoner som vistas Bil. 6inom kommunen tryggas, då kraftigt ökade krav har uppkommit på grand avkrigshandlingar inom kommunen, men också på grand av åtgärder som kan blinödvändiga, såsom tidig utskrivning av patienter, utökad baraomsorg, utrymningsamt omhändertagande av flyktingar. Miljö- och hälsoskyddet skall medverka till attsådan hygien kan upprätthållas även i krig att smittspridning och uppkomst avepidemier så långt möjligt förebyggs. Socialstyrelsenhar för /94 lämnat en fördjupad anslagsframställning och därvidbl.a. redovisat styrelsens verksamhetsinriktning vad avser beredskap samtockså överlämnat programplan 1993/94-1997/98 för funktionen hälso- ochsjukvård, socialtjänst samt miljö- och hälsoskydd. Inriktningen och den ekonomiska ramen iprogramplanen motsvarar i stort planeringsnivå I i programplanför budgetåren 1992/93-1996/97. Medelsberäkningama för /94ligger inom den av regeringen anvisade ekonomiska planeringsramen för detcivila totalförsvaret. För /94 begärs ochdämtöver vissa bemyndiganden. föreslår att nuvarande anslag förändamålet ersätts med ett ramanslag fr.o.m /94. framhåller att konsekvensema förhälso- och sjukvården av totalförsvarets ändrade inriktning genom 1992 årsförsvarsbeslut ännu inte har analyserats i detalj. De preliminära slutsatseraaär emellertid att behovet av beredskapsåtgärder i stort kommer att varaoförändrat i förhållande till tidigare planering. Viktiga utgångspunkter är attfortsätta lagemppbyggnaden av läkemedel för tillkommande krigsskadade, attklara försörjningen med infusionsvätskor och att vidta åtgärder mot kemisk ochbakteriell krigsföring ( ABC-skydd ). programplan innehåller förslagtill indikato-rer/resultatmått till de mål som fastställs för funktionen.Styrelsen föreslår att de uttrycks i kapacitet, uthållighet ochomställningsförmåga. Vid programplanens början bedöms hälso- och sjukvårdenskapacitet till av planerat behov i krig och uthålligheten till ca 75 %.Omställningsförmågan bedöms inte vara helt godtagbar eftersom uppbyggnaden avsambandssystem är i sitt inledningsskede. har enligtSocialstyrelsen brister både i kapacitet och i omställningsförmåga. Bristerföreligger främst i personalens beredskap för en förändrad verksamhet i krig.Hälsoskyddets kapacitet, uthållighet och omställningsförmåga bedöms inte heltgodtagbar, bl.a därför att ansvarsförhållandena framstår som oklara mellanmyndigheteraa. 1992/93:100 Bil. Deövergripande mål för som satts upp för funktionen Hälso- och sjukvård m.m.genom försvarsbeslut bör ligga fast. Resurser:Ramanslag 1993/94 Socialstyrelsenhar i sin fördjupade anslagsframställning närmare redogjort för verksamhetensresultat. Redovisningen är dock inte tillräckligt utvecklad för att geregeringen det underlag som erfordras för att bedöma verksamhetens resultatvad avser funktion Hälso- och sjukvård m.m. Det framgår t.ex. inte hurtilldelade resurser har använts . Socialstyrelsensprogramplan innehåller förslag till resultatmått för de mål som fastställs förfunktionen. Styrelsen föreslår preliminärt att de uttrycks i kapacitet,uthållighet och omställningsförmåga. Jag anser det angeläget att styrelsenutvecklar dessa mått på ett sådant sätt att de också kan vara instrament ibudgetprövningen. Det är även angeläget att beredskapsläget belyses på ettkonkret sätt. Jag avser att under anslaget G 3. återkomma ifråga om styrelsens fördjupade anslagsframställning, eftersomberedskapsfrågoraa är en tvärsektoriell uppgift för (prop.1990/91:150 bil.11:4.1, bet. 1990/91 :FiU37, rskr. 1990/91:390). Inriktningenav den civila hälso- och sjukvården, samt hälsoskyddet i krighar t.o.m. /87 lagts fast försvarspolitiska beslut(prop. 1991/92:102, kapitel 5, bet.l991/92:FöU12, rskr. 1991/92:337). Jag anseratt de riktlinjer som lades fast försvarsbeslut bör gälla även /94. Regeringenhar genom beslut uppdragit åt atttillsammans med och till den lettiskastaten överlämna den fabrik för tillverkning av infusionslösningar som finnsvid i . Detta har kunnat göras därför andratillverkningsmetoder i krig för infusionslösningar är under utveckling. Denplanerade tillverkningen vid minifabriken kommer att ersättas genominvesteringar i ny teknik, vilket ryms inom anslaget. Jaghar beräknat ramanslaget efter följande budget. 1992/93 1993/94 Investeringar i beredskapslager m.m. 84 786 000 85 400 000 2.Utbildning 19 600 000 20 000 000 beredskapslager m.m. 34 560 000 35 300 000 Ersättning till sjukvårds huvudmännen m.m. 26 158 000 23 600 000 Summa 165 104 000 164 300 000 Anslagetbör fr.o.m. /94 vara ett ramanslag. Sammantaget beräknar jaganslaget till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Funktionen Hälso- och sjukvård m.m. i krig /94 anvisa ett ramanslag på . 1991/92 Utgift 30 375 000' 1992/93 Anslag 30 375 000'- 1993/94 Förslag 26 300 000 'Anslaget Bidrag till Sjukvårdens och socialvårdens planerings-ochrationaliseringsinstitut. Ytterligare har anvisats påtilläggsbudget 1992/93. Från anslaget utgår statens bidrag till Spri. Spriär hälso- och sjukvårdens utvecklingsinstitut. Huvudmän för institutet ärstaten och . Staten svarar för hälften av finansieringen avSpri. Staten och har den 18 juni 1992träffat ett avtal om Spri för perioden - 1995. Sammanfattningsvis innebärdet nya avtalet om Spri att det blir en tydligare markering av att tyngdpunkteni verksamheten skall ligga i ett långsiktigt och kvalificerat utvecklingsarbete.Spri skall i större utsträckning än arbeta med att för praktisktillämpning identifiera, beskriva, utvärdera, integrera och sammanställaresultaten av den forskning och det utvecklingsarbete som utförts inom Sprisverksamhetsområde, nationellt och intemationellt. En väsentlig del avverksamheten skall vara metodutveckling av betydelse för hälso- och sjukvården. Spri skall främst arbeta med frågor som rörkvalitet, effektivitet och produktivitet samt informationssystem ochdatorisering inom vården. Spri skall arbeta i nära samverkan medprofessionen, vårdgivama och deras huvudmän. Spri bör utveckla ett närmaresamarbete med olika forsknings- och utvecklingsinstitutioner. En mycket viktiguppgift för Spri är att sprida resultaten av sitt utvecklingsarbete i sådanaformer att det stimulerar och stödjer det lokala förändringsarbetet. Ägama skall enligt överenskommelsen om finansieringdels tillskjuta Prop. 1992/93:100 vissa medel i basfinansiering, dels medelför uppdrag till Spri (prop. 6 1992/93:114, bet. 1992/93:SoUll, rskr. 1992/93:131). Jag kommer senare denna dag att föreslå regeringen att godkännaavtalet. Verksamhetenvid Spri kommer med den inriktning som angivits i avtalet att kunna ge ettviktigt bidrag till det nödvändiga effektiviseringsarbetet inom hälso- ochsjukvården. Spri kommer framöver att vara en utpräglad kunskapsorganisation,vilket ställer krav på förändrad kompetens, större flexibilitet och delvis nyaarbetssätt inom Spri. Jag bedömer det som mycket angeläget att denna processfullföljs med stor kraft. En utvärdering av Spris verksamhet skall varaavslutad . I utvärderingen skall särskild vikt läggas vidi vilken utsträckning åtgärder har vidtagits för att anpassa verksamheten ochorganisationen till den av ägama i avtalet angivna verksamhetsinriktningen. Ensärskild bedömning skall göras av effektema av Spris verksamhet och i vilkenomfattning Spris produkter använts samt hur metoder m.m. fungerat i praktisktillämpning. Under detta anslag beräknas enbart medel förbasfinansieringen till Spri. Medel för uppdrag till Spri kommer för budgetåret1993/94 att beräknas under anslagen G 3. med 4 miljoner kronorsamt G 10. av medicinsk metodik (SBU) med 1miljon kronor. Enligt överenskommelsen om finansieringen av Spriskall staten i basfinansiering tillskjuta 26 resp. 26,6miljoner kronor. Anslaget för /94 bör således beräknas till 26,3miljoner kronor. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till Spri för /94anvisa ett förslagsanslag på . Nyttanslag (förslag) 29 800 000' ' Medel har tidigare anvisats under anslagetInternationell samverkan. Fråndetta anslag bekostas bidrag till ()verksamhet. 7 1992/93. 6 Jag har tidigare översiktligt redogjort bl.a.för internationella samverkani olika avseenden under föreslaget ramanslag till utredningar, utveckling ochsamverkan. Samarbetet med WHO utgör en mycket viktig del avden internationella verksamheten inom hälso- och sjukvården. Som en grandläggandeförpliktelse skall betala visst bidrag till WHO:s verksamhet. Jag föreslår att ett särskilt förslagsanslag tasupp för bidraget till WHO och beräknar medelsbehovet för /94 förSveriges bidrag till . Detta belopp kan emellertid kommaatt förändras till följd av ändringar i WHO:s budget och valutakurser. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till WHO för /94anvisa ett förslagsanslag på . Bidrag till WHO-enheten för rapportering avläkemedelsbiverkningar 1991/92 Utgift 3 022 763' 1992/93 Anslag 2 479 000' 1993/94 Förslag 2 591 000 'Anslaget WHO-enheten för rapportering av läkemedelsbiverkningar. Från anslaget utgår bidrag till WHO-enheten förrapportering av läkemedelsbiverkningar. Bidraget lämnas till driften av de operativadelarna av verksamheten vid enhet förläkemedelsbiverkningar () som genom ett avtal mellanWHO och regeringen fördes över till . Verksamheten bedrivs avstiftelsen . ingavs och bearbetades 124 089biverkningsrapporter. Vid slutet av året fanns rapporter om mer än 1 miljonfall i WHO-databasen. Styrelsen anser i sin anslagsframställning attanvisade medel under /92 har varit otillräckliga för att täckakostnaderna för verksamhet. Genom att centrets inkomster avkonsult-och försäljningsverksamhet har varit tillfredsställande har dock kostnademaför verksaniheten kunnat täckas. WHO har bidragit med 5 -motsvarande ca - till centrets verksamhet. 6 WHO-enheten har vissa möjligheter att bedrivakonsult- och försälj- ningsverksamhet.Omfattningen och inriktningen av sådan verksamhet måste dock beslutas i samrådmed WHO. Enhetens verksamhet bedrivs i stiftelseform. Statens anvisande avmedel till stiftelsens verksamhet har karaktären av ett statligt bidrag.Anslaget bör fr.o.m. nästa budgetår benämnas Bidrag till WHO-enheten förläkemedelsbiverkningar. Jag beräknar ett bidrag till stiftelsen /94 på . Bidraget bör anvisas över ettobetecknat anslag. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till WHO-enheten för rapporteringav läkemedelsbiverkningar för /94 anvisa ett anslag på . Omsorg om äldre och handikappade Prop. 1992/93: loo Måloch inriktning för äldreomsorgen Målenför äldreomsorgen är: * att människor skall kunna kännasig trygga och veta att de får den omsorg de behöver, * att de själva skall få bestämma över sinlivssituation och få behålla sin integritet och valfrihet även när vårdbehoven blir omfattande. Dessa övergripande mål skall vara vägledande bådeför planeringen av äldreomsorgen och i det dagliga omsorgs- och vårdarbetet.Äldreomsorgen måste fortsätta utvecklas för att kunna tillgodose stora omsorgs-och vårdbehov i det egna hemmet liksom i särskilda boendeformer för serviceoch vård. har genomgått en kraftfull utbyggnadunder den senaste tioårsperioden och antalet hjälptimmar har fördubblats.Antalet personer som får hemtjänst har dock minskat och en förskjutning skett iålderssammansättningen hos dem som får service och vård i hemmet. Från år 1980till 1991 minskade antalet hjälptagare från 348 000 till 286 000. Antalethjälptagare minskar i samtliga åldersgrapper både i absoluta tal och relaterattill antalet äldre i resp. åldersgrapp. utgjorde gruppen 80-åringar ochäldre av samtliga hjälptagare och uppgick 80-åringarnas andel till53 %. Merparten av samtliga hjälptagare beviljas hjälp ibegränsad omfattning och en relativt liten del har omfattande hjälpinsatseröverstigande . Antalet 80-åringar som får omfattandehjälpinsatser har ökat ; i både absoluta och relativa tal. Antalet platser och antalet boende i särskildaboendeformer för service och omvårdnad har också minskat under det senastedecenniet. Också relaterat till antalet äldre i olika åldersgrapper harutnyttjandet av särskilda boendeformer minskat. Den kommunala färdtjänsten är av stor betydelse förbåde äldre och yngre med förflyttningshandikapp. Kommunens ansvar att bedrivafärdtjänst framgår av socialtjänstlagen (1980:620). Enligt 10 § socialtjänstlagenbör socialnämnden genom hjälp i hemmet, färdtjänst och annan service underlättaför den enskilde att bo hemma och ha kontakter med andra. Antalet personer med färdtjänstlegitimation ökadekraftigt . har emellertid en vissminskning av antalet personer med färdtjänstlegitimation skett. Enligttillgänglig statistik hade 439 000 personer tillstånd att resa med kommunalfärdtjänst . Det är viktigt att se och andraformer av särskilt anpassad kollektivtrafik som komplement till den ordinariekollektivtrafiken. har i sitt huvudbetänkande (SOU1991:46) Handikapp - Välfärd - Rättvisa och i slutbetänkandet (SOU 1992:52) Ettsamhälle för alla lämnat en rad förslag som avser utformningen av kommunalfärdtjänst och frågor om tillgängligheten i kollek- tiva färdmedel.Slutbetänkandet är föremål för remiss- Prop. 1992/93:100 behandling. Den1 övertog kommunerna det samlade ansvaret för äldreomsorgen. Dettainnebar att 500 enheter för långtidssjukvård med sammanlagt 31 000 platserfördes över från landstingen, liksom betalningsansvaret för ytterligare 3 400platser för somatisk långtidssjukvård. Ett särskilt betalningsansvar infördesockså för medicinskt fardigbehandlade inom somatisk korttidssjukvård ochgeriatrisk vård. Kommuneraa övertog också ansvaret för dagverksamheter,sjukvårdsinsatser i särskilda boendeformer för service och vård samt gavs enbefogenhet att svara för hemsjukvården i ordinärt boende. fattade beslut om denekonomiska reglering som följde av Ädel-reformen (prop. 1990/91:150 bil. 1:3,bet. 1990/91: SoU25, rskr. 1990/91:384). Regleringen innebar att totalt 20,3miljarder kronor fördes över från landstingen till kommuneraa. beslutade om ett utökatstafligt stöd till äldreom-sorgsområdet uppgående till totalt 5,5 miljarderkronor . Av medlen avses utges somstimulansbidrag till byggande av grappbostäder för personer med åldersdemensoch utvecklingsstöming samt fysiskt handikappade och psykiskt sjuka. Förombyggnad av sjukhem samt nybyggnad av äldrebostäder avsattes 1 miljard kronor.Med syfte att påskynda utbyggnaden av särskilda boendeformer för äldre ochhandikappade utbetalas stimulansbidragen till anordnande av grappbostäder ochför viss ombyggnad av sjukhemmen fr.o.m. /93 i direktanslutning till färdigställandet av verksamheten. För att täcka viss del avkostnaden för medicinskt fardigbehandlade kompenseras kommunema under entreårsperiod med ett särskilt statsbidrag om sammanlagt 1,5 miljarder kronor.År 1991 utbetalades vidare till kommunerna som stöd tillutbildningsinsatser och information i samband med genomförandet avÄdel-reformen. Landstingen och de landstingsfria kommuneraatillfördes ett särskilt statsbidrag på medsyfte att bl.a. förkorta kötideraa inom den somatiska korttidssjukvården. Regeringen beslutade att geSocialstyrelsen i uppdrag att dels följa och utvärdera Ädel-reformen, dels isamarbete med beskriva utvecklingen när det gäller särskildaboendeformer samt följa upp utnyttjandet av stimulansbidragen. Uppdragen avsespågå och särskilda medel anvisas för ändamålet. lämnade den förstaårsrapporten som redovisar erfarenheter av Ädel-reformen och utnyttjandet avstimulansbidragen. I ett ramprogram för uppföljningen kommer utvecklingen attbeskrivas dels på nationell nivå, dels i temastudier och genom lokaltutvärderingsarbete. Den nationella uppföljningen syftar till att med hjälp avstatistiska uppgifter om bl.a. resurser och vårdkonsumtion, skapaett instrament för löpande jämförelser mellan kommunerna. 1992/93:100Temastudiema syftar till mer avgränsade studier av Ädel-reformens Bil. En studie om reformens samhällsekonomiska effekter påbörjadeshösten och utförs vid . regionalatillsynsenhet i genomför, i samarbete med , enkartläggning av hur hjälpmedelsförsörjningen påverkats av Ädel-reformen. Kringkvalitets- och säkerhetsfrågor planeras ett antal separata studier. Bl.a. avsesSpri genomföra en studie om sjukhemmens roll och funktion. En ökad integrationav hemtjänst och hemsjukvård var en förväntad effekt av Ädel-reformen. Hurdenna utvecklas kommer att vara ett av ämnena för de särskilt fördjupade temastudiema.Ett lokalt utvärderingsarbete planeras också, vilket praktiskt innebär att ettantal kommuner eller socialdistrikt sammanlänkas för gemensam uppföljning ocherfarenhetsutbyte. sammanfattar i årsrapporten det förstahalvårets allmänna erfarenheter av Ädel-reformen. Huvudmännen har i förstahand prioriterat organisatoriska och ekonomiska frågor. Frågorna har varitmånga kring regelverket och har i författningar och allmätmaråd preciserat vissa oklarheter som berört den kommunala hälso- och sjukvården.Vissa oklarheter i fråga om begreppet medicinskt färdigbehandlad har föranlettsärskilda tillsynsinsatser från och vissa gränsdragningsfrågorkring t.ex. psykiskt sjuka kommer enligt styrelsen aU behöva diskuteras vidare.Några omfattande verksamhetsmässiga förändringar tycks ännu inte ha skett.Sammanfattningsvis gör bedömningen att genomförandet avÄdel-reformen inte förorsakat några större problem. När det gäller stimulansbidragen till grappboendeoch andra alternativa boendeformer har gjort ensammanställning av första årets utnyttjande. hade av totalt 675inkomna ansökningar, 557 beviljats bidrag med sammanlagt 278,5 miljonerkronor. Kommuneraa svarade för av ansökningarna, landstingen för och3 % avsåg ansökningar om bidrag från enskilda. Flertalet ansökningar avsergrappbostäder i huvudsak avsedda för åldersdementa och utvecklingsstörda. Avsamtliga inkomna ansökningar avslogs 118 stycken eller . De vanligasteskälen för avslag har varit brister i boendestandard som avsaknad av dusch,toalett eller kokmöjlighet i den egna lägenheten. Första årets erfarenheter avstimulansbidragen visar att intresset är stort och att standarden på denytillkomna boende-enhetema är hög. Antalet grappbostäder har ökat snabbt. Iseptember 1989 fanns 266 grappbostäder för knappt 2 000 boende. I december 1991hade antalet ökat till 641 grappbostäder med drygt 5 000 boende. Som stöd för informations- och utbUdningsinsatser isamband med genomförandet av Ädel-reformen, beslöt att anvisa 500miljoner kronor . Bidraget utbetalades i november 1991som ett engångsbelopp. har i första årsrapporten av Ädel-reformensutvärdering också redovisat hur informations- och utbildningsinsatsemabedrivits. Resultaten från en kommunenkät visar aU landstingsanställd personali liten utsträckning del- tagit i utbildningen.Nästan samtliga kommuner har upprättat utbild- Prop. 1992/93:100 ningsplaneroch genomfört utbildningar enligt dessa planer. I flertalet Bil. 6 kommuneråterstår utbildningsinsatser och var avstatsbidraget förbmkat. (S 1991:16) har iuppgift att följa tillämpningen och effekteraa av det kommunalabetalningsansvaret inom hälso- och sjukvården. I uppdraget ingår att vid behovföreslå förändringar i utformningen av systemet med betalningsansvar. I utredningensförsta delrapport, avlämnad , redovisas att systemet med ettkommunalt betalningsansvar har varit ett mycket effektivt incitament förkommunema att öka utbudet av boende, vård och service. Som framgår av enundersökning av har antalet medicinskt fardigbehandladeinom somatisk akutsjukvård och geriatrisk vård halverats sedanbetalningsansvaret infördes. beslöt regeringen att inrätta ensärskild delegation angående behovet av korrigeringar i förhållande till denekonomiska regleringen tillföljd av Ädel-reformen. Delegationens uppgiftbegränsades till att göra en avstämning med utgångspunkt i uppenbara tekniskafel eller räknefel som kunde ha skett i samband med den ekonomiska regleringen.Delegationen, som antog namnet Ädel-delegationen, avlämnade den 1 juni 1992sina förslag till korrigeringar till regeringen. Ädel-delegationen bedömde attkorrigeringar motsvarande -1-31,netto för kommunema och-31,för landstingen borde göras i förhållande till dentidigare beslutade ekonomiska regleringen. har vid behandlingen avpropositionen (prop. 1992/93:36, bet. 1992/93:FiU2, rskr. 1992/93:119) om vissafrågor om den kommunala ekonomin beslutat om formeraa för reglering av dessabelopp. har fattat beslut med anledningav förslagen i propositionen (prop. 1992/93:129, bet. SoU 1992/93:12, rskr.1992/93: 132) om avgifter inom äldre- och handikappomsorgen. Beslutet innebäratt kommunema fr.o.m. får ta ut avgifter för hjälp i hemmet,service och omvårdnad samt boende. Avgifterna skall vara skäliga och får inteöverstiga kommunens självkostnad. De skall bestämmas så att den enskilde fårkvar tillräckliga medel för sina personliga behov. Beslutet innebär bl.a. attkommunerna kommer att få ta ut avgifter i de sjukhem som till följd avÄdel-reformen övertagas från landstingen. Vidare irmebär beslutet att dennuvarande särskilda bestämmelsen i socialtjänstlagen om avgift förhelinackordering i särskild boendeform upphävs. Regeringen uppdrog åt Socialstyrelsenatt karUägga och beskriva de äldres situation i hemmet med särskilduppmärksamhet på de grapper som kan antas vara utsatta för olika former avvåldshandlingar. avlämnade rapporten motäldre i hemmet. Sammanfattningsvis konstaterar att området ärrelativt outforskat och att det är svårt att få belägg för om våldet mot äldretenderar att öka, minska eller är . Våld och andra övergrepp inomfamiljen omges med tystnad och det ärsvårt för en utomstående att upptäcka förekomsten av övergrepp. Jag Prop.1992/93:100 har erfarit att avser att fortsätta följa frågan aktivt. Huvudansvaret för omsorger om äldre åvilarsamhället men också anhöriga, vänner och andra närstående bidrar medbetydelsefulla insatser. Med stöd ur Allmänna arvsfonden har Socialstyrelsenfördelat medel till utvecklingsinsatser inom området stöd till anhöriga.Resultatet av verksamheten har redovisats av i rapporten omsorgen - om försök att ge stöd fill anhöriga. Frivilliga insatser bör i ökad utsträckning geserkännande och stöd liksom det arbete som utförs av frivilliga organisationer.Regeringen beslutade .1992 att bidra ekonomiskt till ett projektsom avser förmedling av frivilliginsatser. En följd av är att kommer attdelta i EG:s äldreprogram. Regeringen har tillsättennationalkommitté inför det europeiska . Måloch inriktning för handikappolitiken Utgångspunktenför handikappolitiken är uppfattningen om alla människors lika värde och likarätt. Innebörden av detta är att funktionshindrade skall beredas möjligheteratt som andra vara med i samhällslivet och delta i olika aktiviteter. Strävanskall vara att personer med funktionshinder - precis som andra medborgare -skall ges möjligheter att få en god utbildning, ha ett förvärvsarbete, ha etttryggt och värdigt boende, delta i olika fritids- och kulturaktiviteter osv.Målet för handi-kappoUtiken är att uppnå full delaktighet och jämlikhet. Det ärsamhället, dvs. staten, kommunerna och landstingen, som måste ta detgmndläggande ansvaret för att detta mål kan förverkligas. Under senare årtionden har betydande förbättringaråstadkommits i samhällsstödet för personer med funktionshinder. De förbättradestödinsatserna och den ökande tillgängligheten har inneburit att funktionshindradesuccessivt har kurmat beredas bättre livsvillkor. I ett internationellt perspektivkan konstateras att de svenska insatseraa inom handikappområdet ärförhållandevis väl utbyggda och att de håller en hög kvalitet.