prop · GG0370 · 1992-12-31 00:00:00 — De nuvarandebegränsningama i nänadioföreningamas sändningsrätt motsvarar väl den roll somdessa föreningar bör spegla i sändningsverksamheten. Förslaget att avskaffabegränsningama bör därför inte genomföras. Regeringen anser att nänadioföreningaräven i fortsätmingen bör kunna få tillstånd att sända. Liksom för närvarandebör deras sändningsrätt vara begränsad till att avse uppgifter om prograra cKhprogramtider samt andra upplysningar ora när-radioverksamheien på orten,sändningar från evenemang av geraensamt intresse för tUlståndshavama på orten,inforraation, i begränsad omfattning, om komraunal verksamhet samlprovsändningar av prograra, frarasfellda av saramanslutningar som saknarsändningstUlstånd. Sådana provsändningar får i varje enskilt faU pågå underhögst tre raånader Med hänsyn tUl att närradio-föreningama även i fortsätmingenkommer att spela en begränsad roll bör det inte vara tillätet att sända reklarai de sänchiingar sora de svarar för. Förreklamsändnmgama i närradion bör gälla i stort sett samma regler sora förlokalradion (se närmare specialraotiveringen). I analogi med vad somföreslagits för lokalradion bör det CKkså införas förbud mot att i ennärradio-sändning utanför den särskilda annonstiden mot vederlag eller annarspå ett otiUböriigt sätt gynna ett kommersiellt intresse. besfemssändningsmöjlighetema för nänadio av för eningslivets önskemål. I de flesto kommuner raed närradio finns en sändare. I några koramuner raed stor ytvidd finns flera nänadiosändare, sora betjänar olUca delar av kommunen. I storstodsområdena har det funnits flera sändare som har riktot sig tUl samma område. harantalet sändare ökat ytterligare i de stöne sfe- Prop. 1992/93:70 derna. OrsakentiU detto är att vissa föreningar, på det sätt som redovisats i del föregående,har önskat få tillgång till långa sararaanhängande sändningstider för programav underhållningskarakfer. I vissa fall har de som ligger bakom dessasändningar även systematiskt bmtit mot reklamförbudet Närdet blir tillåtet att sända reklara i nänadion är det angeläget att närradionssändningstid inte sväller ut så att närradion i praktiken blir en andra form avkomraersiell radio. För att en sådan utveckling skall motverkas bör följandeprincip gälla i fråga om sändningsmöjlighetema för nänadio. Omföreningslivet så önskar skall en möjlighet att sända närradio kunna finnas ivarje koraraun där det är tekniskt genoraförbart. Flera sändningsmöjligheterskall kunna finnas om det finns särskilda skäl, tex. i komrauner med storfolkmängd eller i kommuner med flera stöne fetorter. De sändare sora är avseddaför närradio bör endast få användas för sådana sändningar. I likhet medpromemorian avvisar regeringen alltså tanken på att lokahadio och nänadio skallkunna sändas över samma sändare. Tillämpningenav denna princip komraer att leda till att sändningsmöjlighetema för nänadiokoramer att bli raindre i vissa kommuner De sammanslumingar som i dagutnyttjar sändama CKh som önskar fortsätto att sända nänadio bör beredassändningstid inora ramen för återstående sändningsmöjligheter i kommunen. Enligt11 § försto stycket närradiolagen får en sararaanslutnings programutbud inte,annat än i begränsad omfatming, innehåUa material som inte har framställtsenbart för den egna verksamheten. Denna regel, det s.k. riksförbudet, börbehällas. Om en kommersialisering av nänadion skall motverkas är det av storbetydelse att t.ex. återatsändning av centtalt producerat programmaterial intefår äga mm i nänadiosändningama. Idepartementspromemorian föreslås att avgiften i ärenden om nänadio skallupphöra. Förslaget syftar till att minska avgiftsbelasmingen på nänadion ochskaU ses i samband med att reklaraförbudet föreslogs fmnas kvar. Enligtregeringens uppfatming frans del inte anledning att avskaffa avgiften ora detbUr tiUåtet med reklam i nänadion. I stäUet är del angeläget att nänadion ävenekonoraiskt uppfattos sora ett raindre fördelaktigt altemativ för den sora villbedriva koraraersieUa radiosändningar. Avgiften bör därför bibehållas. Reglemaom reklara och sponsring särat riksförbudet CKh bestäraraelsema oranänadioföreningars sändningsrätt bör vara vitessanktionerade. Samma sanktionbör gälla CKkså om en samraanslutning bryter mot beslut ora sändningstid ellerlåter nägon annan i dess sfelle utnyttja sändningstid som tilldelatssammanslutningen. Nägon möjlighet att i dessa fall återkallasamraan-slutningens sändningstillstånd bör inte längre finnas. Någraremissinstanser befarar att viiessanktionen kommer att kunna kring gås, genom att den sammansluming som har drabbats av vitesföreläggandet upphör med sändningama CKh i stäUet en ny sammansluming formellt ttäder in som ansvarig för verksamheten. För att detto slag av kringgående skall motverkas bör kunna besluta att ora en sammansluming som har blivit föremål för vitesföreläggande önskar upphöra raed sändning- o amaeller ändra sändningstiden, ingen annan samraansluming skall få sända under denlecUgbUvna sändningstiden under upp tiU tte månader. gällande ordning förnänadiosändningamas räckvidd infördes genom ett riksdagsbeslut (prop.1984/85:145. bet. 1984/85:KrU22, rskr 1984/85:387, SFS 1985:597). I samband meden ändring av 1 § nänadiolagen uttalade kultumtskottet att en räckvidd om femkilometer fortfarande borde vara huvudregeln. borde dcKk kunnamedge avsteg från huvudregeln. Utifrån en bedömning av föreningslivets behovoch ortens fömtsätmingar bör sändare med stöne räckvidd kunna få förekoraraa.Framför allt bör glesbygdsorter kunna komma i fråga för en sådan prövning. Möjlighetenatt medge längre räckvidd har umyttjats på sådant sätt att ca tvä tredjedelarav nänadiosändama har förlängd räckvidd. Nänadioutredningenföreslår att för räckvidden skaU ändras så att nänadions sändningarnorraalt skall vara kommunfeckande. Motivet för förändringen är attföreningslivet normalt är organiserat kommunvis. Flera av de reraissinstansersom har ytttat sig över departementsproraemorian förordar CKkså en sådanförändring. Enligtvad som inhämtots från är det raöjligt att raedge förhöjdräckvidd ocksä för övriga nänadiosändare utonför storstodsorarädena uton attdet påverkar möjligheten att etoblera sändare för lokalradion. Kom-rauntäckningbedöms dock inte vara möjlig för mer än en sändare i varje kommun. Enstakaundantog kan vidare finnas. Mot denna bakgmnd förordar regeringen att följandebör gälla för nänadiosändningamas räckvidd. Sändningama skall alltid kunna tosemot med god hörbarhet inora ett avstånd av fera kiloraeter från sändaren.Nänadionäranden bör i särskilda fall få raedge sändare med större räckvidd.Utonför storstodsområdena bör eftersttävas alt sändningama kan tas emot i helakommunen. Även där det är frekvens-tekniskt raöjligt kan en förhöjning avräckvidden visa sig mycket kostsam. Det kan t.ex. vara nödvändigt att umyttjaslavsändare för att nå vissa delar av komraunen. Nänadionäranden bör därförmedge en viss förhöjd räckvidd endast om majoriteten av de sändningsberättigadeföreningama önskar del. Regeringeninsfemmer i promemorians förslag att det inte bör vara möjligt att saratidigtha tillstånd att sända lokalradio CKh att sända nänadio. en sammanslumingmed tUlstånd att sända närradio får tillstånd att sända lokalradio bör därförnänadiotiUståndet upphöra. 3.10Åtgärder mot rasism i närradion Regeringensförslag: För att möjligheten att använda nänadion till bl.a.propaganda förorganiserad rasism CKh annan fräralingsfientiighet skall raotverkas effektivtskall sändningstillsfendet, ora det föreligger synnerUga skäl, kunna återkallasi upp till fera år vid dora för aUvarliga yttrandefrihetsbrott. I övriga fallskall återkallelsetiden som vara högst . Beslut ora återkaUelse fattasav domstol med jury. Närradioutredningenoch departementepromemorian: Enligt ur- Prop. 1992/93:70 redningen om vissafrågor om närradio bör sändningstillståndet kunna återkaUas i upp till fem årom programutgivaren fälls för hets mot foUcgmpp. Vidare börsändningstillståndet kunna återkallas interimistiskt redan när åtol väcks försådant brott. Sändningstillståndet skall kunna återkallas i upp till fem årCKkså vid allvarliga brott mot skyldigheten att referensbanda. Skärpto kravföreslås för refercnsbanden. Förslageni departementspromemorian överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna:De flesto förslagen i befenkandet Lokalt ledd närradio får brett stod iremissopmionen, även om viss detaljkritik förekoramer. Flera remissinstanserinvänder emellertid mot förslaget att sändningstillståndet skaU kunnaåterkaUas interimistiskt innan fåUande dom föreligger. Departementspromemoriansförslag tUlstyrks av majoriteten av de remissinstanser som behandlar det. Närradionämndenanser eraeUertid att det är tillräckligt om återkallelsetiden förlängs frånnuvarande ett till . Bl.a. Justitiekanslem och Tidningsutgivareföreningenavstyrker förslaget med hänvisning till att det inte finns någon möjlighet atthindra utgivningen av tidningar i motsvarande situation. Nägra remissinstanser,däribland Kammarrätten i CKh anser att ävensändningstillstånd för privairadio bör kunna återkaUas vid aUvarUgayttrandefrihetsbrott. Skälenför regeringens förslag: Nänadion är och skall vara en åsiktsradio. Varjesändningsberättigad samraansluming har raöjlighet att i sändningama föra utsina åsUcter och propagera för sina uppfaimingar Det ligger i sakens natur attdet sora sägs i sändningama kan vara konttoversiellt CKh verka stötande förvissa lyssnare. Genora att alla lokalt verksararaa ideella föreningar kan fåtillsfend att sända nänadio kan raeningsraotsfendare beraötas i samma mecUum.När närradion används på detto sätt bidrar den till att vitaUsera den lokaladebatten. Eftersomnärradion, i likhet raed andra massmedier, har stor genomslagskraft krävs attde som svarar för innehållet i sändningama visar ansvar och handlar utifrånetiska grundsatser. I är det sedan gararaalt i huvudsak raediemas egnaorganisationer som har formulerat principema för verksamheten. Bl.a. harSveriges nänadioförbund utformat etiska regler för nänadion samt uirättot enetisk närand sora skaU övervaka att reglema efterievs. Möjlighetenför stolen att ingripa med sttaff är begränsad till vissa hand-Ungar som hotarviktiga allmänna eller enskUda intressen. I fråga om radiosändningar gällerdet de s.k. ytttandefrihetsbrotten, bl.a. hets mot foUcgmpp, förtal ochförolämpning samt olUca brott mot rikets säkerhet och allmän ordning. Förytttandefrihetsbrotten tillärapas en särskild rättegångsordning därJustitiekanslem fungerar som åklagare och där frågan om brott föreligger prövasav dorastol under raedverkan av jury. Det sttaffrättsliga ansvaret förytttandefrihetsbrott bärs av en särskilt utsedd utgivare som skall ha befogenhetatt bestämma över mnehåUet. För nänadion kan enytterligare rättsverkan förekomma vid ytttande- frihetebrott Enligt 16 § nänadiolagen kan tillståndet för en samraansluming - attsända nänadio återkallas vid fall av allvarliga ytttandefrihetsbrott i sänd-Prop. 1992/93:70 ningama. Beslut om återkaUelse fattas nuraera av dorastolen idomen i raålet ora ytttandefrihetsbrottet. Därvid får bestämmas av högstett år inora vilken sararaanslumingen inte får ges nytt tiUstånd. Domstolen fårockså förordna att beslutet om återkallelse skall gälla utan huider av attdomen inte har vunnit laga kraft Vissaorganisationer har använt nänadion för att sprida fräraUngsfientiiga CKhrasistiska budskap. har uppmärksaraheten särskilt riktatsig mot en samraanslutning. I saraband raed att utgivaren för sändningamadömdes till fängelse för hets mot folkgmpp återkallades sändningstillståndetinterimistiskt för av . Sararaanslumingen återfick tiUståndet kortefter del alt doraen raot utgivaren fastställdes av hovrätten, och sändningamakunde därför pågå raedan utgivaren avtjänade sitt sttaff Även de fortsättosändningama har haft rasistiskt innehåU. Uppfattningenom aUa raänniskors lika värde är en av fömtsättningama för deraokratin.Organiserad rasisra utgör därför ett angrepp på grandläggande principer i vårtsamhälle. Lagstiftningen om hets mot foUcgrapp ger stoten en möjUghet attförsvara sig raot sådana angrepp. Förslageti departementsproraeraorian om att sändningstillsfendet i vissa aUvarUga fallskaU kunna återkallas för av upp tUl fera år tar sikte på faU där desora är ansvariga för sändningsverksamheten inte låter rätto sig av sttaff ulandär en rasistisk eller liknande verksamhet fortsätter. De flesto reraissinstonsersora behandlar frågan tillstyrker förslaget. Nägra instonser, däriblandJustitiekanslem cxh avstyrker eraellertid, medhänvisning tiU att någon motsvarande sanktion inte frans inora andra delar avmassmedieorarådet Ävenora regeringen har försfeelse för de sistnäranda reraissinstonsers ståndpunkt,anser regeringen att det finns behov av en åtgärd sora på ett effektivt sättkan stoppa rasistiska CKh lUcnande sändningar i de - i cKh för sig sällsynto -faU då hot om sttaff inte har tiUräcklig avhåUande effekt. Förslaget att denlängsto tiden för återkallelse skall förlängas från ett tiU bör därförgenomföras. Enfömtsätming för att sändningstillståndet skall kunna återkallas för längre tidän ell år bör vara att det finns synnerliga skäl. Ett sådant skäl kan vara attbrottet utgör en särskilt allvarlig överträdelse eller att det rör sig omupprepad brottslighet. Upprepad brottslighet skall anses föreligga inle baranär en viss utgivare har bUvit dömd för likartade brott, utan ävennär sammanslutningens sändningar har befunnits innefatto yttrandefrihetsbrottvid flera tiUfällen. Även sändningar av olUca samraanslumingar sora består av ihuvudsak sararaa krets av personer skulle kunna innebära upprepning, näraligenom sammanslumingama har sådan karaktär och sammansättning att de ufet framstårsom samma samraanslutning eller grenar av sarama organisation. Förslagetföranleds i försto hand av inttesset av att motverka organiserad rasism. Det kan eraellertid inte uteslutas att även andra brott än hets raotfolk gmpp skulle kunna vara av sådan karaktär att en längre återkallelsetid skulle oo Därför börden längre återkallelsetiden kunna tillärapas även vid andraytttandefrihetsbrott än hets mot folkgmpp. Några remissinstanserifrågasätter om inte en motsvarande regel borde gälla för lokalradion. ÄvenLagrådet har efterlyst en sådan regel. Regeringen anser inte att en sådan regelbör införas. Skälet är att lokalradion torde komma att få en helt annankaraktär än nänadion. Nänadion är en åsiktsradio och det kan inte uteslutos attsamraanslumingar raed rasistiska åsikter använder nänadion för att spridadessa. De sora kommer att söka tUlstånd att sända lokalradio kan däreraotförväntas ha andra syften raed verksamheten än att ge uttryck för exttemaåsUcter Det framstår därför inle som behövligt att, innan det finns någonerfarenhet av verksamheten, införa en möjlighet att återkalla sändningstillståndetvid allvarliga ytttandefrihetsbrott Skulle det visa sig att utvecklingen går iannan rikming, CKh det skulle finnas behov av en regel av det aktuelfe slaget,får frågan övervägas på nytt. Regeringensförslag: Nänadionäranden skall tills vidare svara för planering CKhtillståndsgivning för lokalradion. Nämnden skall CKksä ha tiUsyn överlokahadiovericsaraheten cKh pröva frågor om återkallelse av rätten att sändasamt ora förelägganden att följa prograrareglema. Nämnden skall fortiöpandesamråda med i tekniska frågor Vid utformning av sändnuigsområdenskaU näranden samråda raed . Departementepromemorian:En ny tillfällig myndighet skall pröva alla frågor ora lokahadio utora i vadavser återkaUelse av sändningstillsfend. Beslut om återicaUelse skall prövasav länsrätt på talan av den tillfäUiga myndigheten. Remissinstanserna:Meningarna är delade. De flesto remissinstonser som ytttar sig i frågan,däribland , tiUstyrker promemorians förslag, medan några anseratt myndighetsuppgiftema bör hanteras av . Någraremissinstanser motsätter sig all särskild stotiig tillsyn avradioverksamheten. Skälen för regeringensförslag: De myndighetsuppgifter som blir aktuella i fråga om lokalradionkoraraer att vara av olika slag. För att sändningsorarådena skall kunnafastställas krävs planering under viUcen tekniska CKh andra fömteätmingar vägssamman. Därefter vidtar den prcKess som skall utmynna i meddelande avsäncbiingstilbtåtul CKh som innebär att tillstånden annonseras ut, attansökningar granskas och att det beslutas ora tUlstånd. antalet sökande ärfler än uUysto tUlstånd koramer urvalsprocessen att omfatto en auktion. Förvarje tiUståndshavare skall det också raeddelas beslut om den avgift som skallbetolas till stoten. När tillsfenden är meddelade skall det utövas tillsynöver verksamheten. Tillsynen innebär en bevakning av att verk- samhetenkoramer igång cKh fortgår samt att gällande regler för innehållet Prop.1992/93:70 iakttos. Om tillsynen visar att reglema har överträtts kan detutfärdas olika slags sanktioner raot tillsfendshavaren. Dessa kan utgöras avförelägganden att följa de regler sora gäller för innehållet. Sådanaförelägganden kan vara förenade raed vite. sändningama inte koraraer igånginora , eller ora de upphör, kan sändningstiUståndet återkaUas. Ibetänkandet (SOU 1992:36) Radio och TV i ett föreslår uttedningen om myndighetför radio- CKh TV-sändningar tUl aUmänheten att en sammanhållen centralmyndighet skaU ersätto , Kabelnäranden CKh Närradio-näranden. Dennya myndigheten föratsätts också få uppgifter i fråga om andra slag av radio-cKh TV-sändningar till allmänheten än de som dessa organ för närvarandeansvarar för. 1 befenkandet föreslås att den nya myndigheten skaU ttäda ifunktion . Den nya myndigheten föreslås få namnet Radio- . Inom Radio- CKh televisionsmyndigheten skaU det enligtförslaget finnas en nämnd. , vars sammansätmingskall vara bestämd i lag cKh vars ordförande och vice ordförande skall varaeUer ha varit ordinarie domare. skall bl.a. prövafrågor om återkallelse av sändningstillstånd CKh meddela förelägganden attfölja bestämmelser om sändningamas innehåll. Beredningen av uttedningensförslag pågår inom . Idepartementsproraeraorian förs ett resonemang om för- och nackdelar med alt - iavvakton på att en eventuell samraanhållen rayndighet kan ttäda i funktion -lägga myndighetsuppgiftema på eller inrätto en ny tillfälligrayndighet för lokalradion. De skäl som tolar för att uppgiftema bör åvUaNärradionäranden är enligt proraeraorian att vissa av frågoma berör bådekoramersieU radio CKh nänacUo samt att de olika rayndighetsuppgiftema ändå såsmåningom skall sammanföras. Proraemorian stonnar eraellertid för att ensärskild, tillfällig rayndighet bör inrättas i form av en koraraitté under kulturdepartementetDe huvudsakliga argumenten för denna lösning är att anknytningtill nänadion hos vissa förettädare för den koraraersiella radion kan leda tilltvivel på dess opartiskhet samt att nämndens parlamentariska samraansättninggör den raindre läraplig för att hantera planerings- CKh tillsfendsärenden förlokalradion. Förslaget ora att inrätto en tUlfäUig rayndighet tiUstyrks av deflesto av de remissinstanser som har anfört en mening, däriblandNärradionämnden. Den lösmng som förordas iproraeraorian skall ses raot bakgmnd av att det föreslogs alt det även i fortsätmingen skulle vara förbjudet att sända kom raersiell reklam i nänadion. Regeringens förslag att reklamsändningar skall tiUätas i närradion ändrar emellertid fömtsätuiragama för bedömnmgen av var myndighetsuppgiftema i fråga om lokalradion skall läggas. Nänadionämn dens uppgift att beivra överträdelser av det genereUa reklaraförbudet kommer att ersättos av uppgiften att övervaka att de bestämmelser som skall gälla för reklamsändningama efterievs. Eftersom sararaa reklamregler föreslås gälla för lokalradion cKh närradion talar starka skäl för att prövningen anförttos åt en CKh sarama myndighet. De regler sora föreslagitsför lokalradion läranar litet utryrarae för ett skönsraässigt handlande fränrayndighetens sida. Mot den bakgmnden kan inte de skäl sora i proraeraoriananförs raot att låto Nänadionäranden svara för myndighetsuppgiftema uppfattassom särskUt starka. Regeringen förordar att uppgiften att handha myndighetsuppgifteri fråga om lokahadion läggs hos . Nänadionämndensuppgifier bör omfatto såväl planering CKh tillsfends-givning som tiUsyn ochbeslut om sanktionen Med hänsyn till att nämndens sammansättning är besfemd ilag och då ordföranden vice ordföranden skall vara lagfama CKh erfama idomarvärv finns inte skäl att, på sätt som föreslås i promemorian, läggauppgiften att besluto om återkallelse av sändningstillståndet hos länsrätt.Nänadionämnden bör vidare pröva frågor om avgift CKh to emotavgiflsinbetalningar. Regeringenhar också övervägt ett altemativ där en större del av myndighetsuppgiftemaförankras lokalt genora att uppgiften att fönätto urval bland sökande föriäggstiU . EnUgt regeringens mening finns emeUertid mga egentiigafördelar med en sådan ordning, eftersora någon allraän lämp-hghetsbedömnrag avde sökande inte skall förekomma. Den torde också medföra ökade kosmader ijäraförelse med valda lösningen. medverkanbör eraellertid korama in på det stodiura i processen där behovet avlokalkännedora är starkast, nämligen i samband raed utformningen avsändningsområden. kommer CKkså att ha ett omfattonde samarbeteraed när det gäller de tekniska fömtsättningama. Det kommeremellertid att vara ansvar att väga samman tekniska CKh andrafaktorer och att göra prioriteringar när olika önskemål inte kan förenas. För undvikande avmissförstånd bör del understrykas att uppgiften att raeddela tiUstånd attanvända radiosändare och att föreskriva de olika villkor av teknisk natur somgäller för ett sådant tillsfend lUcsora kommer att åvilaTelestyrelsen. Det är också som svarar för tUlsynen avradioanvändningen i tekniskt hänseende. får ta ut ersätming försin prövning av tillsfendsansökningar är den årligasändaravgiften för en stöne FM-ljudradiosändare på 10 kW eller raer 8 200 krmedan avgiften för mmdre sådana sändare är I . Regeringensbedömning: före den försto tillståndsperiodens slut bör en översyngöras av reglema för lokalradion samt av de nya regleraa för närradion.Översynen bör ske under parlamentarisk medverkan. Departementepromemorian:Enligt promemorian kan det bli aktuellt att efter ganska förändra ochmodifiera de föreslagna reglema. Remissinstanserna:uman/sr/; utbildnings- och forskningsnämn- Prop. 1992/93:70 den vidGöteborgs universitet betonar vikten av att effektema av den föreslagnalagstifmingen följs upp regelbundet Skälenför regeringens bedömning: I det föregående (avsnitt 3.1) konstoteras attmöjlighetema att fömtse de framticfe regleringsbehoven är begränsad. oklart hur fömtsätmingama för koramersieU radio koramer att utvecklasig. De regler som har föreslagits har till syfte att främja en lokaltförankrad, självständig radioverksamhet och att motverka att företog skaffarsig konttollen över kedjor av sändarstotioner. Tillgrand för förslagen ligger bl.a. de utiändska erfarenhetema av privatreklamfinansierad radio. Det står emeUertid klart att det inle går att drasärskilt långtgående slutsatser för del av vad sora har hänt i andraländer. En säker bedömning av det nya regelsystemet kommer att kunna görasförst när det föreUgger konkreto erfarenheter. Motdenna bakgrand bedömer regeringen att en översyn av de regler sora gäller förlokalradion bör göras innan den försto tillståndsperioden löper ut. fall då översynen ger anledning till del kommer sålunda att fåtiUfalle att to ställning tiU eventeeUa förändringar av regelsystemet innan deförst meddelade sändningstiUsfenden skall fömyas. Översynen bör även omfattoeffektema av de förändrade reglema för nänadion. Ambitionenvid en sädan översyn bör givetvis vara att radion, även , i slörstomöjUga raån bör vara oreglerad. Detbör ankorama på regeringen att besluto om vilka former översynen skall ha. Enutgångspunkt bör emellertid vara att den sker under parlamentarisk medverkan. 4 Ikraftträdande och kostnadskonsekvenser Denföreslagna lagstifmingen bör ttäda i krafl . Med hänsyn tillbehovet av planering, ansökningstider m.ra.