prop · GG0334 · 1992-12-31 00:00:00 — 2. provning och kontroll av luftburet buller och av energiförbrukning, 3. skyldighet för en näringsidkare att betala kostnader för provtagningeller undersökning av prov, 4. skyldighet för en näringsidkare att rätta felaktiga uppgifter om luftburetbuller och om energiförbrukning, samt 5. skyldighet för en näringsidkare att lämna sådana upplysningar, handlingar,varuprov och liknande som behövs för att se till att de föreskrifter som harmeddelats med stöd av denna lag efterlevs. Dennalag träder i kraft den dag som regeringen bestämmer. Sammanställning av remissyttranden över Prop. promemorian (Ds 1992:48) Märkning av Bilaga 2 hushållsapparater - en EG-anpassning till följd av Efterremiss av promemorian (Ds 1992:48) Märkning av hushållsapparater haryttrande avgetts av: Närings-och teknikutvecklingsverket () Landsorganisationeni (LO) Sverigesakademikers centralorganisation () Yttrandehar också kommit in från Elektriska Hushållsapparat Leverantörer EHL ochutredningen (M 1992:02) Handlingsplan mot buller. har avstått från att avge något remissyttrande. Förslageni promemorian tillstyrks eller lämnas i huvudsak utan erinran av remissinstanserna. Närmare om de synpunkter som har förts fram i remissyttrandena Kollegietfinner de författningssammanställningar som gjorts värdefulla från informationssynpunkt.Samtidigt saknar lagförslagen formell koppling till , vilket skaparosäkerhet hos berörda intressenter. Lagarna bör kompletteras med uppgift omdels syftet att uppnå fri rörlighet för varor, dels att de utgör en implementeringav aktuella EG-direktiv. Från handels- och konkurrenssynpunkt är det vidareangeläget att marknadsövervakningen, liksom dess finansiering, utvecklas iharmoni med övriga länder inom den I förslagen till Lag ommärkning av textilier och Lag om märkning av hus hållsapparater har kopplingen till och dess syfte helt utelämnats. Härigenomfinns en risk att styrning och dess harmoniserings- Prop.1992/93:34 effekter gär förlorad. I EES-propositionen (1991/92:170, del I) sägsatt vid Bilaga 2 transformering bör "införlivandeförfattningen"utformas så att det framgår att denna innefattar genomförandet av regler somhar sin grund i "EES-di-rektiv". I alla händelser utgör avsaknaden avformell koppling till avtalet en osäkerhetsfaktor för berörda intressenter. Detär därför angeläget att lagarna i sina inledande paragrafer kompletteras meduppgift om dels syftet att uppnå fri rörlighet för varor, dels de EG-direktivsom avses införlivas genom författningarna (jämför 1 paragraf i förslaget till byggproduktiagenligt Ds 1992:65). Lagenbehandlar enbart luftburet buller och energiförbrukning. Den tar däremot inteupp annat buller, t.ex. stomljud, vibrationer och skakningar och inte hellermiljöfrågor, säsom vattenförbrukning, miljöfarliga ämnen, destruktion m m. Standardiseringskommissioneni - SIS: EES-avtaletförpliktar att pä det här aktuella varuområdet införa författningsregler,vilket avses ske i lag, förordning och myndighetsföreskrifter. SIS villframhålla att det på detta område, liksom på andra mer eller mindre oregleradeområden, är ytterst angeläget att de föreskrifter som bedöms erforderliga istörsta möjliga utsträckning hänvisar till europeisk standard eller, iförekommande fall, internationell standard som fastställts som svensk standard. Konsumentverkettillstyrker förslaget till en läg om märkning av hushållsapparater medföljande kommentarer. Ordföljdenföreslås bli ändrad till "....om energiförbmkning och om luftburetbuller". Anledningen är att energiförbrukningen kommer att spela en allt merdominerande roll , viktigare än buller. Regeringeneller den myndighet regeringen bestämmer bör kunna meddela närmare föreskrifterför märkningen. 4§, punkterna 3 och 4 Regeringen,eller den myndighet som regeringen bestämmer, ges enligt för slaget möjlighet att meddela föreskrifter om skyldighet för en näringsidkare att betala kostnader för provtagning eller undersökning av prov och skyldig- 28 het att rätta felaktiga uppgifter. Enligt Konsumentverketrör det sig här om Prop. sådanaskyldigheter för näringsidkare som bör regleras i lag eller i förord- Bilaga 2 Avsnitt 4.2 Utformningen av svenska regler I promemorian berörs inte den föreslagna lagensförhållande till marknadsföringslagens bestämmelse om otillbörligmarknadsföring (2 §), och om näringsidkares skyldighet att lämna informationsom har särskild betydelse frän konsumentsynpunkt (3 §). utgårfrån att en tillämpning av marknadsföringslagen i dessa avseenden inte ärutesluten genom den föreslagna lagen. Endast av motiven till respektive lagförslag framgår attbakgrunden är att enligt är skyldigt att införa bindandeföreskrifter pä respektive område. Detta är enligt förbundets mening enallvarlig brist eftersom bakgrunden till lagförslagen inte på något sättomnämns i lagtexterna som sådana. Detta kan skapa osäkerhet om innebörden ochomfånget av gällande regler hos de näringsidkare som berörs av förslagen. Ienlighet med' vad som sägs i EES-propositionen (1991/92:170 del 1) bör kopplingentill framgå redan av lagtexten och inte enbart av motiven. Detlämpligaste synes vara att komplettera lagarna med en preambel där EES-avtaletssyfte att uppnå fri rörlighet för varor samt avsikten att implementera detaktuella EG-direktivet klart framgår. ---- lagförslagen i promemorian utgör rena fullmaktslagarvarigenom - regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer gesmöjlighet att utfärda bindande föreskrifter-------------- som avser 3. märkning och annan produktinformation. Praktiska skäl talar otvivelaktigt för att ge regeringeneller myndighet som denna bestämmer fullmakt att utfärda de mera detaljerade bestämmelserna. Frågan är dock om lagförslagens långtgående fullmakt och avsaknad av ma teriella bestämmelser står i överensstämmelse med 8 kap 2 § regeringsfor men. En tänkbar lösning är att på sätt som angetts i föregående avsnitt i lag texten hänvisas till de materiella reglerna i respektive EG-direktiv. Därige nom ges-- lagarna ett mera materiellt innehåll och förlorar delvis sin ka raktär av helt generell fullmakt. Som en fördet här aktuella lagförslaget specifik detalj har förbundet note rat möjligheten att införa en skyldighet för näringsidkare att "rättafelaktiga uppgifter". Detta synes vara motiverat av ett motsvarande krav enligtdirek tivet. Emellertid ger varken direktivet, förslaget till lagtext eller promemo rians motiv nägon egentlig upplysning om vari en sädan rättelse är avsedd att kunna bestå. Det bör betonas att krav på "rättelse" i form av s k "corrective advertising" som förekommer i vissa inte gär att förena med tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. Det är en brist att detla inte uppmärksammas i promemorian. Lagförslaget bör enligt förbun dets mening utformas så att kravet på "rättelse" begränsas tillsådana former ., som inte möter några yttrandefrihetsrättsliga invändningar. Regeringensförslag att i en särskild lag kompletterad med föreskrifter införa Bilaga 2regler om märkning av hushållsapparater torde vara en lämplig metod att införiivaEGs bestämmelser i svensk rätt. Detta tillvägagångssätt medger flexibilitet vidanpassningen av direktiven till svenska förhållanden. Dessutom är det lättareatt göra eventuella kommande anpassningar/förändringar i en förordning än ilagtext. Ensärskild lag tillstyrks därför av . I lagen bör det emellertidklart uttryckas att reglerna baseras på bestämmelserna i och påinnehållet i de aktuella direktiven. Närnya regler och föreskrifter avseende märkning av hushållsapparater utarbetasanser vi att det är mycket viktigt att se till att dessa inte innehåller kravutöver direktivens krav för att man inte skall skapa nya tekniska handelshinder,vilka är till för att undanröja. Detsamma gäller om reglerna iSverige går längre än i andra EES-länder, vilket t ex ett beslut om obligatoriskmärkning enbart i skulle göra, eftersom inget annat hittillsinfört krav på obligatorisk märkning. Förbundetanser också att det är viktigt att berörda parter, bl.a. branschorganisationerna,får möjlighet att delta i utformningen av föreskrifterna. Ienlighet med lagförslaget anser vi också att det är viktigt att i den föreslagnalagen reglera ansvaret för att direktivets bestämmelser uppfylls. I § 4 bör mandärför precisera ordet näringsidkare till att, avse tillverkare och/eller importörer,eftersom det är dessa parter som är ytterst ansvariga för att produkten försin på EES-marknaden i enlighet med gällande bestämmelser. Denna preciseringgörs dessutom i de berörda direktiven. HusmodersförbundetHem och Samhälle: Förslagetatt hushållsapparater skall vara märkta med uppgifter om luftburet buller och om energiförbrukning tillstyrker vi oförbehållsamt. Buller är en påtaglig sanitär olägenhet och bör hällas på så läg nivå som möjligt. Det är att märka att vi numera har ett flertal hushållsapparater i hemmet och sam mantaget kan det ställa till stora olägenheter, varför det är av vikt att känna till den enskilde hushållsapparatens bullernivå. Betrenergiförbrukningen är detta också en viktig uppgift. Vi lever i då vimåste om möjligt nedbringa energiförbrukningen för att energin skall räckatill. Dessutom är det en viktig kostnadsfråga för den enskilde konsumenten. Vimåste sträva efter att få fram energisnåla produkter. Betrobligatorisk märkning § 2 anser vi att märkningen skall vara obligatorisk ochatt det skall finnas mycket starkt vägande skäl till ev undantag från märkningsskyldigheten.T ex om den utgör olösliga handelshinder, vilket innebär att § 3 om frivilligmärkning borde utgä då ev undantag inrymmes i §2. Vihar inga erinringar mot det framlagda lagförslaget, men vill framhålla attreglerna för utformningen av märkningen bör vara enhetliga för de län- 30 dersom omfattas av , att utformningen avmärkningskraven bör möjliggöra användande av sym- Prop. 1992/93:34 boler säatt en märkningsetikett inte behöver innehålla text på mottagarian- Bilaga2 dets språk samt atttidpunkten för införande av märkningskray i samordnas med ikraftträdandeti övriga länder. Detfinns slutligen anledning rikta uppmärksamhet mot innebörden av den ökade tyngdsom marknadskontrollen ges. I promemoriorna påpekas att den föreslagnatillsynsmyndigheten - - kommer att få utökade uppgifter. Dettagenom övergången frän "anmälningsstyrd" till mer systematiskövervakning byggd på stickprovskontroller och kartläggningar på verkets egeninitiativ. Det är naturligtvis viktigt att nationella skillnader i synen påmarknadsövervakningen inte för med sig att den harmonisering som åstadkommitsgenom går förlorad. Att marknaden är svensk utaneuropeisk innebär att produkter kan provas och godkännas i vilket av deavtalsslutande länderna som helst. I det nya perspektivet skapas också utrymmeför strukturrationaliseringar t ex genom samordning av provnings- och certifieringskapaciteten.Samarbete länderna emellan om marknadskontrollen är också det en naturligföljd av en ökad internationalisering. Dessa möjligheter bör beaktas vidutvecklingen av den svenska övervakningsmodellen liksom dess finansiering.Från handels- och konkurrenssynpunkt bör marknadskontrollen utvecklas isamklang med vad som sker i och övriga europeiska länder inom dengemensamma marknaden. Medlemsländernaförutsätts i direktiven vidta de åtgärder som behövs för att den information ombuller eller energiförbrukning som anges pä hushållsapparater överensstämmermed direktivens föreskrifter. Enligt promemorian förutsätter denna en effektivmarknadsövervakning och tillsyn. Konsumentverketbedriver f n kontroll av hushållsapparater. KoVs kontroll initieras enligtpromemorian på olika sätt, bl a efter anmälan från kommunalakonsumentrådgivare, allmänheten eller konkurrerande företag. Tillsynen sker f ngenom att misstänkta produkter köps in och testas på Ko V. Konkurrensverketanser det tveksamt om KoVs granskning efter anmälan från t ex konkurrerande företag kan anses utgöra sådana stickprov som avses i direktiven (artikel 4(2) respektive 5(2)). I begreppet stickprov torde ligga att provningen sker genom nägon form av slumpmässigt urval. Konkurrensverketvill här framhålla vissa synpunkter som redovisas i SPKs remissyttrande (Dnr 849/91) avseende Ds 1991:86, Införande av EES- rätt inom omrädet för provning och kontroll. Det är frän konkurrenssyn punkt av stor vikt att provnings- och certifieringsverksamhet sker i konkur rens på lika villkor mellan kompetenta organ, oavsett om dessa är privata eller offentliga. Myndighetsutövande funktioner och konkurrensutsatt verk samhet bör därför i princip bedrivas fristående från varandra. certifieringsorgan som ärknutna till statliga myndigheter kan nämligen få en Prop. 1992/93:34 särställning i förhållande till övriga prövningsorgan. Detta gäller särskiltom Bilaga 2 myndigheten i fråga är säkerhetsansvarig och utövar tillsyn över de anmälda organen inom sitt ansvarsområde. Konkurrensverketanser det viktigt att direktivets regler efterlevs sä att principen om friavaruflöden säkerställs. Verket vill dock framhålla vikten av att det svenskakontroll- och övervakningssystemet inte utformas och till-lämpas på ett sådantsätt att det kan utgöra ett handelshinder och därmed stå i strid med . Konkurrensverketvill i sammanhanget peka på värdet av information. Denna möjlighet nämns inte ipromemorian. Genom att avsätta delar av resurserna för tillsynsverksamhet tillinformationsåtgärder torde behovet av rena övervaknings- och kontrollåtgärderkunna minskas. Vihar inom SP under en lång följd av år byggt upp erfarenhet av såväl buller-somenergimätningar för ett stort antal produktkategorier - däribland hushållsapparater- och är beredda att erbjuda våra tjänster för den tekniska delen av kontrolleni den mån man därigenom kan undvika uppbyggnad av dubblerade resurser.Härigenom ges också möjlighet att lägga föreskriftsansvar och provning påskilda instanser. Vi anser också att leverantörens egna stickprov,tillfredsställande verifierade och dokumenterade och eventuellt med krav på tredjepartsmedverkan,bör kunna användas som alternativ till efterhandskontroll för att styrkaproduktionsseriens egenskaper. Denpraktiska tillämpningen bör samordnas med motsvarande tillämpning till följdav maskinsäkerhetsdirektivet. I detta föreskrivs att tillverkare ska redovisabuller- och vibrationsdata över sina produkter. Eftersom bullerdeklarationenhär är obligatorisk bör man överväga samma obligatorium för hushållsapparater.Vi anser dock inte att det är nödvändigt att klistra en etikett på maskinen.Det bör räcka om ljudeffektnivån anges tillsammans med övriga produktdata. Päsamma sätt anser vi att eventuella kontroller i form av stickprov eller päannat sätt bör följa samma gmndprinciper för både hushållsapparater och andratyper av maskiner. Om stickprovsförfarande ska tillämpas kan man, för attminska byråkratin hos den föreskrivande myndigheten, tänka sig att leverantörengör egna provningar hos tredje part och på begäran visar upp dennadokumentation över seriens egenskaper. Vianser att det principiellt är tveksamt att samma myndighet bäde föreskriveroch provar. I detta sammanhang vill vi ta tillfället i akt att påpeka att SPförfogar över god kompetens och goda provningsresurser på bullerområdet. Viutför mtinmässigt ett stort antal ljudeffektmätningar på olika typer avmaskiner, inkl hushållsapparater, . Det är därför knappast ekonomisktförsvarbart att försöka bygga upp liknande resurser hos andra myndigheter. Dettekniska underlaget i form av standarder för utförande av bullerdekla rationerna, mätningarna och verifieringarna anser vi vara tillfredsställande. Eventuella ändringar måste genomföras pä internationell nivå. Energiavsnittet har såvitt vi kan se ingen uppenbarkoppling till andra di- Prop. 1992/93:34 rektiv. Principiellt har vi för övrigtlikartade synpunkter som på bulleravsnit- Bilaga 2 tet om att alternativamöjligheter till stickprovskontroll i efterhand bör finnas och fördelningen avmyndighetsansvar och provning. Tillämpningsdirektiv och europeisk ellerinternationell standard saknas fortfarande för de flesta produktkategoriernamed åtföjande oklarheter om hur resursbehovet för mätningarna i detalj ser ut.Som central mät- och provningsresurs bl a inom energiområdet är vi dock bereddaatt överväga uppbyggnad av resurser för den tekniska kontrollen om detta ärönskvärt med hänsyn till den slutliga bedömningen av uppdelning avmyndighetsansvar och provning. Vad som under rubriken i bilagananförs om att det torde ligga närmare till hands att tillämpa 2 § marknadsföringslagen gör sig sannolikt gällande med än större tyngd ifräga om märkning av hushållsapparater. Med hänsyn till den arbetsbelastning som åklagarmyndigheterna och de allmänna domstolarna har torde överträdelser av regler angående märkning av hus- hällsapparater komma att vara mycket lågt prioriterade. Skall respekten för dessa regler upprätthällas torde en tillämpning av 2 § marknadsföringslagen vara den i praktiken enda framkomliga vägen. I den mån en straffsanktion införs bör, även om ett krav härpå inte kan anses följa av regeringsformen, en fullmaktsbestämmelse härom tas in i lagen. Av de anförda praktiska skä len samt att böter och fängelse som sanktion inom marknadsrätten i viss mån kan vara på avskrivning vill förbundet dock inte förorda en sådan bestäm melse. Olika former av s k sanktionsavgifter, som föreslagits inom konkurrensrätten samt diskuteras inom ramen för den sittande marknads föringsutredningen kan vara ett alternativ. Förbundet vill dock framhålla att utdömande av böter ellerfängelse torde bli mycket ovanligt. Detta gäller inte minst i fråga om felaktigmärkning eller produktinformation. I sådana fall måste det ligga närmare tillhands att till-lämpa 2 § marknadsföringslagen , särskilt som ansvaret enligtdessa bestämmelser är rent objektivt. KO behöver således inte styrka attnäringsidkaren förfarit uppsåtligen eller oaktsamt. Skulle möjligheten atttillämpa marknadsföringslagen stå kvar förutsätts dock att /KOsdubbla roll som lagstiftare och åklagare avskaffas. Vi anser vidare att det vore lämpligast ur alla synpunkteratt utses till tillsynsmyndighet. vill i detta sammanhang ifrågasätta om KoVframdeles skall vara det organ som utför den provnings- och kontrollverksamhet som föreskrivs i t ex olika EES-direktiv. En frän konkurrenssynpunkt mer till- 33 fredsställandeordning kunde vara att KoV beslutar vilka stickprovskontrol- Prop. 1992/93:34 lersom skall utföras, men att detta sedan utförs av något av flera kompetentaBilaga 2 organ som därvid tävlar om att få utföra uppdraget. KoV bör därvid upphandlaprovningstjänsterna genom att kräva in anbud från samtliga kompetenta organ.Frågan torde komma att belysas av den tillsatta kommittén för en konsumentpolitisköversyn (dir. 1992:63), som bl a skall omfatta , dessorganisation och uppgifter. Angåendefinansiering av stickprovskontroller, bör särskilda pengar "öron-märkas"för detta. Det kan annars finnas en risk att man pä grund av kostnaderna intekan leva upp till de kontrollkrav, som förutsätts enligt EG-direktiven (sevidare skrivelse till av ). Däremotdelar inte LO uppfattningen att kommer att klara de nyauppgifterna genom en omfördelning av tillgängliga resurser. Marknadskontrollen bör ha en sädan finansiell bas attden inte riskerar att i praktiken uttunnas i oacceptabel grad. som tillsatts för en konsumentpolitisk översyn bör alldelestydligt ges uppdraget att belysa totala resursbehov. Enligt-- fårföreskrifter utfärdas om skyldighet för en näringsidkare att betalakostnader för provtagning och undersökning av prover. 1 motive ringen till bestämmelsen-------------------------- anges att möjligheten att taut kostnaderna för provtagningoch undersökning bara skall gälla näringsidkare som inte följt respektive lag och föreskrifter utfärdade enligt denna. Industriförbun det har i och för sig ingen invändning mot att kostnaderna för provtagning och undersökning i vissa fall skall kunna läggas på näringsidkare. Förbundet kan emellertid inte finna några skäl att i fråga om - lagförslagen avvika från den ordning som generellt gäller inom det marknadsrättsliga omrädet, dvs att skyldighet att betala aktuella kostnader endast kan drabba näringsidkare som handlat i strid med gällande regler. Detta gäller allra helst som EG-di rektivet överhuvudtaget inte innehåller några regler i aktuellt avseende. Skyldigheten för näringsidkare att stå för kostnader för provtagning och un dersökning bör därför endast gälla den som ej följt de aktuella lagarna eller föreskrifter utfärdade med stöd av dessa. Denna begränsning bör vidare framgå redan av lagtexten. Avlagtexten bör alltså framgå att skyldigheten att betala kostnader för provtagningoch undersökning är begränsad till näringsidkare som inte har följt de aktuellareglerna. Konsumentverketsroll bör understrykas och vi motsätter oss nedskärningar tJnaga i derasbudget. Osäkerhetenom vilka regler som skall gälla till följd av har varitstor och setts som ett problem för näringslivet. De sammanställningar som nugjorts av aktuella författningar inom de olika varuområdena fyller därför enviktig informationsfunktion. De bör dock följas upp med motsvarandesammanhängande genomgångar i den fortsatta implemente- ringsprocessen, närkommande mer detaljerade regler föreligger. Vadbeträffar kravet på notifiering av förslagen gäller följande. Om lagförslagenavser en strikt implementering av motsvarande EG-direktiv krävs inte, enligtöverenskommelse i EFTA, att detta notifieras enligt EFTA och EFTA/EG-procedurerna.Kollegiet anser att notifiering då inte heller är påkallad i . Avsikten ärnämligen att och de delar som ingår i detta skall tillkännages iGATT. Förslagetbeskriver en situation som gällde och negligerar denutveckling som skedde därefter. Detta framgår tydligast i avsnitt 2.2 sid 11som beskriver tillämpningsdirektivet om information om energiförbrukningen ielektriska ugnar med strålningsvärme. Däremot nämns inte mikrovågsugnar eller varmluftsugnar,vilket är utvecklingar som kommit . Iavsnitt 2.1 sid 6 anges i sista stycket att bullerdirektivet dock inte gäller apparatersom ingär som integrerade delar av en byggnad eller dess installationer.Sverige har här en särställning när det gäller köksinstallationer. De ingär ju,till skillnad från förhållandena i resten av , som integrerade delar aven byggnad. Detta avsnitt bör alltså förtydligas vid svensk tillämpning avlagen. Kravet på information om bullernivåer på hushållsapparater är oklart. NUTEKdelar uppfattningen om att det behövs övergångsregler till förordning ochmyndighetsföreskrifter. anser att sådana hushållsapparater som redanfinns ute på marknaden vid ikraftträdandet ej helt bör undantas från de nyareglerna om egergimärkning. Reglerna bör gälla produkter marknadsförda ettantal år före ikraftträdandet. IfrågavarandeEG-direktiv har dubbla syften. Regler om jämförbar informa tion i dessa avseenden på olika hushållsapparater skall medföra att konsu- 35 menternaväljer miljövänliga apparater, vilket i sin tur skall påverka leveran- Prop.1992/93:34 törerna att tillverka sädana apparater. Det andra syftet är attundanröja så- Bilaga 2 dana handelshinder som kan orsakas av olika nationellaregler om märkning av hushållsapparater. anser att skyddet avmiljön är en angelägen uppgift av utpräglat internationell karaktär. Verketvill dock peka pä vikten av att regler om märkning och provning avhushållsapparater utformas pä ett sådant sätt att de inte onödigtvis motverkaren fungerande internationell konkurrens. Standardiseringskommissioneni - SIS: NUTEKoch () har i den rapport som överlämnats till Näringsdepartementetföreslagit att normer för minskad energiåtgång bör införas på frivillig väg. Enskyldighet att tydligt deklarera energiåtgången hos olika hushållsapparater börenligt och redan nu lagfästas (sid 36). framhålls att"skall aktivt medverka internationellt vid framtagandet av reglerför obligatorisk energideklaration av hushållsapparater. Sådant arbete pågårför närvarande inom EG.