prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Kulturtådets sammanfattande bedömning blir att denhittills gällande strukturen baserad kulturpolitiska beslut, meddärav följande ansvarsfördelning mellan stat, kommuner och landsting samtbidrag från staten utan särskild lagstiftning pä biblioteksområdet, böromprövas och att införande av en ny nationell biblioiekspoUtik bör övervägas. 6.3Kulmrrådets förslag till handlingsprogram Motbakgmnd av den gjorda resultatanalysen föreslär Kulturtådet införandet av ennationell biblioiekspoUtik. Härvid bör ett införande av en bibliotekslagutredas. Vidare föreslår Kulturtådet att förordningen(1985:528) om statsbidrag tUl foUcbibliotek ändras sä att statsbidrag tUllänsbibliotek huvudsakligen destineras till kompletterande medieförsörjning.Kulturtådet anser att detta stöd frän länsbibUoieken endast skaU kunna umyttjasav de kommuner vars folkbibliotek erbjuder avgiftsfria boklån till sinalåntagare. Kulturtådet har även i en särskild framstäUan den 22 oktober 1992hemställt om att derma förordningsändring verkställs. Kulturtådet föreslår även att en försöksverksamhetinleds med presentation av kvaUtetslitteratur på folkbiblioteken. Detta bör skedels genom länsbiblioteken, dels genora att särskilda exemplar av nyutkommenkvalitetslitteratur presenteras på femtio kommunbibliotek pä oner utanfackbokhandel. 7 Myndigheten Statenskulturråd /93-100 7.1 Kulturrådetsresultatanalys B"- Kulturtådethar redovisat hur man arbetar för att uppfylla insimktionens övergripandeverksamhetsmål. Den fördjupade anslagsframställningen och genomgången av deolUca kulturområdena visar resultatet av en del av arbete. När det gäller bidragsgivningen redovisas attantalet ärenden /86 uppgår till drygt 6 000 per budgetår.Över de olika konstområdena fördelar sig ärendemängden med ca 2 100 ärendenför teater, dans och musik, ca 3 000 ärenden för litteratur, bibliotek ochtidskrifter, ca 525 ärenden för konst museer och utstäUningar, ca 190 ärendenför gemensamma bidrag samt ca 225 övriga ärenden. Kulturtådets personal harfrån /87 minskat från 58 årsarbetskrafter till 46 /92. EnligtKulturtådet kan bl.a. följande faktorer påverka Kulturtådets roll och arbete iframtiden. -Den ökande regionaliseringen -både den som rör förändringama inom gränser och den som berör etteventuellt inttäde i EG - gör att det behövs ett kraftfullt centmm så att denfortsatta decenttaliseringen inte leder tiU en allmän fragmentisering. -Den intemationellautvecklingen, den regionala omsttuktureringen och förändringama i den statUgamyndighetsstmkturen medför nya uppgifter för den nationella kulturpolitiken ochmedför krav på nya former för samverkan meUan stat, landsting och koramuner. -Vårt förhållande till EG.Verkningama på kulturområdet är komplicerade och studeras avKulturtådet på uppdrag av -De snabba förändringamaintemationeUt, regionalt och lokalt medför också ökade krav på information ochopinionsbildning kring den nationella kulturpoUtUcen och rådgivning tUlregionala och koraraunala huvudmän och institutioner inom kulturorarädet - Den övergripande analysen av kulturpolitikensresultat och kulturlivets behov som skall göras av den parlamentariskauttedningen som begärt hos regeringen. Härgörs en kort sammanfattning av Kulturtådets förslag för budgetperioden. bidragsanslag görs en mer utförlig sammanfattning för an-slagsområdet. Statenskuliurtåds förslag i den fördjupade anslagsframställningen har lagts raotbakgmnd av att fömtsätmingama för kulturskapande och kulturliv är under snabbförändring. Påkommunal nivå pågår strukturförändringar. Den samhällsekonomiska Prop.1992/93:100 situationen kommer av allt att döma medföra minskade kommunalakultur- gjj j2 satsningar . Fria kulturskapareinora bildkonst, teater och musik samt kulturinstitutioner som bibliotek berörssärskilt av denna utveckling. Kulturtådet vUl prioritera åtgärder för det friakulmrskapandet inom bildkonst, teater, dans och musUc. Den konsmäriigafömyelsen och kvaliteten måste säkras. För detta fordras ökade röriiga medelför såväl projekt som fria gmpper och instimtioner. Den intemationella utvecklmgen medför ett starktökat kontaktbehov. Ökat intemationellt utbyte är en föratsättning för attutveckla kvaUteten i det nationella kulmrskapandet utveckling mot ettalltmer mångkulturellt samhälle kommer att fortsätta. På regional nivå kan en ny organisatorisk stmkmrväxa fram senare Utbyggnaden av de regionalakultursatsningaraa måste fullföljas den närmaste tteårsperioden och nya formerför nationeUt ansvar för regionala kulturinstitutioner bör övervägas.Kulturtådet konstaterar därför med tillfredsställelse att beslutatatt den kommunalekonomiska uttedningens förslag om generella statsbidrag tUlkommunal nivå inte skaU gäUa kulmrområdet De riktade bidragen till regionalaoch lokala kulturinstitutioner bibehålls. Kulturtådets kartläggningsarbete om möjligheteraaför att vidga deltagandet i kullurlivet och kulturinstiiutioneraas verksamhetför bam och ungdom har visat att nya insatser behövs för information,utveckling, publikarbete och marknadsföring. Om en nationell kulturpolitik skall kunna föras ärdet enligt Kulturtådets mening nödvändigt att kulturområdet tillförs nyaresurser . Kulturtådet föreslår att anslagen tillkulturområdet, utöver sedvanlig pris-och löneomräkning, ökar med 95 /94, /95 och /96.Den totala budgetförstärkningen föreslås sålunda uppgå tUl 208mkr. Delta innebär en procentuell ökning av kulturanslagen med 4,4 /94, /95 och /96.Kulturtådet anser att med hänsyn till de osäkerhetsfaktorer som finns vid bedömningenav en så , är det mycket angeläget att reformraraen inrymmer ökaderörliga medel. För /94 ligger tyngdpunkten påreformförslagen på följande områden. ~Rörliga medel för konstnärligt utvecklingsarbete inkl. nationellt utvecklingscentmminom teaterområdet utanför samt regionalt utvecklingsarbete . ~Ökade medel för intemationeUt kulmmtbyte . ~ Utvecklingsmedel förcentralmuseema 4 rakr, nya grundbelopp till regionmuseer samt medel församverkansmuseer och museisäkerhet 3 - ökad satsning påregionala och lokala teater- och musikinstitutioner 25 /, därav Stora teatera , i samband med nybyggnad , gjj j2 övrigateaterinstitutioner , varav rörliga medel , samt musUdnstitutioner 6mkr. -ökade medel för fria gmpperinom teater, dans och musik samt artangörer inom musUcområdet . -Presentation avkvalitetsUtteratur på folkbiblioteken samt nya gmndbelopp tiUlänsbibUoieken . -För utbyggt stöd inomlitteratur, tidskrifter, fonogram och noter föreslås ca . Här ingår entteårig förlängning av stödet tiU skoUdassUcerserien inom Utteraturområdet Vidare föreslås ökade medel till lokalhåUandeorganisationer, organisationer för publikarbete, amatörverksamhet m.m. med 6mkr samt till vissa institutioner inom teater- och museiområdena, bl.a.Arbetets museum och med . föreslås enytterligare utbyggnad inom flertalet av näranda områden. Vidare föreslår Kulturtådet att införande av en lagpä foUcbiblioteksområ-det utreds som en viktig del av en nationellbibliotekspolitik. Förordningen om statsbidrag tUl folkbibUotek bör ändras såatt statsbidraget tUl länsbibUotek i fortsättningen huvudsakligen destinerastill den kompletterande medieförsörjningen. I förordningen bör föreskrivas attför låntagaren avgiftsfri förmedhng av lån blir ett villkor för de lokalafolkbibliotekens utnyttjande av länsbibUotekens kompletterande medieförsörjning. Då Kulmrtådet föreslår att nya ändamål inomUttöraturområdet skall få stöd bör ändringar ske i stödförordningama. För den regionala musikverksamheten anserKulturtådet att ett enhetligt gmndbeloppsbaserat bidragssystem bör införas.Rådet är berett att utteda fömtsätmingama för en sådan ändring avstatsbidragen. För Kulmrtådets myndighetsanslag anser Kulmrtådetatt det är nödvändigt att medel beräknas så att nuvarande personalstyrka kanbibehållas om rådet skall kunna fullgörs sina uppgifter under kommandetteårsperiod. Jaghar härmed gjort en kortfattad redovisning av Statens kulturtäds fördjupadeanslagframställning. Jag övergår nu till att redogöra för min resultatbedömningoch mina slutsatser med anledning av anslagsframställningen. Statenskulturtåd har i sin första fördjupade anslagsframställning gjort en mycket omfattande och ambitiös analys av utvecklingen inom de kulturavsniti som Kulturtådet arbetar med. Enligt min uppfatming utgör såväl resultat- som 30 framtidsanalyser och dedärpå gmndade förslagen till handlingsprogram ett j>rop. 1992/93-100 gottunderiag för det kulturpolitiska arbetet. Jag får i min följande framställ- gjj J2 ning anledning att närmare kommentera rådets analys och förslag inom deolika konstområdena. Jag vill dock redan här som en mer allmän kommentarkonstatera att Kulturtådets förslag tUl handlingsprogram i stor utsträckningbygger på för-utsätmingen av betydande resurstillskott och att rådet därmedinte har följt budgetförordningens (1989:400) bestämmelser om fömtsätmingamaför förslag i anslagsframställningen. Den rådande samhällsekonomiskasituationen gör det emellertid inte möjligt att klara nya åtaganden utan deförslag som bedöms angelägna att genomföra måste i huvudsak ske genomomprioriteringar. Även om det budgetförslag för kulturområdet som jaghär redovisar totalt sett innebär förstärkningar av kulmrbudgeten finns detanledning att betona att måste kännetecknas av prövningar avatt de resurser som redan finns inom kulmrområdet används på bästa möjligasätt. De översyner av sektom som planeras, och som jag återkommer till senare,har bl.a. detta syfte. förslag till handlingsprogram på de olikakonstområdena, som jag i viss utsttäckning är beredd att tillstyrka, måsteenligt min uppfattning således huvudsakligen bygga på umyttjandet av sektomsbasresurser. I min fortsatta genomgång av de olika sakavsnitten kommer jag attnärmare behandla dessa frågor. Härredovisas min bedömning av de övergripande utvecklingstendensema inomteaterområdet. Jag återkommer senare till en mer detaljerad prövning underresp. Jag anser att Kulturtådets resultatanalys avteaterområdet är ett utmärkt komplement tiU de fakta som presenterades iTeaterkostnadsuttedningens be- . tänkande Teatems kosttiadsutveckling (SOU 1991:71). pekar också i sitt handlingsprogram på vissaövergripande frågor, som är viktiga för teatems framtida utveckUng. Jag korameri det följande att kommentera några av dessa. De statiiga insatsema på teaterområdet har underlång tid fokuserats på att bygga upp ett nätverk av regionala teaterinstitutioner i hela landet. För närva rande får 24 regionala och lokala teatrar statsbidrag. Den regionala utbyggna den är nu så gott som avslutad. återstår eraellertid att bygga upp ett par nya regionteattar. Jag återkommer med förslag inom detta områcle under anslaget Bidrag till regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitu tioner. I övrigt finns det behov av att stärka redan etablerade teattar för att dels kunna vitalisera den konsmäriiga verksamheten dels ge dera möjligheter att nå nya gmpper av teaterbesökare, framför allt bam och ungdom. Den nya musikteatem i - GöteborgsOperan - invigs i septeraber 1994. Staten har genom ett engångsbidrag på 347 mUjoner kronor lämnat ett kraftigt stöd tiU byggandet av det nya Det torde nu ankomma på de regio nala inttessentema att på gmndval av det staUiga stöd, som redan utgår till 31 medför närvarande 286 gmndbelopp och de resurser /93-100 som regionenavsätter, skapa fömtsättningar för en kreativ och vital verksam- gjj J2 heti det nya Med hänvisning till det underlag som lagts fram avTeaierkosmadsutred-ningen, har anslagen till Riksteatem, Operan och Dramatiskateatem höjts avsevärt för irmevarande budgetår. Enligt min bedömning måste eventuella nyasatsningar göras genom en omfördelning av redan tillgängliga resurser..Jagavser att senare föreslå regeringen att tillkalla en utredningsman med uppdragatt göra en analys av ansvarsfördelningen meUan Riksteatem och länsteattama.Analysen bör ligga tiU gmnd för en prövning av humvida det statiiga bidragettill Riksteatem i störte utsttäckning bör riktas till de delar av verksamhetendär Riksteatera är ensam aktör inom teaterområdet. Vidare bör prövas om medelhärigenom kan frigöras för angelägna satsningar på regionala teattar och friateater- och dansgmpper. Redan för nästa budgetår bör en viss minskning avbidraget tiU Riksteatem kunna göras. Jag återkommer tiU denna fråga vid minanmälan av anslaget Bidrag tiU Svenska riksteatem. Operan och Dramatiskateatem. har regeringen initierat endiskussion med de nationella teattama i - Operan och Dramatiskateatem - ora en precisering av deras nationella uppdrag. Operan och Dramatiskateatem har presenterat sm syn pä denna fråga. Jag anser att det är viktigt attOperan och Dramatiska teatem i gmnden ser sin verksamhet som en angelägenhetoch stimulans för hela landets teaterliv och att detta avspeglar sig i derasdagliga arbete. Jag avser an återkomma tiU detta vid rain anmälan av anslagettill dessa teattar. Kultur för bam och ungdom är av mycket storbetydelse för deras utveckling till självständigt tänkande vuxna. Kulturtådethar pekat på att de teattar som satsar på självständiga enheter för bam- ochungdomsproduktionen ocksä har komrait längst i, den konsmäriiga utvecklingeninom detta omräde. De problera som Kulturtådet pekar på när det gällerartangörsledets tilltagande splittring och ekonomiska försvagning ingeremellertid oro inte minst när det gäller bam- och ungdomsteatern. Särskiltutsatta i detta hänseende är de fria teatergmppema, som svarar för avdet totala utbudet när det gäller teater för bam och vmgdom. Det kan noterasatt staten för sin del under en lång följd av år har tagit ett betydande ansvarför att upprätthälla och förstärka bidragsgivningen till de fria gmppema. Jagvill sålunda erinra om att bidraget efter förslag i förta åretsbudgetproposition ökade med totalt . Mot denna bakgmndär det angeläget - och rain klara förhoppning - att de fria gmppemas betydelseför bam- och ungdomsverksamheten skaU få ökat gehör också i den lokala miljön. Jag räknar med att den parlamentariska utredningenom de kulturpolitiska mälen och deras förverkligande, som skalltillsättas, kommer att närmare behandla Kulturtådets förslag vad gäller bl.a.gmndbeloppens konstruktion och skapandet av regionala kraft- ochutvecklingscentta utanför storstadsområdena. De intemationella kontaktema är viktiga för teatemskonstnärUga utveckling. Teatem behöver Uksom andra konstomräden få möjlighetart möta en ny publik i ett annat landsamt att stimuleras av gästspel i från andra /93:100länder. Gästspelsverksamheten vid Södra teatem, som på regeringens upp- gjj|2 drag har uttetts, bör fortsätta i oförändrade former. Härredovisas min bedömning av de övergripande utvecklingstendenseraa inomdansorarådet Jag återkommer längre fram till en mer detaljerad prövning underresp. De statiiga insatseraa på dansområdei är i storutsttäckning koncentterade tiU storstadsområdena, särskilt till . Härfinns Operans stora balett-ensemble, som är högsätet för den klassiskabaletten. Här finns de flesta fria dansgmppema och koreografema och här fmnsockså dansscener för modem dans såsom den nyUgen etablerade gästspelsscenenDansens Hus. Kulturtådet har i sin fördjupadeanslagsframställning pekat pä att huvudproblemet för dansteaiem är att den haren dålig geografisk spridning, vilket försvårar för stora delar av befolkningenatt se en levande dansföreställning. Även danslivets egna institutioner ochorganisationer har i en skrivelse från pekat på dessaförhållanden och efterlyst en samlad bedömning för fortsatta insatser pådansområdet. I det handlingsprogram för dans som presenteras i skrivelsenlämnas förslag tUl insatser på både kort och lång sikt. För egen del vUl jag gäma instämma i attdanskonsten är ett område som är svagt förankrat i vårt samhälle. Jagfömtsätter att Kulturtådet noga följer utvecklingen inom dansområdet. Jag villhär ändå peka på några för danskonsten positiva faktorer. Inttesset för att se dans och att själv dansa harökat särskUt bland bam och ungdom. De permanenta balettensemblema vid Operan,. Stora Teatem i och Östgötateatem är mycketbetydelsefulla i det långsiktiga arbetet med att ytterligare hävda dansensställning. har bidragit till att öka intresset för dans genom attvisa både det kvalitativt bästa inom den intemationeUa danskonsten och vårafrärasta nationella danskompanier cx;h koreografer. I detla sammanhang kannämnas att staten, enligt ett avtal med om detekonomiska ansvaret för i , och ,skall överta roll som bidragsgivare tUl . Enligt dettaavtal skall staten fr.o.m. svara för av densamhälleliga bidragsgivningen ull medan svarar för25 %. En annan faktor sora torde ha inverkat positivt pådansintresset är det bedrivna projektet i skolan genoravilket ett 40-tal kommuner har lagt in dans på skolschemat på låg- ochmellanstadiema. Kulmrtådet har också medverkat tiU att stimulera dansgmpperatt tumera i landet Ytterligare åtgärder bör dock vidtas för att stärkadansens ställning. En viktig fråga är att bredda intresset för dans och att öka möjlighetema att marknadsföra dansgmppemas och koreografemas produktioner. I detta sam raanhang spelar Danscentmm en betydelsefull roU. Jag kommer därför senare att föreslå ökat bidrag till Danscentmm för dess förmedlingsverksamhet. 3 1992/93. annanviktig åtgärd är att öka möjlighetema för frilansande dansare och Prop.1992/93:100 koreografer att arbeta inom sina yrken. Under anslaget Bidrag tillfria teater-, gjj j2 dans- och musikgmpper m.m. kommer jag att föreslå ökadeinsatser inom dansområdet. Kulturtådet har vidare - enligt vad jag har erfarit- inlett en försöksverksamhet med bidrag till länsdanskonsulenter på något hålli landet Länsdanskonsulenter skulle kunna vara länkar mellan danslivet,anangörer, mottagare och utbildningar. Jag fömtsätter att Kulturtådetfortsätter denna satsning inom ramen för sina utveckUngsmedel. Staten har genom att ta huvudansvaret föruppbyggandet av en ny nationell gästspelsscen för raodem dans - -markerat betydelsen av att få till stånd en utveckling av dansområdet. DansensHus har redan betytt en vitalisering för dansen - inte endast i Stockholmsområdetutan i hela landet. Dansgmpper som har haft föreställningar på harsedan fått arbete i andra delar av landet. Jag återkommer senare med förslagtill ytterUgare förstärkningar av resursema tUl . Den statiiga insatsen i dess nuvarande form när detgäller projektet i skolan avslutas med utgången av detta budgetår. Detankommer på inttesserade kommuner att själva fortsätta det arbetet. Statenbör emellertid även i fortsätmingen stimulera till satsningar och förmedlaerfarenheter inom detta område. Detta kan ske inora ramen för den satsning påkultur för bam och ungdom, som jag har aviserat i inledningen tillkulturavsnittet Statsrådet har under åttonde huvudtitelns anslag Stöd förutveckling av skolväsendet uttryckt en förväntan att skallutvärdera de särskilda utvecklingsinsatser som gjorts på skolområdet Därvidbör även verksamheten med dans i skolan komma att utvärderas. Jagkommer här att redovisa några synpunkter av övergripande karaktär på utvecklingeninom musikområdet. Jag återkommer senare till en mer detaljerad prövning underresp. Jag delar i huvudsak de synpunkter som Kulturtådethar framfört bettäffande musikområdet Vad gäller rådets synpunkter bettäffanderesursbehov vUl jag dock aUmänt hänvisa tiU vad jag tidigare anfört omfömtsätmingen för genomförandet av rådets handUngsprogram. De statliga insatsema inom musikområdet har undersenare år ägnats ät dels att överföra regionmusUsen och det gamla Rikskonserter tUl lands tingskommunalt huvudmannaskap samt att skapa en ny centtal musikinstitu tion. Svenska rikskonserter, dels att förstärka stödet till symfoni- och kam marorkesttama ute i landet Fram till utgängen av erhöll tolv orkesttar sådant stöd, varav två nya kammarorkesttar i och . Jag kommer under anslaget Bidrag till regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner att föreslå en fortsatt uppbyggnad av det statiiga stödet tiU dessa två orkesttar. EnUgt det avtal som slutits meUan staten och ora det ekonomiska ansvaret för i , och skall fr.o.m. den vara ensam samhällelig bidragsgivare tUl Konsert- 34 huset Det statiigaanslaget till regionala orkesterinstitutioner skall minska i /93-100 motsvarande mån. Jag har i mitt förslag tiU tilläggsbudget I tiUstatsbudgeten gjj j2 för /93 redovisat avtalet och desskonsekvenser. Kulmrtådet har föreslagit att den regionalamusikreformen skall utvärderas och att det statiiga bidragssystemet skallförändras. Den nya organisationen har funnits i fem är och enligt min bedömningär det lämpligt att nu göra en mer genomgripande översyn av hur den regionalamusikverksamheten fungerar och om den regionala förankringen, som ansågs såvUctig vid genomförandet, har lyckats. Statistiska uppgifter tyder på attlandstingens andel av bidragen till den regionala musikverksamheten generelltsett har minskat , I utvärderingen bör klargöras omdetta är ett uttryck för bristande intresse för länsmusiken. FrUansmusikeraa och de fria musUcgmppema har storbetydelse för mångfalden och kvaliteten i det svenska musiklivet Det ärväsentiigt att det fria musUdivet inom bl.a. jazzområdet ges möjlighet attvidareutvecklas. Musiken är en viktig del i bams och ungdomars liv.Musikundervisningen har av ttadition legat på en hög nivä i - interainst inom den kommunala . De flesta barn har bevistaten skoUconsert Enligt Kulturtådets resultatanalys riktar sigmusikinstitutionemas verksamhet i första hand till förskolebam och skolbarn ide lägre åldraraa. För egen del anser jag att även det stora intresse soraungdomar visar för musik bör fångas upp av musikinstimtioneraa i derasverksamhet Fr.o.m. är de nu gällande avtalenmellan försvaret och berörda länsmusikstiftelser samt Svenska rikskonserteruppsagda. Nya avtal har arbetats fram, som i många avseenden innebär väsentiigtändrade förhållanden. Försvarets köp av musik frän länsmusikstiftelseraa ochSvenska rikskonserter koraraer att omfatta totalt attjämföras med det nuvarande bidraget pä . Detta innebäratt neddragningar av verksamheten måste ske vid några regionalamusikstiftelser samt vid Stockholmsmusiken inom Svenska rikskonserter. Kulturtådetsanalys av de centtala och regionala museeraas verksamhet ger mig anledning tiUföljande kommentarer. Resultatbedömningen bör självfallet ställas irelation till de övergripande mälen för kulturpolitiken och tiU de uppgifier som museeraa har att fullgöra enUgt instmktioner och bidragsvillkor. Kulmrtådet har analyserat museemas verksamhet med utgångspunkt i de kulturpolitiska mål som har särskild rele vans för museiområdet. Fömtom gmnduppgiften att ta till vara och levande göra äldre tiders kultur är strävan att sprida kultur i hela landet och attbredda deltagandet i kulturlivet viktiga riktmärken för museemas verksamhet. Det allmänna intryck jag har fått av Kulturtådets analys är att museema har gjort mycket ambitiösa försök att leva upp till dekulturpoUtiska målsättningama. Genom tillkomsten av ansvarsmuseer och utbyggnaden av länsmuseistödet har former för samverkan mellan den centtala och den regio nala nivån kunnat etableras, vUket varit av stor betydelse för utvecklingen av 35 hela landets museiväsende.I sin utåtriktade verksamhet har museema medve- Proo 1992/93-100 tet söktnå sådana gmpper av ungdomar och vuxna som varit underte- gjj j2presenterade i museipublUcen. Museema har det flerfaldiga uppdraget att vårda,öka och dokumentera sina samlingar, bygga upp kunskap med utgångspunkt i dessa,bedriva utställningsverksamhet och annan publik verksamhet samt underhålla sinofta unika museibyggnad. Det är en grannlaga uppgift att fullgöra ett såbrett uppdrag. Min bedömning är att museema i stort sett harvarit framgångsrika i det publikinriktade arbetet. En rad inttesse väcka ndeutställningar och en innehållsrik kompletterande programverksamhet har skapatett ökat publikintresse. Positiva effekter har också erhållits genom denförayelse av lokalbeståndet som ägt mm under de .