prop · GG0313 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringama bör verka i nära samarbete med den privata sektorn för att nå dessa mål. 7.69 Allaländer bör, där så är lämpligt och i enlighet med sin planering och sinanationella mål och prioriteringar: 111 a)Upprätta (Kh stärka en inhemskbyggmaterialindustri som i största Skr. 1992/93:13 möjliga utsträckningbygger på lokalt tillgängliga naturresurser, b)utforma program för att ökaanvändningen av lokala material inom byggsektom genom ökat tekniskt stöd (Khincitament för att öka kapaciteten (Kh den ekonomiska bärkraften hos småskaliga(Kh informella verksamheter som använder sådana material (Kh traditionellabyggnadstekniker, c)anta standarder och andraregleringsåtgärder som främjar en ökad användning av energieffektivakonstmktioner (Kh tekniker och ett varaktigt hållbart utnyttjande avnaturresurserna på ett ekonomiskt och mUjömässigt lämpligt sätt, d) utformalämpliga markanvändningsprogram och införa planregler som särskflt syftar tiU att skydda ekologiskt känsliga områden mot fysiskt sönder fall pä grand av byggen eller därmed sammanhängande verksamheter, e) främjaanvändningen av arbetskraftsintensiva bygg- och underhållstek niker som skapar sysselsättning inom byggsektorn för den undersysselsatta arbetskraft som finns i de flesta storstäder (Kh främjar en utveck ling av yrkeskunnandet inom byggsektom, f) utformaprogram och metoder för att nå den informella sektorn och självbyggarna genom att anta ätgärder som gör byggmaterial ekonomiskt överkomligare för de fattiga i städema (Kh på landsbygden, bl.a. genom kre- ditiösningar och storuppköp av byggmaterial för vidareförsäljning till små skaliga byggföretag (Kh lokala grapper. 7.70 Alla länder bör: a)Främja ett frittinformationsutbyte om samtliga miljö- och hälsoaspekter på byggandet,inklusive utveckling och spridning av databaser som registrerar skadligamiljöeffekter hos byggmaterial genom samarbete mellan den privata och denoffentliga sektorn, b)främja utveckling och spridningav databaser som registrerar skadliga miljöeffekter och verkningar pä hälsanhos byggmaterial samt införa lagstiftning (Kh ekonomiska incitament för attfrämja återvinning av energiintensiva material inom byggnadsindustrin samttUlvaratagande av energiförluster i produktionsmetodema för byggmaterial, c)främja användningen avekonomiska instrament, som t.ex. produktavgifter, för att motverkaanvändningen av byggmaterial och andra byggprodukter som skaparmUjöföroreningar under sin livscykel, d) främjainformationsutbyte och överförande av lämpliga teknUcer mel lan alla länder -varvid utvecklingsländerna ägnas särskild uppmärksamhet - i fråga om resurshushåUning inom byggbranschen, särskilt då det gäller icke- fömybara resurser, e) främjaforskningen inom byggindustrin och angränsande verksamheter (Kh upprätta och stärka institutioner inom denna sektor. a)Finansiering och kostnadsberäkning 7.71Konferenssekretariatet har beräknat totalkostnaden (1993 - 2000)för att genomföra åtgärdema i detta program till cirka 40 mUjarder 122 dollar,inklusive från Världssamfundet som bidrag Skr.1992/93:13 eller förmånliga krediter. Det rör sig här endast om ungefärligauppskattningar, som inte har granskats av regeringarna. De verkligakostnaderna och finansiella villkoren, däribland icke-koncessionella villkor,kommer bl.a. att bero på vilka särskilda strategier (Kh program regeringarnakommer att besluta om att genomföra. b)Kunskapsutveckling och kapacitetsuppbyggnad 7.72Utvecklingsländerna bör gesinternationellt stöd och medel frän biståndsorgan i arbetet med att utvecklade små entreprenöremas tekniska kapacitet och ledningsförmåga ochyrkeskunnandet hos dem som är verksamma inom byggmaterialindustrin (Kh inombyggmaterialkontrollen med hjälp av ett brett spektrum av utbildningsmetoder.Utvecklingsländema bör även ges bistånd, genom lämpliga former för överförandeav teknUc, för att utveckla program som gynnar användningen av rena ochicke-avfallsspri-dande tekniker. 7.73Allmänna utbildningsprogram börutformas på lämpligt sätt i alla länder för att öka byggamas medvetenhet omtillgängliga långsiktigt hållbara tekniker. 7.74De lokala myndigheterna börverka som banbrytare för att främja en ökad användning av miljövänligabyggmaterial (Kh byggnadstekniker, t.ex. genom att föra en nyskapandeupphandlingspolitik. Att främja kunskapsutveckling och kapacitetsuppbyggnaden för en utveckling av boende ochbebyggelse 7.75 Föratombristande tUlgång på experter på bostadsförsörjning, mark- och byggnadsförvaltning, infrastraktur, byggnadsteknik, energi, transporter samt katastrofplanering och återappbyggnad efter katastrofer finns det tre sektorövergripande brister i fråga om kunskapsutveckling och kompetens uppbyggnad som de fiesta länder ställs inför. För det första saknas den själv hjälpsmiljö, som skulle kunna integrera resursema (Kh verksamheterna inom de offentliga, privata och lokala, eller sociala, sektorerna. För det andra är specialistutbildningama (Kh forskningsinstitutionema svaga. För det tredje finns det inte tillräcklig kapacitet för teknisk utbildning (Kh bi ståndsverksamhet för inkomstsvaga samfälligheter, varken i städema eller på landsbygden. 7.76 Måletär att förbättra kunskapsutvecklingen och kapacitetsuppbyggna den i aUa länder genom att förstärka kompetensen och kapaciteten hos de personer och institutioner, särskilt hos urspmngsbefolkningen (Kh bland 8 1992/93. kvinnorna, som medverkar iutvecklingen av boendet och bebyggelsen. 1992/93:13 detta avseendebör man beakta ursprangsbefolkningens kulturella sedvanor (Kh dessasförhållande tUl miljön. 7.77 Särskildakunskapsutvecklings- och kapacitetsbyggande ätgärder har införlivats i samtiiga programområden i detta kapitel. Generellt bör dock ytterligare steg tas för att förstärka dessa ätgärder. I detta syfte bör allalän der på lämpligt sätt vidta följande ätgärder: a)Stärka utvecklingen av demänskliga resurserna och kapaciteten hos de offentliga institutionerna genomtekniskt bistånd och intemationellt samarbete så att en betydande förbättringav effektiviteten i regeringarnas åtgärder kommer att ha uppnåtts är 2000, b)skapa en självhjälpsmiljö somstöder samarbetet meUan de offentliga, privata och lokala sektorerna, c)erbjuda ökat pedagogiskt ochtekniskt stöd till institutioner som anordnar utbildning för tekniker,specialister och administratörer samt för utsedda, valda medlemmar av lokalastyrelser samt förvaltningstjänstemän och stärka dessa institutioners kapacitetatt tillgodose prioriterade utbildningsbehov, särskilt i fråga om de sociala,ekonomiska och miljömässiga aspekterna på utvecklingen av boendet ochbebyggelsen, d) gedirekt stöd till boende- och bebyggelseutvecklingen på lokal nivå, bl.a. genom att: i) Stärka och främja program som syftar till att öka medvetenheten ompotentialen för kvinnors och ungdomars deltagande i boende ochbebyggelseverksamhet, ii) underlätta samordningen mellan kvinnors, ungdomars,lokala gruppersoch ickestatliga organisationers verksamheter i boende- ochbebyggelseutvecklingen, iii) främja forskning om program för kvinnor och andragrupper och utvärderaresultaten i syfte att identifiera flaskhalsar och stödbehov e) främjainförlivandet av en integrerad miljöhushällning i det allmänna politiska arbetet på det lokala planet. 7.78 Såvälinternationella som icke-statliga organisationer bör stödja de ovan nämnda verksamheterna, bl.a. genom att stärka utbildningsinstitutio ner i regiondelar, tillhandahålla aktuellt utbildningsmaterial och sprida re sultaten av framgångsrika kunskaps- och kapacitetsbyggande aktiviteter, program och projekt. a)Finansiering och kostnadsberäkning 7.79 Konferenssekretariatethar beräknat totalkostnaden (1993 - 2000) för att genomföra åtgärderna i detta program till cirka 65 miljoner dol lar frän Världssamfundet som bidrag eller förmånliga krediter. Det rör sig här endast om ungefärliga uppskattningar, som inte har granskats av rege- ringama.De verkliga kostnaderna och finansiella villkoren, däribland även Skr.1992/93:13 eventuella ickeförmånsvillkor, kommer bl.a. att bero på vilkasärskilda strategier (Kh program regeringama kommer att besluta om attgenomföra. b)Vetenskapliga och tekniska instrument 7.80Formell utbildning (Kh informella typer av kunskapsutvecklande ochkapacitetsbyggande program bör kombineras (Kh elevorienterade pedagogiskametoder, aktueUt utbUdningsmaterial och moderna audiovisuella kommunikationssystemskall användas. a)Att förbättra varje landskapacitet att snabbt och effektivt lindra effekterna av naturkatastrofer medsärskild inriktning på att bistå utvecklingsländerna med att fastställapotentiella naturkatastrofer och med att upprätta system för tidig vaming ochkatastrofresistenta stmkturer då detta behövs; b)Att utforma lämpliga riktiinjeroch strategier för att tillämpa existerande vetenskaplig och teknisk kunskapmed beaktande av de kulturella (Kh ekonomiska olikheterna mellan nationerna; c)Att stödja vetenskapliga ochtekniska ansträngningar som syftar till att överbrygga kritiska kunskapsklyftorför att minska förlust av liv (Kh egendom; d) Attsprida ny och existerande teknisk information med anknytning tUl åtgärder för bedömning, föratsägelser (Kh lindrande då det gäller naturkata strofer; e) Attutveckla metoder för bedömning, föratsägelser, förhindrande och lindrande då det gäller naturkatastrofer genom program för tekniskt bistånd och överförande av teknik, demonstrationsprojekt samt utbUdning som an passats tiU specifika katastrofer och platser och att utvärdera dessa programs effektivitet. Kapitel 8 Skr. Att integrera miljö och utveckling i beslutsfattandet 8.1 Detta kapitel består av följande programområden: Integrering av miljö och utveckling på program-,planerings- och led ningsnivå Att skapa effektiva juridiska ramar och regelverk Ett effektivt utnyttjande av ekonomiska instramentoch marknadsincita ment m.m. Att upprätta system som integrerar miljö och ekonomii nationalräken skaperna Integrering av miljö och utveckling på program-,planerings- och ledningsnivå 8.2 De rådande systemen för beslutsfattande i många ländertenderar att skilja på ekonomiska, sociala och miljömässiga faktorer pä program-, plane rings- och ledningsnivå. Detta påverkar handlandet hos alla grupper i sam hället, även regeringar, industri och grupper av individer och påverkar i be tydande grad utvecklingens effektivitet och hållbarhet. Det kan bli nödvän digt med en justering eller till och med en grandläggande förändring av be slutsfattandet, med hänsyn tUl ländernas specifika förhållanden, om miljö och utveckling skall kunna sättas i centrum för det ekonomiska och politiska beslutsfattandet och en fullständig integrering av dessa faktorer skall kunna uppnås i praktiken. har vissa regeringar också börjat göra betydelsefulla förändringar i staternas institutionsstrukturer för att göra det möjligt att på ett mer systematiskt sätt beakta miljön när beslut fattas om ekonomiska och sociala program, skatter, energi, jordbruk, transporter, handel och annat, och även att beakta de miljömässiga verkningama av sä dana beslut. Nya former av dialog utvecklas också för att uppnå en bättre integrering mellan nationellt och lokalt styre, industri, vetenskap, miljö- grapper och allmänheten under arbetet med att utveckla effektiva metoder för miljö-och utvecklingsarbetet. Ansvaret för att förändringar skall ske lig ger hos regeringarna tillsammans med den privata sektorn och de lokala myndigheterna och i samarbete med nationella, multinationella och världs omspännande organisationer, däribland särskilt , UNDP och Världs banken. Erfarenhetsutbyte mellan ländema kan också vara av betydelse. Nationella planer, mål och ambitioner, lagar och andraförfattningar och den 2 2 specifika situation somvarje land befinner sig i är de övergripande ramarna Skr. 1992/93:13 fördenna integrering. I detta sammanhang måste man vara medveten om attmiljönormer kan innebära allvarliga ekonomiska och sociala kostnader om detillämpas pä ett enhetligt sätt även i utvecklingsländerna. 8.3 Detövergripande målet är att förbättra eller omstrakturera beslutspro cessen så att beaktandet av socioekonomiska frågor och mUjöfrågor helt in tegreras och en bredare delaktighet från allmänhetens sida garanteras. Med beaktande av att ländema kommer att göra egna prioriteringar i enlighet med rådande förhållanden, behov, nationell planering och program föreslås följande delmål: a)Att genomföra en nationellöversyn av ekonomiska, sektoriella och miljömässiga program, strategier (Khplaner för att säkerställa att miljö- och utvecklingsfrågorna fortiöpandeintegreras, b)att stärka de institutionellastmkturema sä att de medger en fullständig integrering av miljö- och utvecklingsfrågorpå alla nivåer av beslutsfattandet, c)att utveckla eUer förbättramekanismer som underlättar för berörda individer, grapper (Kh organisationeratt ta del i beslutsfattandet pä alla nivåer, d) attupprätta nationellt fastställda former för att integrera miljö- och ut vecklingsfrågorna i beslutsfattandet. a)Förbättring av beslutsprocessema 8.4 Detprimära behovet är att integrera beslutsprocessema inom miljö- (Kh utvecklingsområdena. För detta ändamål bör regeringarna genomföra en nationell översyn (Kh, när sä är lämpligt, förbättra beslutsprocesserna så att en integrering av ekonomiska och sociala frågor samt mUjöfrågor gradvis uppnås i strävandet efter en utveckling som är ekonomiskt effektiv, scKialt rättvis och ansvarsfull (Kh mUjömässigt sund. Ländema gör egna priorite ringar, i enlighet med sina nationella planer och program, bland följande åt gärder: a)Att säkerställa en integreringav ekonomiska, sociala (Kh miljömässiga överväganden i beslutsfattandet på allanivåer och i alla departement, b)att anta inhemskt utformadeprogramramar som ger utttyck för ett långsiktigt perspektiv och ettsektorövergripande angreppssätt som grand för besluten med beaktande avkopplingama mellan och inom de olUca politiska, ekonomiska, sociala (Khmiljömässiga frägor som sammanhänger med utvecklingsprocessen, c)att faststäUa nationelltbeslutade mål och medel för att säkerställa enhetlighet mellan sektorieUa,ekonomiska, scKiala (Kh miljömässiga program, planer (Kh instmment förgenomförandet av programmen, även skatte- och budgetinstrament - dessamekanismer skall tUlämpas på flera nivåer CKh sammanföra dem som är engageradei utvecklingspr(Kessen, d) attsystematiskt kontrollera (Kh utvärdera utvecklingsprocessen ge nom regelbundna översyner av tUlståndet inom utvecklingen av mänskliga 117 resurser,ekonomiska (Kh s(Kiala förhåUanden och utvecklingslinjer och si- Skr.1992/93:13 tuationen för miljö- (Kh naturresurseraa; detta kan kompletteras medärliga miljö-och utvecklingsöversyner för att de olika departementen skallkunna bedöma om långsiktiga utvecklingsmål har uppnåtts, e) attgarantera öppenhet om, (Kh ansvar för, de miljömässiga följdverk ningarna av ekonomiska och sektorieUa program, f) attgarantera att allmänheten får tillgång tUl relevant information, vil ket gör det lättare att inhämta allmänhetens åsikter och möjliggör en effektiv delaktighet. b)Förbättring av planerings- och ledningssystemen 8.5För att stödja en mer integrerad form för beslutsfattandet kan de datasystem(Kh analysmetoder som används tiU stöd för dessa beslutsprocesser behövaförbättras. Regeringarna bör, om så är lämpligt i samarbete med nationella ochintemationeUa organisationer göra en översyn av förhållandena inom planerings-och ledningssystemen och, då sä är nödvändigt, modifiera och stärka metodernasä att integrerade överväganden om sociala, ekonomiska och mUjörelateradefrågor underlättas. Ländema gör egna prioriteringar, i enlighet med sinanationella planer (Kh program, bland följande åtgärder: a)Att förbättra användningen av(lata (Kh information på alla stadier av planeringen och ledningen medsystematisk och samtidig användning av sociala, ekonomiska,utvecklingsmässiga, ekologiska och mUjörelaterade uppgifter; i analysen skallinbördes påverkan (Kh samordningseffekter betonas; ett brett spektram avanalysmetoder skall eftersträvas för att medge att skilda synpunkter kommerfram, b)att införa allsidigaanalysmetoder vid förberedande (Kh samtidig bedömning av verkningama avbesluten, även verkningarna inom (Kh meUan de ekonomiska och sociala områdenaoch mUjöområdet; dessa metoder bör inte endast användas på projektstadiet utanäven vid genomförandet av program; analysen skall också innefatta en bedömningav kostnader, vinster och risker, c)att införa flexibla ochintegrerande planeringsmetoder som medger att flera mål övervägs (Kh möjliggören anpassning till ändrade behov; integrerad omrädesanalys på ekosystems-eller avrinningsnivå kan vara hjälpmedel till dessa metoder, d) attinföra integrerade ledningssystem, särskUt för hushåUningen med naturresurser; traditionella eller inhemska metoder skaU studeras och över vägas dä de har visat sig effektiva; kvinnors traditionella roUer bör inte mar- ginaliseras till följd av att nya ledningssystem införs, e) attinföra integrerade metoder för en hållbar utveckling pä regional nivå, även i områden som delas av nationsgränser, med hänsyn tiU de krav som följer av särskilda omständigheter och behov, f) att använda instmment(juridiska/normerande (Kh ekonomiska) som ett redskap vid planering och ledning (Kh att söka införliva effektivitetskrite rier i beslutsunderlagen; dessa instrament bör ses över regelbundet (Kh an passas för att säkerställa att de är fortsatt effektiva, 118 g)att delegera planerings- och ledningsansvaret till den lägsta myndig- Skr.1992/93:13 hetsnivå som har föratsättningar att utföra uppgiften på etteffektivt sätt; fördelarna med effektiva och jämlUca föratsättningar förkvinnors delaktighet bör särskilt diskuteras, h)att lägga fast former för att engagera lokala organ i katastrofplaneringen förmiljö- och industriolyckor och upprätthålla ett öppet informationsutbyte omlokala riskfaktorer. c) Dataoch information 8.6 Länderaakan utveckla system för kontroll och utvärdering av framste gen under arbetet med att uppnå en hållbar utveckling genom att införa indi katorer som mäter förändringar som spänner över de ekonomiska och so ciala områdena samt miljöområdet. d) Införandeav en nationell strategiför en hållbar utveckling 8.7 Regeringaroch andra beslutande instanser bör, då så är lämpligt i sam arbete med internationella organisationer, införa en nationell strategi för en hållbar utveckling som bl.a. grandas på genomförandet av beslut som fattats på denna konferens, särskilt vad gäller . Denna strategi skall bygga på och harmonisera med de olika sektorieUa, ekonomiska, sociala och miljörelaterade program och planer som genomförs i landet. Den erfarenhet som vunnits genom existerande planeringsarbete - som t.ex. de nationella rapporterna till konferensen, nationella naturvårdsstrategier (Kh handlings planer för mUjön - skall utnyttjas till fullo och införlivas i en strategi fören hällbar utveckling som är specifik för det enskilda landet. Dess mål bör vara att garantera en socialt ansvarsfull ekonomisk utveckling som re sursbasen och miljön skyddas tUl förmån för kommande generationer. Denna strategi bör utformas med största möjliga delaktighet. Den bör base ras på en gmndlig bedömning av den nuvarande situationen och de existe rande initiativen. a) Finansieringoch kosmadsberäkning 8.8 Konferenssekretariatethar beräknat totalkostanden (1993 - 2000) för att genomföra åtgärderna i detta program tUl från världssamfundet som bidrag eller förmånliga krediter. Det rör sig här endast om ungefärliga uppskattningar och har inte granskats av regeringarna. De verkliga kostnadema och finansiella villkoren, däribland även icke-konces sionella villkor, kommer bl.a. att bero på vilka särskilda strategier (Kh pro gram regeringama kommer att besluta för genomförandet. b) Forskningom interaktioner miljö/utveckling 8.9 Regeringar(Kh andra beslutande instanser bör, i samarbete med den na och intemationella forskningen och internationella organisationer, 119 där så är lämpUgt,intensifiera ansträngningama att klargöra interaktionerna Skr. 1992/93:13mellan och inom de sociala, ekonomiska (Kh miljömässiga övervägandena.Forskning bör inledas med det uttalade målet att bistå vid beslut om politiskaprogram (Kh att bidra med rekommendationer om hur ledningsmetoderna kanförbättras. 8.10 Ländemabör, dä sä är lämpligt, i samarbete med nationella och inter nationella organisationer, säkerställa att de nödvändiga mänskliga resur sema finns, eller utvecklas, för att genomföra integreringen miljö/utveckling på skUda stadier av besluts- och genoniförandepr(Kessen. För detta ändamål bör de förbättra skol- (Kh yrkesutbildningen och högskoleutbildningen, sär skilt för kvinnliga elever, genom att införa ämnessamverkan på lämpligt sätt i läroplanerna för tekniska skolor, yrkesskolor, universitet och andra läroan stalter. De bör även genomföra en systematisk (Kh regelbunden utbUdning av regeringstjänstemän, planerare och chefer med prioritet för den nödvän diga ämnesöverskridande inriktningen och för planerings- och ledningsme toder som är anpassade tUl ländernas specifika förhållanden. d) Främjandeav en ökad medvetenhet bland aUmänheten 8.11 Ländemabör, i samarbete med nationeUa institutioner (Kh gmpper, medier och världssamfundet, främja en ökad medvetenhet bland allmänhe ten, kollektivt och i kretsar med speciell inriktning, för betydelsen att be trakta mfljö (Kh utveckling pä ett integrerat sätt, och de bör skapa mekanis mer för att underlätta ett dhekt informations- (Kh åsiktsutbyte med allmän heten. Prioritet bör ges för att lyfta fram de olika scKiala grappemas ansvar och potentieUa bidrag. e) Förstärkningav de nationella institutionemas kapacitet 8.12 Regeringaroch andra beslutande instanser bör, dä så är lämpligt, i sam arbete med intemationeUa organisationer, stärka de nationella institutioner nas kapacitet och förmåga att integrera sociala och ekonomiska frägor (Kh frågor som rör utveckling och miljö på alla nivåer av beslutsfattandet och genomförandet av utvecklingsprogram. Vikt skall läggas vid att lämna tränga, områdesbundna synsätt och att gå mot en fullständig samverkan över områdesgränsema. Att skapa effektiva juridiska ramar och regelverk Bakgrund 8.13 Lagaroch förordningar som är anpassade till ländernas specifika för hållanden är bland de viktigaste redskapen för att överföra miljö- och ut vecklingsprogram i handling, inte endast med "befallnings-och kontrollme toder" utan (Kkså som normativa ramar för ekonomisk planering och mark nadsinstmment. Trots att omfattningen av lagtexterna inom detta område 120 stadigt ökar tycks dockåtskilligt av lagstiftningen i många länder vara ett Skr. 1992/93:13lappverk av ad hoc-lagstiftning eller också saknas de institutioner och denauktoritet som är nödvändiga för att genomdriva lagama och för att anpassa demi rätt tid. 8.14Det finns ett ständigt behov avförbättrad lagstiftning i alla länder, men många utvecklingsländer är ävendrabbade av brister i lagar och förordningar. För att effektivt integreramiljön CKh utvecklingen i varje lands politiska program och praxis är detnödvändigt att utveckla och genomföra en integrerad och verksam lagstiftningsom är baserad pä sunda sociala, ekologiska, ekonomiska och vetenskapligaprinciper. Det är av lika avgörande betydelse att utveckla genomförbaraprogram för att kontrollera att lagar cKh andra författningar efterlevs och attgenomdriva dem dä detta behövs. Många länder kan behöva tekniskt stöd för attnä dessa mäl. I kraven på det tekniska samarbetet inom detta område ingårjuridisk information, rådgivning samt specialistutbUdning och uppbyggnad avinstitutioner. 8.15Att lagar och andraförfattningar (pä nationeU, regional eller lokal nivä) antas och tillämpas är(Kkså av avgörande betydelse för genomförandet av de flesta intemationeUaavtalen pä mUjöns och utvecklingens omräde, vilket visas av det oftaförekommande kravet i fördragen om att rapportera om de rättsliga åtgärder somhar vidtagits.