prop · GG03165 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93:165 om godkännande av avtal mellan EFTA-staterna och Rumänien,m.m. Regeringen föreslär att anta de förslag som hartagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokoUet . I propositionen föresläs att godkänner Sverigesdeltagande i en frihandelsöverenskommelse mellan överenskommelsen avskaffas handelshindren successivt och fri handel förindustrivaror och fisk uppnås efter en tioårig övergångsperiod. På samma sättavskaffas den fasta delen av imporlskyddet för vissa bearbetade jordbruksprodukter. Vidare föresläs aff godkänner en överenskommelsemellan och angående handeln med jordbruksvaror. 1992/93. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 28januari 1993 Närvarande: statsminister , ordförande, ochstatsråden . , , , , , ,, , , , , , , ,, , , P. , Proposition om godkännande av avtal mellan EFTA-staternaoch , m.m. Den rumänska revolutionen var våldsain.Utvecklingen kom därigenom att skilja sig frän händelseförloppet i övrigaländer i Central-och . präglades av omfattandeoroligheter och starka motsättningar i samhället. genomfördes dockpresident-och parlamentsval. Den regering som därigenom kom lill makten såg somsitt mål alt i snabb takt ersätta den centraldirigerade planekonomin med ett marknadsekonomisktsystem. Denna strävan har bibehållits av den regering som tillträdde hösten1992 även om man deklarerat att reformerna kan komma att genomföras ilångsammare takt än lidigare. I motsats till flertalet andra länder som inlettreformprocesser för ett ökat marknadstänkande, log del lid innan fickstöd för sin politik frän och . Starka motsättningar i delrumänska samhället liksom hårda angrepp pä oppositionen bidrog i hög grad lillalt EG och flertalet västländer ställde sig avvaktande tillekonomiskt stöd lill . En övergripande målsättning för vardärför atf återställa förtroendet för landet och skapa elt nyll kontaktnät medomvärlden. En definitiv bekräftelse på all västländerna ansåg tiden mogen attinlemma i del västeuropeiska ekonomiska samarbetet kom med Europeiskagemenskapens (EG) beslut att inleda förhandlingar om elt s.k.Europaavtal. har begärt en omförhandling av sill hitintills päslalshandel baserade anslutningsprotokoll lill Allmänna tull- ochhandelsavtalet (). Genom etl ökande finansiellt och tekniskt biständ fårRumänien stöd av andra länder och internalionella organisationer för sittreformarbete. Etl växande samarbete mellan länderna kring gerocksä impulser för utvecklingen av landet. mellan och är,tillsammans med EG:s Europaavtal, ett viktigt steg i integreringen avekonomierna i med . EG har nått liknandeöverenskommelser med , och liksom med . EFTA-Staterna har slutit frihandelsavtal medTjeckoslovakien och . 1992/93:165 Förhandlingar med Bulgarienoch befinner sig i elt långt framskridet stadium. Vad gällerTjeckoslovakien, har säväl EG som EFTA-staterna vidtagit åtgärder för attavtalen ufan avbrott skall överföras på Tjeckiska republiken och Slovakiskarepubliken. mellan och harsitt ursprung i den samarbetsdeklaration som undertecknades vid EFTAisministermöte i . Utöver samarbete pä en rad omrädenförklarade sig parterna genom denna deklaration beredda all undersökamöjligheterna att ingå frihandelsavtal. Överläggningar om eft sädant avtalpåbörjades och avslutades . Förhandlingarna har resulterat i ett avtal mellan å enasidan EFTA-staterna, dvs. , , , , ,och och, å andra sidan, . Det undertecknades iGeneve . Avtalets huvudtext pä engelska och i svensk översättningjämte bilagor bör fogas lill protokollet i delta ärende som bilaga 1. I etl samförständsprotokoll ("Record ofunderstandings") har vissa fill-lämpnings- och tolkningsregleröverenskommits mellan parterna. Samförståndsprotokollet bör fogas till protokollet i detlaärende som bilaga 2. I anslutning fill avtalet undertecknades även en bilateraljordbruksöverenskommelse mellan . Den bilateralajordbruksöverenskommelsen bör fogas till protokollet som bilaga 3. 2,1 ekonomi och reformprogram I fall har övergången från diktatur ochcentraldirigerad planekonomi till demokrati och marknadsekonomi varit svårareän i flertalet andra länder i . Detla torde främst ha singrund i atf centralstyrningen var längre driven i än i t.ex. Ungernoch . I dessa länder påbörjades också ekonomiska reformer redan under detsocialistiska systemet. Förhållanden som ekonomisk obalans, en föråldrad industristrukturmed slagsida mol tung industri och en i det närmaste obefintlig privat sektordelade med andra central- och östeuropeiska länder, liksom beroendetav handeln inom . Till skillnad frän många andra länder i deftaomräde hade dock ingen utlandsskuld, vilket var resultatet av enforcerad återbetalning som åstadkommits genom drastiskanedskärningar av importen med stagnation i ekonomin och försörjningsproblem somföljd. Den första fiden efter revolutionen karakteriserades aviveksamhet om politikens inriktning. Reformprocessen inleddes på allvar förstunder efter del att en folkvald regering fillfräff. Reformstrafegininriktades på en radikal förändring av det ekonomiska systemet och en snabbövergång till marknadsekonomi genom pris- och handelsliberaliseringar. Angreppenmot oppositionen ledde emellertid till all flertalet västländer Prop.1992/93:165 förhöll sig avvaktande till att ekonomiskt stödja . Tempoti reformprocessen drogs ner och risken för bakslag var länge uppenbar. Den nya regering som tillträdde såg somsill främsta mål att förstärka demokratiseringsprocessen och demarknadsekonomiska reformerna. Den drastiskt minskade östhandeln, bristandeinternationell kredit-värdighet, obetydlig valutareserv samt en fortsattavvaktande hållning hos internafionella och bilaterala biståndsgivare kom dockalt lägga hämsko på utvecklingen. Den minoritetsregering som tillträdde efter president- ochparlamentsvalen betonar att den demokratiska processen skallstärkas. Regeringen fortsätter reformpolitiken som man försökerhälla de sociala konsekvenserna inom rimliga gränser. Efter den första tidens tveksamhet inlemmas Rumäniennumera i det västeuropeiska ekonomiska samarbetet, vilket är av väsentligbetydelse för systemskiftets genomförande. Genom handelspolitiska åtgärder,stöd till de-mokratisfrävandena, biständ m.m. söker de västeuropeiska ländernanu att aktivt underlätta reformprocessen och lägga grunden till ettintensifierat ekonomiskt samarbete. Här kan nämnas biståndssamordningen inomden s.k. G24-gruppen, samarbetet inom , Internalionella valutafonden (IMF),() och den nya Europeiska banken för återuppbyggnad ochutveckling (). Genom stiftandel av lagar som reglerar nyckelområden sombankväsende, bolagsformer, utländska investeringar, skatter och stafligasubventioner läggs grunden för det ekonomiska reformarbetet. På det politiskaområdet har man antagit säväl en ny grundlag som nya vallagar. Med dessaåtgärder har skapat ett ramverk av lagar som sfär väl i nivå medövriga länder i regionen. Etl ambitiöst privatiseringsprogram har inle fått denomfattning som planerats. Del inleddes med privatisering av jordbruket, där 80procent avjord-bruksarealen överfördes till privat ägo. Kollektivjordbrukenupplöstes medan de stora stalsjordbruken omvandlades lill statliga företag.Övergängen från kollektiva storjordbruk till småskaliga privatjordbruk harmedfört stora omställningsproblem som förvärrats av brislen påfinansieringsmöjligheter, maskiner och drivmedel. Jordbruksproduktionen harminskat för ett stort anlal produkter och täckte inte landetsbehov. Den s.k. stora privatiseringen omfattar över 6 000statliga företag varav majoriteten omvandlas till statliga aktiebolag.Målsättningen är att överföra samtliga akfiebolag i privat ägo. Eltmindre anlal s.k. autonoma företag inom viktiga sektorer som gruvor, energi ochförsvarsindustri skall förbli i statlig ägo. Privatiseringen skall administreras av fem fonder som färförvalta 30 pro cent av bolagens samlade kapital, som genom ägandebevis distribuerats till alla rumänska medborgare över 18 är. Reste rande av aktiekapitalet har överförts till en nybildad statlig aktie fond med uppgifi att möjligt avyttra aktieportföljen. av fondens kapital skall avyttras genom direktförsäljning eller offentlig auktion. Den s.k. lilla privatiseringen av småindustri, handel ochservicenäringar Prop. 1992/93:165 samt turism har inletts genom försäljningoch uthyrning. Över 3 000 mindre förelag skall privatiseras. Genomförandet av reformstrategin har emellertid medförlsvåra påfrestningar för ekonomin med negativa konsekvenser för befolkningen,som fåll se priserna stiga, sin levnadsstandard sjunka, och arbetslösheten öka.Inflationen uppgick till och beräknas för är1992 preliminärt till . Bruttonationalprodukten (BNP) sjönk och . Fortsatt nedgång i BNP väntas.Industriproduktionen minskade ärligen ochnedgången fortsatte i samma takt . Arbetslösheten fördubblades under år1992 och beräknades uppgä lill över 9 procenl med antaletarbetslösa överstigande en miljon personer. Övergängen till marknadsekonomi har bl.a. medfört enomdirigering av handeln från öst till väst. Den ännu pågående processen hardock inte varit smärtfri. Införandel av världsmarknadspriser i handeln med delforna har lett till att gäll miste om billiga råvarorsom traditionellt reexporterats till väst. Exporten har ocksä lidit av all denrumänska valutan lei varit övervärderad. flertal devalveringar har genomförts,men dä infe har kunnat stabilisera kursen till följd av brist påhärdvaluta, är kursen nu fiytande. Leien förklarades internt konvertibel är1991 men bristande förtroende för den egna valulan har lett fill atf dennakonvertibilitet inte kunnat upprätthållas. Sammanbrottet i handeln med ländernai Cenlral- och ledde till att andelen av den rumänska handeln meddessa länder sjönk från av den tofala handeln är 1989 till 27procent . EG har fagit över roll som Rumäniensfrämsta handelspartner även om den rumänska exporten fill EG fotalf sett harminskat sedan är 1989. Eft kraftigt överskoft i handeln med i-länderna som år1989 uppgick till , har efterhand förbytts mot ettunderskott som är uppgick fill . Trots en förväntaduppgång i exporten , beräknas handelsbalansen bli negativ ännu entid. viktigaste exportmarknader var , ,och . Det tidigare utrikeshandelsmonopolel har avskaffats ochman har upphävt gamla import- och exporfregleringar, med undantag för effmindre anfal produkter belagda med temporärt exportförbud. En ny fullfaxaträdde i kraft , anpassad till de nivåer som fillämpas avRumäniens handelspartner. I konkurrensen om ufländska investeringar har Rumänienhaft svårigheter att hävda sig gentemot andra länder i Central- och Östeuropa.Trots investeringsfrämjande ätgärder har utländska företag förhållit sigavvaktande och investeringarna har inte nätt en sådan nivä att de nämnvärt bidragittill all främja den ekonomiska utvecklingen. uppgick de ackumuleradeutländska direktinvesteringarna till , varav flertalet imindre belopp. De större investeringarna kommer främst från , ,, och . 2.2Rumäniens relationer till EG och EFTA Prop. Redan före omvälvningarna åren 1989- 1990 hade de gamlacentral- och östeuropeiska regimerna sökt närmare samarbete med EG. De förstaavtalen om handelsutbyte mellan EG och enskilda central- och östeuropeiskaländer slöls . Under den andra hälfien av 1980-laletsökte dessa länder allt närmare kontakter och nya avtal ingicks. De starkt ökade fön/änfningarna från länderna i Cenfral-och om mer långtgående förbindelser - medlemskap i - ochdel politiska trycket inom Gemenskapen att bygga ut relationerna ochsamarbetet för att stödja reformprocessen, ledde fram tillförslag om associationsavtal av en karaktär som EG inte lidigare tillämpat.Dessa avtal har fått benämningen Europaavtal. EG inledde förhandlingar om sädana avtal med ,och /91. Avtalen undertecknades idecember 1991 och är i väntan pä ratificering provisoriskt i kraft sedan den 1mars 1992. I fallet valde EG att awakta utvecklingen av denreform- och demokratiseringsprocess som inleddes efter revolutionen . I maj1992 antogs inandat för all förhandla med och ävenBulgarien. Förhandlingarna mellan och resp. påbörjadesunder och avslutades . Etl Europaavtal medRumänien undertecknas . undertecknande med Bulgarienförutses äga rum . undertecknas s.k. inlerim-savlal vilkaplaneras träda i kraft under vären i väntan pä atf Europaavtalen skallratificeras. Europaavtalen med de båda länderna innehåller förulom frihandel med industriprodukter och lättnader i handeln med jordbruksvaror ocksäöverenskommelser om politisk dialog, arbetskraftens rörlighet, industrielltoch tekniskt samarbete, kulturutbyte, m.m. Medlemskap i uppställs som detlångsiktiga mälet för samarbetet. Ett nytt och viktigt grundelement i Europaavtalenmed och utgörs av parternas åtaganden aff respekteramänskliga rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Parallellt med EG:s förberedelser inför förhandlingarnamed och undertecknade EFTA-staterna samarbetsdeklarationermed de båda länderna . Förulom beredvillighet till samarbete päen rad omräden förklarade sig parterna genom dessa deklarationer beredda attundersöka möjligheterna atf ingå frihandelsavtal. Förhandlingar om eft sådantavtal mellan och inleddes ochavslutades samma är. Avtalet undertecknades den 10 december 1992och avses träda i kraft . Liksom i förhandlingarna med de andra länderna i Cenlral-och , har varje enskild EFTA-stat parallellt med de multilateralaförhandlingarna oin frihandelsavtal ingått bilaterala jordbruksavtal. Dessaavtal är av begränsad omfattning och innebär för del vissa smärretull- och kvotmedgivanden. 3Sveriges handelsförbindelser med Prop. Sverigs export till har ökat under senare är.Exporten är 1990 steg , är 1991 (frän 199 till 228miljoner kronor). har importen minskat, är 1990 ochmed är 1991 (). Enligt preliminärasiffror för är 1992 () ökade import frän medanexporten låg kvar pä samma nivå som årel . Exporten till besfår i första hand av lastbilar,verkstads- och kemiska produkter liksom avjärn och stål samt olika metallvaror. Importen frän har pä senare är helt dominerats avmöbler och kläder. Av mindre omfattning är diverse bearbetade varor, maskineroch apparater samt vin. Importen av tekopiodukler frän har varitföremål för kvantitativa begränsningar. I enlighet med beslut omlekobegränsningar har dessa restriktioner upphört sedan den 1 augusti 1991.Tidigare kvantitativa begränsningar av importen av skor från har avskaffatsfr.o.m. den Ijanuari 1992. har sedan är 1975, efter beslut av (prop. 1974:176, bet. 1974:SkU 58, rskr. 342), givit begränsadetullpreferenser inom ramen för det s.k. GSP-systemet enligt förordningen(1987:1285) om tullfrihet för varor från utvecklingsländerna(u-landsförordningen). För svenskt vidkommande innebär frihandelsavtalet enutvidgning av den tullfrihet lidigare åtnjutit i fräga omindustrivaror medan varuomfattningen för jordbruksprodukter i stort sett är densamma som genom GSP-systemet. handel med uppgår fill endast enpromille av vär utrikeshandel. Det svära ekonomiska läget har lett till affsvenska företag förhållit sig avvaktande fill atf investera i . Destora svenska företagen ser dock möjligheter pä den rumänska marknaden. Handeln mellan och har regleratsi ett längtids-avtal från är 1980. avtal om ekonomiskt, industriellt ochtekniskt samarbete undertecknades är 1968. Förhandlingar pägär om eltinvesteringsskyddsavtal. Avtalet mellan och är uppbyggtefter samma mönster som de redan ingångna avtalen med ochPolen. En skillnad är dock att man med EG:s Europaavtal med somförebild även inkluderar rättigheter för personer som tillhör minoriteter närman i avtalels inledning talar om demokrati och mänskliga rättigheter. Genom avtalet skapas ell frihandelsområde mellan Rumänienoch de .sju EITA-staterna, inom vilket alla hinder avskaffas för industrivarorsamt för fisk och andra produkter. Samma gäller del industriellatillverknings-skyddet för eff antal bearbetade jordbruksprodukter. 1 avtalet eftersträvas att i möjligaste tnån uppnå sammaeller likartad reg- lering av handeln som i mellan ochEG. Defta gäl- Prop. 1992/93:165 ler främst tidtabellerna för avskaffande avtullar och andra handelshinder. Redan från början var det förutsett atttullavtrappningen skulle ske asymmetriskt vilket innebär att EFTA-staterna -liksom EG enligt - avtrappar sina tullar i en snabbare takt änmotparten, f enlighet härmed kommer EFTA-staterna alt avskaffa huvuddelen avsina tullar redan vid avtalefs ikraftträdande. Undantag görs endast av vissaEFTA-stater, bl.a. , för elt antal tekovaror och järn och stål. Fördessa produkter kommer tullarna alt vara helt avskaffade (järn och stål) resp. (teko). avtrappar ä sin sida tullar och handelshinderenligt saiuma schema gentemot säväl EG som EFTA-staterna. Varorna är indelade ifem kategorier, för vilka tullarna avskaffas vid avtalets ikraftträdande (kategori1) eller stegvis enligt olika lidtabeller (kategori 2-5) fram till den 1 januari2002. För nära hälfien av varorna avskaffas tullarna antingen vid avtaletsikraftträdande eller . Även i andra hänseenden än beträffande tidtabellen föravvecklingen av tullar är det naturligt aff samma eller likartade regler gälleri relationerna mellan och som mellan EG och Rumänien.Detla är fallet för bl.a. skyddsklausulerna och de särregler som gäller för attRumänien vid behov skall kunna skydda nystartade industrier och för atf underlättaden industriella strukturomvandlingen. I frihandelsavtalet medges kumulation förutom mellan deavtalsslutande staterna även med , under förutsättning att ettadministrativt samarbete kommer lill ständ mellan och Rumänien.Kumulation innebär att insalsmaterial som har sill ursprung i en annanavtaisslutande stat än den där tillverkningen av exportvaran äger rum, färanvändas obegränsat och utan nägra speciella krav på bearbetning itillverkningslandet. EG:s Europaavtal innehåller som nämnts regler förpolitisk dialog, tjänsteexport, arbetskraftens rörlighet, finansiellt stöd m.m.och sträcker sig därmed långt utöver EFTA-staternas ram för avtalet medRumänien. Liksom i avtalen med och går dockEFTA-staterna etl steg längre än de traditionella frihandelsavtalen genom allutöver själva avvecklingen av handelshinder och bestämmelser omskyddsklausuler inbegripa regler om offentlig upphandling och immaterialrätt.Förutom en traditionell utvecklingsklausul som öppnar dörren lill framtidasamarbete inom omräden som inte läcks av föreliggande avtal finns en speciellutvecklingsklausul beträffande tjänstehandel och investeringar.Frihandelsavtalet omfattar 40 arfiklar, 13 bilagor och 5 protokoll. I eft samförständsprotokoll ("Record ofunderstandings") har vissa fill-lämpnings- och tolkningsregleröverenskommits mellan parterna. De viktigaste av dessa regler redovisas i detföljande i anslutning lill den artikel de hänför sig till. Avtalets huvudsakliga innehall framgär av följanderedogörelse. EFTA-slaterna och förklarar inledningsvis att de,åberopande g den samarbetsdeklaration som undertecknades i idecember 1991, avser att avskaffa handelshindren sinseinellan och bildaett frihandelsom- Prop. 1992/93:165 rade i överensstäminelse med Allmänna tull-och handelsavtalets () bestämmelser för frihandelsområden. Parternauttrycker förhoppningen all frihandelsavtalet skall utgöra ett viktigt bidragtill den europeiska integrationen. Parterna bekräftar sina fasta åtaganden ompluralistisk demokrati grundad pä rättssäkerhet, mänskliga räftighfer,inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter, och grundläggandefriheter. Vidare fastsläs att ingen bestämmelse i avtalet fär tolkassom att parterna befrias frän sina förpliktelser enligt andra internationellaavtal, särskilt . EFTA-staterna och skall under enövergångsperiod fram fill stegvis upprätta etlfrihandelsområde i enlighet med bestämmelserna i avtalet. Avtalets syfte är all genom utvidgning av den ömsesidigahandeln främja en harmonisk utveckling av de ekonomiska förbindelserna mellanEFTA-staterna och och därigenom främja ökad ekonomisk aktivitet,förbättrade levnads- och sysselsätlningsvillkor, ökad produktivitet och ekonomiskstabilitet. Det sägs vidare att ell syfle med avtalet är atfsäkerställa rättvisa konkurrensvillkor mellan parterna. Avtalet omfattar samtliga industrivaror, dvs.alla varor som faller under kap. 25-97 i systemet för harmoniseradvarubeskrivning och kodifiering, med undantag av eft mindre antal varor somanges i bilaga I. 1 avtalet ingär även vissa bearbetade jordbruksprodukter,vilka återfinns i protokoll A. Slutligen omfattar avtalet fisk och andra marinaprodukter enligt bestämmelserna i bilaga II. Ursprungsregler och tulladministrativt samarbete Som villkor för tullförmånerna gäller altvarorna skall ha sitt ursprung i nägon av de avtaisslutande staterna. Reglernaför ursprungsbestämningen fastställs i protokoll B. De överensstämmer iprincip med de ursprungsregler som gäller enligf frihandelsavtalen mellanEFTA-staterna och EG. I samförständsprotokollef har överenskommits atf förbudetmot fullres-litution (artikel 23 i protokoll B) inte skall tillämpas före den 1januari 1994. Möjligheter finns till ytterligare uppskjutande även efter dettadatum. Protokoll B definierar begreppet"ursprungsvaror" samt redogör för for merna för administrativt samarbete. 1 protokollet ges möjlighet till kumula tion mellan de avtaisslutande staterna. Reglerna ger även utrymme för ku mulation med under förutsättning aft ett administrativt samarbete mellan och kommer fill stånd i enlighet med bestäm melserna i Protokoll B. Genom Protokoll B inrättas en kommitté för tull- 9 och ursprungsfrågor. Avveckling av handelshinder Prop. Inga nya importtullar eller avgifter medmotsvarande verkan skall införas i handeln mellan och . Vid avtalels ikraftträdande skall EFTA-staterna awecklaalla importtullar och avgifter med motsvarande verkan för varor som har sittursprung i . Undantag görs endast för vissa textil- ochkonfektionsvaror (, och ) och för varor som faller underEuropeiska kol-och stålgemenskapen (och ). Dessa undantagspecificeras i bilaga III. Iinportlullar och avgifter med motsvarande verkan somgäller för dessa varor skall awecklas stegvis i enlighet med bestämmelserna idenna bilaga och vara helt avskaffade för teko och förvarorna under Europeiska kol- och stålgemenskapen . Awecklingensker i samma takt som EG avvecklar sina handelshinder för dessa varor gentemotRumänien. avvecklar å sin sida tullarna för alla varor somhar sitt ursprung i etl EFTA-land enligt tidtabellerna i bilaga IV, vilka är uppdelade enligt följande: 1)totaltullaweckling vid avtalels ikraftträdande, 2)tullaweckling itre steg med början vid avtalets ikraftträdande fram till , 3)tullaweckling isex sfeg med början vid avtalets ikraftträdande fram till , 4)tullaweckling ifem steg med början fram lill , 5)tullaweckling isex steg med början fram till . Alla handelshinder skall vara avskaffade den 31 decemberår 2002. Detta schema överensstämmer med tullawecklinggentemot EG. I samförståndsprotokollet mellan och sägsatt denna parallellitet bör bibehållas i sina huvuddrag under hela övergångsperioden.Eventuellt påskyndande av tullawecklingen mellan och bör därför sålångt möjligt följas av motsvarande ätgärder i relationerna mellanEFTA-staterna och . I avtalet (arlikel 32) ges Gemensamma kommitténbehörighet bl.a. att ändra i tidtabeller och varulistor för tullavtrappningen. har en lullklareringsavgifl pä 0,vid import avvaror. Denna skall avskaffas i tvä sfeg fram till den 31 deceinber 1997. I avtalels samförständsprotokoll ingär en tidsbegränsadskyddsklausul för stålprodukter. Klausulen innebär atf om ökad import av stälfrän nägon avtalspart ger upphov till marknadsstörningar hos en annan pari,skall berörda parter inleda konsultationer. I allvarliga fall kan den drabbadeparten under vissa förutsättningar tillämpa kvantitativa restriktioner ellerandra ätgärder som är förenliga med dennas internationella åfaganden. Som utgångspunkt för tullsänkningarna gällerden mest-gynnad-nations-tull som är tillämplig (bastulldatum). Möjlighet finns atf justera basfullarna vid eventuellframtida allmän tull sänkning särskilt lill följd av Uruguayrunda.