prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Det bör få positivaeffekter för handel med omvärlden, som fördyras av problem medtransporter tUl utskeppningshamnarna. ZimbabwesmiUtärutgifter har stått för av BNP (1999). Nivån hänger samman medinbördeskriget i Mogambique. Omkring 5 000 zimbabwiska soldater är stationeradei den s.k. Beirakorridoren för att håUa fransportleden öppen. Tmppema kommeratt dras hem efter eld upphör i Mogambique och därigenom väntas miU-tämtgiftemasjunka. Zimbabwehar skrivit under FN:s fre konventioner om mänskUga rättigheter. Rättsäkerhetenär tiUfredsstäUande även om enskUda faU av övergrepp förekommer. Frispråkigaoppositionstidningar finns medan etermedia är mer lojala med regimen. Trotsatt debattklimatet har blivit friare är mekanismema för repression intakta.Dödsstraff utdöms för mord och landsförräderi men har inte verkställts sen1987. Många zimbabwier, bl.a. lantarbetarna på storjordbruken, saknar kommunalrösfrätt. Kvinnan är i lag jämstäUd med mannen men utsätts ofta i praktiken fördiskriminering. Organisationer för mänskliga rättigheter tillåts verka fritt.Amnesty International är åter verksamt i landet. Också fnar drabbats av svår torka. Mångalandsbygds-bor måste vandra miltals för att komma till en brunn. FOTO: /BAZAAR Zimbabwehar en väl fungerande statsapparat med förhållandevis välutbildade tjänstemän.Kapaciteten att ta emot biståndet är god, bl.a. med tanke på att det endastutgör en begränsad, men inte desto mindre viktig, del av statsbudgeten. Destörsta bUaterala biståndsgivarna tiU är , och Sverige.EG är den största multUaterala givaren. andel av biståndet är ca 10 %.I intemationeU jämförelse är det totala biståndet tUl litet. Det stårför endast av landets BNI. Biståndetgenom SIDA dominerar, men även BITS, SAREC och samarbetar medZimbabwe. SAREC har ett regionkontor i . Totalt utbetalades under1991/92 289,5 mUjoner kronor. SIDArs bistånd har sedansjälvständigheten en social profil och riktas till landsbygden.Landsbygdsprogrammet har utformats med det biståndspoUtiska målet omdemokratisk samhäUsutveckUng som kärna. Syftet är att nå det mest eftersattagrupperna genom insatser inom hälsovård, undervisning och transporter. Sågott som alla program är anpassade tiU strukturanpassningsprogram. Desenaste överläggningarna ägde rum då bl.a. ett avtal ombiståndsamarbete /93 -1993/94 undertecknades. Stora framsteg har gjortsinom primärhälsovården med stöd från bl.a. . Hälsostödethar bl.a. bidragit tiU att av alla bam under harvaccinerats mot de sex vanUgaste barnsjukdomarna, mot 1982.1stödet tUl hälsosektom ingår också förvaltningsut-bUdning och byggande av envårdskola. Delinsatser görs för vatten och sanitet i Ma-nicaland, mödravård,nufrition, personalutbUdning och handUcapprehabUitering. Det nationellaprogrammet för aidsbekämpning får också stöd. Målsättningenär att bidra tUl ökad jämUkhet, förbätfrad kvaUtet i undervisningen samtspridning av grundläggande utbUdning tiU aUa. Stödet har bla. resulterat i har kunnat bygga 1 400 klassrum, 1 500 lärarbostäder och ca 70 tjänstebostäderför skolinspektörer på landsbygden tiU en sammanlagd kostnad av 134 miljonerkronor. Insatsema har lett tiU att fler kvalificerade lärare har sökt sig tilllandsbygden. SIDA bidrar också till att bl.a. stärka planeringskapaciteten iutbUdningsministeriet, utveckUng av läroplaner, och läromedel för handikappade. Syftet med programmet äratt höja kompetensen och öka effektiviteten i landets förvaltning. Stödetgäller organisationsutveckling, förvaltningsutbildning och statistiksamarbete.Det svenska stödet har exempelvis bidragit tiU att statistikmyndigheten ilandet nu har så hög kompetens att den medverkar i uppbyggnaden av Namibiasnystartade statistikeiihet. Svenska institutioner har deltagit i genomförandetav olika delprogram: SIPU, SCB, RRV och . Fonden är av Utenomfattning. Den används mest för lönetUlägg tiU av rekryteradutländsk personal tiU strategiska tjänster där det inte går att hitta inhemskkompetens. Vid slutet av budget- åretvar två personer anstäUda på detta sätt. Fonden finansierar även utbildning avstatstjänstemän inom och , vUken utgör ett ledi stödet tiU det ekonomiska reformprogrammet. Stöd i form av bl.a.konsultinsatser tiU den centtala finansförvaltningen ingår också. Transportinsatsergick tidigare via PK-fonden men är en egen samar-betssektor för attbetona det långsiktiga åtagandet. Stödet omfattar vägbyggen, tekniskt biståndtiU vägunderhåU, utbUdning och bilbesiktning samt konfroU av vägbyggen. Detobundna importstödet om 65 mUjoner kronor ges i syfte att bidra tiU ekonomisktillväxt i anslutning tiU landets ekonomiska reformprogram. Stödformenmotiveras av stora brist på utländsk valuta. Den största delen av detsvenska stödet ges tUl det marknadsbaserade systemet för Bistånd genom SIDA, mkr Utbetalt 1991/92 Planerat 1992/93 valutafördelning, det s.k.OGIL, License. De företag som har fått del av importstödethar kunnat expandera. Den stora reservationen på importstödet förklarasfrämst av torkan som har försenat genomförandet av strukturanpassningsprogrammet. Bistånd genom enskilda organisationer I verkar omkring20 svenska enskUda organisationer, bl.a. . Sammanlagt 2,4miljoner kronor betalades ut i projektbidrag under budgetåret. Utanför landramen utgårstöd om sammanlagt tUl tryckning och spridning avbarnböcker, bidrag till teatergrupper, miljövårdskurser, rättshjälp, regionaltsamarbete mellan universitet i södra samt massmedierna. Sammanlagt ca 57 miljonerkronor har fördelats om inom landramen för att täcka bl.a. import av majs ochborrutrustning till brunnar. har dessutom fått ett extra katastrofstöd om . Efter budgetårets utgång beslutade regeringen attge 300 miljoner i katastrofbistånd till det torkdrabbade södra . Störredelen går tUl WFP, Program, och enskilda organisationer. Av de 300miljonerna kom ca tUl del. Landet fick dessutomytterUgare bilateralt katasfrofstöd om . Regeringen fattade beslutom ett betalningsbalansstöd på i syfte attstimulera ekonomisk tUlväxt i samband med genomförandet av strukturanpassningsprogrammet.Stödet ges som obundet importstöd. får indirekt ochdUekt del av svenska bidrag tiU SADCC dels på ttansport- och teleområdet delsgenom uppmstningen av den viktiga fransportleden genom Befrakorridoren. Zunbabwe har hittiUs fått445 mUjoner kronor i u-krediter varav 166 i gåvoelement. Kreditema har bl.a.gått tiU ett oljelagringsprojekt och ett driftledningssystem. Under budgetåretbeviljades en u-kredit på , varav 7,8 i gåvoelement, tiUutökning av en drUtcenfral. BITS fick tiUsammans med 10 miljonerextra för /93 för att kunna bygga upp ett bredare samarbete medZimbabwe. Under budgetåret deltog ett trettiotal personer i kurser finansieradeav BITS tiU en sammanlagd kostnad om 2,4 mUjoner kronor. HittUls har ca 140 personerdeltagit i kurser i bl.a. mödrahälsovård och ledarskap i gruvindustrin. har under åretkontaktat det zimbabwiska näringsUvets organisationer i syfte att hitta lämpUgaområden för samar- stöderILOs, , regionkontor i och dessregionala kurser för företagsledare. F.n. finns fyra joint i Zimbabwe,bl.a. betalade ut ca 3,4 miljoner kronorinklusive utbetalningar för utbildning och ledarskap via . SAREC har ettkontor i för att kunna följa insatser i regionen. Det gäller i förstahand projekt som får stöd av SAREC, men även aktiviteter som stöds av andragivare. SAREC stöder framförallt forskning inomekologi, sexuellt överförda sjukdomar, bioteknologi, gruvindustri, biologi ocharkeologi. Myndigheten stöder ett regionalt nätverk av bl.a. zimbabwiska energiforskareoch beslutsfattare, . Under1991 /92 betalade SAREC ut tiU . Regionaltekonomiskt samarbete i södra har under /92 utbetalats . (SADCC) bUdades för attnunska beroendet av och främja ekonomisk tillväxt och samarbete iregionen. Organisationen omfattar , , , ,, , , , och . Vid ettstatschefsmöte i beslöts att omvandla SADCC tUl engemensam marknad benämnd Southem African Development Community (SADC). Syftetvar att inför ett kommande eventueUt införlivande av verka för enhögre grad av ekonomisk integration. förblir förhåUandet oklart tiUövriga regionala samarbetsformer som handelsorganisationen (PreferentialTrade Area) och sydafrikanska tullunionen SACU. Den stora utmardngen detregionala samarbetet står , är på vilket sätt ochi hur hög grad sedan apartheid avskaffats kommer att involveras isamarbetet. Det vägval den i regionala termer ekonomiska stormakten Sydafrikakommer att välja, blir avgörande för utvecklingen i regionen. somförhoppningarna om att inlemmande skaU få snabba tillväxteffekteravtar tilltar farhågoma om att det skuUe kuima leda tiU betydande regionalobalans. Samstämmigheten är dock stor om de positiva följder ett väl fungerandesamarbete kan få för regionen som helhet. Denordiska ländema svarar för en fredjedel av det bilaterala biståndet tiUSADCC-området. är den största givaren. Andra stora givare är EG,, , och Nederländema. Ett visst samarbete har kommit igångmed FN och . Detbredare samarbetet meUan och SADCC fastlades i den s.k. Hararedeklarationenår . Syftet är att finna nya samarbetsoiiiråden som komplement tiU detreguljära biståndet, särskUt inom handel, investeringar och kultur. Avtalet fördetta, det s.k. Norden-SADCC-initiativet, förlängdes 1991 med ytterUgare femår. Efter ett omfattande inventerings- och studiearbete har flera insatsertagit form. Avtal har tecknats för motköpsaffärer meUan och SADCC ochinom . Ökade ansttängningar görs för att främja export frånSADCC-ländema genom . NORSAD-fonden syftar tiU att stödja jointventures mellan företag i och . TidskrUten Southem AfricanEcononust har fått ett positivt mottagande. har ettSADCC-sekretariat för kulturellt samarbete inrättats i . Sverigefungerade som nordisk samordnare för det nordiska initiativet under entvåårsperiod fram tUl januari/februari , varefter övertogansvaret. tog över ansvaret för perioden . Tonvikteni det hittiUsvarande samarbetet har lagts på - huvudsakUgen biståndsfinan- sierade- investeringar vad gäUer fysisk infrastruktur, dvs. satsningar för att stärkafransporter och kommunikationer mellan ländema. har tiUsammans med deövriga nordiska ländema engagerat sig särskUt starkt i denna sektor. Dämtöverges bistånd inom främst energisektom. Sverigehar /82 fram /92 gjort åtaganden omsammanlagt 1,9 nuljarder kronor, varav 1,3 mUjarder kronor utbetalats. Huvuddelen,närmare två ttedjedelar, av det svenska biståndet har använts för upprustningav ttansportsystemen genom Mo<;am-bique, och Tanzaiua, dvs. Beira-ochDar es Salaam-korridorema. Svenska bidrag har också gått tiU uppbyggnad avregionens telenät. Föratt stärka SADCC:s förmåga att bereda och genomföra projekt har stöd givits iform av finansiering av personal och annat tekruskt bistånd tiU ttansport- ochkoimnunikationskommissionen i , tiU industri- och handelssekretariatet iDar es Salaam och tiU mUjö- och markvårdssekretariatet i . Enkonsultfond har knutits tiU i . ochFinland har gett stöd tiU gruvsekretariatet i . Inomtelekommunikationsområdet deltar tUlsammans med i finansieringenav tte mikrovågslänkar mellan , och ; mellan ,och samt meUan och . Ytterligare stöd gesför installation av en intemationeU televäxel i Mogambique. Telefrafiken i regionenhar inneburit ett stort steg mot oberoende från . Påjärnvägsområdet levereras tele- och signalutrustning tiU jämvägen i har järnvägsvagnar levererats från företag i . IBeira-korridoren och i hamnen i på- gårstora upprustningsarbeten, liksom i Dar es Salaams hamn. Arbetena omfattarreparation av hamnanläggrungar, banvallar, spår och väg. Planer finns förrehabiUtering av Lobito-korridoren när säkerhetssituationen tiUåter. Påenergiområdet har studier gjorts om kraftöverföring från Mogambique tUl Malawi.Betydande och uppmärksammade svenska insatser har gjorts för återuppbyggnadenav det brandskadade zamibis-ka kraftverket Kafue Gorge, lUcsom utbUdningsinsatserdit. Svensktbistånd har också gått tUl insatser inom naturresursområdet, bl.a. tiUuppbyggnad av en regional genbank. Nyaformer för nordisk samverkan har prövats inom ramen för SADCC-biståndet.Betydande resursbesparingar och bättre utbud har därmed skapats. Regionalt samarbete i övriga finansieras även regionalt samarbete i övriga . Under budgetåret1991/92 utbetalades . Sverigehar gett stöd tUl den östafrikanska utveckUngsbanken, EADB. Just nugenomförs en studie som skaU ta ställning till eventuellt fortsatt svenskt stödtill banken. Svenskabidrag har också utgått tUl den regionala samarbetsorganisationen på Afrikashom, IGADD. Situationen på hom är allvarlig och föränderlig, fortsattsvenskt stöd är därför avhängigt av utveckUngen där. BidragtUl vissa kontinentala initiativ som Global CoaUtion for finansierasöver denna anslagspost. De tre programländernaKenya, och tUlhör regionen östra . ingår även idet regionala samarbetet SADC. UtveckUngen i regionen mot ökad demokratifortsätter. I höUs allmänna val och i harbeslut tagits som innebär ett slut på enpartistaten. I strävar landetefter politisk stabilitet. Ekonomin i länderna visar än så länge ingenljusning. Ökande flyktingströmmar och torka i innebär extrapåfrestningar på en stagnerad ekonomi men det öppnare politiska klimat sominträtt kan förhoppningsvis innebära att ekonomin revi- Tanzaniasekonomiska utveckling hindras av en tung byråkrati och reformsträvandena gårlångsamt. Effektiviteten i biståndet kan ifrågasättas. Även biståndet tiUUganda som f.n. kanaUseras genom multilaterala organ visar brister ureffektivitetssynpunkt och bör ses över. I småstaterna och Burundifortsätter stammotsättningarna med flyktingskaror som följd. Det sammanlagdagåvobiståndet genom SIDA, BITS, SAREC och tUl regionen under budgetåret1991/92 uppgick tiU . Biståndet till östra , utbetalningar /92, mkr Idecember 1991 avskaffades enpartiväsendeti . Allmänna val har utlysts till december1992. Valens genomförande ses som ett test på den inledda demokratiprocessen. Det svenska biståndet, främstgenom SIDA, kommer att påverkasav landets demokratiska utveckling. industri tjänster och \ service 6,12, 10,(1990) (1990) 11, Andel av arbetskraften i Bistånd,andel av BNI Militärutgifter, andel av BNP OHentiigt nettobistånd/ierson Bistånd från , 1991/92, mkr BITS, u-krediter (gåva) Ekonomi, politik ocli samiiälle Kenyahar i jämförelse med sina grarmlän-der uppvisat en anmärkningsvärd politiskStabiUtet. Den nationella sammanhållningen åberopades länge som ett viktigtskäl för att ge roUen av statsbärande och enda tUlåtna parti i landet.Samtidigt växte bUden fram av ett ledarskikt indraget i korruption ochpolitiska skandaler. MaiUfestationer av politiskt missnöje ochgivarsamfundets tydliga misstro över landets utveckUngspoUtik ledde i december1991 tiU att enpartiväsendet avskaffades och att det blev tiUåtet att bUdafler partier. PoUtiska fångar frigavs och yttrandefriheten ökade. Under år1992 har den poUtiska bUden kännetecknats av partipolitisk tävlan och avförberedelser inför de allmänna val som utlysts tUl . Forumfor the Restoration of Democracy, , har varit den kanske främsta utmanarentUl regeringsmakten men partiet har försvagats genom spUttring. Oppositionenhar även rymt ett tredje parti, Democratic Farty. Den poUtiska mobiUseringenhar inte minst skett genom att vädja till stamlojaUteter. Våldsammasammanstötningar ägde rum och en parlamentarisk utredrung gavstöd åt misstarUcar om att dessa varit officieUt sanktionerade eUertolererade. Kenyahar länge tjänat som föredöme för afrikansk marknadsekonomi och för att habedrivit en framgångsrik ekonomisk politik. Tonvikt har lagts vid att utvecklalandsbygden och betydande offentliga medel har avsatts för sociala insatser.Ekonomin har försämrats och den utstakade reformpolitiken harinte fuUföljts. En bristande investeringsvUja har undergrävt den framtidaekonomiska tiUväxten. Regeringen har vidtagit åtgärder för attåter komma igång medreformprogrammet och för att vända ett växande budgetunderskott. Givarsamfundet har intagit en avvaktande håUrungoch hållit inne med nya utfästelser vilket försatt i en svårsituation. Sinande biståndsinkomster har tUlsammans med faUande priser påviktiga exportvaror lett tUl en försämrad betalningsbalans. Under dessaomständigheter har försökt komma ur den svacka som den delvissjälv försatt sig i genom en svag ekonomisk reformpo-UtU<. Kenyahar en relativt väl fungerande förvaltning. Ett växande antal ministerier ochett ökande antal offentUganställda har skapat samordningsproblem och lett tiUatt statens budget mer och mer tagits i anspråk för finansiering av löner. operativa verksamhet har man i stor utsträckning tvingatsförUta sig på biståndsgivares projektinsatser. BristfälUga mekanismer för insynoch offentUgt ansvarstagande har lett tiU anklagelser om att offentligainvesteringar kopplats tUl poUtiska lojaUteter. Islutet av 1991 avskaffades enpartisystemet. PoUtiska partier och tidigare årsundertryckande av oppositionen upphörde. Politiska fångar frigavs. Det förekomemellertid fortsatta trakasserier mot oppositioneUa. En parlementariskutredning fann att våldsutbrott i delar av landet varit officieUt understödda.Våldsamheterna tvang tusentals människor på flykt. Inför de aUmänna valen,som utlysts tiU , kommer anklagelser om att regeringen ladehinder i vägen för sina politiska motståndares kampanjarbete. Valens genomförandeses som ett viktigt test på den inledda demokratiprocessen. Världsbankenhar lämnat lån på förmånUga vUlkor för genomförande av ekonomiska reformer.Viktiga bUaterala givare är Nederländema, , och . Vidett konsultativt gruppmöte under ordförandeskap i november 1991uttryckte givama stark misstro mot den förda ekonomiska politiken och inslagenav korruption. Vidare uttrycktes kritik mot bristfälUg respekt för mänskUgarättigheter. Detsvenska biståndet tiU kanaUseras i huvudsak genom SIDA. Av övrigabiståndsmyndigheter bedriver SAREC regionalt forskrungssannarbete i vilket kenyanskainstitutioner deltar. Totalt uppgick biståndet under /92 tiU143,1 mUjoner kronor. SIDA bedriver ettutvecklingssamarbete inom ramen för ett ettårigt avtal för /93tUl ett belopp om 115 mUjoner kronor. Det framtida samarbetets omfattning ochumktning har gjorts avhängiga av landets framsteg mot demokrati. Vidarehar framhålUts i dialogen med att tydUga mslag av mål ochangivande av förväntade resultat kommer att göra sig gäUande i biståndet. Förutsattatt det senaste årets överlag positiva förändringar består har man från svensksida aviserat beredskap att pröva en övergång från projektbistånd tUl sektorsstöd.Sådant stöd utgör en mer integrerad del av förvaltningen men förutsätter åandra sidan reformer inom berörd förvaltnmg. Detsvenska biståndet har en tydUg landsbygdsprofU med program inom mU- jö-och markvård, hälsovård och vattenförsörjning. Därutöver lämnas stöd tillolUca demokratibefrämjande insatser. Medelsfördelningen framgår av tabellen. Bistånd genom SIDA, mkr Disponibelt 1991/92 1992/93 Utbetalt 1991/92 Planerat 1992/93 Miljö ochmarkvårdsprogrammet är uppdelat i flera kompletterande insatser tiU ett beloppom totalt 20 mUjoner kronor för /93. Stöd lämnas tUI ettnationeUt markvårdsprogram, till forskrung om markvård och till en paraplyorganisationför närmare 200 lokala mUjögrupper. Programmet har fått ett nationelltgenomslag och även vunnit intemationell uppmärksamhet. Biståndlämnas tiU primärhälsovården tiU ett belopp om 45 mUjoner kronor för budgetåret1992/93 och består av sju delprogram. Bland dessa kan nämnas underhåll avhälsobyggnader, färdigställande av vattentankar och latriner och iiUcöp avp-pU-ler. Andra områden för biståndhar gäUt landsbygdens vattenförsörjning och rehabUitering av landsvägar. Underår 1992 avtalades om demokratibefrämjande insatser med olika organisationermed fokus på seminarier och utbUdning kring vaUörfa-rande samt kring kvinnorsroU i demokratiprocessen. Bistånd genom enskilda organisationer Flera svenska enskildaorganisationer är verksamma i med utvecklingsinsatser av vilka kannämnas och pingstmissionens u-lands- Genom SIDA lämnadescirka 20 mUjoner kronor tiU dessa och andra organisationer verksamhet i . SAREC:s regionala forskningsprogramhar inom bl.a. samhäUsvetenskap och energi inbegripit institutioner i Kenya.BITS lämnade u-krediter tUl energisektorn tUl ett samlatutfäst värde om . Några u-krediter har inte lämnats undersenare år. Detsammanlagda utbetalade biståndet tiU uppgick under /92tiU 143 mUjoner kronor. beslutade att landet skallbli flerpartistat. Det är oklart när de förstafria parlamentsvalen skall hållas. Densvaga infrastrukturen medför att ekonomiska reformer går långsamt.Huvudmålet för det svenska biståndet fiar desenaste åren varit att stödja strukturanpassning som bidrar till ekonomisk återfiämtning ochitillväxt. Karta:Stig Söderlind, ©SIDA industri tjänste-\ sektorn 24,5 milj 3, 4,9, Andel läskunniga uppgift saknas Förväntadlivslängd män 52,1 kvinnor 55,7 (1990) 110USD(1990) 48, 6,(1989) Bistånd,andel av BNI Militärutgifter, andel av BNP Offentligt nettobistånd/person 1990, USD Bistånd från , 1991/92, mkr Ekonomi, politik ocli samiiälle Tanzaniavar fram tUl 1992 en enpartistat. En politisk reformprocess inleddes under1991. En särskild presidentkommission tUlsattes för att utreda frågan omflerpartisystem. Vid en extra partikongress beslöt Chama chaMapinduzi (CCM) att följa presidentkommissionens rekommendationer att avsägasig sin stäUning som enda tUlåtna parti. beslutadeparlamentet i total eiughet att göra de nödvändiga ändringama i konstitutionen.Ett antal partier har redan registrerat sig. Det är ännu oklart när de förstafria parlamentsvalen kommer att håUas. Jordbrukoch boskapsskötsel sysselsätter av befolkning och är dendominerande sektorn i ekonomi. IndustriutveckUngen har varit svagoch många företag arbetar långt under sin kapacitet. Den ekonomiskakrisen i landet har medfört försämringar i bl.a. tiUgång på hälsovård ochutbUdning. har dessutom en mycket stor utlandsskuld i förhåUande tiUlandets BNI och export. Skuldtjänsten uppgår till av exporten. Tanzaniagenomför ett strukturanpassningsprogram med stöd av IMF ochVärldsbanken. Reformer har genomförts omfattande bl.a. liberalisering av inrikes-och utrikeshandeln inklusive avskaffande aV priskontroUer på de flesta varor,kraftiga devalveringar av valutan, avskaffande av subventioner och höjdaräntor. har vissa framsteg gjorts vad gäUer UberaUsering avväxelkurs och valutahandel. Reformer av den finansieUa sektom har iiUetts,genom att utländska banker nu tUlåts att etablera sig i landet. Denekonomiska tUlväxten har ökat sedan anpassrungsprogrammet irUeddes. Under 1986-1990 ökade BNP med i ge- nomsnitt per årjämfört -1985. Reformbehoven är dock fortsatt storaoch den svaga infrastrukturen på aUa områden och statsför-valtiUngens svagakapacitet medför att reformema går långsamt. För att resurser skall frigörasför den nödvändiga upprustningen och utbyggnaden av såväl fysisk som socialinfrastruktur, krävs effektivisering av statsförvaltningen och omstruktureringinklusive privatisering av de statliga företagen. Detfinns en stor och expanderande informeU sektor i omfattande bl.a.småindustri, handel, transporter, byggverksamhet och valutaväxling. Genom deavregleringar som skett har huvuddelen av verksamheten bUvit tUlåten. Den informellasektom uppges uppgå tUl av BNP. GenereUtär läget beträffande respekt för mänskUga rättigheter relativt gott. Rapporterom missförhåUanden förekommer dock, i första hand från poUshäkten. PoUtisktfrihetsberövande rapporteras, främst från . Yttrandefriheten, som vaiitrelativt omfattande, har stärkts i och med att beslut fattats att införaflerpartisystem och att massmediema har fått ökat spelrum. Militärutgifter, externa konflikter TanzarUasmiUtärutgifter uppgår tiU av BNP. De relativt höga miUtärutgiftema harhittiUs motiverats av oroUghetema i regionen. Tanzaniaär mycket biståndsberoende. Mer än en tredjedel av bruttonationalproduktenhärrör från bistånd. Bilden blir något annorlunda om man ser ItiU bistånd percapita, som uppgår tUl . svarar för av det totalabiståndet tiU och är det största bilaterala givarlandet.