prop · GG03176 · 1992-12-31 00:00:00 — Allalägenheter med luftföroreningar över gällande gränsvärden kan skyddas genomriktade miljöåtgärder såväl vid en inriktning mot trafiksäkerhet som imiljöinriktningen. Dessutomkan i miljöinriktningen åtgärder vidtas för alla lägenheter med bullernivåöverstigande . I trafiksäkerhetsinriktningen kan åtgärder vidtas förendast av lägenheterna med . Åtgärdersom innebär förbättrad miljö för de boende längs vägarna innebär ofta att nymark måste tas i anspråk och konflikter uppstår då med andra miljöintressen. Intrångeti känsliga miljöer varierar endast i ringa grad mellan de oUka alternativen. EnUgtpreliminära sammanställningar föreligger det risk för konflikt med 45naturintressen, 35 friluftsintressen, 50 kulturmiljöintressen och 15 mindreeller större tätorter. Eftersom konfliktpunkterna redan nu är kända finns detstörre möjligheter att undvika, reducera eller kompensera de intrång som bUraktuella. Vägverketsinriktning mot regional balans innebär jämfört med inriktningen mottrafiksäkerhet: - fler nationella stråk i norra - satsning på lika ytstandard i hela landet - att stamvägnätet får en större satsning i Norrlandsinland med hela Rv45 från genom inland som viktig led - att E 14 och E12, som förbinder inlandmed kusten, ingår i stamvägnätet - att på övriga riksvägar prioriteras förbifarterliksom vägsträckor med nedsatt framkomlighet inom'inland och isydöstra . Vägverketanser att en av de bästa satsningarna för regional balans inomvägtransportsystemet för inland och sydöstra utgörs av de ialla alternativen ingående stråken E18 och E4. Eninriktning mot trafiksäkerhet ger 80 000 fler arbetsveckor i nedlagd restid perår i inland, i sydöstra och i och än vidinriktningen Regional balans. Däremotger en inriktning mot regional balans totaUseuen mindre reduk- Prop.1992/93:176 tion av restiderna än andra alternativ. Jämfört medtrafiksäkerhetsalternativet leder utbyggnaden av infrastrukturen i riktningmot ökad regional balans till 65000 fler personveckor extra på vägen.Jämfört med inriktningen effektivitet innebär en satsning på regional balansdrygt 140 000 ytterligare personveckor i vägtrafiken. Bärighetssatsningeninnebär i inriktningen för ökad regional balans att av vägarna med dåligbärighet tjälsäkras. 1 inriktning Effektivitet och Trafiksäkerhetkan av vägarna tjälsäkras. Enutbyggnad av infrastrukturen i enlighet med ett effektivitetskriteriumöverensstämmer enligt i stort med utbyggnaden av infrastrukturen fören ökad trafiksäkerhet. av restidsvinsterna i effektivitetsinriktningen härrör från tidsvinster genereradepå vägarna E 4, E 6, E 20 och E18. Dessa vägar är gemensamma för allaalternativ. Vägverketredovisar följande målkonflikter inom vägsektom som de mest centrala: Trafiksäkerhetkontra Regional balans och Miljö: Eninriktning av infrastrukturen mot regional balans innebär drygt 1000 fler döds-och skadefall vid periodens slut. En inriktning mot miljö innebär nästan600 fler döds- och skadefall . Regionalutveckling kontra Trafiksäkerhet och Miljö: Eninriktning mot trafiksäkerhet ökar restiderna i de utpekade områdena med 80 000arbetsveckor, och grusväg blir inte belagda. En miljöriktning innebäratt väg blir inte belagda. Miljökontra Regional balans: Eninriktning mot regional balans innebär att 13 000 lägenheter fortsättningsviskommer att ha bullernivåer över jämfört med miljöinriktningen.Minskningen av bullerstörda lägenheter vid olika inriktningar framgår avfigur 2.2.4. Fig. 2.2.4Minskning av bullerstörda vid olika inriktningar 25000 20000 15000 10000 TrafiksäKerh«t R«gional baians Mitjö öv«f 70 d8A 0 55 Effektivitet kontra Regional balans: Med en inriktning mot regional balans kommer restidernaatt öka med , transporttiden för godstrafik på detnationella stamvägnätet att vara längre och det samladenuvärdet att bli lägre jämfört med inriktningenEffektivitet. 2.2.2 Förslag till inriktning -Planeringsramenför riksvägar bör vara . -Planeringsramenbör fördelas med för stam vägar och förövriga riksvägar. -7 miljarderkronor bör avsättas för bärighetshöjande åtgärder. - Stamvägnätet omfattar i mittförslag de för de båda inriktningarna trafiksäkerhet och regional balansgemensamma vägarna E4, E6, E20, E18, E22, Rv70, Rv64/48 och del av Rv45. Avtrafiksäkerhetsskäl bör Rv26, Rv40 och Rv56/67 tillföras stamvägnätet, av regionalpolitiskaskäl bör nätet kompletteras med Rv45 norr, Rv50, Rv60 och E65. Av samma skälbör också vägarna EIO, E12 och E14 tillföras stamvägnätet. På samma sätt bör avtrafiksäkerhetsskäl Rv25 och Rv31/33 tillföras stamvägnätet. Skälen förmitt förslag: Satsningarna på infrastruktur måste få en särskild tyngd för atti möjUgaste mån kompensera vårt avståndshandikapp jämfört med centrala Europa.Detta gäUer i än högre grad för de glesbefolkade delarna av landet. Flera avde projekt som här föreslås och som komnler att kunna förverkligas underplaneringsperioden är av den omfattningen, och är på ett sådant planeringsmässigtoch rättsligt skede, att det kan dröja innan anläggningsarbetenkan inledas. I andra faU kan planer och Prop. 1992/93:176 tillstånd redanvara klara, varför arbetena kan starta . Vägverketoch måste också ha möjlighet att fastställa utbyggnadsordning ochutbyggnadstakt med hänsyn till vad som är mest ekonomiskt fördelaktigt. Individenshälsa, valfrihet och välfärd måste också stärkas genom olika åtgärder.Möjligheten att leva ett allsidigt och rikt liv förutsätter ekonomisk stabilitet,god miljö och tillgång till utbildning och kultur. Ett väl genomtänkt ochmiljöanpassat transport- och trafiksystem kan bidra tiU att uppnå dessasamhällsmål. Förmig är det naturligt att från dessa utgångspunkter förorda en inriktning avvägutbyggnaden som huvudsakligen prioriterar ekonomisk tillväxt, trafiksäkerhetoch regional balans och som bygger på en awägning mellan dessa mål. Härigenomges individen möjlighet att få del av ekonomisk utveckling, tillgång till ettutbud av varor och offentliga och privata tjänster liksom möjlighet till personligaupplevelser. värnar samhället om medborgarnas hälsa och trygghet. Deekonomiska ramar som kan avsättas för vägutbyggnad medger inte en totalmåluppfyllelse för de båda av utarbetade inriktningarna trafiksäkerhetoch regional balans. Prioriteringar måste bestämmas. För egen del anser jag attvi bör eftersträva en hög måluppfyUelse på de vägar som är gemensamma för debåda inriktningarna. För att vinna de största trafiksäkerhets- och regionalpoUtiskafördelarna bör vägar med stor trafik ha högre måluppfyllelse än vägar medmindre trafik. De trafiktäta stråken bör så långt möjUgt byggas färdigt tiUmålstandard. VägarnaE 4, E 6, E 20, E18, Rv40, Rv45 syd, Rv70, E 22, Rv26, Rv64/48, Rv50/60 och Rv56/67bör byggas ut mot målstandard. Den del av stråken som kan nåmålstandard varierar mellan olika stråk. Jag återkommer tilldenna fråga . Föratt inrymma den av mig förordade prioriteringen inom de föreslagna ramarnaanser jag att målstandarden för vissa stråk kan omprövas jämfört med Vägverketsförslag. Så förutsätter jag att väg E 20 väster om kan ha målstandard 13metersväg. Detsamma kan gälla för väg E 4 norr om liksom västligastedelen av väg E 18. Detta anser jag vara motiverat bl.a. mot bakgrund avgenomförda och planerade järnvägssatsningar. Rv45 norr om bör kunna gesmålstandarden 7-9 metersväg med hänsyn till trafikvolymerna. VägarnaE 10, E 12, E 14, E 65, Rv25 och Rv31/33 bör ingå i stamvägnätet utan någonsärskild målstandard. Dessa stråk bör förbättras punktvis av trafiksäkerhetsskälmen också ges den högre underhållsstandard som en stam-väg förutsätts få.Standarden för väglagstjänster på stamvägnätet kommer, med hänsyn tagen tilltrafikvolym, att vara högre än på det omgivande statliga vägnätet. StamvägarnaRv25 och Rv31/33 genom sydöstra kan ges en sydligare dragning om dettainnebär att vägarnas roll som stamväg förstärks. Stamvägnätetsomfattning framgår av figur 2.2.5. (Regeringens proposition) 77 'v (Kt73 ' ''.i67.;6e. 136 137 9*3 Medden av mig förordade standardnivån kan vägarna ingå i ett stamväg- Prop.1992/93:176 nät. skall nuvarande planering omprövas.Det finns då anledning att pröva såväl standard som tillhörighet tillstamvägnätet för de av mig utpekade stråken. Jag förutser att trafikutvecklingoch andra samhällsfaktorer kan komma att korrigera mina bedömningar . Detav mig förordade inriktningsalternativet ger ett högt samhällsekonomisktvärde. Inriktningen medför genom grundsatsningen relativt liten skillnad i måluppfyUelsevad gäller miljö och regional balans jämfört med de av redovisadeinriktningarna. Skillnaden i antalet dödade och skadade är dock stor. Denav mig förordade inriktningen grundad på miljöhänsyn, trafiksäkerhet ochbalanserad regional utveckling genom bärighetshöjande åtgärder, medför behov avkraftfulla åtgärder på de mest trafikerade vägarna och på vägar med svåratrafiksäkerhetsproblem. grundsatsning (nivå Låg) lämnar ingetutrymme för politiska prioriteringar. Med hänsyn till den av mig förordadeinriktningen bör en planeringsram för vägsektom ligga över nivå Låg.Jag anser därför att bör avsättas för investeringar påriksvägar för att reella konkreta effekter skall kunna uppnås. Dennainvesteringsnivå Ugger mellan de av studerade alternativen nivå Lågoch nivå Hög. av medlen avsatta för riksvägar bör användasför investeringar på det föreslagna stamvägnätet. Föratt ge förutsättningar för en fortsatt utveckling i landets olika delar böräven fortsättningsvis åtgärder vidtas som ökar bärigheten på vägnätet. Jagföreslår därför att avsätts för bärighetshöjande åtgärderunder . 2,2.3Storprojekt och strategiska val Minbedömning och mitt förslag: - bör genomföra det s.k.Vedaprojektet på . - Inget av alternativen till dragning av väg E4 genomSkåne är bättre än de övriga ur alla synvinklar. Därför bör det nu tillgängligamaterialet kompletteras och fördjupas innan slutgiltig ställning till sträckningkan tas. Jag avser att återkomma med en redovisning av slutgiltigt förslag tillsträckning. -Såväl Rv50/60 som Rv56/67 börtillföras stamvägnätet. Bakgrunden till ochskälen för min bedömning och mitt förslag: 11993års budgetproposition utpekas en ny förbindelse över på väg E4som ett av de projekt som snart kan förverkligas. Den del av som berörssvarar för av allt trafikutbyte mellan norra och Tung trafik utgör av den totala trafikmängden. Le- Prop.1992/93:176 den är i hög grad en gemensam förutsättning för näringslivetsproduktionsmöjligheter och för hushållens kontakter och inkomst- ochkonsumtionsmöjligheter. Standarden är mycket låg och broarna vid harotillfredsställande bärighet. En väl fungerande förbindelse över Ångermanälvensom svarar mot dagens bärighetskrav kommer avsevärt att underlätta såväl den tungatrafikens transporter som persontransporter till och från Norriand. Vägverkethar genomfört ett omfattande utredningsarbete inför ett sådant projekt. Islutet av utreddes fyra möjliga alternativ till förbindelser.Utredningen resulterade i att beslutade att koncentrera sig påalternativen och . Dessa två alternativ har noga behandlats i fyrarapporter, vilka inkluderar en miljökonsekvensbeskrivning, en tekniskbeskrivning samt en samhällsekonomisk analys och en allmän beskrivning. sträckning förbi innebär en ny bro över belägen närmarekusten än den nuvarande sträckningen förbi . Ett annat alternativ som harredovisats är en helt ny förbindelse vid . Vägalter-nativen och Vedaframgår av figur 2.2.6. Den50 år gamla har inte tillräckUg bärighet för den tunga Prop.1992/93:176 trafikens krav och för att klara . För attuppnå detta krävs omfattande ombyggnader. De beräknas i Sandö-alternativet pågåunder och innebära stora olägenheter för trafikanterna i form av bl.a.periodvisa omledningar av trafiken. leds de tyngsta transporterna via enomväg längre upp längs älven, vilket medför en ca 4 mil längre körsträcka. underlag om en ny förbindelse över vid ingår bl.a.en omfattande samhällsekonomisk analys. I den anges att en sådan förbindelse"bedöms ge stor positiv inverkan på samhällsfunktionerna för nationen ochför övre ". Analysen har omfattat trafikekonomiska effekter,miljö- och markanvändningseffekter samt övriga effekter. Vidarehar en omfattande miljökonsekvensbeskrivning genomförts. Mätbara buller- ochbarriäreffekter har redovisats och dessutom tagits med i den samhällsekonomiskaanalysen. Särskild uppmärksamhet har ägnats åt de åtgärder som berörriksintressen enligt lagen (1978:12) om hushållning med naturresurser (NRL).Dessutom har man redovisat effekterna på naturmiljö, landskapsbild,naturresurser, kulturmiljö och rekreationsmöjUgheter samt effekterna av buUeroch vibrationer. Miljökonsekvensemaför de alternativa sträckningarna vid och vid bedöms av Vägverketvara i stort sett Ukvärdiga. Båda sträckningarna berör olika delar av HögaKusten-området. Vedaalternativet ger en större vägförkortning. Motbakgrund av de analyser som gjorts beträffande bl.a. kostnader, mUjöaspekteroch trafikunderlag anser jag att bör säkerställa tillkomsten såsnart som möjligt av E 4-förbindelsen över så att den tungatrafikens bärighetskrav tillgodoses. Jagerinrar om att i på uppdrag av regeringenoch i samverkan med och kommuner har lämnat enredovisning om den berörda vägsträckan. har, i enlighet med 6kap. NRL, redovisat hur kommunerna i sin planering enligt plan- och bygglagenavser tillgodose intressen som rör hushållningen med naturresurser förbyggandet av en ny sträckning av väg E4 mellan och Gällsäter förbi . Länsstyrelsenanser att projektet är väl förenligt med reglerna i naturresurslagen.Länsstyrelsen konstaterar vidare att kommunerna i nu gäUande översiktsplanerhar tillgodosett de intressen som rör hushållningen med naturresurser.Planberedskapen för vägbygget är mycket god. Ettnationellt stråk som sammanbinder med Vidutformningen av stamvägnätet har studerat huruvida ett nationelltstråk skall förbinda med och om detta stråkskall ingå i stamvägnätet. Verket har studerat ett flertal alternativ. De kandelas in i tre huvudgrupper, en grupp där stamvägen passerar /(), en grupp där stam vägen pas- serarAvesta () och en grupp där stamvägen pas- Prop.1992/93:176 serar Sala (Räta Linjen). Kostnadernaför att förbättra förbindelserna till stamvägsstandard beräknas till: 5,2miljarder kronor för Fig.2.2.7 Vägstråken Bergslagsdiagonalen, Rv68-stråket och Räta Un jen Av de tre alternativenberäknas Räta Linjen attrahera det största trafikflödet. Räta Linjen beräknasockså ge den största trafiksäkerhetsnyttan. Bergs-lagdiagonalen beräknas främstha stor betydelse för godstransporter spm är genererade inom regionen. För en balanserad regionalutveckUng beräknas Räta Linjen ge de största fördelarna för sydöstra de två Bergslagsdiagonalerna ger de största förbättringarna för Norrlandsinland. Detvå aktuella projekten tjänar olika syften. Ett utpekande av endera som stamvägmed höjd standard som följd skulle inte få påvisbara överflytt- Prop.1992/93:176 ningseffekter på den andra. Betydande belopp måste satsas påprojekten alldeles oberoende om de tillförs stamvägnätet eller inte. Den transittrafik till och från som skulle kommaatt utnyttja Bergslagsdiagonalen bedömer jag som begränsad. Enligt minuppfattning är det framför allt gods som producerats i Bergslagen som drarnytta av en utbyggd Bergslagsdiagonal. producerat i Bergslagen skallhuvudsakligen transporteras söderut. Av detta drar jag slutsatsen att Rv 50 ochRv 60 söder om bör ingå i stamvägnätet. Transittrafiken till och från väljer i storomfattning Rv56/67. Av trafiksäkerhetsskäl bör denna förbindelse ha en godmålstandard även om måluppfyllelsen dock kommer att uppnås successivt. Jag förordardärför att även Rv56/67 tillförs stamvägnätet. Om det visar sig att transportbehovet till/fråndenna region i riktning mot Norrlands kustland ökar ingår det i Vägverketsuppgifter att bedöma behovet av förbättrade vägförbindelser på de aktuellasträckorna. Dragning av väg E4 genom har studerat fyra tänkbara alternativ för hurväg E 4 genom skall utformas på . Syftet är att åstadkomma enändamålsenlig utformning av förbindelsen mellan Malmö-/Lund-området och E4:ansupptagningsområde norr om samt vilken sträckning denna förbindelse börha. Redovisningen av de fyra alternativen innehållerkonsekvenserna för ett paket av vägar med E4, E22, Rv23, väg 108 och väg 117vid val av viss sträckning av . Alternativens kostnader är följande(miljarder kronor): 1) E4 i nuvarande sträckning 4,8 2) E4 via 4,5 3) E 4 öster om väg 108 5,7 4) E4 i sträckning via Ljungby-.Älmhult 4,9 Alternativ 1 innebär enligt bedömning minst ianspråktagandenav ny mark. Riskerna för intrång i områden av riksintresse från naturvårds-,kultur- och fritidssynpunkt är också minst. Alternativ 1 är därför bäst förmiljön. Alternativ 2 ger mycket goda tillgänglighetsförändringarför E4:s upptagningsområde och för de sydskånska hamnarna. Det ger också debästa effekterna med hänsyn till målet om effektivt resursutnyttjande. Alternativ 3 ger den bästa effekten på den totalarestidsförbrukningen och en mycket bra trafiksäkerhetseffekt. Alternativ 4 har den bästa effekten på trafiksäkerheten.Det ger också den bästa tillgänglighetsförändringen i relationen Skåne-inre samt för Kristianstadsområdet. Fig. 2.2.8 Fyra alternativ till sträckning av väg E4 genomSkåne ALTERNATIV 1 "£4 i nuvarande sträckning'' medsträckning i stort längs nuvarande väg. 13 metersbredd med delvis ny sträckning på västra sidan om . 9 metersbredd med delvis ny sträckning Ny länk 13 meters bredd TtcktnförklarinB MotorväQ ■■f13 m ■■«■■■■9 m Beräknad total kostnad: 4,8 Mdr kr ALTERNATIV 2 "E4 via " Sträckning via , väster om och viaHässleholm och . Nuvarandestandard söder om . Gemensammed ny E4 på sträckan Malmönorr om . i ny sträckning vidare tillKristianstad. Gemensam med ny E4 till . Norr därom 13 m bredd. 9 metersbredd med delvis ny sträckning. TackanförklBrJng Molofvin ■»■ 13m Beräknad total kostnad: 4.S Mdr kr Yagvtittl,Rttlon SUnt ALTERNATIV 3 "Öster om 108:an" Sträckning via i nordlig riktning iett stråk strax öster om nuvarande väg 108. Nuvarandestandard söder om trakten av Äsljunga. Motorväghela sträckan , med sträckning i stort längs nuvarande väg 13 meters bredd med ny sträckning på västra sidan omRingsjöarna Väg 117 Nuvarande standard Väg 108 Nuvarande standard TAckenförklaring ■ ■■■■13m ■■■■■9f Beräknadtotal kostnad: 5.7 Mdr kr frän via , väster om samt helt ny suäckning non därom till Nuvarande standard söder om . Gemensam med ny E4 pä sträckan M!almö-norr om . Motorvägi ny sträckning vidare till . Gemensam med ny E4 till . 9 meters bredd med delvis ny sträckning. Teckenförklaring Motorväa ■■■ 13m »■■««9m Beräknad total kostnad: 4.9 Mdr kr Ingen av alternativen är enligt bedömningbättre än de övriga Prop. 1992/93:176 ur alla synvinklar. Enligt Vägverketbör därför det nu tillgängliga materialet kompletteras och fördjupas innanslutgiltig sträckning beslutas. Förutsättningarna för att nu besluta om stamvägnätetsutformning i alla dess delar är inte klargjorda. Jag anser därför att Vägverketi samråd med berörda länsstyrelser i bör arbeta vidare med fråganhur väg E 4 skall dras genom . 2.2.4 Informationsteknologi inom vägtrafiken Min bedömning: Ett ökat utnyttjande avinformationsteknologi inom vägtrafiken är ett intressant och även ettnödvändigt komplement till investeringar i vägar. Det gäller i synnerhet istorstädernas trafiksystem där det fysiska utrymmet utgör en begränsning förhur mycket vägsystemet kan expandera. Bakgrunden till och skälen för min bedömning: Bedömningarav nyttan av ett ökat utnyttjande av informationsteknologi har främstavsett tätortstrafik. Preliminära bedömningar visar att trafikflödet kanförbättras genom en effektivare styrning av trafiken. Effektiviteten itrafiksystemet ökar genom att vägutnyttjandet förbättras. Åventrafiksäkerheten kan ökas. Jag anser att informationsteknologi kan komma attbli ett intressant trafikpolitiskt medel, inte minst genom de möjligheter somerbjuds att hålla nere investeringsbehoven och öka precisionen i fullföljandetav de trafikpolitiska riktlinjerna. Enligt min mening bör de kommande årenserfarenhet beaktas vid redovisningen av investeringsplanerna. kommeren departementspromemoria om informationsteknologi inom vägområdet att sändasut på remiss. Med bibehållande av huvudinriktningen trafiksäkerhet bör iförsta hand utbyggnaden av vägsystemet ske på söder om , Rv40 och E6söder om . Andra angelägna investeringar är motorvägsutbyggnaden på /E20och Rv45 mellan och , liksom en ny förbindelse på väg E4över . Jag bedömer att det finns utrymme för att inom planeringsrameninrymma följande projekt: 5 1992/93. Meden inriktning baserad på önskemål om ökad trafiksäkerhet som jag förordat börinsatserna på övriga stamvägar/vägar prioriteras mot punktinsatser med godatrafiksäkerhetseffekter såsom förbifarter vid tätorter och mindre samhällen.Riktade miljöåtgärder mot luftföroreningar och buller bör också vidtas liksomsatsningar på bärighetshöjande åtgärder. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna att vägsystemet skall inriktas mot ökadtrafiksäkerhet i enlighet med vad jag redovisat samt 2. godkänna att stamvägnätet skall utgöras av vägarna E4,E6, E20, E 18, Rv70 (till ), Rv40, Rv26, E22, Rv48/64 (tUl ), Rv45,Rv50, Rv60 (till ), Rv56/67, Rv25, Rv31/33, E10, E12, E14 och E 65, ienlighet med vad jag redovisat. Fig. 2.2.9 Regeringens förslag till målstandard påstamvägnätet samt upp- Prop. 1992/93:176 nådd målstandard 1992 (T) utsträckning norrut bestämmes senare (D i anslutning till tätorter med storttrafikflöde 266'273 267.268 276 264/274 ■IH 13 m iiiiiiMi < 13 m 2.3 Inriktning av investeringar i järnvägar Minbedömning och mitt förslag: - Förutom har inga störreinvesteringar i jämvägsnätet gjorts . - har vägnätet upprustatsför stora belopp och håller i huvudsak en rimlig standard. - Det är viktigt att järnvägssystemet får en motvägnätet motsvarande upprustning till modern standard. - Utbyggnaden av järnvägen bör inriktas mot engenerell upprustning till snabbtågsstandard. - Den långsiktiga inriktningen av järnvägensutbyggnad bör bygga på det av utarbetade investeringsalternativet"Hög" med inriktningen "Miljö/Tillgänglighet", modifieratmed hänsyn dels till en avsikt att snabbt bygga ut järnvägen mellan befolkningstätaområden, dels till behovet att tillgodose näringslivets transportbehov,säkerställa en regional balans och att vinna fördelar för miljön. - Av planeringsramen avsätts förjärnvägens infrastruktur. Medlen omfattar grundsatsning plus en tilläggssatsningom . - godstrafik skall ges en hög standard. - Persontrafiknätet skall binda samman storadelar av landet med snabbtåg längs de viktigaste stråken. - Behovet av goda förbindelser med kontinenten förgods och resenärer skall tillgodoses i hög grad. -bör byggas färdig genomatt avsätts för investeringar i det s.k. Fyrspåret till Rosersbergoch för utbyggnaden av den s.k. Norra bojen. Spårsystemen och terminalerna vidHäggvik, och finansieras på annat sätt. Bakgrundtill mina bedömningar och förslag: 2.3.1 rapport Banverkethar i en Grundsatsning presenterat investeringar om . Denna grundsatsning avser omfattande åtgärder i hela detsvenska stomnätet . Grundsatsningeninnehåller följande delar: VästraStambanan fullbordas genom att Grödingebanan bUr färdig under budgetåret1994/95. Ytterligare tidsvinster och förbättrad säkerhet uppnås genom kurvrätningaroch färre plankorsningar. SödraStambanan färdigställs för snabbtågstrafik med en hastighet av200 kilometer längs i stort sett hela sträckan . Västkustbananfår tunneln genom färdigställd och den vikti- Prop. 1992/93:176gaste delen av utbyggnaden till dubbelspår genomförd. Stora delar av banan fårny sträckning. Efter utbyggnaden kommer banan att medge hastigheter pååtminstone . Kust-till-kust-banan mellan och sydöstra för hastigheten på viktiga delsträckor. Ostkustbanan snabbtågsanpassas för 200 kilometer i timmenpå sträckan . Pågående dubbelspårsutbyggnaden mellan Uppsalaoch fullföljs. På sträckan blir viss hastighetshöjningmöjlig. Genom utbyggnaden av blir avsnittet Solna-Ro-sersberg fyrspårigtoch anpassat .