prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Jag ansei det raycket viktigt att refoiraarbetetnoga följs upp och att effekteraa av förändringen i metoder och arbetssättsuccessivt utvärderas. Detfe är enligt min meningen natuilig uppgift föi sora Prop. 1992/93:1(X) centraltämbetsverk för polisen. Uppgiften ligger helt i linje med Bilaga 3Rikspolisstyrelsens tillsynsroll och styrelsens ansvar för att förmedlasfetsmaktemas beslut till myndighetema inom polisen. Jag koraraei raot denna bakgmnd att föreslåregeringen att särskilt uppdra till att verka förgenomförandet av reforraeringen av polisens trafikövervakning och att varasammanhållande näi det gällei uppföljning och utväidering av refoimen.Uppdraget bör genomföras inora raraen för de raedel sora sfells till Rikspolisstyrelsensförfogande för den aktuella tidsperioden. Några särskilda befogenheter i frågaora trafikövervakning behöver, såvitt nu kan bedöraas, inte tillförasRikspolisstyrelsen, sora redan i följd av sin instmktion har en långt gåendebefogenhet när det gäller exerapelvis utvecklings- och samordningsfrågor inompolisväsendet. Flera av de förändringar sora länsstyrelsema självakan fetfe beslut ora att genoraföra är av sådant slag att det kan varavärdefullt för länsstyrelseraa att ha ett centralt stöd. Det kan t.ex. gällaupphandling av teknisk utmstning. Ett annat viktigt område där det är naturligtraed ett centralt agerande gäller metodutveckling och till viss del utbildning.Reforraeringen av polisens trafikövervakning koraraei att sfella anspråk pånyfenkande inom dessa omiåden. Riksdagenhar i det trafikpolitiska beslutet fastlagt mål för säkerhet ivägtrafiken. Ett av de nu gällande målen innebär att det tofela anfelet dödadeoch skadade i trafiken fortlöpande skall minska. De åtgärder sora behövergenoraföras för att målen skall kunna uppnås måste genomföras av ett stortanfel olika myndigheter och organisationer på trafiksäkerhetsområdet. Polisenär en viktig aktör i genomförandet. Regeringen förbereder entrafiksäkerhetspolitisk proposition som avses läggas frara för underförsfe . Frågan ora målen för trafiksäkerhetsarbetet i dess helhetkoraraei att fes upp i den nämnda propositionen. Flera av Trafikpolisutredningensförslag kommei också att behandlas i propositionen. En av polisens centrala uppgifter är att förebyggaoch förhindra brott. Detfe gäller självfallet också för polisenstrafikövervakning. Det är därför naturligt att, i enlighet raed Trafikpolisutredningensförslag, ange att målet för polisens trafikövervakning skall vara att skapatrygghet och säkerhet i trafiken och att minska anfelet dödade och skadade.Däremot vore det inte lämpligt att sätfe upp ett särskilt, från det nationellatrafiksäkerhetsmålet avvikande, resulfetraål för polisens trafikövervakninguttryckt i ett högsfe anfel dödade och skadade. Resulfetraålet för polisenstrafikövervakning bör i sfellet uttryckas sora ett krav på en ökning aveffektiviteten i trafikövervakningen på så sätt som framgår av det följande.Detfe bör ske genom en ändring i insatsemas inriktning och genom en fömyelseoch utveckling av arbetsformer och teknisk utmstning. Jag återkommer i detföljande till dessa frågon Xérksamhetsinriktning,metoder och utrustning i polisens trafiköver- Prop. 1992/93:100 vakning Bilaga 3 Medutgångspunkten att uppgiften att förebygga och förhindra brott är central ocksåför polisens trafikövervakning är det viktigt att öka polisens synlighet itrafikövervakningen. Poliser som syns i trafikövervakningen bidrar till attskapa trygghet hos trafikantema. har också föreslagitatt polisen skall synas mycket mer på vägama och i fetortstrafiken. Detfetillstyrks av ett stort anfel av remissinstanseraa. Flera reraissinstanserraarkerar emellertid betydelsen av att det också finns en doldtrafikövervakning som gör det möjligt att ingripa mot den gmpp av trafikantersom anpassar sitt körsätt till polisens trafikövervakning och sora offe på ettflagrant sätt överträder trafikregleraa när polisen är utora synhåll. Enligtmin mening är det nödvändigt att polisens trafikövervakning bedrivs såväl öppetsom dolt. En ökning av den synliga övervakningen är emellertid angelägen. Ökningen av den synliga trafikövervakningen kan skepå flera sätt. Det kan ske på så sätt att fler av polisens bilar ärpolismålade, raen också genora en ökad tillärapning av enmans- ellerparpatmllering, genom ett utökat anfel kontroller i trafiken och genom attarbetsmetoderaa i övrigt anpassas så att man erhåller maximal synlighet. Denslutliga avvägningen av förhållandet öppen/dold övervakning raåste, liksoraandra avgöranden ora vilka övervakningsraetoder som skall tillämpas, göras avlänsstyrelseraa och polismyndigheteraa tillsararaans raed de poliser soraskall genomföra övervakningen. Det är en uppgift för attstödja länsstyrelseraa och polismyndighetema med raetodutveckling och medutveckling av övervakningsutmstning också i denna del. När det gäller inriktningen av polisenstrafikövervakning föreslår att den raer konsekvent börinrikfes på de trafikmiljöer och trafiksituationer där risken för svåra olyckorär störst och på de tidpunkter då det råder hög trafik. Detfe sker, sorautredningen också konsfeterar, till viss del , men utredningen menaratt det bör genomföras mer konsekvent. Jag delar denna uppfattning men villäven markera betydelsen av att övervakningen inriktas på trafikfarligabeteenden och på andra allvarliga trafiksäkerhetsproblem som onykterhet itrafiken och fortköraing. Jag är raedveten om att det saknas metoder för attmäfe och följa upp regelefterlevnaden när det gäller de flesfe felbeteenden.Detfe får emellertid inte medföra att polisens trafikövervakning begränsas tillsådan övervakning för vilken det är raöjligt att raera noggrant följa uppeffektema. Det sfeller däremot krav på att polisen i samverkan med andramyndigheter och organisationer arbefer för att utveckla metoder för mätning ochuppföljning för alla viktiga övervakningsområden. har funnit att det finnsutiymme för stora effektivitetshöjningar genom förändringar av i försfe handarbetsmetoder, utmstning och organisation men också att det finns godafömtsättningar för en effektivitetshöjning genom en kiumig och engagerad kår avtrafikpolisen Utredningen redovisar också en för ny metodför att mäfe Prop. 1992/93:100 resultotet av polisens trafikövervakning. Deninnebäi att man raätei Bilaga 3 antolet personkontaktei som polisen hai itrafiköveivakningen - oavsett om de föranleder rapport eller inte. Utredningenhar med gott resultot prövat raetoden i fiill skala under en raånad. Jag finnerraetoden för mätning av effektiviteten i polisens trafikövervakning intressant,inte minst därför att den i sig innehåller incitoment för polismannen attaktivt söka kontakt med trafikanterna. Härigenom kan raetoden bidra till ettarbetssätt sora innebär att förtroende byggs upp mellan trafikanteraa ochpolisen i trafikövervakningen. Frågan om vilka metoder som skall tillämpas ochhur verksamheten raera i detolj skall matos och utvärderas är emellertid inteen fråga för regering och riksdag. Det är en sak för attinom raraen för sin föreskriftsrätt i fråga om planeringsprocessen inom polisento sfeUning till ora denna metod generellt skall tillämpas för särskildresulfetmätning. föreslåi att anfeletalkoholutandningsprov ökas så att de fno.m. budgeferet 1993/94 hai fördubblatstill 1,8 miljoner prov per ån För att uppnå detfe föreslår utredningen ettanfel åtgärder, såsom investeringar i s.k. sållningsinstmraent till varjepolisman och i fordon med s.k. bevisinstmment. För egen del anser jag attinsatser för att minska rattfylleriet är av störsfe vikt. Det är angeläget attTrafikpolisutredningens förslag så långt möjligt genomförs men inte heller idenna del är jag beredd att i mer exakfe termer ange raålet. Många av förslag fömtsätterutveckling av såväl arbetsmetoder som utmstning. Enligt utredningen bör man vidutveckling av både arbetsmetoder och utmstning fe till vara kunskaper ocherfarenheter från polismän på fåltet i betydligt högre utsträckning änhittills. Jag delar denna uppfattning. Det nya budgetsystemet för polisen innebäratt länsstyrelseraa vid sin fördelning av resurser och sitt beslut ominriktningen av polisverksamheten i länet skall avsätfe erforderliga resurserockså för investeringar i utmstning. roll i detfesanunanhang bör vara att utveckla nya arbetsraetoder och att följa den tekniskautvecklingen på orarådet för att dels kunna bisfe länsstyrelsema, dels kunnabedriva eller handla upp eget utvecklingsarbete när det gäller systera där detkrävs en enhetlighet i landet, eller där det kan vara förmånligt medgeraensarama inköp. Tiafikpolisutiedningen hai redovisat kritik mot atttrafikpoliseraa i alltföi stor utsträckning fes i anspråk för andra uppgifterän trafikövervakning. Jag delar självfallet uppfattningen att trafikpolisernai föisfe hand skall användas föi trafikövervakning, men vill raarkeraatt trafikpoliseraa också är en del av landets samlade poliskår och därförskall kunna användas även för andra uppgifter när det krävs. Detfe äreraeUertid ytterst en fråga om prioritering av resurser med utgångspunkt iövergripande bedömningar av kraven på polisverksamheten. Trafikpolisen avvikeri detfe hänseende inte på något avgörande sätt från vad som gäller andra grenarav polisverksamheten. Jag anser i likhet med utredningen det väsentligtatt ordningspolisens raedverkan i trafikövervakningen i fetortema ökan har föreslagit att personalutan polisutbildning Prop. 1992/93:100 får utökade uppgifter och ävenraedverkar på fåltet i uppgifter som inte Bilaga 3 kräver poUsutbildning. Ocksåpå denna punkt kan jag anslufe mig till föislagen och ansei att det liggeiinora raraen för det ansvar varje myndighetschef har att utnyttja sin personalefter deras kompetens och på effektivast möjliga sätt inom det regelverk somgäller kompetensfördelning och befogenheten har i syfte att få ut mesfemöjliga effekt av trafikpolisen också föreslagit en samverkan raed AB SvenskBilprovning när det gäller fordonskontroll på väg. Likaså har raan föreslagit attTrafiksäkerhetsverkets bilinspektörer förs till polisen efter awecklingen avverket. Förslagen koramer att behandlas i den trafiksäkerhetspolitiskaproposition som regeringen planerar . Jag vill i detfesammanhang endast understryka det i och för sig självklara att polismansbefogenhet i princip skall förbehållas den sora är polis. Trafikpolisutredningenhar lämnat förslag till organisation för trafikpolisen. Förslaget innebär i varje län skall ha en trafikpolis direkt undersfeUd länspolismäsferen.Det föreslås att regler om detfe fes in i de för länsstyrelsema gällandebesfemmelsema om polisväsendet i länen. Härtill föreslås att länsstyrelsema vidsin medelsfördelning avsätter en särskild post till länspolismäsferensförfogande för trafikpolisen i länet. Dessa medel föreslås trafikpolischefenkunna disponera löpande . När det gäller förslagen om organisationen ärremissopinionen blandad. För egen del anser jag följande. Sedan den 1 juli 1992beslufer länsstyrelseraa i princip själva ora vilka regionala funktioner somskall finnas i polisverksamheten i länet. Detfe ligger i linje raed attlänsstyrelsen har ansvaret för fördelningen av resurser liksora för attbesferaraa inriktningen av polisarbetet i länet. Det är inte lärapligt - ochknappast ens möjligt - att i detfe avseende särbehandla trafikpolisen. Detinnebär emellertid ett särskilt ansvar för länsstyrelseraa att - raedutgångspunkt i regeringens riktiinjer - i sin raedelsfördelning och i sinariktlinjer för polisverksamheten i respektive län sfella upp sådanaresulfetmått och andra krav på verksamheten att trafikövervakningen kanbedrivas med väsentligt ökad effektivitet jämfört med . Härav följer attdet i det stora flerfelet fall bör vara naturligt att det även i fortsättningenfmns särskilda regionala enheter för trafikövervakning i länen. Uppföljningen av reforraeringen av polisenstrafikövervakning blir raot denna bakgmnd särskilt viktig. Det bör, sora jagangivit inledningsvis, vara en uppgift för att i samiåd medlänsstyrelseraa utveckla foimeraa föi uppföljningen av trafikövervakningen. Som jag vidare redovisade inledningsvis är mångamyndigheter och oi;ganisationer engagerade i uppgiften att förbättratrafiksäkerheten. Från den 1 jantiari 1993 har det samlade ansvaretför trafiksäkerhetsarbetet på central nivå. uferbefer därför nu etttrafiksäker- ärockså väghållare för det sfetiiga vägnätet, på Prop. raotsvarande sätt somkommunerna är väghållare för det kommunala Bilaga 3 En utökadsamverkan mellan polisen och på olika nivåer samt med kommuneraablir raot denna bakgmnd viktig, liksom en nära samverkan mellanpolismyndighetema i olika län. kan, somTrafikpolisutredningen anger, avse frågor om att identifiera ferligavägsträckor, att åsfedkomma en helfeckande olyckssfetistik eller att länsstyrelsema stödjerkommuneraa i deras trafiksäkerhetsarbete. Samverkankan också avse utfårdandet av lokala trafikföreskriften Det är enligt min raeningangeläget att denna samverkan kommer till stånd, mendet bör ankorama på de berörda myndigheteraa att själva finna Reformeringen av polisens trafikövervakning sfellerstora och delvis nya krav på de enskilda polismännen. Det äi viktigt föikvaliteten i veiksamheten att de har en adekvat utbildning. Det är en frågaför att bevaka utbildningsfrågoma och att se till attutbildningen utvecklas och anpassas i linje med de förändringar sora sker iverksamheten. 7 Riktlinjer för polisverksamheten Följanderiktlinjer skall gälla för polisverksamheten. Detövergripande målet för polisverksamheten skall vara att minska brottslighetenoch öka människois trygghet i samhället. Polisverksamhetenskall i ökad utsträckning inrikfes mot brottsförebyggande åtgärder i vidraening och mot brottsförhindrande åtgärder (brottsförebyggande polisverksamhet).I polisens metodutvecklingsarbete skall den brottsförebyggandepolisverksamheten ges en framskjuten plats. En viktig del i detfe arbete skallvara att integrera brottsförebyggande åtgärder med annan polisverksamhet samtatt i nära samverkan med myndigheter och andra organ driva brottsförebyggandearbete. I den förebyggande polisverksamheten skall särskilduppmärksamhet ägnas åt ungdomar som är i riskzonen för att dras in ikriminalitet samt åt vaneförbryfere och andra sora svarar för en förhållandevisstor del av brottsligheten. Det som har anförts utgör inte något avsteg frånprincipen att det är en av huvuduppgiftema för polisen att utreda brott sorahör under allmänt åfel. Det är självfallet nödvändigt att tillräckliga resurseräven i fortsättningen avdelas för denna verksamhet. Det är angeläget att allaraöjligheter fes till vara att effektivisera utredningsverksamheten ochdärigenora öka anfelet uppklarade brott. Av särskild vikt är att den kvalificeradekriniinalpoUsveiksamheten utvecklas näi det gällei raetoder Prop.1992/93:100 och organisation. Samarbetet mellan polis och åklagare i fråga omfömndersökningar skall utvecklas i syfte att utnyttja myndigheteraas samladeresurser effektivare i utredningsarbetet. I arbetet raed att effektivisera denbrottsutredande verksamheten skall myndigheteraa beakfe vad som anförs iRiksrevisionsverkets rapport (F 1992:36) Effektivare brottsutredningan När det gäller inriktningen raot olika slag avbrottslighet är det i försfe hand en uppgift för polisen att själv göraprioriteringar med utgångspunkt från brottens straffskalor och andraomständighetei av betydelse, exempelvis lokala föihållanden. En säiskildinriktning böi dock göras mot våldsbrott och narkotikabrott. Polisens synlighet skall öka, bl.a. genom ett ökat inslag av fotpatmllering.Kvarterspolisverksamheten skall utvecklas och byggas ut väsenfligt. Deenskilda personer sora utsätts för brott skall sättas i centmra för polisensuppmärksamhet och omsorg. Samarbetet med brottsofferjourer bör utvecklas. Personer sora utsätts för akut brottshot måsteskyddas. Behovet av extra skydd för utsatfe kvinnor mot olika former avvåldsbrott måste därvid särskilt beakfes. Måletför polisens trafikövervakning skall vara att skapa trygghet och säkerhet itrafiken och att minska anfelet dödade och skadade. Effektiviteten i polisens trafikövervakning skallökas väsentligt. Det skall ske genom en ökad aktivitet och genom en ökadsynlighet i övervakningen. Trafikövervakningen skall inrikfes mot detrafikmiljöer och trafiksituationer där risken för svåra olyckor är stor ochpå de tidpunkter då det är högtrafik. Onykterhet i trafiken, fortköraing ochandra farliga beteenden skall uppmäiksamraas särskilt. Ordningspolisenskall öka sin medverkan i trafikövervakningen. Saraverkanskall utökas raed och kommuneraa. Idet långsiktiga utvecklingsarbetet inom polisen skall beakfes de nya krav påintemationellt polissamarbete som kommer att följa med närmande till EG och medökmngen av den intemationella brottsligheten Prop. 1992/93:100 med anknytning till andra delar av eller världen i övrigt. Enmålmedveten satsning bör göras på att rekrytera fler personer medinvandrarbakgmnd till polisyrket. Myndigheterpå alla nivåer inom polisen skall bedriva ett målmedveteteffektiviseringsarbete. Därvid skall bl.a. eftersträvas ett ökat saraarbeteraellan olika delar av polisorganisationen samt mellan polisen och organutanför polisväsendet. Genom effektiviseringar och rationaliseringar skallsäkersfellas att polisverksamheten kan bedrivas i enlighet med gällandeföreskrifter och riktlinjer och inom ramen för tilldelade resursen Utvecklandet av metoder för styming och uppföljningsamt för andra mtiner inom raraen för det nya budgetsystemet skall också ges enframträdande plats i utvecklingsarbetet inora polisen. Administrationen inora polisen skall minskas genomen ändamålsenlig organisationsutveckling och genora andra åtgärden Inom varjelän skall polisverksamheten organiseras så att länets sanunanlagdapolisresurser används på effektivast möjliga sätt. Investeringar och utbildning skall hållas på en högnivå med syfte att främja kvalitet och effektivitet i verksamheten. 8 Budgetförslaget i stort Riksdagenhar med anledning av regeringens proposition om åtgärder för att sfebiliseraden svenska ekonomin beslufet att sammanlagt 500 milj.kr skall sparas inomJustitiedepartementets område. Besparingar kommer att genomföras huvudsakligengenom rationaliseringar inom polisens område . Övergångkommer också att ske till studiemedelsfinansiering i fråga ompolisutbildningen. Mot bakgmnd av de besparingar som skall genomförasinom polisen tilldelas polisväsendet en etferig budgetram. Besparingaraa skalldock planeringsvis läggas fast. En fördjupad prövning kommer åter att ske förbudgeferet 1994/95. Vid beräkningen av medel för polisväsendet avseendebudgeferet 1993/94 föreslås att en besparing fes ut om 150 miljoner kronon Denåtersfeende besparingen om 350 nuljoner kronor föreslås fördelas lika mellanbudgeferen 1994/95 och 1995/96 och avser huvudsakligen åtgärder inom denregionala och lokala organisationen. Vid beräkning av anslag har enöverföring av resurser gjorts till anslaget B2 . Säkerhetspolisen avseendekostnader för hyra m.m. Medel för gemensam ADB-verksamhet har överförts tillanslaget B5. En teknisk justering av anslagsberäkningamaför polisväsendet har gjorts som ett led i över- gången till det nyabudgetsystemet för polisväsendet. En översyn konuner Prop. 1992/93:100 att göras av anslagskonstmktionen för . Sfetens kriminaltekniska laboratorium (SKL) är enmyndighet av central betydelse för rättsväsendet. SKL undanfes därför frånbesparingar och tillförs i sfellet medel för att säkersfella utveckling ochkvalitet inom kriminalteknikens område. Den lokala polisorganisationen tillförs raedel enligtplan för det ökade anfelet polismän som tillkommer inora polisväsendet. Medelom 10 miljoner kn beräknas för att raöjliggöra ytterligare försferkning avinsatser på narkotikaområdet. 9 Flerårsramoch fördjupad prövning Motbakgmnd av den omfattande besparing som skall göras inom polisväsendet underden kommande treårsperioden är min bedömning att en tvååisrara inte börtilldelas polisväsendet. En fördjupad prövning bör därmed ske även för detnästföljande budgeferet. 10 Lokalförsörjningför polisväsendet m.m. Byggnadsstyrelsenär lokalhållare för polisväsendet. Många av de byggnader som polisen disponerarfes också i anspråk av åklagarväsendet. Lokalbeståndet uppgår till drygt 1milj. m. Polisväsendet disponerar för innevarande budgefer ca 920 milj.kr förlokalkostnaden Under budgeferet 1991/92 har nya polis- ochförvaltningshus fegits i bmk av polisrayndighetema i och Oskarshanm.En ny förvaltningsbyggnad har invigts i Karlskrona.Arbetsgmppen i har fått nya lokalen kommer nya förvaltningsbyggnader iMalmö, och att kunna disponeras av polismyndighetema.Arbets-gmppema i , Ale, Ange, och Bålsfe kommei att flytfe ini nya lokaler . I övrigt pågår om- och tillbyggnad av polis- ochåklagarmyndigheteraas lokaler i samt nybyggnad av en förvaltningsbyggnadför polis, åklagare och häkte i . har för budgeferet1991/92 erhållit en revisionberättelse utan invändningan Anslagenför polisväsendet har budgeterats ufen hänsyn till de tekniska justeringar sommåste göras till följd av ändringen av nivån på lönekostnadspålägget, den ändradefinansieringsformen för Sfetshälsan, övergången till lån i Riksgäldskontoretsamt de nya pricipema för budgeteringen av anslagen. Riktlinjeraa fördessa förändringar har tidigare denna dagredovisats av chefen för (bilaga Prop. 1,Sfetsbudgeten och särskilda frågor). Det belopp som kommer att Bilaga 3 sfellas till myndighetemasdisposition konuner slutligt fastsfeUas enligt de redovisade riktlinjema ochkan därför avvika från det nu budgeterade Chefenför har redovisat ett förslag om generellräntebeläggning av sfetiiga medelsflöden samt presenterat den modell sora börtillärapas. Polisväsendet fömtom Säkerhetspolisen kommer fno.m. budgeferet1993/94 att tillärapa denna modell. Polisväsendet kommer därför att tilldelasräntekonto med kredit i och medlen under anslagen Bl, B3, B4och B5 förs till detfe konto. B 1.Rikspolisstyrelsen Prop. 1991/92Utgift 1 005 186 751 1992/93Anslag 566 630 000 1993/94Förslag 475 000 000 Medel för gemensam ADB-verksamhet böi enligtRikspolisstyrelsen beräknas under en särskild anslagspost under anslag. 2.Rikspolisstyrelsen föreslår attraedel sfells till förfogande för genomförande av Trafikpolisutredningensförslag. 3.Rikspolisstyrelsen föreslår attmedel avseende hyra, el och verksamhetsanknuten ombyggnad vid säkeihetspolisenoraföidelas fiån anslaget B 1. till anslaget B 2.Säkeihetspolisen. Förövriga yrkanden hänvisas till anslagsframsfeUningen. Underanslaget har beräknats medel för i dess funktion som centralförvaltningsrayndighet särat kostnaderaa för den operativa verksaraheten vidRikskriminalpolisen. Hit hör kostnader för personal av olika kategorier,utmstning och andra investeringar, lokaler m.m. Under anslaget har ocksåberäknats lönekostnader såväl för polismän som tjänstgör vid (utom Säkerhetspolisen) som för sådana som har kommenderats från en lokalpolismyndighet för tjänstgöring vid styrelsen. Medel för gemensam ADB-verksamhet för polisväsendethar överförts till anslaget B5. Lokala polisorganisationen med 112 milj.kn motbakgmnd av att ADB-verksamheten vid huvudsakligen utgör stödför den lokala polisorganisationen. Vid beräkningen av anslaget har medel avseendehyra, el och verksamhetsanknuten ombyggnad vid säkerhetspolisen omfördelas frånanslaget B 1. till anslaget B 2. JaghemsfeUer att regeringen föreslår att till för budgeferet 1993/94anvisa ett ramanslag på 475 000 000 kn B 2.Säkerhetspolisen Prop. Bilaga 3 1992/93 Anslag 400 000 000 1993/94Förslag 470 643 000 JaghemsfeUer att regeringen föreslår att till Säkerhetspolisen för budgeferet 1993/94anvisa ett förslagsanslag på 470 643 000 kn 1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1 000 1993/94 Förslag 1 000 1.Rikspolisstyrelsen yrkar attRiksdagen skall beslufe om att 700 polisaspiranter skall anfes vidpolishögskolan 2.Rikspolisstyrelsen yrkar attall utbildning (exkl uppdragsutbildning) vid finansieras via enanslagspost imder anslaget B 5.