prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — ttädde i kraftsom innebär att styrelsen, (), får ökade befogenheter. De delar av WFP-programmet som tidigare legatdirekt under ansvaret för FAO:s generaldirektör - vissa finansiella frågor ochkatastrofbeslut - har understäUts CFA:s ansvar. Förändringarna har ocksåinneburit att antalet som är medlemmar i styrelsen ökat till 27 avtotalt 42 representerade länder. WFP bedriver dels utveck-Ungsbistånd, delskatastrof- och flyktingbistånd. haromfattningen av den mer långsiktiga verksamheten s*:agne-rat allt eftersomkatasttofbiståndet växt i omfång. stödde WFP 266 pågåendeutvecklingsprojekt som bidrog med matförsörjning till ca 22 miljoner människor.WFP lämnar bistånd i form av livsmedel, där mattansoner delas ut tiU de anstäUdavid anläggningsarbeten, s.k. Food-for-Work-projekt. WFP ger också hjälp tiUfrån näringssynpunkt särskUt behövande grupper, t.ex. kvinnor, spädbarn ochskolbarn. I vissa faU säljs livsmedlen på den lokala marknaden för att medinkomsterna finansiera kommunitära projekt. Projektav mer socio-ekonomisk natur inkluderar stöd tUl jordbruksutveckUng,förbättring av infrastruktur på landsbygd. Stöd tiU nationelllivsmedelspolitik och hållning av matlager. WEP utnyttjas också i s.k.triangelaffärer. WFP bidrar i dessa fall med livsmedel tiU ett u-land i utbytemot överskottsproduktion av en annan vara, som sedan ges som bistånd till ettfredje land. Verksamheten är inriktad på de aUra fattigaste u-ländema, sommottar av WFP:s utveckUngshjälp. Inom ramen för WFP:sverksamhet skapades 1976 en mekanism för att ha tillgång tUl Uvsmedel vidkatasttof situationer: Internationella beredskapslagret för katastrofinsatser(lEFR). etablerades vidare en liknande mekanism för långvarigaflyktingsituationer (PRO). av WFP:s totala resursmobilisering gällde katasfrofbistånd ochflyktingar, en starkt ökande andel i förhållande tUl utvecklingsbistånd. Ettsamarbetsavtal mellan WFP och FN:s Flyktingkommissarie () trädde i kraftden och innebär att WFP successivt tar överlivsmedelsförsörjningen tUl flyktingar. Ett ansvar som tidigare ålegat UNHCR.WFP tar ansvar för att från givare söka de nödvändiga resurserna och för attleverera livsmedelsbiståndet ända fram tUl flyktingarnas vistelseort.Kvantiteten av livsmedel förmedlad av PRO förväntas öka i och med det nya avtalet. Givarna till WFP:s lEFR har ökatvarubindningens andel tiU . Det har fört med sig stora svårigheterför livsmedelsbiståndet att nå fram . lEFR:s ökande bUaterala karaktär ikombination med att de flesta givama alltmer tenderar att ge bidrag först nären katastrof bUvit känd, i motsats tiU den ursprungliga intentionen medberedskapslagret, underminerar lEFRs effektivitet. SkaU WFP kunna agerasnabbt krävs vid katastrofsituationer en rad åtgärder, såsom minskad bindningav bidragen till Uvsmedel och finansiella reserver som obundet kan användasför lokala/regionala uppköp samt fransport- ochleveransrelaterade kostnader. Som ett led i att öka effektiviteten ikatastrofhanteringen beslöt WFP att bUda (Immediate Cash Response)en fond som kan användas i ett initialt skede av en katasttof för lokal/regionallivsmedelsupphandUng. deltar aktivt i debatten om hur Uvsmedelsbiståndeti katastrofsituationer kan effektiviseras och bättre samordnas med andraFN-organ. Det svenska bidraget tUl lEFR kan användas för uppköp i elleri med exportproduktion. WFP:s styrande organCommittee on Food Aid Policies and Programmes (CFA) består fr.o.m. 1 januari1992 av 42 medlemsländer, varav är . Kommittén sammanträder tvågånger i , där WFP har sitt högkvarter. CFA skaU, utöver sinstyrelsefunktion för WFP, vara ett forum för debatt och ge rekommendationer ombiståndsmetoder och biståndspolitik på livsmedelsområdet. hade WFP1 550 anställda och ytterUgare 2 500 konsulter/korttidsanställda, av vilkamajoriteten arbetade i 82 mottagarländer och övriga (ca 160 handläggare och 250övrig personal) vid huvudkontoret i . Chef för programmet är sedan april 1992Catherine , . WFPfinansieras med frivUliga bidrag, dels i form av livsmedel, dels i form avkontantbidrag avsedda att täcka kostnader för adminisfration, frakter ochförsäkringar. Enligt stadgama skaU en tredjedel av de reguljära bidragen ges ikontanta medel för att finansiera den administrativa budgeten. GenomsnittUga andelen av bidrag i kontanta medelUgger dock på , vilket har medfört underskott i Ukvida medel under enrad år. Huvuddelen av den reguljära budgeten används för frans-portkostnader.WFP:s administration som tidigareutgjort av den totala omslut-lungen har ökat någotp.g.a. IEFR:s och PRO:s ökade verksamhet. Under1991 levererade WFP totalt 4,8 mUjoner ton Uvsmedel, fransport av bUateraltbistånd inberäknat. Om man ser detta i ett 10-årigt perspektiv kan man konstateraen markant ökning. WFP har årUgen levererat ca 2 mUjoner tonlivsmedel, dvs. av den globala livsmedelshjälpen. År 1988märktes en ökning jämfört med tUl . Av dessa 3,1mUjoner ton gick omkring 2,3 mUjoner ton tiU utvecklingsbistånd. Resterande0,8 mUjoner ton gick tiU katasttofinsatser. har totalavärdet legat oförändrat i förhållande tUl 1988, men katastrof- ochflyktingbiståndets andel har däremot ökat betydUgt i förhållande tiU resurserför utvecklingsbistånd. 1991 stod katastrof- och flyktingbiståndet för denstora ökningen och utgjorde mer än hälften av den totala resursmobiUseringen. Underbudgetåren 1991 /92 och 1992/93 har lämnat ett årligt reguljärt bidragpå 100 respektive , varav en ttedjedel för den administrativabudgeten. Utöver det reguljära bidraget har under de senaste budgetårenställt medel till WFP:s förfogande -22 mUjoner kronor /93 -föratt täcka vissa andra kostnader i samband med WFP-projekt. Dessa bidrag hartiU största delen använts för upphandling av ttansportmedel ochlagerhåUningsut-rustning. DärtUlkommer bidragen till beredskapslagret (lEFR) och för långvariga flyktingoperationer(PRO) som uppgår tUl 105 mUjoner kronor. Det svenskaåtagandet års livsmedelskonvention (FAC), beräknat tiU 50 miljonerkronor /93, kanaUseras helt genom WFP och får användas för utvecklings-,katastrof- eller flyktinginsatser. Konventionensom är freårig löper ut . Bidragsmåletför WFP:s reguljära resurser för utvecklingsinsatser var 1,5 miljarder USdoUar för tvåårsperioden - 92. Den totala resursmobiliseringen, som äveninkluderar katastrof- och flyktinginsatser, kommer att uppgåtill 2,4 - 2,6 mUjarder US doUar. Bidragsmålet för WFP:s reguljära utvecklingsinsatserför tvåårsperioden är . De största bidragsgivamaär , och . Den svenska andelen av WFP-medlen uppgårtiUca5%. WFPhar även fått en framträdande roU vid större katasttofsituationer där FN utkommitmed samordnade appeUer om bistånd. Vid dessa situationer, såsom PersiskaViken, Hom, , , har bidragit med ytterligaremedel från kafasfrofanslaget. Livsmedelshjälpskonventionen (FAC) LivsmedelshjälpskonventionenFood Aid Convention (FAC) är en del av det gällande intemationellaveteavtalet. Konventionen tillkom för att komplettera detta avtal med ettbidrag till u-ländemas livsmedelstrygghet genom en särskild biståndskonventionmed åtaganden om livsmedelshjälp. Dentidigare överenskommelsen förlängdes i flera omgångar, men har nuersatts av konvention som efter senaste förlängningen i juni 1991löper . Syftetmed konvention är liksom tidigare att bidra tUl att nå det mål på 10mUjoner ton spannmålsbistånd . somuppstäUdes av världslivsme-delskonferens. De11 medlemmama, varav EG är en, har åtagit sig att års konventiongöra utfästelser motsvarande minst 7,5 mUjoner ton . De största andelarnafaUer på , EG; , och vUka tiUsanunans svarar för närafre fjärdedelar av de totala åtagandena. har utfäst ett årUgt bidragmotsvarande , uppskattat tUl ett värde av /93, inklusive fransportkostnader. Bidragen utgår i form av Uvsmedelsle-veranser,främst spannmål eUer kontantbidrag, omräknade efter världsmarknadspris.Leveransema sker som gåva eUer med förmånUga lånevUlkor, bUateralt ellermultUateralt enUgt givarens bestämmande. Detsvenska bidraget kanaUseras i sin helhet genom WFP (som även får fraktbidrag)erUigt samma principer som för lEFR erdigt ovan, det vUl säga kontantbidrag föruppköp förefrädesvis i med exportproduktion. Det sekretariat och en under konventionen upprättad kommitté förlivsmedelshjälp () är ansvariga för konventionenstiUämprung. AUa elva medlemmar/ givare ingår i kommittén. INTERNATIONAL FUND FOR AGRICULTURAL DEVELOPMENT Internationella jordbruksutvecklingsfonden () DenintemationeUa jordbruksutvecklingsfonden () är ett FN-organ som upprättadesår efter en rekommendation av världsUvsmedelskonferensen . är att stödja projekt och utvecklingsprogram för livsmedelsproduktionoch livsmedelshantering i u-ländema. I synnerhet uppmärksammas de fattigasteu-länderna med Uvsmedelsbrist och med goda förutsättningar att ökalivsmedelsproduktionen. Särskild vikt skaU läggas vid näringsstandard och livsvillkorför de fattigaste befolkningsgrupperna. Under åren 1978-92bevUjade 313 lån tUl drygt 90 oUka länder tiU ett sammanlagt värde av 3,4miljarder US dollar. Av dessa lån gavs på synnerligen mjuka viUkor tiU defattigaste u-ländema. Räntan på dessa lån är och amorteringstiden femtioår, varav är amorteringsfria. Av de lån som har givits påde mest gynnsamma villkoren har huvuddelen gått tiU länder med en percapita-inkomst på eller mindre priser. Omkring 37 %av resurser gick tUl kategorin minst utvecklade länder. Av de totalaresursema har gått tiU asiatiska , tiU afrikanska,tUl latinamerikanska länder och tiU länder i ochNordafrUca. Under det särskUda Afrikaprogrammet, som finansieras med frivilUgamedel och som inleddes , har hittiUs bevUjat lån och bidrag om drygt300 mUjoner doUar. Utöver lån lämnar även tekniskt bistånd som hittiUsuppgått till ca 115 miljoner SDR. Av projekt har utarbetats av fonden,medan övriga utarbetats i samarbete med andra intemationella utvecklingsorgan,främst Intemationalla utveckUngsfon-den . - 149 - är indelade i tte kategorier: ,OPEC-länder och mottagarländer. Samtliga länder ingår i en styrande församling.Varje kategori har 600 röster. Inom de bidragsgivande kategorierna fördelasrösttätten i huvudsak i relation tiU bidragsandel. lFAD:s styrelse består av 18 medlemmar, sex frånvarje kategori. St3a'elsen väljs . är ordinariestyrelsemedlem för de nordiska länderna med som suppleant. Sekretariatet,som har knappt 200 anstäUda, leds av algerien Idriss Jazairy. Fondenhade för sin första verksamhetsperiod (1977-81) 1 061 nuljoner US dollar tillsitt förfogande, varav kom från OECD-ländema och från OPEC-län-derna.Sveriges bidrag uppgick till sammanlagt 115 miljoner kronor.Detta utgjorde av den totala summan. Denförsta påfyllnaden om omfattade tteårsperioden1981-83. OECD-ländemas bidrag under påfyUnaden var 620 miljoner US doUar,OPEC-ländemas medan övriga på friviUig basissvarade för 30 mUjoner US dollar. bidrog med 148,3mUjoner kronor, vilket var av det totala på- fyllnadsbeloppet.Inbetalningen tiU den första påfyUnaden gick långsammare än väntat och IFADtvingades därför att skära ned utlåningen. Den andra påfyUnaden för perioden innebaratt bördefördelningen förändrades meUan de båda bidragsgivande kategoriernafrån tiU . Som en följd av svåra situation utarbetadeIFAD ett särskilt program för länder i söder om , vUkadrabbats av torka och ökenutbredning. Programmet syftar till att förbättrajordbruksproduktionen genom att främja traditioneUa grödor, förbättra småskaUgabevattningsanläggningar och vidta miljövårdande åtgärder. Drygt 300 mUjoner USdollar inbetalades för perioden . bidrag uppgick till 131,7miljoner kronor för hela perioden. Överenskommelseom den fredje påfyllnaden av finansieUa resurser för tvåårsperioden1990-92 nåddes . Den uppgår tiU 562 mUjoner US doUar varavOECD-länderna svarar för , OPEC-ländema för endast 124mUjoner US doUar och, som en nyhet , för 63 mUjoner USdollar. Därmed har bördefördelningen meUan de två ttaditioneUa givarkategoriernai praktiken förändrats i än högre grad än vid de tidigare påfyllnaderna. Sverigesandel har ökat tUl av den totala påfyllnaden. Den uppgår därmed tiU143,. Underår påbörjades förhandlingarna om en fjärde kapitalpåfyllnad för perioden1994-96. LUcsom i tidigare förhand-Ungar är den finansieUa bördefördelningenmeUan OECD- och OPEC-länder den svåra stötestenen. Om denna fråga inte går attlösa på ett tillfredsställande sätt kan diskussionema övergå i en debatt om omstruktureringav hela . FN:s flyktingkommissarieinrättades utifrån behovet att lösa de europeiska flyktingarnassituation efter . UNHCR:s gmndläggande mandat, att gerättsUgt skydd åt personer som p.g.a. välgrundad fruktan för förföljelse flyttsitt hemland, finns nedlagt flyktingkonvention och 1967 årstiUäggsprotokoU. Defirutionen av flyktingar har breddats i ochCenttalamerika tiU att även omfatta de som flyr på grund av konflikter sominte nödvändigtvis är riktade mot enskUda personer. Enviktig del av UNHCR:s arbete är inriktat på att genom intemationella avtal ochnationeU lagstiftning främja flyktingars rättigheter, samt övervaka att dessatillämpas av de enskilda statema. har en ökad betoiunglagts på förebyggande insatser och förbättrad kata-sttofberedskap.Medvetenheten om att barn och kvinnor utgör av flyktingarna har lett tiUatt man aUtmer söker anpassa sin verksarrUiet tiU att mötadessa gruppers speciella behov. Enligt FN:s uppgifter finns ca 17 mUjonerflyktingar utöver 2,65 miljoner under mandatet för förpalestmaflyktmgar (UNRWA). Huvuddelen av världens flyktingar finns iutvecklingsländerna, vilket har medfört att UNHCR:s verksamhet i storutsfräckning inriktas också på materieUt Samarbetet medWorld Food Programme (WFP) har lett tUl en överenskommelse som innebär attWFP fr.o.m. övertar hanteringen av Uvsmedelsbiståndet tiUflyktingar. UNHCRsöker aktivt finna varaktiga lösningar för flyktingama. FriviUig repatrieringtiU hemlandet är den bästa lösningen. I situationer då hemvändande ej ärmöjligt inom en överskådUg framtid, kan hjälp tUl integration i asyUandet ges.Då fara för den enskUdes säkerhet eUer andra speciella skäl föreUgger kanomplacering i fredje land komma ifråga. Utöver sitt reguljära program kanUNHCR, på generalförsamlingens uppdrag, bistå flyktingar efteråterkomsten tUl hemlandet för att underlätta deras återanpassning. UNHCR:sverksamJhet granskas av en rådgivande kommitté, den s.k. exekutivkommittén.Kommittén har 47 medlemmar. Kommittén har sitt årsmöte en gång i Genevedär flyktingkommissarien har sitt säte. DäremeUan fungerar den genomarbetsgrupper för adminisfrativa frågor samt för rättsUga skyddsfrågor (s.k.protection). är , , flyktingkommissarie. Flyktingkommissariensverksamhet finansieras nästan helt genom frivilUga bidrag, huvudsakUgen frånmedlemsländema. av budgeten finansieras över FN:s reguljärabudget. UNHCR:s budget reguljära programuppgår tiU 372 mUjoner US dollar. Inklusive de särskUda programmen beräknas detotala behoven för verksamhetsåret uppgå tUl . De största bidragsgivama var , ,, , , och Storbritarmien. reguljära bidrag /92 uppgick tiU Flyktingar i väriden, 31/12-1992 Ca17 miljoner människor i världen ärflyktingar. Som syns på karten är några av världens fattigaste länder de största mottagarna av flyktingar.Karta: UD-SIDA Därutövergavs extra bidrag från bl.a. anslagsposten Katastrofer, stöd tillåteruppbyggnad, m.m. reguljära bidrag för /93() uppgår tUl 235 mUjoner kronor. för palestinaflyktingar (UNRWA) FN;shjälporganisation för palestinaflyktingar inledde sin verksamhet . UNRWAbistår de flyktingar som lämnade vid staten tiUkomst samtde som blev flyktingar 1967.1 dag är ca 2,5 mUjonerpalestinier registrerade hos UNRWA i , , samt iGazaområdet och på . Ungefär en fredjedel av dessa befinner sig iflyktingläger. Programmet förpalestinaflyktingar omfattar utbildning, hälsovård, social verksamhet och Uvsmedelshjälp.Genom utbUd-ningsprogrammet, vUket omfattar drygt hälften av budgeten, utbildasbl.a. 365 500 barn. Omkring 10 000 lärare, nästan samtUga palestinskaflyktingar, arbetar inom utbUdningsprogrammet. På grund av den försämradesäkerhetssituationen på /har UNRWA även kommit att utveckla enskyddsfunktion för flyktingarna. Kriget i har på olika sättirmeburit påfrestningar på verk- genom en omfattande palestinsk invandrfrig från , en ökadarbetslöshet och en allmänt sämre ekonomisk situation i de ockuperadeområdena. UNRWA:s chef, med titelgeneralkommissarie, rapporterar tUl generalförsamUngen om organisationensverksamhet. tiUfrädde liter Turkmen från somgeneralkommissarie. En rådgivande kommitté bestående av tio medlemsländerfinns för planering av organisationens verksamhet. 1993års utgifter beräknas tiU ca 295 mUjoner US dollar. UNRWA:s budgetsystem mednUlande treårsplanering övergick 1992 tUl tvåårsplaner. De största bidragsgivama tiU UNRWA är , ,, och . Det svenska bidraget för /93 uppgicktiU , vilket innebär en andel om . Utöverbiståndet tiU UNHCR och UNRWA, så bidrar tUl flyktinginsatser genomFN:s Uvsmedelsprogram, WFP. Dessa bidrag redovisas under avsnittet"IntemationeUt Uvsmedelsbistånd och jordbmksutveckling." ■"" '" '-\¥> -' Atu, FOTO:HELDUR NETOCHNY/BAZAAR Några barn i byn i Somaliaäter ett mål Unimix vid en irländsk fijälp-organisations utspisningsplats. FN:s program för kontroll av beroendeframkallande medel (UNDCP) FN:sprogram för kontroll av beroendeframkallande medel (UNDCP) skaU både inom ochutanför FN-systemet ha den centrala och samordnande rollen i deninter-nationeUa narkotikabekämpningen. har stött insatsermot de växande narkotikaproblemen genom stöd tiU UNDCPis (tidigare )verksamhet. De svenska bidragen till den intemationeUa narkotikabekämpningenökade kraftigt tiU följd av den ökade narkotikahandeln . Målet förnarkotikaprogrammets verksamhet är att angripa narkotikaproblemet genom attminska både tillgången och efterfrågan på iUegal narkotika samt genom attbekämpa den Ulegala handeln. Medlen för att uppnå detta är: stöd tUl altemativ odling ellerannan inkomstbringande verksamhet som avser ersätta odling av narkotikagrödor, stöd till behandling,rehabiUtering och social återanpassning av missbrukare, stöd tUl utbUdning ochinformation om de skadliga verkningama av narkotikamissbruk, stöd tiU utbildning itiUämpning av narkotikalagar, stöd tUl laboratorieutbildningför narkotikaanalyser, stöd tUl forskning samt stöd tUl konfroUinsatser. Detkonkreta arbetet går ut på att utarbeta nationella handlingsplaner med de berördaländerna och sen i enlighet med den i dessa utarbetade sttategin implementeraprojekt. Begränsade resurser samt övertygelsen att narkotikaproblemet bästbekämpas ur ett brett perspektiv har dock lett till att UNDCP i hög grad sökersamordna sina projekt med andra organisationer. Samarbete bedrivs redan medt.ex. FAO och WHO. Det finns dessutom samarbetsförslag med bl.a. deintemationeUa utvecklingsbankema, med ambitionen att dessa i sinautvecklingsprogram tar hänsyn till narkotika som ett viktigt element i vissaländers ekonomiska och sociala situation. UNDCP:s exekutivdirektör,undergeneralsekreterare , är direkt understäUd FN:sgeneralsekreterare. UNDCP har ingen styrelse. De största givarländerna, ditSverige hör, samlas två gånger tiU informella möten tiUsammans medprogrammets ledning för diskussioner kring verksamheten och ekonomin. Sverigedriver aktivt behovet av att tUlsätta en styrelse i vUken bl.a. mottagarländernaskall representeras och som mer löpande kan följa organisationens verksamhet. Sekretariatsfunktionernafinansieras genom FN:s reguljära budget. UNDCP:s operativa verksamhetfinansieras genom frivUliga bidrag. Bidrag har lämnats från ett 50-tal länderoch budgeten omfattar ca 70 miljoner US doUar. På polisstationen i ,, tar man fingeravtryck pa en gripen knark-fiandlare. På bordet finns bevismaterialet: några gram fieroin ocfi redskap för missbruket. 1992/93 utbetaladeSverige 54 mUjoner kronor tUl programmets operativa verksamhet. Sverigefinansierar därmed av den operativa verksamheten. Internationella familjeplaneringsfederationen (IPPF) FamUjeplaneringhar i många länder startats genom initiativ av frivUliga organisationer. IPPF,den intemationella famUjepIaneringsfederationen bildades . Föreningen iSverige hörde tiU federationens grundare. IPPF länkar nu samman lokalaorganisationer i över 150 länder. IPPF har konsultativ status i ECOSOC och harett formaUserat samarbete med , . Det övergripande målet förIPPF:s verksamhet är att främja famUjeplanering och ansvarsfuUt föräldraskap,dvs. att människor själva skall kunna besluta om när de viU ha och kan ta handom ett bam. Detta ses som en grundläggande mänskUg rättighet. Federationenverkar för att öka medvetenheten om befoLkningsfrågomas betydelsei nationeU och intemationeU utvecklingsplanering och för att utveckla ochförbättta tillgången till familjeplaneringsservice. Särskilda ansttängningargörs för att uppmärksamma kvinnomas centtala roU. Genom att vidga samarbetetmed andra enskilda och meUanstatUga organisationer, söker IPPF bredda ochintensifiera sin verksamhet. Federationen samarbetar nära med WHO och UNFPA ifrågor som rör sexualundervisning, nufrition och familjeplaneringsservice, ochmed i program som länkar famUjeplanering tiU . Efterfrågan på IPPF:s insatser ökar. I federationen finns 123organisationer. Representanter för samtUga medlemsorganisationer sammankallasvart tredje år till medlemsförsamUngen för att bl.a. faststäUa den treårigaarbetsplanen. Verksamheten leds i övrigt av st3a'elsen, , sombestår av representanter för medlemsorganisationerna, s.k. volontärer, valdapå regional basis. Representanter för bidragsgivande länder deltar i årligaöverläggningar med sekretariatet. Generalsekreterareär dansken , tidigare generaldirektör för sekretariat ligger i . lPPF:sverksamhet finansieras genom frivilUga bidrag från regeringar (), organisationeroch privata bidragsgivare. DärtUl kommer s.k. lokala inkomster frånmedlemsavgUter, försäljning av preventivmedel och bidrag från statliga ochprivata källor vilka direkt tillfaller medlemsorganisationerna. varden totala inkomsten , 76,0 mUjoner US dollaroch prognosen för är 84,9 mUjoner US doUar. ,, , , och är de största bidragsgivama.USA beslöt att inte ge fortsatt statligt bidrag till IPPF, eftersom manansåg att federationen förespråkade aborter som en familjeplaneringsmetod. IPPFhar å sin sida beslutat att medlemsorganisationerna själva avgör möjlighetemaatt stödja laglig aborfrelaterad verksamhet. USA:s familjeplaneringsföreningingår i federationens medlemskrets och federationen har ett regionalt kontor iNew . Detsvenska bidraget för /92 uppgick till 90 mUjoner kronor. Detmotsvarar av orgarusationens totala irUcomster. /GATTRS internationella handelscentrum (ITC) ITCbUdades med syfte att bl.a. främja u-ländemas export genom medverkan imarknadsundersökningar, utveckling av nya produkter, marknadsföring ochuppbyggnad av nya institutioner för export. Även importtelaterade projekt förekommer.1 enUghet med nordiska rekommendationer har ITC i högre grad uppmärksammat deminst utvecklade länderna. Riktlinjernaför lTC:s verksamhet faststäUs av de beslutande organen i och pågrundval av rekommendationer från en rådgivande grupp "Joint AdvisoryGroup on ITC", i vUken aUa FN:s och ;s medlemsländer kan delta. Förden löpande verksamheten svarar ett sekretariat i med ca 270 anstäUda,vartUI kommer ca 700 expertkonsult-uppdrag i ITC:s samarbetsländer. MeUan åren1981-92 var svensken exekutivdirektör. Posten är sedan januari1992 vakant på grund av oenighet mellan och FN om stäUning ochanstäU-ningsvUlkor för ny ITC-chef. ITC:stotala budget uppgick tUl 55 miljoner doUar. ITC:s tekniska samarbetsprogramfinansieras genom UNDP-bidrag och friviUiga bidrag. är den störsteenskUde bidragsgivaren. Det svenska bidraget uppgår /93 tUl 23nuljoner kronor, varav 2 miljoner kro- nor till ITC:sråvaruprogram. Dessutom samarbetar med ITC inom ramen för det bUateralautvecklingssamarbetet. Ett svenskt förslag om förändrade former förfinansiering och styrning av biståndet inom ITC har varit föremål förkonsultationer i en särskUt tiUsatt arbetsgrupp. (of the Lower Mekong Basin)etablerades 1957 av FN med , , och som medlemmar.