prop · GG03250 · 1992-12-31 00:00:00 — På detta område finns den mest påtagliga spännvidden iåsiktsformuleringen, alltfrån önskemål om mer uttalad betoning på just denkristna etiken till avståndstagande från det kristna med hänvisning till religionsfriheten.Vissa önskar mer fokusering på allmänmänskliga etiska värden. Ordetlivstolkning anses oklart. Ekumeniska skoldelegationen bland andra anser att denkristna etiken behöver definieras närmare än vad som sker i bilaga 8beträffande skolans värdegrund och mål, tillämpbarhet i skolans vardag ochundervisningen i olika ämnen, särskilt religionskunskapen. , bland andra, anser att den kristnaetiken allena inte kan ligga till grund för de värderingar som präglar ettmångkulturellt samhälle som . påpekar vikten avatt den starka betoningen på tio bud och humanismens grundläggandeprinciper inte ställs i motsatsförhållande till andra religioners och kulturersetiska grundprinciper. menar att det tydligare bör framgåatt kristendomen är en av många religioner, och att den inte, i ett globaltperspektiv, har en överlägsen ställning. anser att den etiska grunden, betydelsenav att stärka det egna kulturarvet som grund för samverkan, att utvecklaförmåga att förstå och leva sig in i andras villkor, ytterligare bordeförstärkas, så att läroplanens behandling av frågorna inte blir så snävtEuropacentre-rad. Mål-och resultatorienteradstyrning Prop. A .. . X..-I.4 ■ . u . . u f,, .. -.- . Avsnittet Måldokument ochstyrsystem har fatt övervägande positiv kri- Bland andra Ekumeniska skoldelegationen ° ställersig positiv till den nya ansvarsfördelningen för skolan och övergången från enregelstyrning till en mål- och resultatorienterad sådan, under förutsättningatt såväl individens som samhällets bästa står i centrum. SIOSanser dock att kommittén, i ambitionen att ange tydliga mål och riktlinjer,påtagligt har förbisett att det i den svenska skolan finns ett ansenligt antalinvandrar- och minoritetselever med annat modersmål än svenska och "omskolan skall främja dessa elevers harmoniska utveckling" krävs angivelseav tydliga mål och riktlinjer. RBU menar att de nationellt fastställda målenkräver en betydligt mer distinkt skrivning vad avser behoven hos elever medrörelsehinder än vad som är fallet. Kommunförbundetpåpekar att frågan huruvida en centralt reglerad timplan är förenlig med enmål- och resultatstyrd skola, bör övervägas i ett längre perspektiv. Samverkanmed förskola och skolbarnsomsorg Ifrågan om samverkan med förskola och skolbarnsomsorg beklagar ett antalinstanser, däribland Högskolan för lärarutbildning i , Högskolan iSundsvall/, , TCO och Föreningen ,att de tidigare intentionerna med ett gemensamt styrdokument för barnomsorg ochskola inte fullföljdes. kom-mim anser att en gemensam arbetsplan försåväl förskola som skola och skolbarnsomsorg med fördel kan utarbetas lokalt.Växjö kommun förespråkar att en tydligare definition av vem som har ansvaretför att samverkan kommer till stånd och genomförs, exempelvis rektor, bör uttalas, BRAanser att det till de motiv kommittén anger för skolans samverkan med förskolaoch skolbarnsomsorg bör läggas det förebyggande. års forskning tyder,enligt BRÄ, på att tidiga insatser är av stort brottsförebyggande värde.Bollnäs kommun framhåller i sammanhanget att förskolan har ett egenvärde ochatt förskolepersonalens kompetens bör tillvaratas, inte bara i en samverkaninför skolstarten, utan också i övrigt i undervisningen, framför allt pålågstadiet. tillstyrker resonemanget om samarbetet medskolbarnsomsorgen, men påpekar att liknande resonemang om samverkan mellanskola och samt fritids- och kulturverksamhet möjligen saknas. Ettflertal instanser, däribland LR, , , , Högskolan iKarlstad, , Högskolan för lärarutbildning i ,, , , , , ,, , , , Öster- Prop. 1992/93:220 sundsoch kommuner, instämmer i att frågan om skoltidens Prop.1992/93:250 längd och skolpliktens inträdande kräver en samlad översyn.Ljusdals Bilaga 2 kommun menar att frågan om tidpunkt för skolstart ochskoltidens längd bör avgöras innan en ny läroplan fastställes. Även Boråskommun anser att det hade varit bra om läroplanskommittén haft ett förslag tilllösning och inte bara ett krav på översyn. Sundsvallskommun anser att vi även fortsättningsvis bör ha en nioårig skola, men medmöjlighet till ett tionde frivilligt år för de elever som så önskar eller sominte kunnat nå de mål som anges för den obligatoriska skolan. kommunförespråkar att ett tionde skolår införs för att undvika minskning av depraktisk-estetiska ämnena och för att möjliggöra de nya områden som kommitténförslår, bl.a. en satsning på språkinlärning och föreslår en obligatorisk förskola för sexåringar, som skulleinnebära att i förskola utgör det första i en tioårig skolgångför alla barn. delar kommitténs uppfattning att en samladöversyn behövs, men anser att kommittén inte beaktat de möjlighetertill samverkan mellan skola och skolbarnsomsorg som finns såväl organisatorisktsom innehållsmässigt. ser med stor oro på den tidi-garelagdaskolstarten och dess konsekvenser för barn. Läroplaner för samt gymnasieskolan och komvux Läroplanenavser de övergripande målen och riktlinjerna för respektivegymnasieskolan och komvux. Läroplanerna fastställer även skolformernasvärdegrund och uppgifter. Målen är disponerade i bl.a. områdena: Kunskaper ochfärdigheter. Normer och värden samt Elevernas ansvar och inflytande. Viktigabyggstenar i förslaget är uppdelningen av mål i strävansmål och uppnåendemål.Nedan behandlas några av de delar i läroplansförslagen remissinstanserna haft synpunkterpå. Av de remissinstanser som yttrat sig i frågan har den övervägande delen iprincip tillstyrkt förslagen. Instanserna har särskilt uppskattat denkortfattade strukturen och den tydliga ansvarsfördelningen. Ettantal remissinstanser påpekar att samstämmigheten mellan begynnelsekapitlenoch läroplanens utformning är bristfällig. T.ex, , ,, Uruversitet, BRA och RBU saknar en koppling, iflera sammanhang, mellan de inledande resonemangen och läroplansförslaget.Remissinstanserna har i regel inte uttalat sig om läroplanen för gymnasieskolanoch komvux separat, utom i vissa begränsade avsnitt. Flertaletremissinstanser stöder förslaget att gymnasieskolan och komvux får en gemensamläroplan. Detta anses förbättra förutsättningarna för ett livslångt lärande ochminska risken för återvändsgränder. anser attsamtliga läroplaner borde ha omarbetats sam- Prop. 1992/93:220 . Detborde, enligt ha prövats om mål och riktlinjer Prop.1992/93:250 för grundskola, grundsärskola, träningsskola och specialskolakunde Bilaga 2 sammanföras till ett måldokument. Teologiska instittitionenvid förordar att samtliga avsnitt om skolans värdegrund sesöver igen, samordnas, preciseras och får ett enhetligt språkbruk - allt medsyftet att skapa teoretisk klarhet, men också underlätta för alla dem som sedanskall försöka omsätta detta i skolans arbete. / Saruivikenframhåller att texten till läroplanen bör omarbetas så att elever och lärareförstår syfte och innehåll, RHS påpekar att det kan bli svårt att få en djupareförståelse för "målet" då texterna i förslaget är korta och fåmotiveringar finns med. Skolansvärdegrund tillstyrks på samtliga punkter av . Den etik, somutredningen föreslår att skolan skall präglas av, har sin historiska bakgrundi kristendomens ställning och den västerländska traditionen i det svenskasamhället. vill dock föreslå, med utgångspunkt från den faktiskaverkligheten i dagens mångkulturella samhälle, att det inte görs eninskränkning till kristendom och västerländsk humanism. menardäremot att den kristna etiken och den västerländska humanismen såsom grund förskolans arbete tydligare bör framhållas och inte sammanblandas med andravärdegrunder. anser att hänvisningarna till etik ochvästerländsk humanism bör lyftas ur förslaget, då de kan misstolkas, även omsynen på att vårt samhälle i mångt och mycket bygger på detta delas avorganisationen. ÄvenSkellefteå kommun föreslår att begreppen "etik och västerländskhumanism" stryks på alla punkter där de ingår i förslagen. Motiveringen äratt begreppen har vållat en omfattande diskussion där varje inlägg vittnat omatt definitionerna av begreppen är lika många som antal personer som deltar idebatten, kommun framhåller vidare att det är viktigt att skolansundervisning är neutral i religion i vårt pluralistiska samhälle.Utbildningssamrådet för grundskollärarstudenter påpekar att genom att hävdaden kristna etiken, och därmed kristendomen som religion, som vägledandeföljer en direkt motsägelse i kravet på kulturell mångfald. Utbildningssamrådetanser att den svenska skolan måste anamma samtliga konsekvenser av en alltmerinternatio-naliserad tillvaro och bygga på en demokratisk samhällssyn och en humanistiskmänniskosyn. Mål och riktlinjer Prop. SFSanser att den beskrivning av kulturarvet som ges i den inledande tji i texten och i uppnåendemålen i avsnittet Kunskap och färdigheter är ° Det är enligt SFS orimligt att elevernas insikter skall begränsastill svenska och västerländska värden då vi går mot en alltmer mångkulturellvärld. SFS anser också att förslaget alltför lättvindigt avfärdar den komplexaproblematik som jämställdhet mellan könen utgör och menar att frågan bör få enmer framskjuten plats under . Även Utbildningssamrådetför grundskollärarstudenter saknar normer om jämställdhet mellan kvinnor ochmän. () konstaterar att jämställdhetsaspekterkan och bör läggas på alla de fem huvudområden som behandlas i mål och riktlinjeri läroplanen. Föreningen har förslag till skrivningar som omfattar bl.a.nyfikenhet och intresse för det som är för könet otraditionellt, medvetenhetom värderingar kring kvinnligt och manligt, behovet av att utveckla en tryggoch tidsenlig könsidentitet etc. Skolverketföreslår att målet om det svenska samhällets grundläggande värden ochkonsekvenserna för det personliga handlandet bör kompletteras så att ävenkonflikter mellan grundläggande värden och existerande verklighet skallbelysas. Bland annat och anser attmiljöfrågorna behöver ges större tyngd i läroplansförslaget. SAFanser att de föreslagna läroplanerna är alltför likartade. Man vill att detskall framgå att skall ge alla elever en tillräcklig medborgerligbildning medan gymnasieskolan skall förbereda för yrkesliv ochhögskolestudier. Flera remissinstanser, exempelvis och SAMVUX,påpekar att läroplanstexten i vissa avsnitt bör kompletteras i syfte attåstadkomma vuxenanpassning. LRpåpekar i likhet med t.ex. Komvux att den utformning somläroplansförslaget har fått ibland leder till oklarhet om vilken skolform somavses. Begreppen "skolan" och "eleven" känns fel eller otydligtnär man avser vuxna studerande. Vidare påpekar LR i likhet med t.ex.Stockholms, och kommuner, att vissa strävansmål under rubrikenKunskaper och färdigheter uppenbarligen endast gäller elever i gymnasieskolansom läser ett helt program. Det gäller målen "-kan kommunicera på minsttvå främmande språk" och "- har en god insikt i centrala delar av detsvenska och västerländska kulturarvet". Dessa strävansmål kan inte gällaför studerande i komvux, som t.ex. läser enstaka yrkesämnen eller deltar igrundläggande vuxenutbildning. Iförslaget till läroplan för finns bland riktlinjerna en uppmaningtill att nära samverka med gymnasieskolan. Flera remissinstanserframhåller att det bör vara ett åliggande även för gymnasieskolan att samverkamed . Uppnåendemåloch strävansmål Prop. .,...■ . . , ,, , . " ", Prop. Majoritetenav de remissinstanser som kommenterat uppnaendemalen ochsträvansmålen har ställt sig positiva till förslaget. somdock framkommer gäller framförallt ordvalet och uppdelningens Blandandra , och kommun avvisar orden somsådana och föreslår i stället de språkliga konstruktionerna "mål attsträva efter", "mål att uppnå". Vidare föreslår Högskolan iSundsvall/begreppen "visioner och mål". rekommenderar "mål och ideal". LRanser att uppdelningen strävans-uppnåendemål är riktig men finner samtidigtatt den kan vara svår att tillämpa. Även är i huvudsakpositiv till uppdelningen men framhåller att innebörden av den måstepreciseras. KTHmenar att strävansmålen är, om de tolkas bokstavligt, alltför utopiska, medanHögskolan i ställer sig frågande till om bildningsbegreppet gåratt förena med speciella uppnåendemål. Kungl.Vetenskapsakademien pekar på vissa oklarheter vid tillämpningen avuppdelningen av målen. Bland annat är det, enligt , oklarthur uppnåendemålen skall relateras till skolans läroplaner och hur utbildningenskall bedrivas i skolans verklighet. Statskontoret anser det angeläget attmåldefinitionerna klarläggs, T,ex. bör mål, enligt Statskontorets mening, varakonsistenta och uppföljningsbara. Strävansmålen motsvarar mer den anda och detförhållningssätt som bör prägla skolarbetet. De motsvarar närmast begreppetriktlinjer, menar , Även Utbildningssamrådet för grundskollärarstudenterhar synpunkter på uppdelningen och menar att man måste se över vad som ska ståvar. Det finns, enligt Utbildningssamrådet, exempel på strävansmål som istället borde vara uppnåendemål. framhåller att"strävansmålen" dels är värderingar som borde utarbetas i skolorna,dels är svåra att följa upp. "Uppnåendemålen" däremot kan och börföljas upp på såväl lokal som nationell nivå. kommtin anser attuppdelningen i två slags mål är överarbetad och medför att målformuleringarnablir onödigt otydliga. Blandandra Barn- och påpekar att det är viktigt attuppnåendemålens minimikrav inte blir maximikrav. Elevernas ambitioner måste,enligt delegationen, uppmuntras, T,ex, , Högskolan iSundsvall/, , och kommuner menar attuppnåendemålen i vissa fall är orealistiska och vill varna för att sätta målenför högt. RHS föreslår att även uppnåendemål formuleras som inte direkt ärinriktade på kunskaper och färdigheter som t.ex. förmågan att samarbeta, attgenerellt lösa problem, att ta personlig ställning, att ta ansvar osv. , , HCK, och uttrycker oro över attuppnåendemålen i vissa fall är formulerade så att de ej kan uppnås av elevermed svårigheter. anser att sådana mål bör omformuleras tillsträvansmål. Specialpedagogik menar attden styrning av kunskapsutveckling som Prop. 1992/93:220 uppnåendemålen kan leda till är olycklig för elever med vissa svårighe- Prop.1992/93:250 ter. GöteborgsUniversitet anser att vissa strävansmål som formulerats i läroplansförslagetför gymnasieskolan och komvux är intetsägande och inte visar något av dekompetenskrav i arbetslivet som betänkandet kort diskuterar (sid. 108):"Kommunikations- och observationsförmåga, analytisk förmåga och förmågaatt ta initiativ och att arbeta i lag blir viktigare än faktakunskaper medkort livslängd." anser detta olyckligt både med tanke på dekrav på en utvidgad kompetens som har rests från näringslivets sida och medutgångspunkt i de vetenskapliga studier som har visat på problemen igymnasieskolan med just utvecklingen av denna sorts kompetens. Ansvarsfördelningenbland skolans personal har generellt fått ett positivt mottagande blandremissinstanserna. Ett antal instanser har dock vissa kommentarer. Östersundskommun anser att den statliga styrningen är för stor påskolområdet. Kommunens ansvar bör omfatta mer än enbart medelstilldelningen ochmed det möjligheten att uppnå de nationella målen. Ansvarsfördelningen bör kommunensvara för och den bör inte regleras av den nya läroplanen. svar på ansvar för skolans verksamhetsplanering i förslaget. Det ärenligt högskolan väsentligt att lärarna ges en stor del av ansvaret förverksamhetsutvecklingen såväl i mer snäv mening inom den egna ämneskompetensen,som inom skolan som helhet. SFS framhåller att rektor skall vara ytterstansvarig för att arbetet utvärderas och att resultatet synliggörs. Specielltrektors ansvar är det flera remissinstanser som har synpunkter på. Skolverketpåpekar att avsnittet om rektors ansvarsområde när det gäller börharmonieras bättre med gymnasieskolans motsvarande avsnitt. LR ser det somangeläget att ett antal uppgifter, som i förslaget lagts under såväl rektorssom lärares ansvar, samlas under rektors ansvar. Bl.a.SAF och LR vill att rektors personalansvar tydligare skall framgå. SAF anseratt det tydligare bör anges i läroplanen att rektor har en chefsroll för allpersonal i skolan samt ett samlat ansvar för att skolan producerar ett brautbildningsresultat, konstaterar bl.a. att det blir rektorsuppgift att entusiasmera lärare och annan personal inför utformningen avlokala arbetsplaner och handlingsplaner liksom att ansvara för kontakten ochsamarbetet med föräldrarna och ansvaret för föräldrainflytandet över elevemasskolgång. Arbetarskyddsstyrelsen,och även LR, vill i läroplanen betona rektors ansvar för att i enlighet medarbetsmiljölagen och föreskrifterna om internkontroll av arbetsmiljönintegrera arbetsmiljöarbetet i den övriga verksamheten. Rektors ansvar förtrafikundervisning ifrågasätts, bland annat av och Arvikakommun. däremot att det är ytterstangeläget att läroplanen klarlägger rektors an- Prop. 1992/93:220 svar för att se till att eleverna har säkra skolvägar samt att trafiksäker-Prop. 1992/93:250 hetsfrågor tas upp i undervisningen. Folkhälsoinstitutetoch BRÅ anser att rektor eller annan lämplig person bör tilldelas särskiltansvar för områdena sex och samlevnad, alkohol, narkotika och tobak,trafikfrågor samt bok- och bibliotekskunskap på motsvarande sätt som gäller förgymnasieskolan. kommun och i saknar dennuvarande läroplanens skrivning om ansvar för att eleverna har tillgäng tillskolbibliotek. kommun vill att rektors ansvar för miljöfrågorna lyftsfram mer i läroplanen. Socialstyrelsenpåpekar att rektors ansvar bör omfatta även uppföljning och utvärdering av samarbetetmellan grundskola, förskola och skolbarnomsorg. Företeelserna skolk ochmobbning borde, enligt , ha belysts i betänkandet. Särskiltrektors och lärares ansvar borde tydliggöras. RHS påpekar vikten av att rektorges ett tydligare ansvar för att skolverksamheten i sin helhet bedrivs medutgångspunkt från alla uttryckta strävansmål i läroplanen. RHS vill även attläroplanen starkare betonar rektors ansvar för att samverkansformer mellanskola och föräldrar utvecklas och att föräldrarna får infiytande över elevemasskolgång. Även bl,a. BRÅ och anser att kommitténs behandlingav samverkan mellan skola och hem är alltför defensiv och enkelriktad. att man klarare än som skett börmarkera skolans ansvar för samverkan med hemmen, särskilt under det inledandegymnasieåret. Kommunförbundetriktar på vissa punkter kritik mot den detaljerings-nivå som Läroplanskommitténanvänder i utformningen av ansvaret på olika nivåer. Ett exempel är regleringenav SYO-personalens arbetsuppgifter. och flera kommuner påpekaratt studie- och yrkesorienteringen är viktig, men att regering och riksdag inteskall tala om för kommunerna hur de skall organisera sina insatser. Det räckerenligt många remissinstanser med att ge ett övergripande ansvar till rek-tom.AMS tycker att det är bra att rektorns ansvar för syoverksamheten tydliggörs.AMS framhåller också att lärarnas insatser kan komplettera, men inte ersätta,den specialkompetens i vägledning som syopersonalen har. och vill betona att stor vikt måste läggas på skolansarbetssätt. Det blir enligt viktigare att utveckla metoder förhur inlärningen skall gå till än att precisera exakt vad barn skall lära sig.Enligt BRA:s uppfattning finns det en risk att arbetsuppgifter Som kräversamarbete och gemensamt ansvarstagande, vilket är viktigt att eleverna fårträning i, kommer att minska. saknar i betänkandet begreppenarbetsenheter och studieledare, vilket är en arbetsgrupp, som rektor även ifortsättningen behöver. vill att det i läroplanenanges vilka uppgifter elewårdsper-sonalen skall arbeta med. SFS framhåller attLäroplanskommittén inte genomgående använt si- Prop. 1992/93:220 nakunskaper om inlärningssituationen vid utformandet av läroplanen. Prop.1992/93:250 Nästan genomgående har kommittén formulerat sig att "skolanskall ge Bilaga 2 kunskaper, eleverna får kunskaper, lärarna skall geeleverna". Elevorganisationenoch anser att de av föreslagnaformuleringarna om elevinflytande är för generella och svaga. Rådet tar i sittremissyttrande också upp problemet med mobbning och refererar till enintervjuundersökning av ungdomar i åldern . Drygt en lärdedel uppgavatt de blivit utsatta för mobbning, den övervägande delen i skolan.Bara en Värdedel av dem som utsatts för mobbning hade diskuterat det med, fåttstöd eller hjälp av en lärare. Enligt rådets uppfattning skullemobbningsproble-men kunna förebyggas bättre genom ett utvidgat inflytande ochansvarstagande för lärare och elever inom detta område. Rådet framhåller likasåatt elevernas sociala utveckling främjas av delaktighet och ansvarstagande, Västeråskomun framhåller att lärares skyldighet att samverka över ämnesgränsernauttryckligen bör framgå av läroplanen medan SFS föreslår att det i läraresåligganden bör ingå att kontinuerligt hålla sig å jour med utvecklingen bådeinom de egna ämnena och den pedagogiska forskningen. Mångaremissinstanser anser att det saknas en övergripande idé om hur skolan skallmöta och förebygga svårigheter för dels elever med en kompliceradinlärningssituation, dels elever med funktionshinder. Blandandra Högskolan för lärarutbildning i , , , , , , ,, . , , och Österåkerskommuner menar att större uppmärksamhet borde riktas mot de svaga eleverna.Socialstyrelsen anser att i alltför liten utsträckningberört olika grupper av elever som behöver speciella insatser för attutbildningen skall bli likvärdig för alla. Att den föreslagna nedskärningen avpraktiskt-estetiska ämnena är särskilt olycklig för dessa elever poängteras avt.ex. , , och kommuner. Bl.a. harpåpekat att läroplanerna skall omfatta alla elever, dvs även dem som harfunktionshinder av olika art och grad och att läroplansförslaget därför måstebearbetas. Närdet gäller kursplanerna uppskattas allmänt avsnittet i kursplanen i Svenska ombarn med behov av stöd. Däremot anser t.ex. , , ,och att samtliga kursplaner bör innehålla ettavsnitt om barn, som behöver särskilt stöd. Remissinstansernahar, när det gäller döva och hörselskadade elever, särskilt poängterat viktenav tvåspråkighet och att såväl teckenspråk som svenska måste ingå iutbildningen. framfört behovet av en,för elevgruppen med grava språkstörningar, sär- Prop. 1992/93:220 skilt anpassad målformulering. En klarare skrivning i ansvarsfördelningen vad gäller elever med svå-Bilaga 2 righeter efterfrågas av bl.a. RBU, , Utbildningssamrådetför grundskollärarstudenter, kommun. Elewårdspersonalens rollbehöver särskilt klargöras enligt t.ex. ,, , och Boråskommuner. Läroplanskommitténredovisar i betänkandet färdiga kursplaneförslag i svenska, matematik ochmusik och förslag till huvudsakligt innehåll i övriga ämnen. Det ges även enallmän redovisning av kursplanernas funktion, struktur och uppbyggnad. Avde remissinstanser, som har kommenterat kursplanerna, tillstyrker de flestaförslaget. delar syn på kursplanernas roll,funktion, struktur och uppbyggnad. I de förslag som har lagts fram krävs dock,enligt , en tydligare åtskillnad mellan de delar i kursplanerna somhar föreskriftsstatus, och de delar, som måste anses vara kommentarer tillkursplaner. kommun saknar i kursplaner och timplan utrymme föraktiviteter, som ej går att hänföra till enskilt ämne, eftersom de ofta ärämnesövergripande eller integrerade. Det gäller tema och/eller projektstudier,periodläsning m.m., som nuvarande läroplan uppmanar till. Statskontoret anseratt målstrukturen och hierarkin i förslagen till kursplaner inte är konsistenta.Som exempel hänvisar Statskontoret till kursplanen i B-språk där delmålen gårlängre i kraven på kunskaper än huvudmålet för ämnet. Ävennär det gäller uppdelningen av mål i uppnåendemål och strävansmål ställer sigde flesta instanser, som har yttrat sig, positiva. Ett antal remissinstanser,däribland , , Högskolorna i och ,, , , och kommuner, anserdock att uppnåendemålen i vissa fall, särskilt när det gäller svenska,matematik och musik, är orealistiska och har satts för högt.