prop · GG03119 · 1992-12-31 00:00:00 — som på regeringensuppdrag uttett frågan har anfört att förbudet under sådana förhållanden kommeratt gälla också bl.a. blod, fen cx;h ben från självdöda djur. Jagdelar den uppfatming som förs fram av i att någonätskiUnad inte bör göras mellan djur som självdött cx;h djur som avU-vats utanefterföljande uppslakming. Även i det senare fallet får det fömtsättas varafräga om sjuka djur. Någon utvidgning av förbudet tiU att gälla också fodertiU pälsdjiu- är jag inte beredd att förorda. Ienlighet med förslag bör användning av fisk till fodergenerellt undantas frän förbudet. Vidare bör i enskilda fallkunna medge att självdöda djur eller delar av sådana djur används för utfodringav exempelvis vissa rovdjur som hälls i djurparker och liknande anläggningar. Foderlagensbestämmelser om omhändertagande av foder cx;h om straff bör också ändras så ande omfattar den aktuella förbudsbestämmelsen. 3.6 Utökade möjligheter att meddela föreskrifter om fodersom innehåller antibiotika m.m. Mittförslag: Bemyndigandet i foderlagen för regeringen eller, efter regeringensbestämmande, att meddela föreskrifter om användningen av fodersom innehåller antibiotika eller kemoterapeutiska medel vidgas till att gällaockså importen, tillverkningen, försäljningen och hanteringen i övrigt avsådant foder. Promemoriansförslag: Överensstämmer med mitt. Skälenför mitt förslag: Av foderlagens inledande paragraf följer att varor somomfattas av läkemedelsförordningen (1962:701) inte räknas som foder ellerfodertillsatser. Genom en bestämmelse i läkemedelsförordningen undantasdjurfoder som innehåller antibiotiJca eller andra kemoterapeutiska medel CKhsom har tUlverkats vid foderfabrik eller liknande anläggning från förordningenstillämpningsområde. Ett motsvarande undantag har inforts i den nyaläkemedelslagen (1992:859). För sädant foder gäller i ställetfcxlerlag-stiftningens bestämmelser. Den ordningen har valts av följande skäl.Att hantera foder som tillsatts antibiotUca eller kemoterapeutUca enligt debestämmelser som gäller för läkemedel är olämpligt redan därför att detvolymmässigt rör sig om så storakvantiteter. Främst i fräga om framställningen skiljer det Prop. 1992/93:119sig också från andra läkemedel och låter sig därför inte sä väl inpassas i läkemedelsförordningensregelsystem. Dessutom skuUe det innebära att en mängd foder kom att generelltundantas från foderlagstiftningens område och de krav som där uppställs påbl.a. den hygieniska kvaUteten (prop. 1984/85:149). Dennya läkemedelslagen har som nämnts utformats med utgångspunkt i att dennuvarande gränsdragningen mellan tillämpningsområdena för fcxlerlagstifmingenresp. läkemedelslagstifmingen behålls oförändrad. Enligtfcxierlagen är det förbjudet att använda antibiotika och andra kemoterapeutiskamedel i fcxler i tillväxtbefrämjande syfte. Enligt lagen får sådana medeltiUsättas foder endast för att förebygga. Undra eller bota sjukdom eUersjukdomssymptom. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande. Jordbruksverketfår meddela föreskrifter eller ställa upp villkor för användningen av fcxlersom innehåller sådana medel. Någotmotsvarande förbud finns inte inom EG. Det är inom EG tiUåtet att somfodertillsats använda tillväxtbefrämjande medel, coccicUostatika (förebyggandemedel mot tarmparasiter), vissa antibiotUca och andra medicinska preparatSverige får emellertid enUgt behålla sin nuvarande reglering.Enligt avtalet skaU de fördragsslutande partema se över firågan . Enändring i bestämmelsema bör dcx:k göras i det här sammanhanget. För att få enbätoie överensstämmelse med den fördelning som i praktiken tillämpas mellanLäkemedelsverket och bör befogenheten att meddela föreskrifterom användningen av foder som tillsatts antibiotika eller kemoterapeutiskamedel vidgas tUl att gälla också import, tUlverkning, försäljning CKh hanteringi övrigt av sådant fcxler. 3.7 Bara fodertillsatser som tillåts enligt EES-avtaletfår användas Mittförslag: Som fodertillsats skall i fortsättningen få användas endast sådanavaror eUer ämnen som tillåts enligt cx;h som förtecknas iföreskrifter som meddelas av . Promemoriansförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Förslaget har i allmänhet tUlstyrkts av remissinstanserna. Jordbruksverketpåpekar att förprövningskravet inom EG inte bara gäller fodertillsatser utanockså s.k. särskilda produkter (direktiv /47 l/EEG). Dessutom fmns en negativUsta över förbjudna råvaror (kommissionens beslut 91/516/EEG). Enligt verketbör det därför föreskrivas att bara sådant "foder" som tillåts enUgtEES-avtalet skaU få användas. anser även i fortsättningen bör kräva att en fodertillsats skall vara av värdeför djuret anser att man bör behålla möjligheten attstäUa upp särskUda vUUcor för användningen av tiUåuia va- ror och ämnen, om derta ärmöjligt enligt . Förbundet ifrägasätter Prop. 1992/93:119 ocksä omden uttryckliga hänvisningen i lagtexten tiU är nödvändig. I varjefall efterlyser förbundet en enhetlig Unje i det avseendet i detlag-stifmingsarbete som pågår inom olika departement för att anpassa svenskaregler till bestämmelser. Skälenför mitt förslag: Enligt foderlagen får som fcxlertiUsats bara användas sådanavaror eUer ämnen som har godkänts för ändamålet Frågor om gcxlkännande avfodertillsatser prövas av . Enligt förordningen tiU foderlagenfår en tUlsats godkännas bara om den är av värde för djuret eller annars börtiUätas av särskilda skäl. Enligtde rättsakter som omfattas av (direktivet 70/524/EEG medändringsdirektiv) får inte användas andra fcxlertiUsatser än sådana som ärupptagna i en bilaga tUl direktivet Det ankommer på eller,under vissa fömtsätmmgar, att avgöra vUka varor cx;h ämnen somskall tas upp i bilagan. För den prövningen har i direktiven föreskrivits ensärskild procedur som bl.a. innebär au kommissionen skall begära yttrande aven expertkommitté. Kommissionen kan besluta i frågan om den följer kommirténsyttrande. I annat faU ankommer det på ministertådet an avgöra om tillsatsenskaU tiUätas. Beslutsbefogenheten återgår emeUertid tUl kommissionen omministertådet inte inom fattat något beslut Vad som sagts omfodertillsatser gäller cx;kså i fråga om de s.k. särskUda prcxiiUctema, bl.a.bioproteiner (direktivet 82/471/EEG med ändringsdirektiv). Närdet gäller tiUsatser som är tillåtna inom EG men inte i innebär avtaletatt när detta ttäder i kraft måste ifrågavarande tillsatser godtas också här ilandet. Vi kan inte längre upprätthålla vårt krav aU en tillsats skaU vara avvärde för djuret för att kunna godkännas. Nägot motsvarande krav gäiler inteinom EG. Inte heller blir det möjligt att ställa upp särskilda nationellaviUkor för användningen av tiUsatser. skaU en EFTA-stat i fråga om tillsatser som är gcxlkända iEFTA-staten men inte inom EG överlämna viss i avtaletnärmare beskriven dokumentation till medlemsstatema inom EG och tillEG-kommissionen. Nationella tUlstånd som har lämnats av en EFTA-stat skall bliföremål för EG:s prövning enligt den ovannämnda proceduren före den 1 januari1995. Det sagda gäller cKkså i fråga om de s.k. särskilda produktema. Vissatillsatser, t.ex. preparat som tillförs foder till renar, är godkända i Sverigemen finns inte med bland de tillsatser som godkänts av EG. Godkännandena måsteupphävas först om EG vid sin prövning skulle vägra godta dessa tillsatser.Avtalet innebär följaktiigen inte något hinder mot au tillsat-sema användsintill dess prövningen sker cx;h självfallet även därefter under fömtsättningatt EG godkänner tillsatsema. får behålla sin nationella lagstiftning när det gällerantibiotika, ccKcidiostatika cx;h andra läkemedel samt konserverings-mecUetmyrsyra. De fördragsslutande partema skall se över frågan . Föratt åstadkomma en anpassning tiU bör den nuvarande lägre- Prop.1992/93:119 geln som fömtsätter godkännande av en svensk myndighet för att enfcxlertiUsats skall få användas bytas ut mot en regel som innebär att enfcxlertUlsats får användas bara om den är tilläten enligt . 1lagtexten bör uttrycket "fodertUlsats" kunna användas som eu samlandebegrepp för varor eller ämnen som inom EG betecknas antingen somfodertillsatser eller s.k. särskilda produkter. Det bör nämnas att det avJordbmksverket omnämnda kommissionsbeslutet om förbjudna råvaror inte ingår ide rättsakter som omfattas av Föratt införliva förteckningen över tillåtna tillsatser med svensk rätt bör detankomma på att i föreskrifter ange tillsatsema. Av den nyalagbestämmelsen bör det framgå att sådana föreskrifter kommer att meddelas. 3.8 Anpassning av terminologin samt uppgiftsskyldighetenvid överlåtelse av foder Mittförslag: I det bemyncUgande som finns i fcxierlagen för föreskrifter om bl.a.märkning skall vad som sägs om den som hanterar foder yrkesmässigt forförsäljning i stället gälla den som tar befattning med foder som "skallsläppas ut på marknaden". Vidare vidgas bemyndigandet till att gällaföreskrifter om hur uppgifter som skall lämnas i samband med överlåtelse avfoder skall vara utformade. Promemoriansförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Förslaget bio-äds av remissinstansema. Skälentill mitt förslag: I 6 § fcxierlagen finns ett bemyndigande för regeringeneller, enligt regeringens bestämmande, att meddela föreskrifterom skyldighet för importörer, tiUverkare cxh förpackare av foder att göraanmälan om verksamheten till , att föra sådana anteckningar omverksamheten som behövs för konttollen och an genom märkning eller på annat sänlämna uppgifter om varoma när dessa överlåts. Skyldighetengäller den som yrkesmässigt för försäljning importerar, tillverkar ellerförpackar foder eller fodertillsatser. Motsvarande skyldighet enligt EG:sbestämmelser är knuten till att varoma skall släppas ut på marknaden. Deuttryck som används i den engelska översätmmgen är "marketing" eller"place on the märket'. Somnämnts inledningsvis ställs inom EG en rad krav när det gäller marknadsföringenav fcxlervaror. Av cUrektiven följer att upplysningama om varorna skall varobjektiva cxh kortekta. I direktiven specificeras vilka uppgifter som skaUlämnas om fodrets tekniska kvaUtet Det anges cxkså viUca uppgifter som fårlämnas frivilligt. Foderlagens bemyndigande bör förtydUgas så att det klart framgår attJordbnUcsverket kan ges befogenhet att ställa motsvarande krav i verketsforeskrifter om märkning cxh atman upplysningsskyldighct 3.9Jordbruksverket får överlåta tillsyn Mittförslag: ges möjlighet att överlåta åt annan myndighet änlänsstyrelsen att utöva viss tiUsyn. Promemoriansförslag: Överensstämmer med mitt Skälenför mitt förslag: Tillsynen över att foderlagstiftningen efterföljs utövas avJordbmksverket. Enligt fcxierlagen har emellertid möjUghet aUöverlåta viss tillsyn tUl . Enligt börtillsynsuppgifter kunna överlämnas cxkså till annan myncUghet än länsstyrelsen.1 promemorian angavs att den myndighet som närmast åsyftas är Statensveterinärmedicinska anstalt som utför analyser cxh konsulteras vid tiUsyn.Säväl som har i sinaremissvar påpekat att också andra myndigheter kan komma i fråga för olikatillsynsuppgifter. Det gäller främst cxh Sverigeslantbmksuniversitet. Bestämmelsema bör ändras så au en sådan överlåtelse avtillsyn kan ske. Ett regionalt tillsynsansvar får dock inte överlåtas tUl någonannan myndighet än . 4.1 och den svenska lagstiftningen Vadbettäffar utsäde omfattar bestämmelser som återfmns i EG:srättsakter om handeln med utsäde, en gemensam sortUsta för lantbmksväxter,sortbeskrivningar när det gäller köksväxter och lantbmksväxter samt rätt tillSttängare regler for förekomst av flyghavre. För att utsäde skall fåsäljas inom EG ställs krav pä officiell certifiering, dvs. au utsädet godkäntsefter en kvalitetsbedömning. Kravet på certifiering gäller inte bara utsäde förlantbmksväxter utan även utsäde för köksväxter (direktiven /400/EEG,66/40l/EEG, 66/402/EEG, 69/208/EEG och 70/458/EEG). Vidare krävs for attutsäde skall få säljas att sorten i fråga finns upptagen på en nationellsortiista eller på EG:s officiella sortlista (direktiv /457/EEG och70/458/EEG). Närdet gäller förekomst av flyghavre i utsäde har vissa länder fått bemyndigandeau ha Sttängare regler än vad som annars gäller inom EG (direktiv /268/EEG). De svenska bestämmelsemapä omrädet finns i utsädeslagen (1976:298), Prop. 1992/93:119utsädesförordningen (1980:438) och i föreskrifter. Enligtutsädeslagen får regeringen eUer myncUghet som regeringen bestämmer meddelaforeskrifter om att utsäde får överlämnas tiU annan eller föras ut ur landetendast om statsplombering av utsädet har skett (2 §). Med statsplomberingavses en kvalitetskonO"oU av utsädet, plombering av förpackning ochutfärdande av bevis om plomberingen. Avbestämmelsema i utsädesförordningen följer bl.a. att statsplombering bara får skeav utsäde av sådan sort som befunnits uppfylla vissa angivna krav efterprövning av . Iutsädeslagen finns vidare bestämmelser om att den som begär statsplombering avutsäde är skyldig att betala växtförädUngsavgift (4 cxh 6 §§). 4.2 Behovet av anpassning EES-avtaletföranleder vissa ändringar i utsädeslagen. Vår statsplombering innebär enkvaUtetskonttoU som i sak överensstämmer med EG:s krav på certifiering. Vi böremellertid överta EG:s begrepp på området. Utöver viss annan ändring avterminologin bör de lagändringar göras som föranleds av attväxtförädUngsavgiften slopas. Vidare bör befogenheten i lagen att ställa kravpå utsäde som skall exporteras upphävas. Idet följande behandlas dessa lagändringar i särskUda avsnitt 4.3 EES-anpassning av terminologin på utsädesområdet Mittförslag: Terminologin i utsädeslagen anpassas till den som gäller påutsädesomrädet inom EG. Detta innebär an begreppet "överlämnande tUlannan" i 2 cxh 3 §§ utsädeslagen bör bytas ut mot orden "släppa utpå marknaden" samt att ordet "statsplombering" i 1-3 §§ utsädeslagenbör bytas ut mot ordet "certifiering". Promemoriansförslag överensstämmer med mitt förslag. Skälenför mitt förslag: Enligt 2 § utsädeslagen (1976:298) får regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter om att utsäde av visstslag får "överlämnas till annan" endast om statsplombering av utsädethar skett Begreppet "överlämnas till annan" förekommer också i 3 §.Inom EG använder man sig inte av detta begrepp. I stället används begreppet"släppa ut på marknaden". För att få fullstäncUg överensstämmelsemeUan kraven i de relevanta direktiven och svenska föreskrifter bör uttrycket"släppa ut på marknaden" föras in i 2 och 3 §§. Medbegreppet "statsplombering av utsäde" avses enligt 1 § 2 utsädeslagenProp. 1992/93:119 förvaltningsuppgift som innebär kvalitetskono-oll av utsäde,plombering av förpackning med utsäde och utfärdande av bevis därom. EG använderen annan terminologi. I stäUet för begreppet statsplombering används ordetcertifiering. Utsädeslagen bör ändras så an begreppet"statsplombering" ersätts med ordet "certifiering". Äventerminologin i utsädesförordningen bör anpassas till den ovan föreslagna. 4.4 Växtförädlingsavgiften tas bort Mittförslag: Bestämmelsema om växtförädlingsavgift i utsädeslagen utmönsttas. Promemoriansförslag överensstämmer med mitt förslag. Skälenför mitt förslag: Enligt utsädeslagen (1976:298) skaU växtförädlingsavgift tasut vid statsplombering, om sorten inte är skyddad enligt växtförädlarrättslagen. Växtförädlingsavgiftförekommer inte inom EG. innebär att av EG certifierat utsädekommer att accepteras i i fortsätmingen utan om-plombering med svenskstatsplombering. Därmed försvinner fömtsättningama att på ett enkelt sättuppbära växtfErädlingsavgifter eftersom avgiften tas ut vid självastatsplomberingen. Avgiften infördes för att stödja växt-föräcUingen iSverige. fick växtföräcUama genom växtförädlartättslagen (1971:392)möjUghet att skydda nya växtförädUngsprodukter och att ta ut licensavgift förskyddade sorter. VäxtforäcUingsavgiftemasbetydelse som stöd tiU svensk växtföräcUing har successivt minskat cxh har i stort sett ersatts av den royalty som växtför-äcUingsföretagen kan ta utmed stöd av växtföräcUarränen som ett sätt att fmansiera svensk växtförädling.Växtförädlingsavgiften bör på angivna skäl avskaffas vilket redan anmälts iårets budgetproposition och utsädeslagen ändras i enlighet härmed.Bestämmelser om växtförädUngsavgift finns cxkså i utsädesförordningen. Dessabör givetvis cxkså utmönstras. VäxtföräcUingsavgiftensborttagande leder till en konsekvensändring i 2 § lagen (1984:151) ompunktskatter och prisregleringsavgifter. 4.5 EES-anpassning av reglema om export av utsäde Mittförslag: Krav eller villkor bör inte ställas på utsäde som är avsett förexport. Promemoriansförslag överensstämmer med mitt förslag. Skälen för mitt förslag:Enligt svenska bestämmelser får utsäde av lantbmksväxter inte foras ut urlandet utan att vara statsplomberat Skälet för denna bestämmelse är attväxtföräcUmgsavgift skaU kurma tas ut EG-reglema gynnar export cxh innehålleringa villkor vad gäller certifiering eller andra krav. De krav som skalluppfyllas ställs av importlandet. För import till EG ställs däremot krav så attimport i princip endast får ske frän godkänt ttedje land cxh då endast om EG:sminimikrav är uppfyllda. Import skall normalt ske med OECD- ochISTA-orangecertifikat, på vilka skaU garanteras att EG:s minimikrav uppfyUs.Någon omplombering av importerat utsäde behövs inte. Detta är inte hellerfallet med utsäde som säljs inom EG. Enanpassning tiU vad som gäller inom EG innebär att den nuvarande möjlighetenatt ställa krav eller villkor på utsäde som är avsett för export bör tas bort.Bestämmelserna i utsädeslagen bör ändras i enUghet härmed 5 Lagstöd införs för provtagning på djur 5.1 Lagstöd införs för kontroll av hälsoläget bland djuroch användningen av läkemedel på djur Mittförslag: Lagstöd införs som möjliggör provtagning på eller undersökning avdjur dels for att kartlägga förekomst av, fastställa frihet från ellerkonttollera vissa smittsamma djursjukdomar, dels för att kontroUeraanvändningen av läkemedel och lUcnande. Promemoriansförslag: Överensstämmer i huvudsak med min förslag. Remissinstanserna: Av deremissinstanser som uttalar sig i frågan är alla utom en. Statskontoret,positiva tUl forslaget. Statskontoret uttrycker viss tveksamhet med hänvisningtUl att en möjUghet till tvångsvis provtagning möjligen kan uppfattas somstötande. Ett överordnat tillsynsansvar bör enligt Statskontoret övervägas ochdet bör finnas möjlighet att överklaga. Flera remissinstanser framhåUer artden föreslagna lagen är angelägen. anför att denföreslagna lagen bör utformas så att det också blir möjligt art ta prover i djurbesättrUngarför att konttoUera användningen av läkemedel. EnUgt ärdet angeläget art det klarläggs hur förhållandet meUan friviUigahälsokontroller enUgt lagen (1985:342) om kontroU av husdjur cxh en provtagningenUgt den föreslagna lagen skaU organiseras. Av de remissinstanser somtUlstyrker forslaget är det flera som framför synpunkter på utformningen avden föreslagna lagen. Skälenför mitt förslag: har en mycket god sjukdomssituation vad gäller deallvarliga smittsamma djursjukdomama. Vissa djursjukdomar, som fortfarandeförekommer i ett flertal europeiska länder, är utrotade i Sverige.Ingen av de aUvarUga sjukdomama mul- och klövsjuka, svin- pest eller afrikansksvmpest har påvisats i landet . Det senaste fal- Prop. 1992/93:119let av mul- cxh klövsjuka inttäffade i . Den goda sjukdomssituationenberor delvis på geografiska läge, men även och kanske främst på enresoiktiv infÖrselpoUtilc när det gäller djur txh djurprodukter. Kontrollenav de smittsamma djursjukdomama är för de flesta länder av väsentiig betydelseför djurhålhiing och animalieprcxluktion cxh för handeln med djur cxhdjurprodukter. En anpassning tiU txh ett framtida inttäde i EGinnebär att dessa frågor accentueras ytterligare med hänsyn till att handelnmed djur och djurprcxlukter troligen kommer att öka, vilket innebär en ökadrisk for inttcxluktion av nya djursjukdomar. En ökad beredskap som syftar tUlatt snabbt kunna påvisa, diagnosticera och bekämpa nya sjukdomar krävs därför. Kontrollenav smittsamma djursjukdomar sker i huvudsak i form av s.k. serologiskaundersökningar. Blod eller andra kroppsvätskor samlas dä in, företrädesvis frånslakterier, cxh analyseras. Somhar berörts i prop. 1991/92:170 del DI bilaga 8 s. 3 gör förekomst avkonttollprogram för en viss smittsam djursjukdom eUer dokumenterad frihet fränen sådan sjukdom att kan kräva att djur som förs in från EES-områdetär fria från den aktuella sjukdomen. Detta leder till att kraven på dokumentationcxh kontroll när det gäUer sjukdomssituationen i landet kommer att öka. Sådandokumentation kan erhållas genom riktade serologiska cxh andra undersökningarav prover fi-ån utvalda djurpopulationer. Sådana undersökningar kan ocksåbehöva göras som en del i kontrollprogram för vissa sjukdomar. Systemetfömtsätter an hälsokontroller kan göras även utan en djurägares eller annanrättsinnehavares samtycke, vilket i sin tur fömtsätter lagstöd. Som harframhåUits i den ovannämnda propositionen saknas sådant lagstöd för närvarandemed undantag för den undersökning som kan föreskrivas med stöd av epizootilagen(1980:369) eUer lagen (1983:738) om bekämpande av salmoneUa hos djur. Fleraremissinstanser framhåUer att det är angeläget att har en lagstifmingsom gör det möjUgt att genomföra undersöknmgar som behövs delsför att dokumentera att vissa aUvarliga smittsamma sjukdomar över huvud tagetinte förekommer i eller i en region inom landet, delsför att dokumentera förekomsten av vissa sjukdomar som är föremål förbekämpning eUer omfattas av ett konttoUprogram, delsför att organisera en obUgatorisk hälsoövervakning. EnligtEG:s rättsakter på området (direktiven /432/EEG, 90/426/ EEG, 90/539 EEG,91/67/EEG och 91/68/EEG) kan med stöd av den nämnda dokumentationen vid importav levande djur krävas särskilda garantier bettäffande djurens hälsotiUståndDokumentationen har emellertid cxkså betydelse för våra möjUgheter attexportera djur cxh möjlighetema for oss au i vår tur utfärda garantier i frägaom hälsoläget. Rätten att kräva dlläggsgarantier kommer enligt attprövas av . Dekunskaper som redan finns om hälsotillståndet hos djur i ger anledningatt tto att är frirt från en rad sjukdomar som förekommer på Som exempelkan nämnas paratuberkulos hos nötkreatur och Prop. 1992/93:119 hönstyfus. Föratt dokumentera frihet från ett antal allvarliga sjukdomar krävs dock artytterligare provtagningar kan utföras. För flertalet fall gäUer att proven kantas i samband med slakt eUer på mjölk. DekontroUprogram som avses i sammanhanget kan antingen vara en hälsokonttoll avdet slag som anordnas enUgt lagen (1985:342) om konttoU av husdjur m.m. ellernågon i annan form anordnad hälsoövervakning. Konttoller av det slaget finns påfrivilUg gmnd för Aujeszkys sjukdom hos svin, salmonella hos fjäderfä cxhleukos hos nötkreatur. I den mån sådana konttollprogram inte inrättas frivUUgtoch för att komplettera friviUiga program som mte har tillräckUg täckningbehövs en möjlighet tiU provtagning och konttoU även utan djurägarens samtycke.Enligt EG-direktiven kan man for att få de nämnda garantiema välja anorganisera en obligatorisk hälsoövervakning. En fömtsättning för en sådanhälsoövervakning är att det finns möjlighet tiU obligatorisk provtagning. Förnärvarande kan sådan övervakning komma i fråga för djurslagen fisk cxhfjäderfä. Sedanflera år tiUbaka konttoUerar förekomsten av rest-substanser avläkemedel i kött Den kontrollen utförs vid slakteriema av perso nal inomverkets besiktningsveterinärorganisation. Enligt EG:s direktiv omhormonkontroll (duektiv 85/358/EEG), som omfattas av , krävsemellertid att konttoU utförs, fömtom vid slakt, också på de levandedjurbe-sättningama. Syftet med kontrollen är att förhindra att hormoner ochtiUväxt-stimulerande ämnen tillförs under ett visst skede under uppfödningenfÖr att sedan avbrytas i så god tid att användningen inte kan spåras vid denkonttoll som sker vid slakteriema. hänvisar till att verket har små möjligheter art erhålla prover från djurbesättningar underuppfödningspe-ricxlen.