prop · GG0348 · 1992-12-31 00:00:00 — Somnämnts kan ett hjälpmedel av angivet slag vara i skriven form. Det kanexempelvis bestå i en tryckt handbok med råd om hur man kringgårkopieringsspärrar. Hjälpmedlet skulle även kunna bestå i t. ex. endemonstrationsvideo eller en ljudupptagning. och filmer,videogram och ljudupptagningar som är avsedda att spridas till allmänheten kanendast bli föremål för rättsliga åtgärder om så medges enligt tryckfrihetsförordningen(TF) eller yttrandefrihetsgmndlagen (YGL). 57 a § omfattas inte av de undantagför upphovsrätten som finns i I kap. 8 § TF och 1 kap. 12 § YGL. Det kan därförinte föreligga brott enligt 57 a § om hjälpmedlet utgör tryckt skrift enligt TFeller medium som omfattas av YGL. Bestämmelseraai 54-56 §§ om ersättningsskyldighet, inlösen och förstörelse av egendomfömtsätter att det föreligger inträng i upphovsrätten. Skall gämingen bedömasenligt 53 §, blir de nyssnämnda bestämmelsema tillämpliga. Så är däremot intefallet, om gämingen skall bedömas enligt den föreslagna 57 a §. Frägan blir däom det behövs särskilda bestämmelser om bl.a. förverkande ochersättningsskyldighet i fräga om brott mot 57 a §. Sädanahjälpmedel för avlägsnande eller kringgående av kopieringsspärrar som omsattseller innehafts i kommersiellt syfte i strid med den föreslagnastrafftjestämmelsen torde kunna förverkas enligt 36 kap. 3 § brottsbalken.Uppfyller de kraven för straffansvar finns det nämligen som regel ingen legitimanvändning för dem. Förverkande enligt nämnda lagmm av sådana hjälpmedel tordeför övrigt kunna göras även hos en person som innehar programmet för andra änkommersiella syften under fömtsättning att övriga rekvisit enligt lagmmmet äruppfyllda. Nägot behov av ett särskiU stadgande om förverkande av sådanahjälpmedel finns därför inte. Att beslag får ske för att säkra egendomenframgår av 27 kap. 14 a § . Nägot behov av bestämmelsermotsvarande dem som i övrigt finns i 55 och 56 §§ finns inte heller. Bestämmelsenom ersättningsskyldighet i 54 § är utformad för att särskilt tillgodoserättighetsinnehavarens intresse av att fä ersättning för intrånget i hansrättigheter. Nägot behov av en särskild sådan ersättningsrätt i de fall 57 a §skall tillämpas finns inte. Frågan om ersättning får i stället prövas enligtallmänna skadeståndsrättsliga regler. Minbedömning: Inget behov av lagändring föreligger. Prop.1992/93:48 Skydd för datorprogram Anikel8 - Skyddets giltighetstid 1.Skyddstiden skall gälla intillutgängen av femtionde året då upphovsmannen avled eller vidgemensam upphovsrätt efter den sist avlidne upphovsmannens dödsdag. För verksom har offentiiggjorts anonymt eller under pseudonym eller om en juridiskperson i enUghet med nationell lagstiftning anses som upphovsman iöverensstämmelse med artikel 2.1, skall skyddstiden gälla intill utgängen avfemtionde året då verket offentiiggjordes. 2.De medlemsstater som redan haren längre skyddstid än den som anges i punkt 1 får bibehålla denna till dessatt skyddstiden för upphovsrättsliga verk mer allmänt har harmoniserats medgemenskapsrätten. Pi'omemoriansbedömning: Överensstämmer med min (se s.174). Remissinstansema: Ingaremissinstanser har yttrat sig. Skälen för min bedömning: Artikel 8 är utformadi överensstämmelse med Berakonventionen och motsvarar 43 och 44 §§ iupphovsrättslagen. 7.4 Ikraftträdande och Övergångsbestämmelser Mittförslag: De nya regleraa bör träda i kraft, beträffande bestämmelsen i 23 §upphovsrättslagen den dag regeringen bestämmer och i övrigt den 1 januari 1993.De skall tillämpas även på datorprogram som har tillkommit dockutan att inverka på åtgärder som utförts eller rättigheter som förvärvats föredenna dag. Anikel9 - Den fonsätta tillämpningen av andra rättsliga bestämmelser 1.Bestämmelseraa i detta direktivskall inte påverka tillämpningen av andra rättsliga bestämmelser såsom bestämmelserom patenträtt, vammärken, otillbörlig konkurrens, yrkeshemligheter, skydd förhalvledarprodukter eller avtalsrätt. Varje avtalsbestämmelse som strider motartikel 6 eller mot de i artikel 5.2 och 5.3 angivna undantagen skall varaogiltig. Bestämmelseraa i detta direktiv skall även gällaprogram som har skapats före dock utan att inverka påätgärder som utförts eller rättigheter som förvärvats före denna dag. Förslag till lagtext: 1.Denna lag träder i kraft, ifräga om 23 § den dag regeringen bestiimmer och i övrigt . 2.Lagen tillämpas även pä verksom har tillkommit före ikraftträdandet utom såvitt gäller ätgärder somvidtagits eller rättigheter som förvärvats . Promemoriansförslag: Överensstämmer till största delen med mitt (se Skydd fördatorprograi promemorian s. 175). Remissinstansema:En del remissinstanser har påpekat att det är osäkert om hinnerträda i kraft och det saknas skäl att genomföra ändringaraaav de immaterialrättsliga lagaraa tidigare än vad som erfordras till följd avEES-avtalets ikraftttädande. Skälenför mitt förslag: skall träda i kraft , underfömtsättning att alla avtalsslutande parter har deponerat sina ratifikations-eller godkannandeinstmment. Efter denna dag träder avtalet i kraft den förstadagen av som följer efter den sista notifikationen. Densenaste tidpunkten för en sådan notifikation är . Efter dendagen skall avtalspartema sammankalla en diplomatkonferens för att bedömaläget. Det kan inte uteslutas att avtalet träder i kraft senare än den 1januari 1993. EG skall förverkliga sin s.k. inre marknad med ikraftträdande den1 . Enligt min mening är det en fördel att nu bestämma attlagändringaraa - med ett undantag - bör träda i kraft den 1 januari 1993.Däremot bör bestämmelsen om bl. a. regional konsumtion i 23 § upphovsrättslageninte träda i kraft om inte träder i kraft. Regeringen bör därförges möjlighet att förordna om när den ändringen skall träda i kraft. Artikelnsövergångsbestämmelse innebär att även datorprogram som har skapats föreikraftträdandet omfattas av direktivet. Detta gäller dockinte för de ätgärder som vidtagits och de rättigheter som förvärvatsdessförinnan. En åtgärd i form av dekompilering blir således inte retroaktivttillåten när denna lag träder i kraft. Av5 § lagen (1964:163) om införande av följer att den nya bestämmelsenom ansvarsfrihet i 53 § upphovsrättslagen skall tillämpas även beträffandegäraingar som begås före i kraftträdandet. 8 Vissa särskilda ändringsförslag iväxtförädlarrättslagen Prop.1992/93:48 Växtforädlarrätt 8.1 Skydd för ytterligare släkten m.m. Mittförslag: Växtförädlarrättslagen utvidgas till att omfatta växtsläktena Acerspp. (lönn), Begonia spp. (begonia), spp. (björk), Caragana spp. (ärtbuske), Coraus spp. (koraell, snöbär), Euonymus spp. (spindelträd),Potentilla spp. (fingerört, tok), Rhododendron spp. (azalea, rhododendron),Spiraea spp. (spirea), Syringa spp. (syren), och Viburaum spp. (olvon) samtväxtarten sativa L. (fodervicker). Lagen skall ävengenerellt tillämpas pä växtsorter av hybrider mellan de släkten och arter somomfattas av lagen. 1§ Denna lag skall tillämpas pä växtsorter som tillhör de växtsläkten ellerväxtarter som anges i bilagan till denna lag. Lagenskall tillämpas även på växtsoner som är hybrider mellan de växtsläkten ellerväxtaner som anges i bilagan. Växtsortnämndensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Remissinstansema har tillstyrkt förslaget. Skälenför mitt förslag: För att omfattas av växtforädlarrätt bör enligt vad som förnärvarande gäller ett växtsläkte eller en växtart vara odlingsbar och såledestillhöra kulturväxtema. Det bör också finnas ett behov av att skydda sorter avsläktet eller arten i fråga. Slutiigen måste det finnas möjlighet att provasorteraa för registrering (jfr SOU 1969:15 s. 73 f). De växtsläkten somVäxtsortnämnden har föreslagit skall omfattas av växtforädlarrätt är allaodlingsbara. Försöksavdelningen för nortländsk trädgårdsodling vid Sverigeslantbmksuniversitet och Arboretum Norr har i en gemensam skrivelse tillVäxtsortnämnden förklarat att man har för avsikt att söka växtforädlarrättbl.a. för sorter av släktena , , Caragana, Comus, Euonymus,Rhododendron, Spirea, Syringa och Viburaum. Även en annan förädlare haruttryckt intresse för att skydda sorter av släktet . I fråga om släktenaBegonia och Potentilla skyddas redan nu underarteraa Begonia elatior (Begonia xHiemalis) respektive Potentilla fmticosa. Av Växtsortnämndens skrivelse framgåratt det torde finnas möjlighet att sluta avtal med andra länder om provning avsorter frän de aktuella växtsläktena. Detfinns alltså fömtsättningar för att låta sorter av de nu omnämnda växtsläktenaomfattas av växtförädlarrättslagen. Jag anser att det år angeläget att debereds möjlighet till ett sädant skydd. slagenbör säledes utvidgas till att omfatta sorter av dessa släkten. De underarter avBegonia och Potentilla som finns upptagna i bilagan bör därvid utgå. Jagvill i sammanhanget också nämna att enligt den reviderade text av 1961 årskonvention om skydd för växtförädlingsprodukter () som antogsvid en diplomatkonferens skall de stater som ansluter sig tilldenna text efter en viss övergångstid skydda sorter av samtliga växtsläkten ochväxtarter. Den nya konventionstexten har ännu inte trätt i kraft och det kankomma att dröja någon tid innan förslag läggs fram om att skallratificera den ändrade lydelsen av konventionen. (fodervicker) bortföll av misstag vid den senaste ändringen avväxtförädlarrättslagen (se prop. 1990/91:74, LU19, rskr. Detta misstagbör nu rättas till. På förslag av Statensutsädeskontroll har vidare nägra av de latinska benämningaraa i bilagan tilllagen ändrats sä att de bättre överensstämmer med de benämningar som användsinteraationellt. Förnärvarande finns ett antal hybrider uppräknade i bilagan till växtförädlarrättslagen.Sä är t.ex. Festulolium spp. (rajsvingel), som är en hybrid mellan ängssvingeloch engelskt rajgräs, upptagen i bilagan trots att såväl Festuca spp. (svingel)som Lolium spp. (rajgräs) också finns med där. Jag anser att det är naturiigtatt det skall vara generellt möjligt att skydda hybridsorter av växtsläkten ochväxtarter som omfattas av bilagan till växtförädlarrättslagen. En bestämmelseom detta föreslås därför bli införd i lagen som ett nytt andra stycke i 1 §. Dehybrider som finns förtecknade i bilagan utom Begonia elatior (Begonia xHiemalis) bör av praktiska skäl kvarstå i denna. 1992/93:48 Växtforädlarrätt 8.2 Avskaffande av besvärsavgiften Mittförslag: Bestämmelseraa om besvärsavgift slopas. 19§ beslut enligt 18 § överklagas hos från beslutets dag. Jordbmksverketsbeslut får överklagas av sökanden, om det har gån honom emot. Verkets beslutöverklagas hos Regeringsrätten från beslutets dag. 48§ Annat slutUgt beslut av enligt denna lag än som avses i 18 §överklagas hos från beslutets dag. Jordbruksverketsbeslut överklagas hos Regeringsrätten från beslutets dag. Växtsortnämndensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstansema:Remissinstansema har tillstyrkt förslaget. Skälenför mitt förslag: Av 19 § växtförädlarrättslagen följer att den som vill föratalan mot ett slutiigt beslut av i ärende angående ansökan omregistrering av en växtsort skall betala besvärsavgift. Besvären tas annarsinte upp till prövning av . Detsamma gäller enligt 48 §växtförädlarrättslagen vid talan mot annat slutiigt beslut av Växtsortnämnden.Besvärsavgiften utgör . Motsvarandebestämmelser om besvärsavgift i vammärkeslagen, patentlagen ochmönsterskyddslagen avskaffades i samband med följdlag-stiftningen tiU 1986 årsförvaltningslag Ofr prop. 1986/87:39, KU 11, rskr. Ändringen hängde sammanmed den skyldighet för att i vissa fall omprövasina egna beslut som följer av 27 § förvaltningslagen (1986:223). Att behällaskyldigheten att betala besvärsavgift ansågs kunna ge upphov till krångel i defall ändrar ett överklagat beslut i stället föratt överlämna överklagandet till Patentbesvärsrätten (se prop. 1986/87:39 s. 73f och 76). Förvaltningslagens bestämmelse om skyldighet att i vissa fallompröva sina beslut gäller ocksä för . Av samma skäl somanfördes lagstiftningsärende bör bestämmelsema om besvärsavgift vidbesvär över beslut slopas. I enlighet med detta föresläs attandra meningen i 19 § första stycket och andra meningen i 48 § första stycketväxtförädlarrättslagen upphäva. Med hänsyn till att nämndens beslut sällanöverklagas torde inkomstbortfallet bli helt obetydligt. 9 Upprättadelagförslag Prop. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till 1.lag om skydd för kretsmönster ihalvledarprodukter, 2.lag om ändring i patentiagen(1967:837), 3.lag om ändring imönsterskyddslagen (1970:485), 4.lag om ändring iväxtförädlarrättslagen (1971:392), 5.lag om ändring i vammärkeslagen(1960:644), 6.lag om ändring i lagen(1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. Lagrådethar granskat lagförslagen. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslärriksdagen att anta lagförslagen. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Sammanfattningav promemorian (Ds 1992:13) Prop.1992/93:48 Ipromemorian läggs fram förslag om sådana ändringar i de immaterialrättsligalagama som behövs till följd av de åtaganden som har gjort i avtalet omett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde (). I promemorianbehandlas endast de delar av som berör immaterialrättsliga frägor. Iavsnitt 1 behandlas allmänt frågan om inverkan på den svenskaimmaterialrätten. Avsnitt2 handlar om konsumtion av de immateriella rättighetema. I avsnittet läggs framförslag om ändrade konsumtionsprinciper pä patent-, mönsterskydds- ochväxtförädlartättens områden. Förslagen innebär de nämnda ensamrätteraa skallanses vara komsumerade, om den skyddade produkten, varan eller materialet förtsut inom det europeiska ekonomiska samarbetsområdet av rättighetshavaren ellermed dennes samtycke. Frågorrörande skyddet för kretsmönster i halvledarprodukter behandlas i avsnitt 3.Där föresläs bl.a. att kravet på verkshöjd även skall innefatta nyhetskrav, atträtten till kretsmönster som utvecklas av arbetstagare övergår tillarbetsgivaren sävida inte annat har avtalats, att både juridiska och fysiskapersoner med anknytning till EES kan vara innehavare av rätt till kretsmönstersamt att godtroende förvärvare av skyddade kretsmönster får fortsätta utnyttjadessa mot skälig ersättning. En ny lag om skydd för kretsmönster föresläs bliinförd. Förändringarav den svenska vammärkesrätten som en följd av anpassningen till ettEG-direktiv om vammärken behandlas i avsnitt 4. Där läggs bl.a. fram förslagsom utökar möjligheten att fä olika tecken erkända som vammärken, somförstärker skyddet för väl kända vamkännetecken och som skärperanvändningstvånget för vammärken. Avsnitt5 behandlar det rättsliga skyddet för datorprogram. I avsnittet föreslås sädanaändringar i upphovsrättslagen, som behövs för att anpassa den till EGs direktivom skydd för datorprogram. De ändringar som föreslås är bl.a. att skydd avdatorprogram även omfattar programmets förberedande designmaterial, att allarättigheter till datorprogram som utvecklas av arbetstagare övergår tillarbetsgivaren såvida inte annat avtalats, att konsumtionspunkten är den förstaöveriåtelsen av ett exemplar av ett datorprogram, att kopiering för enskilt bmkblir otillåtet samt att användare av datorprogram fär en tvingande rätt attgöra säkerhetskopior och utföra s.k. dekompilering. Förteckningöver remissinstanser som har yttrat Prop. sig över departementspromemorian (Ds 1992:13) '*Ändringar i de imaterialrättsliga lagarna med anledning av m.m. Efterremiss har yttrande över promemorian avgetts av , Stockholmstingsrätt. , , ,, , ,, Riksåklagaren, Statens pris- och konkurrensverk, . ,vid , , , Centralorganisationen /SR, Föreningen och Industriformgivare, ,Föreningen (), , , iStockholm, Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS),, ,i - SIS, för arbetstagaresuppfinningar. Svenska gmppen av the Interaational ofPhonograms and Videograms (IFPI), , SvenskIndustridesign, Svenska AlPPI-gmppen, (),Svenska artisters och musikers intresseorganisation (), ,Svenska Fotografemas Upphovsrättsråd, föreningen för industriellträttsskydd (SFIR), (),. (), (),, , ,, , ,Telefonaktiebolaget , () ochTjänstemännens centralorganisation (TCO). Yttrandehar också kommit in från mot IllegalKopiering, DIMIK, och , , samt från Jur. och dr h.c. Dataföreningeni , Delegationen för Industriell Utveckling inomInformationsteknologiområdet, Industrins Uppfinnamämnd, , , (), Närings- ochteknikutvecklingsverket (), Näringslivets Delegation för Marknadsrätt,Svenska Elektro- och , förUpphovsrätt, , , , Teatramas Riksförbundoch har beretts tillfälle att avge yttranden men har avstått frånatt yttra sig. Lag om skydd för kretsmönster för halvledarprodukter Skydd för kretsmönster för halvledarprodukter 1§1 denna lag stadgas om rätt till skydd för kretsmönster för halvledarprodukter. Ettkretsmönster skall vara resultatet av en egen intellektuell insats av den somhar skapat det och det fär inte vara allmänt förekommande inom halvledarindustrin.Består ett kretsmönster av delar som är allmänt förekommande inomhalvledarindustrin, skyddas det endast om kombinationen av delama uppfyllervillkoren. 2§Rätt till kretsmönster för en halvledarprodukt innebär en uteslutande rätt att 1. framställaexemplar av kretsmönstret, 2.utföra kretsmönstret på eller iett materiellt underiag, 3.i kommersiellt syfte importerakretsmönstret eller en halvledarprodukt som har tillverkats med utnyttjande avkretsmönstret, samt 4.göra kretsmönstret tillgängligtför allmänheten genom att exemplar av kretsmönstret eller produkter somkretsmönstret ingär i bjuds ut till försäljning, uthyraing eller utlåningeller sprids till allmänheten på annat sätt. Innehavareav rätt till skydd 3§ Rätt till kretsmönster tillkommer den fysiska person som har skapatkretsmönstret under fömtsättning av att han är medborgare eller har sin vanligavistelseort i en stat som ingår i det Europeiska ekonomiska samarbetsområdetoch att andra stycket inte är tillämpligt. Rätttill kretsmönster som har skapats av arbetstagare i anställningsförhållandetillkommer arbetsgivaren såvida inte annat har avtalats och arbetsgivaren är enfysisk person som är medborgare eller har sin vanliga vistelseort i en stat somingår i samarbetsområdet eller är en juridisk person som bedriverförvärvsverksamhet i en sådan stat. fall då rätt till kretsmönster inte föreligger enligt första och andrastyckena skall sådan rätt tillkomma sådana fysiska och juridiska personer somuppfyller de i andra stycket angivna villkoren om anknytning tiUsamarbetsområdet under fömtsättning av att en sådan person har fått ensamrättatt utnyttja kretsmönstret kommersiellt i hela samarbetsområdet och det förstakommersiella utnyttjandet sker i en stat som ingår i detta område. Rätttill kretsmönster skall ocksä tillkomma den som övertagit rättigheten från depersoner som anges i första till tredje styckena. Prop.1992/93:48 Bilaga 3 4§ Rätt till kretsmönster uppstår när det har skapats och varar till utgången avdet tionde året då kretsmönsttet först utnyttjades kommersiellt inågon del av världen. Rätten upphör femton årefter utgången av det är då kretsmönsttet skapades, om det då ännu inte harutnyttjats kommersiellt. Prop.1992/93:48 Bilaga 3 5 §Utan hinder av 2 § får exemplar framställas av kretsmönsttet ute slutande för undervisning om eller analys av kretsmönsttet. Enstaka exemplar får också framställas för enskilt bmk. Exemplarsom har framställts med stöd av första stycket får inte umyttjas för någotannat ändamäl. 6§ Rätt till kretsmönsteromfattar inte exemplar av kretsmönster eller produkter i vilka kretsmönsteringär, om de spritts till allmänheten inom det Europeiska ekonomiskasamarbetsområdet med rättsinnehavarens samtycke. 7§ Om ett exemplar av ettkretsmönster utgör allmän handUng, skall exemplaret utan hinder av 2 §tillhandahållas i den ordning som föreskrivs i 2 kap. tryckfrihetsförordningen. 8 §Överiåtelse av ett exemplar av ett kretsmönster innefattar inte överiåtelse av rätten till kretsmönstret. Om den som inneharrätten till ett kretsmönster har gett nägon annan rätt att yrkesmässigtutnyttja detta (licens), fär denne överiäta sin rätt vidare endast om avtal harträffats om denna. Om licensen ingår i en rörelse, får den dock överlåtas isamband med överlåtelse av rörelsen eller en del av denna. 9 §Den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet vidtar en åtgärd som innebär intrång i rätten enligt 2 § skall dömas till böter eller fängelse i högst tvä år. För försök ellerförberedelse till brott enligt första stycket döms till ansvar enligt 23 kap.brottsbalken. Åklagare får väcka åtalför brott enligt första eller andra stycket endast om målsäganden anger brottettill åtal eller åtal krävs frän allmän synpunkt. 10§ Den som i strid mot denna lagförvärvar ett exemplar av ett skyddat kretsmönster och inte känner till ellerhar skälig anledning att anta att kretsmönstret är skyddat har rätt attfortsätta att utnyttja exemplaret av det skyddade kretsmönstret kommersielltäven efter det att han har fått kännedom om att kretsmönstret är skyddat. Förutnyttjandet skall ersättning lämnas enligt 11 § första stycket. 11§ Den som i strid mot denna lagutnyttjar ett kretsmönster skall betala ersättning för utnyttjandet till densom innehar rätten till mönsttet om och i den mån det är skäligt. Omdet sker det uppsåtligen eller av oaktsamhet skall ersättning betalas ocksä för den ytteriigareskada som intrånget har medfört. Då ersättningens Prop. storiek bestäms skallhänsyn tas även till innehavarens inttesse av att Bilaga 3 intrång inte begås och till övriga omständigheter av annan än rent Lagrådsremissens 12 §Den som vidtar en åtgärd som innebär överträdelse enligt 9 § är skyldig att, om det är skäligt, mot lösen avstå den egendom som överträdel sen avser till den som innehar rätten till kretsmönsttet. Istället för att förordna om inlösen enligt första stycket får domstolen, om detär skäligt, besluta att egendomen skall förstöras, ändras eller utsättas förandra åtgärder som är ägnade att förebygga missbmk. Detta gäller dock inte omförverkande eller åtgärder som är ägnade att förebygga missbmk skall beslutasenligt 36 kap. . Talan enligt detta stycke förs av den som inneharrätten till kretsmönstret. Sådan talan får föras även av åklagare, om det krävsfrän allmän synpunkt. Bestämmelsemai första och andra styckena gäller inte mot den som i god tro har förvärvategendomen eller en särskild rätt till den. 13§ Sädan egendom som avses i 12§ får tas i beslag, om brott enligt denna lag skäligen kan antas föreligga. Ifråga om sädant beslag tillämpas reglema om beslag i brottmål i allmänhet. 14§ Har ett annat föremål än somavses i 12 § använts som hjälpmedel vid sådan framställning av exemplar avkretsmönstret som utgör brott enligt denna lag, fär föremålet eller dess värdeförklaras förverkat, om det behövs för att förebygga brott eller om det finnsandra särskilda skäl till det. Detsamma gäller föremål som har använts vidförsök till brott som avses i denna paragraf eller som omfattas av åtgärd somutgör förberedelse till sådant brott. 15§ Regeringen får, under föratsättning av ömsesidighet eller om det följer avavtal med främmande stat eller mellanfolklig organisation som riksdagengodkänt, föreskriva om lagens tillämplighet i förhållande till andra stater ändem som ingår i det europeiska ekonomiska samarbetsområdet. 1.Denna lag träder i kraft dendag regeringen bestämmer. 2.Lagen (1986:1425) om skydd förkretsmönster i halvledarprodukter skall upphöra att gälla den dag regeringenbestämmer. Lagentillämpas även på kretsmönster som har tillkommit före ikraftträdandet utom såvitt gäller åtgärder som vidtagits eller rättigheter som förvärvats . Har exemplar av kretsmönster framställts före den , får de dock utan hinder av 2 § spridas vidare. Lag om ändring i patentlagen (1967:837) Prop.1992/93:48 Bilaga 3 Härigenom föreskrivsatt 3 § patentiagen (1967:837) skall ha följande lagförslag lydelse.