prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — Uppgift om beslut om beskattning, dock ej skälenför beslutet,uppgift om utmätning enligt 68 § 6 mom. uppbördslagen samtuppgift om anledning till att överekjutande skatt inte helt betalas ut medåterbetalningskort. Uppgift om att fordran mot peraonen registreratehos kronofogdemyndighet, uppgift om indrivningsresultet, uppgift om beslut omackord, likvicfetion eller konkura samt uppgift om betalningsinställelse. Uppgift om antol anställda och de anställdasperaonnummer. Uppgift om telefonnummer, särakild adress förskatteedelsför-sändelse samt namn, adress och telefonnummer för ombud. Uppgift från kontrolluppgift som enligt 3 kap.lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter skall lämnas utan föreläggande Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Bilaga6.1 samt från sådan särakild uppgift som avses i 3 § lagen (1959:551) omberäkning av pensionsgmndande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmänföreäkring. Uppgift om beteckning, köpeskilling,taxeringsvärde, delvärde, beskattningsnatar, typ av fång och tidpunkt för fångetför fastighet som ägs eller Innehas av pereonen, andelens storlek omfastigheten har flera ägare och övriga uppgifter som behövs för beräkning avstetlig fåstigheteskatt samt uppgift som behövs för värdering av bosted påfastighet. Uppgift om tid och art för planerad eller pågåenderevision samt beskattningsperiod och skatteslag som denna avser samt uppgift omtid för planerat taxerings- eller mervärdeskattebesök eller annat sammanträffandeenligt 3 kap. 7 § taxeringslagen eller 26 a § fegen om mervärdeskatt. Uppgift om postgiro- och bankgironummer, ompereonen är näringsidkare samt, om fullmakt lämnate för bank- eller postgiroatt fe emot skatteåterbetalning på ett konto, datam för fullmakten samt kontotsnummer och typ. Uppgift om antel perioder om trettio cfegar förvilka den skattskyldige uppburit inkomst som beskattos enligt lagen (1958:295)om sjömansskatt. Uppgift om omsättning i näringsverksamhet. Uppgifter angående resultot av bmttovmstberäknmg,annan beräkning av relationstal eller liknande, skönsmässig beräkning ochbelopp som under beskattningsåret stått till förfogande för levnadskostaader. Uppgift från centrala bilregistret om innehav avfordon samt om fordonets registreringsnummer, märke, typ och åremodell. Uppgift för beräkning av 20.Uppgift för beräkning av skattereduktion för feckförenings- skattereduktion förfeckföremngs-avgift. avgift och uppgifier enligt 6 § första stycket lagen (1993:000) om skattereduktion för reparationskostnaderm.m. för bostadshus för bestämmande av skattereduktion enligt samma lag samtuppgift om beslut om sådan skattereduktion. Uppgift om bosättningsland och tidpunkt för byte avbosättningsland. Uppgifter om antal åreanställda i en koncem i fellsom avses i 2 kap. 16 § siste stycket lagen om självdeklaration ochkontrolluppgifter, totelt respektive i , koncemomsättning ochkoncembalans-omslutnlng för koncemmoderföreteg. Dennalag träder i kraft . 1 samL Nr 150 BiL 6 79 1 Förslag till Prop. Bilaga 6.2 Lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskattoch Härigenomföreskrivs att 53 § lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt' skall haföljande lydelse. Ifell där underrätt fåstetällt skatt, skall rätten till den skattenndighet, somenligt 52 § 1 mom. tredje stycket är uppbördsmyndighet, övereäncfe tillrätten ingiven bouppteckning eller någon annan handlmg, som sägs I 51 § andrastycket, eller bouppteckning som tillhandahållite rätten jämlikt tredje stycketnämnda paragraf. Därjämte åligger det rätten att, enligt vad regeringenbestämmer, tillställa skattemyndigheten de uppgifter, som fordras för uppbördav skatten. Vad nu sagte skall äga motsvarande tillämpning, när överrättfestetällt skatt till ett högre belopp än fömt beräknate eller när enskattskyldig viteordat en anmärkning som framställte av den enligt 64 § 1 mom.förordnade gransknlngsmyn-digheten. Inbetalning enligt 52 § 1 mom. Inbetalning enligt 52 § 1 mom. tredjestycket skall ske till post- tredje stycket skall ske till konto girokonto hosskattemyndigheten, hos skattemyndigheten. Skatten skerkostnadsfritt, skall anses vara betald den dag, åk Skatten skall anses varaerlagd den inbetalningskort eller girerings-dag, då inbetalningskort eller för-handlingar kommit in till den som sändelse innehållande girokort förmedlarbetalningen, inkommit till en postanstalt. Harskatt icke erlagts Inom Om skatt inte betalas Inom före-föreskriven tid, skallskattenQn- skriven tid, skall skatteniyn-digheten, om ej annat följer av vaddigheten, om inte annat följer av 6 i 6 § siste stycket stadgas, förord- §sisto stycket, förordna om ut-na om uttogande av felande belopp togande avfelande belopp i den i den ordning som enligt ordning som enligt uppbördslagenuppbördslagen (1953:272) gäller (1953:272) gäller för indrivnmg av förindrivning av restförd skatt, restförd skatt. Därvid tos dröjs-Därvid tasdröjsmålsavgift ut enligt målsavgift ut enligt 58 § 2-5 mom. 58 § 2-5 mom.lagen. fiU* med-digheten far medgebefrielse helt ge befrielse helt eller delvis från eller delvis frånskyldigheten att skyldigheten att betala dröjsmålsbetala dröjsmålsavgift, omdet avgift, om det finns särekilcfe skäl. finns särekilcfe skäl. Handling,som enligt förete stycket tillställto skattenyndigheten och som ingivaren ägeråterfå må skattenndigheten icke uflämna till denne 'Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:857. förrän skatt, med vareeriäggande anstånd ej medgivite, blivit erlagd. 1992/93:150 innanhandlingen utlämnas, skall den föraes med anteckning om beloppet Bilaga 6.2av inbetald skatt. Handlingsom avses i 49 a § överlämnas till den skattekyldige sedan skatt, med varaeriäggande anstånd ej medgivite, blivit erlagd. Innan handlingen utlämnas,skall den förees med anteckning om beloppet av Inbetald skatt. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) Härigenomföreskrivs att 52 och 57 §§ uppbördslagen (1953:272)' skall ha följandelydelse. 1992/93:150 Bilaga6.2 Skatt,som har innehållits genom skatteavdrag, skall betalas in senast den 18 i denuppbördsmånad som Infaller närmast efter den månad, cfe skatteavdraget gjordesgenom insättning på skattepostgirokonto hos den skattemyndighet som avses i 2 a§ andra stycket. Inbetalning från landsting och kommun skall dock, såvittgäller preliminär A-skatt, ske genom avräkning mot fordran enligt 4 § lagen(1965:269) med särakiida bestämmelser om kommuns och annan menighetsutdebitering av skatt, m.m. Sådanpreliminär eller kvaretåen-de skatt, som inte har innehållits genomskatteavdrag samt tillkommande skatt skall betalas genom insättning påskattepostgirokonto hos den skatternyndighet till viUcen skatten skall betelasenligt skatteedel. Insättningenligt första eller andra stycket kan göras också genom inbetalning hos debanker, med vilka regeringen har träffat avtal därom. Omden som har innehållit skatt eller skattekyldig inte vet till vilkenskatternyndighet inbetalning skall göras, skall skatten sättas in påskattepostgirokonto hos skattemyndigheten i det län där den som har irmehållitskatten respektive den skattekyldige är bosatt. 'imagen omtryckt 1991:97. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:771. Senaste lydelse 1992:680. Skatt,som har innehållits genom skatteavdrag, skall betalas in senast den 18 i den uppbördsmånadsom infaller närmast efter den månad, cfe skatteavdraget gjordes genommsättnlng på konto hos den skattemyndighet som avses i 2 a § andra stycket.Inbetalning från landsting och kommun skall dock, såvitt gäller preliminärA-skatt, ske genom avräkning mot fordran enligt 4 § lagen (1965:269) medsärekilcfe bestämmelser om kommuns och annan menighete utdebitering av skatt,m.m. Sådanpreliminär eller kvaretåen-de skatt, som Inte har InnehålUte genom skatteavdragsamt tillkommande skatt skall betalas genom insättning på konto hos denskattemyndighet till vilken skatten skall betalas enligt skatteedel. Omden som har innehållit skatt eller skattekyldig inte vet till vilkenskatteirndighet inbetalning skall göras, skall skatten betalas in till skattemyndigheteni det län cfer den som har Innehållit skatten respektive den skattekyldige ärbosatt. Betalasskatt genom girenngfrån postgirokonto skall skatten anses vara inbetald den dagdå girerings-handlingarna kom in till postanstalt. Statlig rttyndighet, somanvänder det centrala redovisningssystemet (system S) för betalning av skatt,skall anses ha betalt den dag då uppdrag att betala skatten sändes tillredovis-ningscentral i systemet. Inbetalningav skatt sker kostnadsfritt. Omskatt betalas genom girering skall skatten anses vara inbetald den dag cfegireringshandlingaraa kom ln till den som förmedlar betalningen. 1992/93:150 Bilaga6.2 redovisar inbetald sicatt och arbetegivaravgifter som uppbära enligt lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetegivare till skattemyndigheten. Den som förmedlarbetalningen redovisar inbetald skatt och arbetsgivaravgifter som uppbäre enligt lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetegivare till skattemyndigheten. skall i den ordningsom föreskrivs av regermgen eller myndighet som regeringen bestämmer antecknainbetald skatt för varje skattskyldig samt upprätte resflängd. Denna lag träder ikraft . 1 samL Nr 150 BiL 6 Lag om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt Härigenom föreskrivs att 14 § 1 mom. lagen (1958:295) om sjömansskattskall ha följande lydelse. 1992/93:150 Bilaga6.2 Det åligger redare att till sjömansskattekontoret för varje period , räknat från beskattmngsårete början, inbetala och redovisa innehållen sjömansskatt. Redovisning av skatten skall ske i den ordning bestämmer. För varjeredovisningsperiod utom skall redaren senast den siste dageni andra månaden efter periodens utgång å sjömansskattekontorete postgirokontoinsätta den skatt som skall mbetalas. För redovisningsperiodennovember-december skall inbetalning ske senast den 15 därpå följande februari.Sjömansskattekontoret far efter därom gjord framställning bevilja anstånd medskattens inbetalning och redovisning, i regel dock högst en månad. Anstånd far beviljas endast om synnerliga skälföreligger. Inbetalningav sjömansskatt sker kostnadsfritt. För vaijeredovisningsperiod utom skall redaren senast den siste cfegeni andra månaden efter periodens utgång sätta in den skatt som skall inbetalaspå sjömansskattekontorets konto. För redovisningsperioden november-decemberskall inbetalning ske senast den 15 därpå följande februari. Sjömansskattekonto-retfår efter därom gjord framställning bevilja anstånd med skattens Inbetalningoch redovisning, i regel dock högst en månad. Anstånd för redovisningsperiodennovemberdecember får beviljas endast om synnerliga skäl föreligger. Dennalag träder i kraft . ' Lagen omtryckt 1970:933. Senastelydelse av lagens rubrik 1974:777. 4 Förslag till Prop. Bilaga6.2 Lag om ändring ilagen (1968:430) om mervärdeskatt Härigenomföreskrivs att 44 § lagen (1968:430) om mervärdeskatt' skall ha följandelydelse. Inbetalningav skatt sker utan Inbetalning av skatt anses ha kostnad för denskattskyldige och skett den dag inbetelningskort eller anses ha skett den cfegInbetal- gireringshandlingar kommit in till ningskort eller försändelse som densom förmedlar betalningen, innehåller gireringskort inkommit till postanstalt. Dennalag träder i kraft . 'Lagen omtryckt 1990:576. 5 Förslag till Prop. Bilaga6.2 Lag om ändnng ikupongskattelagen (1970:624) Härigenomföreskrivs att 19 § kupongskattelagen (1970:624)' skall ha följande lydelse. Kupongskatt skall betalas genom Kupongskatt skall betalas genom Insättning på särekllt/j£w(gi/r)to/ito. msättnlng på särekUt konto. In- Inbetalnlng anses ha skett den cfeg betalning anses ha skett den cfeg inbetalningskort eUer försändelse, inbetalningskort eller girerings- som innehåller gireringskort, in- handlingar kommit in till den som kommit till postanstalt. Inbetalaskupongskatt ej inom Om kupongskatt inte betalas den tid som anges I 8 eller 15 § Inom den tid som anges I 8 eller eller i den ordning som anges i 15 § eller i den ordmng som anges förate stycket, skall dröjsmålsavgift I förate stycket, skall dröjsmålsav- tes ut enligt 58 § 2-5 mom. gift tas ut enligt 58 § 2-5 mom. uppbördslagen (1953:272). uppbördslagen (1953:272). Beskattningsmyndighetenfår medge befrielse helt eller delvis från skyldigheten att betaladröjsmålsavgift, om det finns särakiida skäl. Dennalag träder i kraft . 'Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:996. 1992/93:196. 6 Förslag till Prop. BUaga6.2 Lag om ändring ilagen (1984:151) om punktskatter och Härigenomföreskrivs att 5 kap. 2 § lagen (1984:151) om punktekatter ochprisregleringsavgifter skall ha följande lydelse. Skatten betelas genom insättning Skatten betalas genominsättning på ett särakilt postgirokonto utan på ett särakilt konto.Betalningen kostnad för den skattskyldige, anses ha skett den dag åkden har Betalningen anses ha skett den dag bokförts på det särakiida kontot.då den har bokförts på det särskilda postgirokontot. Skattebeloppsom för en redovisningsperiod eller en skattepliktig händelse skall inte betelas in. Dennalag träder i kraft . 7 Förslag till Prop. BUaga6.2 Lag om ändring ifordonsskattelagen (1988:327) Härigenomföreskrivs att 58 § fordonsskattelagen (1988:327)' skall ha följande lydelse. Skattenbetalas genom insättning Skatten betalas genom insättning på särakilt postgirokonto utan på särakilt konto, kostnad för denskattskyldige. Inbetalning anses ha skett den Inbetalninganses ha skett den cfeg inbetalningskort eller gire- dag inbetalningskortet eller för- ringshandlingar kommit in till den sändelse som innehåller girerings- somförmedlar betalningen, handling kommit ln tiW postkontor. Dennalag träder i kraft . 'Senaste lydelse av lagens rubrik 1992:1440. Lag om ändring i lagen (1990:676) om skatt på ränta påskogskontomedel m.m. Härigenomföreskrivs att 8 § lagen (1990:676) om skatt på ränte på skogskontomedel m.m.skall ha följande lydelse. 1992/93:150 Bilaga6.2 Banken skall betalaskatten till i inom den tid som anges i 6 §.Betalning skall göras genom insättning på särakilt postgirokonto. Inbetahiinganses ha skett den cfeg inbetelningskort eller försändelse, som innehåller gireringskort,inkommit t\\\ postanstalt. Inbetalning av skatt sker kostnadsfritt. Banken skall betalaskatten till Skatterryndigheten i Inom den tid som anges i 6 §.Betalning skall göras genom insättning på särakilt konto. Inbetalning anses haskett den cfeg inbetalningskort eller gireringshandlingar kommit in till densom förmedlar betalningen. Dennalag träder i kraft . 'Lydelse enligt prop. 1992/93:196. 1992/93:150 Bilaga6.3 och den ekonomiska och monetära unionenSammanfattning av rapporten 1992:116 Begreppen"valuteunion" och "EMU" används synonymt för att betecknaden monetära delen av EMU:s slutfes. Enökad ekonomisk konvergens mellan medlemsländema anses vara nödvändig för attundvika spänningar i EMU:s slutfes. Proceduren för övergången till fes tre ärdärför upphängd kring begreppet "konvergenskriterier". Som ettvillkor för deltagande i EMU:s slutfes skall ländema ha uppnått en låg ochstobil prisutveckling och stabila växelkurarelationer inom ramen förväxelkuramekanismen , samt inte ha alltför stora underakott i de offenfligafinansema (är den viktigaste delen av EG:s nuvarande valutasamarbete (EMS).Hållbarheten i denna utveckling fömteätte avspeglad i nivån på de långaräntoma. Kriteriema preciseras närmare i ett protokoll tillMaastricht-överenskommelsen: * inflationstaktenfår före examinationen inte vara högre än i de (högst tre) som har lägst mflationstakt * delånga räntoma far före examinationen Inte vara mer än 2 procentenheterhögre än i de (högst tre) som har den lägste inflationstakten * växelkuraenskall ha hållite stobil utan allvarliga stömingar och utan devalveringar på eget mitiativ, inom ramen för ERM:s normala fluktuationsmarginaler, av minst tvä år * denkonsoliderade offentliga sektoras underakott får utgöra högst * denkonsoliderade offentliga sektoms bmttoskuld får uppgå till högst av BNP. EG-kommissionenoch skall mot slutet av fås två, dvs. före utgången av 1996,avrapportera utfallet av fås två. En bedömning göre cfe av graden av ekonomisk konvergenssom medlemsländema uppnått samt om en majoritet av medlemsländema uppfyller destipulerade kraven. Rådet av ekonomi- och finansministrar () ska,på basis av och bedömning, med kvalificerad majoritetgöra en bedömning av om en majoritet av medlemsländema uppfyllerkonveigenskraven. Anses fömteättnlngama uppfyllcfe skall det Europeiska rådetbesluto att inlecfe fes tre, för berörda länder, . Omdäremot inte en majoritet av medlemsländema uppfyllt kraven, föreskrivs iMaastricht-överenskommelsen att EMU:s tredje fes skall Motsvarande examinations- och Prop. 1992/93:150besluteprocedur som 1996/97 skall genomföras men med den viktiga Bilaga 6.3skillnaden att hänsyn inte skall tas till om en majoritet av medlemsländernavid denna tidpunkt uppfyller konveigenskraven. Stete- och regeringschefema harendast att, med kvalificerad majoritet, notera och bekräfta vilka medlemsländersom uppfyller kraven. Varförbilda en europeisk valutaunion? Valutaunionenkan enligt EG-kommlssionen väntas medföra en rad positiva ekonomiska effekter.Betycfende besparingar göre genom minskade transaktionskostnader (bl.a.kostaader för valuteväxling). Elimineringen av växelkurariskema anses fäpositiva effekter på tUlväxten genom ökade investeringar. upphörrisken för den fyp av instebilitet som uppkommit under de senaste månadema idet nuvarande växelkuraarrangemanget, EMS. För flertalet är valuteunionenockså ett sätt att säkra en forteatt låg inflationstakt och låga räntor.Ansvaret för penningpolitiken föra över till en gemensam centralbank. Dethar även reste frågetecken kring . Det har ifrågasatte om EG ärett s.k. optimalt valutaområde. Inom EG finns befydande olikheter iproduktionsstruktar, som arbetekraftens rörlighet mellan och inomländema är begränsad. Det skulle därför, enligt vissa kritiker, vara motiveratatt behålla det anpassnlngsinstmment som möjligheten till nationellaväxelkuraförändringar utgör. menar dock att den ökadeintegrationen till följd av den inre marknaden kommer att leda till störrelikheter i produktionsstruktar mellan ländema. Därmed skulle risken föreventaella spänningar i unionen minska. Enannan fyp av kritik riktar sig inte mot valuteunionen som sådan utan mot dessutformning enligt Maastricht-överenskommelsen. Innebörden i denna kritik är attde krav som uppställte för deltegande i valuteunionen, konveigenskriteriema, ärotillräckliga för att säkeretälla den monetära sfebiliteten i unionen. BrettonWoods-systemete sammanbrott och den ökande omfettningen av de finansiellaflödena har skapat en kraftigt ökad potential för svängningar i växelkureer ochräntenivåer. Mot denna bakgmnd har EG-ländema funnit att den meständamålsenliga ordningen är att knyte valutoraa tätt till varandra i ett systemav fasta växelkureer. Devalveringar har generellt förkastete som ettekonomisk-politiskt instmment. Givetatt den ekonomiska och monetära unionen kommer till stånd är den avgörandefrågan hur påverkas av att delte i respektive stå utanför unionen. Sverigeoch det ekonomiska och monetära samarbetet EES-avtaletkommer inte att omfette frågor som rör växelkurspolitiken, t.ex. deltagande iEMS eller samordning av den ekonomiska politiken. 8 1992/93. 1 samL Nr 150 BiL 6 91 Omförhandlingama med EG leder till ett svenskt medlemskap kommer Prop.1992/93:150 att omfettos av EG:s ekonomiska och monetära samarbete. DetBilaga 6.3 skulle innebära bl.a. deltegande I EMS samt I den samordning av denekonomiska politUcen inom ramen för vilken utvecklingen i medlemsländemagranskas med utgångspimkt för gemensamt överenskomna mål. Dessa mål omfettarbl.a. hög tillväxt, läg Inflation, hög sysselsättning samt en mer likartadekonomisk utvecking ("konvergens"). EfteraomEG vid tiden för ett svenskt medlemskap sannolikt befiimer sig I den andrafasen av EMU är det I detta sammanhang relevant att titta närmare på troligaföljder för ekonomi av att delta i . Ettsvenskt deltagande I en europeisk valutaunion kan bl.a. lecfe till följandefördelar: * Intressetför att investera i ökar genom att valutarisker elimineras och blir del av ett större valutaområde * Prisstabilitet kan blilättare att uppnå Omen gemensam valuta införa bortfaller tmnsaktionskostruider för växling,omräkning och ommärkning av priser, ete. En eliminering avtransaktionskostaadema fömteätter att valutaunionen leder till en gemensamvaluto. Det torde inte räcka med en permanent låsning av växelkureema.Preliminära bedömningar inom fyder på att den möjligakostaadsbesparingen för del ligger i nivå med EG-genomsnittet, dvs.0,3-0,av BNP eller i 1991 åre penningvärde. Deeventaella vinster som nämnte är stotiska. De höjer BNP:s nivå. Vad som kan fäväl så stor befydelse är emellertid de dynamiska effektema, dvs. effektema påBNP:s tillväxttakt, av ett svenskt deltogande i valutounionen. Enosäkerhet om den långsiktiga svenska växelkureen innebär att investeringama,och dänned tillväxten, påverkas negativt. Såväl en osäkerhet om humvida kronankan komina att devalveras vid en fest växelkure som den faktiska variationen iväxelkureen mot enskilda EG-valutor vid en flytande kure bidrar sannolikt tillatt dämpa investeringsviljan och därmed tillväxten. Potentiellainvesterare har lättere att skydda sig mot ett stort valutaområdes risker,eftereom större valutor i regel är mer gångbara som intemationellabetalningsmedel. För många investerare är det också en fördel att begränsa sinaplaceringar till ett fåtal stora valuteomräden, eftereom det minskar kostaademaför att följa den politiska utvecklingen i de länder där kapitalet är placerat.För att dra till sig kapital måste ciärför kunnaerbjucfe en högre förvänted avkastmng än större Prop. 1992/93:150 länder med intemationellt mer gångbara valutor. Valuteunionenpåverkar fömteättnlngama för att uppnå prisstebilitet. Den gemensamma valutanskärper kravet på stotemaktema att föra en ekonomisk politik som är förenligmed omvärldens inflationstakt, eftereom växelkureen definitivt bortfaller sominstmment i den ekonomiska politiken. En snabbare mflation i än Iomvärlden skuUe hote de svenska företogens konkurrenskraft och därmed ocksåleda till minskade investeringar och svagare ekonomisk tillväxt. I takt med attdenna insikt vinner insteg är det rimligt att tro, att också pris- ochlöneutvecklingen anpassas till kostaadslägete krav och att inflationstiycketdärmed dämpas. Ensnabb inflation är ofte förknippad med befydande variationer i inflationstakten.Förändringar i relativprisema blir därmed mindre fydliga, vilket försämrarprissystemete resuisallokeringsfunktion. En variabel inflation skapar ocksåosäkerhet om framticfe priser och dämpar därigenom investeringsviljan. En lågoch sfebil inflationstakt gynnar troligen investeringar och tillväxt. Det äremellertid svårt att bedöma hur stor denna påverkan är. Detfinns skäl att tro att ett deltogande i valutounlonen kan bidra till attförbättra arbetemarknadens fimktionssätt. När växelkureen bortfaller sominstmment i den ekonomiska politiken ökar tiycket på arbetemarknadens parteratt to ansvar för en lönebildning som respekterar konkurrenskraftens krav.Möjligen kan även rörligheten på arbetemarknaden öka. Valuteunlonenkan emellertid även innebära en ökad risk för tillfälliga ökningar iarbetelösheten. Deltegandet i valuteunionen stänger den"reservutgång" som möjligheten till en devalvering iimeburit. Om enstöming drabbar hela unionen kan denna lindras genom penning- och valutopolitiskainsateer för hela unionen. Om däremot störningen drabbar hårdare änandra fär de svenska systemen själva svara för huvuddelen av anpassningen. Omarbetemarknaden I ett sådant läge Inte är tillräckligt flexibel, i termer avlönebildning och geografisk och branschmässig rörlighet hos arbetekraften, kanbefydande sysselsättningsproblem uppstå på kort sikt. Detsamma gällernatarligtvis även vid fåst växelkure.