prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Dessa gäUermärkning av hushållsapparater avseende energiförbmkning (79/530/EEG),tiUämpmngsdu-ektiv för eleköiska ugnar (79/531/EEG) samt deklaration av bullerfrån hushållsapparater (86/594/EEG). Duek-tiven avser frivilUg märkning. EG harnyligen () antagit ett duektiv (92/75/EEG EGT L 297) momdetta område som avser obUgatorisk märkning av energiförbrukningen hos hushåUsapparater.Direktivet skaU träda i kraft . AvsUcten är att detskaU följas av tiUämpningsdirektiv för de hushållsapparater som omfattas avdirektivet. Genom lagen om märkning av hushåUsapparater harregeringen bemyndigande att utfärda föreskrifter om såväl frivilUgsom obligatorisk märkning avseende energiförbrukning hos hushåUsapparater. Medstöd av bemyndigande i lagen avser regeringen att bl.a. bemyndigaKonsumentverket att utfärda föreskrifter om märkning av energiförbmkningen hosvissa hushållsapparater. FriviUiga normer för maximal elförbmkning är enligtmin mening en fråga för berörda branscher. En fömtsättning för normer - liksomför energunärkning - är att det finns standardiserade metoder för bl. a.mätning och deklaration av energiförbmkningen. har i samband medI99I års energipoUtiska beslut anvisat under en femårspericxlför arbete med energideklarationer och normer. Jag är mte nuberedd att föreslå att ytterUgare medel anvisas för detta ändamål. Det är angeläget med ett samarbete inom dettaområde meUan svenska myndigheter och motsvarande organ inom och EG. 1.3.3Utveckling och introduktion av ny energiteknUc DenStatUgt finansierade energiforskningen har bedrivits i form avtreåriga program. beslutade (prop. 1989/90:90, bet.1989/90:NU40, rskr. 1989/90:337) om energiforskningsprogrammets utformningunder budgetåren 1990/91-1992/93. EnUgt beslutet är energiforskningsprogrammetshuvuduppgifter bl.a. att ge stöd tiU forskning för att underlätta omstäUningenav energisystemet vid kämkraftsavveckUngen och att möjUggöra en anpassning avenergisystemet tiU ökade mUjö- och klimathänsyn. Regeringen avser att förelägga riksdagenen forskningspoUtisk proposition med bl.a. förslag tiU riktlinjer förenergiforskningen under den kommande programpericxlen. RUcsdagen har vidare anvisat betydande belopp föratt utveckla (Kh Prop. 1992/93:100 demonstrera ny energiteknik. Förnärvarande kan stöd för att utveckla Bil. 13 eUer förbereda kommersieUenergiteknik lämnas ur Energiteknikfonden, vars mriktning vidgades som ettresultat av energipoUtiska beslut. Inom EG bedrivs energirelaterade forsknings- (Khutvecklingsprogram. I regeringens proposition 1992/93:99 om vissa åtgärderinom klimatområdet och i (bU.2) framhåUs angelägenheten av attSverige ansluts tiU EG:s program för utveckling av energisystemet. Det gällerframst de två etablerade EG-programmen SAVE och THERMIE samt det planeradeALTENER. Dessa program syftar tiU att firämja energieffektivisering, användningav fömybara energislag, m.m. för att bidra till att energi-, miljö- ochklimatpoUtiska målsättningar uppnås. De har en inriktning och en verksamhetsom överensstämmer väl med gällande riktUnjer för den svenslca energipoUtiken.De insatser som görs på detta område i har hög kvaUtet. Huvuddelen avfinansieringen av vårt deltagande i dessa program bör ske genom omfördelningarinom de anslag som finns för energiteknisk utveckling. Jag återkommer straxtiU anslagsfrågoma. Stödtill kraftvärmeproduktion med biobränslen I1991 års energipoUtiska beslut avsattes 1 (X)tiUinvesteringsstöd tiU kraftvärmeprcxiuktion med biobränslen. Anspråken på stödhim investeringsprogrammet, dvs. beviljade bidrag och inneUggande ansökningar,anges i tiU ca 1 100 mUjoner Icronor. Anspråkenöverstiger därmed medelsramen för programmet. EhUgt preliminärabedömning skuUe ytterUgare ansökningar om stöd motsvarande ca 500 miljonerkronor kunna aktaaUseras . Biobränslen för firamtiden (SOU 1992:90), i september 1992.Remissbehandlmgen av betänkandet har nyUgen avslutats. konstaterade bl.a. attinvesteringsbidraget tiU kraftvärmeproduktion med biobränslen hittiUs har haftden avsedda effekten att öka utbyggnaden av biobränslebaserade anläggnmgar.EnUgt kommissionens analyser är detta stöd en nödvändig fömtsättning för enfortsatt utbyggnad av kraftvärme med biobränslen. Mot denna bakgmnd föreslogsatt medelsramen för stödet skuUe vidgas med 200 mUjoner kronor, somstödets gUtighetstid skuUe förlängas med t.o.m. /97. Jag har av chefen för erfaritatt han avser att återkomma tiU denna fråga i samband med den klimatpropositionsom planeras tiU . Stödtill vindkraft Prop. Jaghar redovisat resultatet av insatsema för stöd tiU mvesteringar i små ochmedelstora vmdkraftverk. För detta stöd har enhgt energipoUtiskabeslut avsatts . Medlen utbetalas från anslaget Insatser förny energiteknik. Genom en ändring av reglema för investeringsstöd tiUvindkraftverk enUgt förordningen (1991:1099) om bidrag tiU vissa investeringarinom energiområdet kan stödet frän uppgå tiU högst avmvesteringskostaaden. I - JuridUc cKh ekonomiföreslås bl.a. att medel firån anslaget avsätts för att finansiera tvåhalvtidstjänster vid för rådgivning inom vindkraftsområdet. Rertaletremissinstanser har lämnat förslaget utan erinran. Sveriges EnergiföreningarsRiksorganisation anser att staten bör avsätta medel för finansiering av tvåheltidstjänster. Jag har erfarit att det arbete med att ta fram s.k.allmänna råd för myndighetsbehandling av vmdkraft på land som bedrivs av ,och kommer att avslutas . Genom deaUmänna råden får berörda myndigheter och kommuner underlag för information ivindkraftfrågor. har, som stöd-givande myndighet, att svara för vissrådgivning inom vindkraftsområdet i samband med handläggningen av ansökningarom investeringsstöd. Jag anser emellertid att det, med hänsyn till bl.a. dethöjda investeringsbidraget tiU vindkraftanläggningar, kan vara motiverat attunder det kommande budgetåret pröva en förstärkt rådgivningsverksamhet vidNUTEK. Ekonomiskt utrymme motsvarande en heltidstjänst bör skapas. Denne personskaU svara för direkt rådgivning och uppföljning av vindkraftprojekt.Verksamheten skaU ses som en konsulttjänst som finansieras inom ramen förmedel för investeringsbidrag. En sökande kan utayttja konsulten inom ramen försitt investeringsbidrag. För den enskUde sökande minskas då mvesteringsbidragetmed motsvarande summa. El från vmdkraftverk med en installerad effektmindre än 500 kW är undantagen från energibeskattaing, under fömtsättning attvindkraft-prcxlucenten inte yrkesmässigt distribuerar elektrisk kraft. NUTEKanser att vissa oklarheter råder bettäffande toUcningen av lagen om allmänenergiskatt för små vmdkraftverk. Hit hör frågan om beskattning vid försäljningav el tiU distributör samt beskattning vid transitering av el. Jag har erfaritatt utredningen om en teknisk översyn av energibeskattningen (Fi 1992:15)avser att behandla denna fråga. Jag anser att det är värdefijUt att snabbt lösatolkningsproblemen kring beskattningen av vindkraftverk. Utredningen skaUredovisa resultatet av sitt arbete . EnUgt kommer vmdkraftens konkurrenskraft påelmarknaden på sUa att öka. Avgörande för hur snabbt detta kan ske är bl.a.elbalan-sens utveckling och råkraftprisets ökningstakt. En arman vUctig fektorär, enhgt , de regler som kommer att gälla för anslutning avsmå elproduktionsanläggningar, t.ex. vindkraftverk, tiU elnätet. En översyn aveUagen pågår genom EUagstift- nmgsuö-ednmgen(N 1992:04) vars förslag skaU redovisas senast den 31 Prop. 1992/93:1(X) . Isamband med energipoUtiska beslut har 50 nuljoner kronor under enfemårspericxl avsatts för bidrag tiU investeringar i solvärmeanläggningar. /93 har 10 mUjoner kronor anvisats under anslaget Insatser förny energiteknik. Hälften disponeras av , som ansvarar för bidrag tiUinvesteringar i solvärmeanläggningar i bostäder, och hälften av , somansvarar för bidrag tiU investeringar i solvärmeanläggningar inom övrigaanvändningsområden. Det finns ett stort mtresse för stöd tiUinvesteringar i solvärmeanläggningar i bostäder. föreslår i sinanslagsframställning för /94 att ytterUgare 2 nuljoner kronorför detta ändamål bör tiUföras anslaget. Jag har redovisat att det statUga stödet tiUinvesteringar i sol-värmeaiUäggningar i bostäder höjs från högst tiU högst35 % från och med den . Denna förändring väntas medföra en ökadbelastning på anslagsposten för stöd tiU solvärmeanläggningar. YtterUgaremedel för detta ändamål bör därför tUlföras anslaget Insatser för nyenergiteknik. EnUgt är uitresset Utet för stöd tiUinvesteringar i solvärmeanläggningar inom övriga områden. Det gäller t.exanläggningar som är anslutaa tiU gmppcentraler eUer Qärrvärmesystem. Dettaberor, enUgt , på att kostaadema för den storskaUga solvärmetekniken fortferandeär förhåUandevis höga jämfört med konventionella system. Investeringar i dennatyp av solvärmeanläggningar är olönsamma ttots det StatUgainvesteringsstödet. bedömer emeUertid att det finns gcxia möjUgheter attsänka kostaadema genom ytterUgare utvecklingsinsatser. Det stöd tiU investeringar i storskaUgsolvärmeteknik som infördes har hittiUs inte utayttjats. Det ärangeläget att utveckla solvärmeteknik för större system, t.ex gmppcentraler.Enligt min mening bör därför utvecklingsinsatsema inom detta onuåde förstärkas.Det bör ske genom att Energiteknikfonden tiUförs ytterUgare medel. YtterUgare medel för investeringsstöd inom : sansvarsområde bör inte anvisas. Sedan investeringsstödet infördes har10 mUjoner kronor anvisats för stöd tiU investeringar i sådanasolvärmearUägg-ningar. Dessa medel har inte utayttjats och kvarstår somreservation på anslaget. Härigenom kan även fortsättningsvis bevUja stödtiU mvesteringar i storskaUg solvärmeteknik. Jag återkommer strax tiUanslagsfrågoma för /94. v w Bil- 13 Affärsverketsvenska kraftnät () driver (Kh förvaltar sedan den 1 januari1992 det svenska storkraftnätet för el, inklusive de statiigt ägdautiandsförbindelsema (prop. 1990/91:87, bet. I990/91:NU38, rskr. 1990/91:318). EnUgt insöuktionen för (1991:2013)skaU verket ha tiU uppgift att på ett affärsmässigt sätt förvalta, driva ochutveckla ett kostaadseffektivt, driftsäkert och mUjöanpassatkraftöverföringssystem, sälja överföringskapacitet samt i övrigt bedrivaverksamheter som är anknutna tiU kraftöverföringssystemet. Verket skaU därvidbl.a. firämja konkurrens inom elöverföringsområdet, firämja forskning,utveckling och demonstration av ny teknik av betydelse för verksamheten samtsvara för den operativa beredskapsplaneringen inom sitt verksamhetsområdeunder kris- och krigsförhåUanden. AvsUcten är att Svenska kraftaät skaU bedriva sinverksamhet på ett sådant sätt att det bidrar tiU att öka konkurrensen på helaelmarknaden. beslutade i enUghet medregeringens förslag (prop. 1991/92:133, bet. I99I/92:NU30, rskr. 1991/92:322)om vissa ytterUgare riktlinjer för Svenska kraftaäts verksamhet. Bl.a. angavsatt har tiU uppgift att ansvara för driften av storkraftnätet,den löpande momentana elbalansen och det svenska kraftsystemets övergripandedriftsäkerhet. För den ekonomiska styrningen av Svenska kraftnättiUämpas samma principer som tidigare gäUde för Statens vattenfaUsverk.Regeringen har bl.a. faststäUt avkasttiingskravet på justerat eget kapitalefter sicatt och soUditetsmålet . Verkets drift och investeringar skaUfinansieras genom inkomster från verksamheten och genom upplåning duekt frånRUcsgäldskontoret. Investeringama belastar således mte statsbudgeten. regleras avgifter och villkor förutayttjande av storkraftnätet av det s.k. kraftnätsavfalet som i sm tar tiUstor del baseras på det s.k. stamnätsavtalet. Det senare tecknades avStatens vattenfaUsverk och de transitörer som utayttjade stamnätet. Genom kraftnätsavtalets tillkomst justerades vissavillkor varigenom tiUöäde för nya aktörer på storkraftnätet underlättades.Staten har tiUkaUat en särskUd förhandlingsman med uppgift att överlägga medtransi-törema om stamnätsavtalet. Regeringens avsUct är att ett helt nyttavgiftssystem som är anpassat tiU en öppen elmarknad skaU införas. På regeringens uppdrag utreder nu Svenska kraftnätfömtsätöungama för att införa en börs för handel med el. Svenska kraftaät har efterregeringens medgivande förvärvat av aktiema i ett nyinrättat branschforskningsorgan, Svenska Elföretagens Forsknings- och Utvecklingsaktiebolag () som har tiU uppgift att samordna och effektivisera branschens forsknings- och utvecklingsmsatser. Övriga delägare i är 73 Svenska elverksföremngen och VattenfaU Prop.1992/93:100 AB. I samband med inrättandet av Svenska kraftnätuppdrogs åt verket att inkomma med ett förslag tiU organisation av verketskonöoUsystem-verksamhet i ett särskUt aktiebolag. Verket har i skrivelse den 28oktober 1992 redovisat sitt arbete avseende en sådan bolagsbUdning. Verket harfunnit att kraftföretagen avböjer erbjudandet om att gå m somdelägare i ett sådant bolag men att ett delägande kan bU aktaeUt på sUct. Verketföreslår bl.a. av detta skäl att beslut om bolagisering avkontroUsystemverksamheten skjuts upp. har föreslagU, för att säkerställahögsta möjUga avkastning på verkets likvida medel, att verket får rätt attutöver placering på konto i affärsbank även fä placera en del av tiUfälUglikviditet i statsskuld växlar, statsobUgationer (Kh liknande. har vidare hemstäUt om att få rättatt självt besluta om dels förvärv av aktier för totalt högst 10 mUjoner kronorinom verkets finansieringsplan, dels avyttring av aktier. Svenskakraftnäts investeringar avser dels storkraftnätet, dels viss telekommunikation. Investeringama i storkraftnätet avser både åtgärderför att bibehåUa en hög driftsäkerhet i befintiiga ledningar och åtgärder föratt öka kapaciteten i systemet. Bl.a. planeras en ny 400 kV-ledningHorted-Breared på för att förstärka överföringskapaciteten tillsödra . Investeringama i telekommunikation avser dels det telekommunikationsnätsom erfordras för drift och skötsel av storkraftaätet, kontroUsystemverksamheten,dels mstaUation av s.k. optokablar i storkraftnätet. En omfattandemcxlemisering av konttoUsystemets anläggningar, Driftdatanät 90, planeras.Optokablamas telekapacitet kommer firämst att säljas tiU tredje part. planeras investeringar för sammanlagt605 mUjoner kronor. För planeras uivesteringar försammanlagt 1 910 mUjoner kronor. I tabeUensammanfattas verkets förslag till investerings- och finansieringsplan samtbehov av riksgäldslån för investeringar. 530' 530 0 Samtiigamvesteringar 1992-1994 täcks således genom egen finan- Prop. siering.Dämtöver täcks genom egen finansiering även amorteringar BU. enUgtplan av tidigare riksgäldslån, vilket innebär att räntekostnadema Amorteringama av riksgäldslån ökar dcKk kraftigtår varför nya riksgäldslån kommer att behövas i början av år1996 för att täcka det då aktaeUa finansieringsbehovet. Svenskakraftnäts förslag tiU investerings- och finansieringsplan är i huvudsak enfortsättning på den långsiktiga investeringsplanering som gäUde förstorkraftnätet under . TiU stor del ärmvesteringama en fömyelse av ett väl utvecklat system där överföringsbehovenökar endast långsamt. En fortiöpande stmktarförändring genomförs för attanpassa systemet tiU dagens krav (kU fömtsättningar. De i investeringsplanen upptagna beloppen har ienUghet med verkets milande treårsplanering beräknats kalenderårsvis.Ompericxliserade tiU /94 blir de planerade investeringamasammanlagt ca 710 mUjoner kronor. Det finns mte något behov av nyupplåning iRiksgäldskontoret för investeringsändamål under /94. Verket bördock, liksom tidigare, få ta upp riksgäldslån för rörlig kredit inom en ram avIOO mUjoner kronor. Jag anser att den nu redovisade investerings- ochfinansieringsplanen för svenska kraftaät för treårsperioden1993-1995 bör gcxlkännas som en ram för verksamheten. har redovisat verkets uppfattningatt ett beslut om bolagisering av den s.k. kontroUsystemverksamheten bör anståtiUs vidare. Jag delar verkets uppfattning och avser att återkomma tiU firågannär lämpUga fömtsättningar för en sådan bolagisering kan anses föreUgga. För /94 bör ramen för regeringensbemyndigande att teckna borgen för bolag i vilka Svenska kraftaät förvaltarstatens aktier vara samma som den nuvarande ramen, 175 nuljoner kronor. LUcasåbör ramen för regeringens bemyndigande att besluta i frågor om förvärv avaktier eUer bUdande av bolag inom Svenska kraftnäts verksamhetsområde varaoförändrad, . Jag anser vidare att det är lämpUgt attSvenska kraftnät ges rätt att självt besluta om förvärv av aktier om högst 10mUjoner kronor och om avvyttring av aktier som verket har förvärvat. Enfömtsättamg bör dock vara att sådana förvärv och avyttringar avser aktier ibolag med vericsamhet som Ugger inom ramen för den verksamhet som Svenskakraftnät skaU bedriva enhgt sin instmktion. har en årsomsättning på ca 2 000mUjoner kronor. har verket att placera betydande belopp i likvidamedel. En effektiv Ukviditetsförvalöiing har därför betydelse för Svenskakraftnäts resultat. Jag anser att verket bör ges befogenhet att placera likvidamedel även i lämpUga statspapper. En sådan befogenhet bör dock ges medklara begränsningar, främst att upplåning för placeringsändamål Prop.1992/93:ICX) Det bör ankomma på regeringen att utforma sådana BU. 3 Verksamheten i () Är1990 fick regeringen bemyndigande att medge Statens vattenfaUsverkatt överlåta en del av sitt aktiemnehav i (prop. 1989/90:125, bet.1989/90:NU39, rskr. 1989/90:322). Efter denna överlåtelse ägde VattenfaUsverket43 % av aktiekapitalet i . Övriga ägare var ,, Mellansvenska Natargaskonsortiet och . Efter förhandlingarmeUan ägama överenskoms att skuUe övertasamtUga aktier i bolaget. är enda ägaretUl bolaget. Bolaget namnändrades tiU . Omläggningen av energibeskattningen (prop. 1991/92:150 bU. 1:5, bet. 1991/92:FiU30, rskr. 1991/92:350) mnebär bl.a.att kon-kurtenssitaationen för natargasen från den försämrasjämfört med övriga fossUa bränslen på den del av gasmarknaden som utgörs avindustrin. Vid berednmgen av ärendet i framhöU i ettyttrande (1991/92:Sku5y) tiU att natargasen bör ges sådanafömtsättaingar att gjorda investeringar kan utayttjas på ett effektivt sätt.Utskottet anförde vidare att det från mUjösynpunkt är oacceptabelt attnatargasen ersätts med kol och olja. Frågan om hur natargasen skaU kompenserasför minskad konkurrenskraft borde, enUgt utskottet, avgöras i förhandlingarmellan ägaren, staten och . anslöt sig tiU dettauttalande. och har genomförts under hösten 1992.Jag har erfarit att anser att en fortsatt kommersieU verksamhetinom fömtsätter bl.a. stora finansieUa förändringar inatargasbolaget. blir det enUgt möjligt att bedömade kommersieUa fömtsättningama för att driva verksamhetenvidare. DärtiU bör noteras att finska och norskaintressenter undersöker fömtsättningama för en natargasledning genom . Försörjningsberedskapenpå energiområdet är en särskild fimktion inom Funktionsansvarig myndighet är Närings- (Kh teknUcutvecklingsverket(). har i sin fördjupade anslagsframställningredovisat verksam- Prop. 1992/93:100 hetema mom områdena strategiskenergiförsörjning och strategisk lag- Bil. Som den gmndläggande verksamhetsidén för områdetstrategisk energiförsörjning anger att såväl energitiUförseln som energianvändningenskaU fungera säkert. Härför krävs bl.a. en klar roU- och ansvarsfördelningmeUan aktörema. Ökad vikt kommer att läggas vid analyser avomvärldsförändringar som påverkar den fortsatta utvecklingen av de inhemskaenergisystemen. Denna fråga är central (Kh har avgörande betydelse för denlångsiktiga beredskapen och för förmågan att hantera försörjningskriser. Inom har genomförts en förstadie av de hotmot energiförsörjningen som kan fömtses under det närmaste decenniet och vilkaåtgärder med anledning härav som kan behöva vidtas. En kommande huvudstadieskaU inriktas framför aUt på användarsäkerheten avseende el ochtransportsektoms försörjning med drivmedel. Funktionskrav gentemot kraft- CKhdistributionsföretagen inom elförsörjningen kommer att utarbetas. Vidare pågårett arbete med att fömya och revidera de nuvarande systemen förkonsumtionsreglering. TiU följd av omorganisationer har delar av denextema verksamheten bhvit eftersatta, framför allt momberedskapsplanläggningen. Ansvaret för drivmedelsransonering fördes över tillNUTEK den i samband med Transporttådets avveckling. Vidare avveckladesmed utgången av året det särskilda bolaget (), ägtav oljehandeln men finansierat av . Överföringen av kansUverksamheten tiUNUTEK möjliggjorde en ratio-naUseringsvuist svarande mot ca två personår. Inom elförsörjningens område har efterbolagiseringen av som myndighet detsamordnande ansvaret för planering och inriktaing av beredskapsarbetet. DenverkstäUande planeringen sköts av ett särskilt kansli knutet tiU branschorganetKraftsam. EnUgt finns brister i den centtala kris- ochkrigsorganisationen, liksom i planeringen avseende utayttjande av inhemskaenergi-tiUgångar. På dessa områden krävs betydande utvecklingsmsatser. Som mål för den strategiska lagringen anges attbränslen och drivmedel i en kris eUer i en krigssitaation skaU kunnatiUhandahåUas uthåUigt och med tillräckligt hög tiUgängUghet för främst detcivila totalförsvarets behov. Inriktningen av verksamheten är att anläggningarför lagring skaU byggas och förvaltas på ett kostaadseffektivt sätt och attprodukthanteringen skaU bedrivas rationellt. Enligt försvarsbeslutskaU det statUga krigslagret minskas avsevärt, vilket mnebär omfattandeutförsäljning av lagrade produkter. har verksamheten inriktats påinsatser av förvalt ningskaraktär, medan nybyggnad förekommit i ringa omfattning. framhåUer emeUertid att nuvarande lagringsstmktar bygger på de krav och fömtsättningar som gäUde . Denna stmktar tiUgodoser mte dagens krav på tillgänglighet. Ett förslag tiU ny 77 stmktar för den statUgaberedskapslagringen har därför utarbetats. förslagetgodkänns kommer verksamheten att i högre grad inriktas pä byggande avanläggningar cKh systemutveckling. NLTTEK:s verksainhet på energiberedskapsområdet omfattas av programplaneringen förtotalförsvarets civila del. Överstyrelsen för civU beredskap (ÖCB), som lederoch samordnar beredskapsförberedelsema vid övriga fimktionsansvarigamyndigheter, har i programplan 1993/94-1997/98 lagt fram förslag tiU inriktning(Kh utveckling av det civila försvaret under den kommande femårspericxlen.Förslaget bygger försvarsbeslut och på den ekonomiska ram förtotalförsvaret som faststäUdes genom detta beslut. ÖCB:sprogramplan mnehåUer bl.a. förslag om medelstiUdelning under femårspericxlenför skUda fiinktioner inom det civila försvaret. För funktionenEnergiförsörjning beräknas inom totalförsvarsramen ett belopp av 73 mUjonerkronor per budgetår, dvs. 365 nuljoner kronor (1992/93 årsprisläge). Kostaadema för oljelagringen Ugger däremot i huvudsak utanförramen. Samma gäUer kostnadema hos för den centrala administrationen avverksamheten inom ftinktionen. NUTEKhar lämnat en egen programplan för fimktionen Energiförsörjmng för perioden1993/94-1997/98 (R 1992:35). Planen innehåUer en mer detaljerad redovisningav verksamheten inom funktionen. 1992/93:100 BU. Måletför funktionen energiförsörjning är att samhällets energibehov med hög säkerhetskall kunna tiUgcxloses under kriser och i krig. Medelför verksamhetsområdet anvisas under anslagen Beredskapslagring cKh industiiella åtgärder SärskUda kostaader för lagring av olja, Åtgärder inom delfunktionen Elkraft Förvaltningskostaaderbestiids från anslag till förvaltaings-kostaader. Enöversyn av beredskapslagringen av olja skall genomföras. Isamband med inrättandet av den fördes verksamheten påenergiberedskapsområdet inom över tiU den nya myndigheten.Därefter har några uppgifter tillförts, främst ansvaret fördrivmedelsransonering (Kh samordningen av beredskapsplaneringen inomelförsörjningen. Energiberedskapen ingår som ett led itotalförsvarels civila del. Mål, inriktaing och resurstilldelning avgörs isamband med statsmaktemas återkommande beslut om totalförsvaret, av vilka detsenaste fattades (prop. 1991/92:102, bet. 1991/92:FöU 12, rskr.1991/92:337). Verksamheten är inordnad i det planeringssystem med mUandefemåriga programplaner som gäller för det civila försvaret.