prop · GF0396 · 1992-01-01 00:00:00 — Eftersom det i budgetpropositionen föreslagits att priskontoren skall upphöra är det oklart hur den nya myndigheten skall kunna genomföra marginalmätningar i denna form från . Det är vidare oklart i vilken utsträckning det regeringsuppdrag som SPK nu har kommer att överföras till den nya myndigheten. Om metoden för SPK:s nuvarande marginalmätningar avses ligga till grund för eventuella framtida marginalmätningar krävs ett metodutvecklingsarbete. Detta gäller särskilt om mätningarna förutom marginalutvecklingen även skall avse marginalnivåer. SPK har ovan föreslagit att en noggrann samordning görs mellan eventuell partiprismätning och KPI-mätningen avseende dagligvaror. Om de båda statistikserierna görs jämförbara kan, efter rensning för eventuella momsförändringar, marginalutvecklingen i detaljhandeln utläsas. Eventuella marginalnivåmätningar i detaljhandeln kan därmed göras relativt sällan, förslagsvis , och nivån mellan mättillfällena kan skrivas fram med utgångspunkt från de samordnade parti- och konsumentprismätningarna. Någon information om marginalerna i partihandelsledet kan dock inte erhållas från dessa mätningar. SPK stöder utredarens förslag att SCB tillförs de begärda medlen för utveckling av metodikfrågor avseende KPI. SPK vill betona vikten av att detta utvecklingsarbete behandlar de frågor inom dagligvaruområdet som utredaren pekar på. 8.8 instämmer med utredningen i att det finns behov av särskild statistik över de senare leden i livsmedelskedjan samt att SCB bör fullfölja sitt arbete på ett livsmedelsstatistiskt program. 8.13 stöder utredarens uppfattning om att det finns ett behov av att dels följa prisutvecklingen av livsmedel i olika länder och dels studera skillnaderna i prisnivån mellan länder och hur skillnader i pris utvecklas . Dessa uppgifter kan vara av stort värde bl.a. när man skall försöka finna orsaker till skillnader i olika gruppers matvanor. Med hänsyn till matens betydelse för hälsan är det angeläget att kunna göra jämförelser mellan prisutveckling och konsumtionsförändringar på en förhållandevis detaljerad nivå. Detta gäller t.ex. matfett där det vore önskvärt att livsmedlen grupperas efter fettinnehåll så att jämförelser kan göras beträffande prisutveckling och konsumtionsförändringar av olika typer av matfett. Om möjligt vore det också önskvärt att med hjälp av statistiska uppgifter kunna få fram vilka effekter extrapriser har på konsumtionen. -- -- --8.16 : För institutet är det särskilt angeläget att undersökningar genomförs som kan belysa -- -- -- hur prissättningen i olika led och konsumentprisernas utveckling påverkas -- -- --. 8.22 : Löpande internationella prisjämförelser och sammanställningar av prisnivåindex med avseende på livsmedel för bör enligt göras av . -- -- -- Fortsatta beräkningar av konsumentprisindexutvecklingen samt marginalmätningar inom handeln även efter omställningsperiodens slut bör -- -- -- genomföras liksom de föreslagna prismätningarna i partiledet och uppföljningen av utvecklingen i prisregleringsledet. Vi tillstyrker utredningens förslag. 8.24 Skogs- och jordbrukets forskningsråd: -- -- -- Det är -- -- -- angeläget att man utreder metodikfrågorna vad gäller mätning av konsumentprisindex. 8.26 Konsumentberedningen: -- -- -- KoB instämmer med utredningen i att den bästa jämförelsen erhålls genom de köpkraftspariteter och prisnivåindex som utarbetas inom ramen för ett internationellt samarbete, bl.a. inom . Utredningen har lämnat en lättillgänglig översikt av begreppen och utvecklingen på detta område. Förslaget att SCB tillförs medel för att göra årliga beräkningar och jämförelser på basis av nämnda material tillstyrks. Arbetet härmed bör igångsättas möjligt. Utredningens förslag att de nuvarande mätningarna av de svenska livsmedelspriserna i olika led utökas med mätningar rörande partihandeln med livsmedel tillstyrks av KoB. bör även ha ett ansvar på detta område liksom när det gäller prisutvecklingen för övriga led. KoB förutsätter liksom utredningen att samarbetsnämndens arbete med ett prisindexsystem på livsmedelsområdet fortsätter som och med fortsatt utvecklingsarbete. Som nämndes inledningsvis kan ett ökat behov av resurser för prisinsamlingen uppstå till följd av avregleringen. Det är vidare önskvärt att analysdelen av verksamheten utökas. Behovet av uppgifter om faktorer bakom produktprisutvecklingen bör därför uppmärksammas. Här kan nämnas utvecklingen av kostnader för exempelvis emballage och transporter. SPK har intermittent utfört undersökningar av marginalerna i livsmedelshandeln. Liksom utredningen anser KoB att marginalmätningar i fortsättningen bör företas regelbundet och att metoderna bör vidareutvecklas. En kommande prismätning i partihandeln skulle underlätta mätning av detaljhandelsmarginalerna. -- -- -- företas inte marginalmätningar för brödområdet. KoB anser det önskvärt att ett metodarbete också utmynnar i förslag till mätningar på detta område. -- -- -- KoB tillstyrker att medel -- -- -- tillförs SCB %[avseende KPI-mätningar%] och anser att arbetet bör ges hög prioritet. 8.30 i anser också att det föreligger ett fortsatt behov av statistik över faktiskt tillämpade priser. Dessa bör insamlas vid källan. 8.38 delar utredarens uppfattning att köpkraftsparitetsmetoden är den tillförlitligaste metoden att göra internationella prisjämförelser men KF vill framhålla att även med denna metod kan problem uppstå vid tolkningen av resultaten. Detta gäller också framskrivningen av KPI. Därför bör metoden förbättras. KF delar utredarens uppfattning att det är mycket viktigt att metoderna för marginalmätningarna utvecklas. Eftersom det pågår olika mätningar vill KF framhålla att ett mer omfattande samarbete med handelns organisationer skulle kunna vara till nytta. KF är positivt till att mätning av prisutvecklingen i partiledet påbörjas. KF stöder kraven i utredningen på ökade resurser för utvecklingsarbete på metodikfrågor avseende KPI-beräkningar. Särskilt viktigt är att effekterna av ändrade inköpsmönster fångas upp. 8.43 : Vi är positiva till att internationella prisjämförelser genomförs och löpande redovisas. För att dessa skall ge önskvärd information bör de innehålla uppgifter även om anledningen till skillnaderna, dvs. grad av beskattning, arbetskraftskostnadernas andelar etc. Vidare måste det säkerställas att uppgifterna, som ju samlas in via , är jämförbara. Bl.a. måste såväl ``varukorg`` som servicegrad vara likvärdiga. Det finns anledning misstänka att detta inte är säkerställt i det underlag som skall bearbetas. Åter framstår det som nödvändigt att professionell expertis på denna typ av frågor kan medverka i statistikproduktionen. Vi vill inte motsätta oss att man redovisar marginaler och marginalförändringar i olika handelsled. Sådana uppgifter blir dock meningsfulla först om de kopplas till en analys kring produktivitet och kostnader. Utan sådan koppling kan de rentav leda till felaktiga slutsatser om utvecklingen i branschen. Begränsningen till parti- och detaljhandel framstår som omotiverad. Rimligen måste producent-/leverantörsledet vara lika intressant. Alla företag i dessa led omfattas ju inte av den statistik som produceras kring det jordbruksreglerade området. Vi tillstyrker varmt att precisionen i KPI förbättras. -- -- -- Vi vill passa på att påminna om de problem som redovisningen av prisförändringar på frukt och grönt medför. Som bekant får de säsongmässiga variationerna ofta stort genomslag i KPI och tenderar att skapa onödig osäkerhet om vilken inflationstakt vi faktiskt har . En annan metod bör användas för dessa produkter, t.ex. genom någon form av rullande genomsnittsvärden för längre perioder än månad. 8.44 : Internationella prisjämförelser finns det ett stort behov av. SLIM stödjer därför utredarens förslag om prisjämförelser enligt den s.k. köpkraftsparitetsmetoden. -- -- -- SLIM stödjer utredningens förslag om fortsatta marginalmätningar i handeln samt att prisutvecklingen mäts i partiledet hos de största partihandelsföretagen inom livsmedelshandeln. När det gäller konsumentprisindex (KPI) är det givetvis väsentligt att detta ger en så relevant bild som möjligt av prisändringarna. Metodiken för hur extrapriser, kuponger, rabatt- och bonussystem m.m., liksom effekterna av ett ändrat inköpsmönster avseende olika butiksformer (lågprisbutiker, stormarknader m.m.) och hur olika rationaliseringsåtgärder inom handeln påverkar prisutvecklingen, bör därför utvecklas för att garantera beräkningar med hög relevans och precision. 9 Statistik över livsmedelsindustrin 9.1 anser att industri- och handelsstatistiken bör vara av sådan kvalitet och aktualitet att jämförande studier kan göras gentemot livsmedelsindustrin inom EG. 9.4 : Utredningen har förklarat att bristerna i industri- och finansstatistiken inte är av den karaktären att de föranleder särskilda eller kompletterande undersökningar. SCB har inget att erinra mot utredningens förslag att diskutera uppkommande problem i livsmedelsekonomiska samarbetsnämnden. 9.5 Statens pris- och konkurrensverk: Utredaren föreslår att de redovisade problemen i möjligaste mån löses genom nära kontakter mellan SCB och berörda myndigheter. LES föreslås som ett lämpligt forum för dessa kontakter. Även SPK ser kontakter med SCB som en möjlig väg att lösa vissa av de problem som finns med den nuvarande statistiken. Många frågor torde vara av sådan detaljkaraktär att kontakter mellan användare och SCB i de flesta fall lämpligen bör ske direkt. Endast i fall av mer omfattande förändringsbehov bör, i avvaktan på statistikstyrningsutredningens förslag, LES tills vidare ha en samordnande funktion. 9.8 instämmer med utredningen i att det finns behov av särskild statistik över de senare leden i livsmedelskedjan samt att SCB bör fullfölja sitt arbete på ett livsmedelsstatistiskt program. 9.22 : Den småskaliga livsmedelsförädlingen kan komma att öka och möjliggöra en närmare kontakt mellan förädlingsföretagen och den enskilde konsumenten. För att följa utvecklingen av antalet förädlingsföretag och på vilka områden inom livsmedelsförädlingen denna verksamhet bedrivs bör lämplig statistik tas fram. 9.26 Konsumentberedningen: Utredningen redovisar den kritik som i olika sammanhang har riktats mot statistiken över livsmedelsindustrin, dvs. framför allt data som ingår eller borde ingå i SCB:s industri- och finansstatistik. Utredningen lämnar dock inga konkreta förslag utan hänvisar till att frågorna i möjligaste mån bör lösas genom kontakter mellan SCB och berörda myndigheter. Enligt utredningen skulle medel som står till förfogande för livsmedelsekonomiska samarbetsnämnden kunna användas för att stödja särskilda projekt inom problemområdet. Det är otillfredsställande att brister som påtalats länge ännu inte har kunnat bringas till en mer definitiv lösning. bör därför ges ett specifikt uppdrag. /93 bör den närmare kartlägga önskemålen från användarna och framkomma med eventuella förslag till åtgärder inom detta statistikområde. 9.29 i : finns det ingen möjlighet att på regional nivå studera exportens omfattning och utveckling inom livsmedelsindustrin och dess olika delbranscher. anser att sådan statistik är av stort värde. Detta särskilt mot bakgrund av den successiva neddragningen av exportbidragen till näringen. -- -- -- 9.38 : Statistik om livsmedelsindustrin medger ofta endast analyser på aggregerad nivå, t.ex. hela livsmedelssektorn. Detta beror på det s.k. mestkriteriet. En mera detaljerad analys t.ex. per produktgrupp är önskvärd särskilt för att kunna göra viktiga jämförelser mellan produktion i olika länder. Att företag som endast styckar kött liksom ägg- och potatispackerier redovisas som tjänsteföretag är naturligtvis enligt KF:s uppfattning ofullkomligheter som måste rättas till. KF understryker vikten av en väl avvägd statistik över småskalig produktion som denna inte får belastas med högre kostnader. 9.44 : När det gäller industristatistiken anser vi det otillfredsställande med den eftersläpning av publiceringen av statistiken som föreligger på närmare . Vad fördröjer statistiken? -- -- -- Livsmedelsindustrin utgörs av ett förhållandevis litet antal företag jämfört med det totala antalet industriföretag. En tidigare och särskild publicering av branschdata för livsmedelsindustrin skulle enligt vår mening sannolikt lösa problemet med eftersläpningen och vara helt i linje med det livsmedelsstatistiska program SCB fått i uppdrag att genomföra och som avses resultera i en livsmedelsstatistisk årsbok. 10 Statistik över livsmedelshandeln 10.1 anser att industri- och handelsstatistiken bör vara av sådan kvalitet och aktualitet att jämförande studier kan göras gentemot livsmedelsindustrin inom EG. 10.4 tillstyrker det förslag om enkätundersökning riktad till livsmedelsdetaljhandeln som utredningen föreslår. Den föreslås bli genomförd i samarbete med SPK. I årets budgetproposition föreslås att SPK slås samman med NO till ett konkurrensverk. Om statistik- och analysarbete inte ingår i konkurrensverkets uppgifter är SCB beredd att utföra undersökningen i egen regi. Utredningen tar också upp problemet med att KF inte omfattas av gruppen livsmedelsdetaljhandeln i finansstatistiken eftersom KF lämnar bokslut centralt för en juridisk enhet. Det kan vara möjligt att med hjälp av specialstudier av komma till rätta med detta problem. Kostnaden för en sådan undersökning skulle ligga runt . men förutsättningen är att KF är villigt att samarbeta och ställa uppgifter till förfogande. 10.5 Statens pris- och konkurrensverk: Utredaren föreslår att SCB och SPK tillsammans utarbetar och genomför en enkätundersökning riktad till livsmedelshandeln, och att SPK gör en av utredaren icke specificerad analys av resultaten. SPK ställer sig tveksamt till förslaget. SPK har i olika sammanhang, vanligen i samband med externa uppdrag och förfrågningar, påtalat att specifika uppgifter om livsmedelshandeln inte finns att tillgå i den offentliga statistiken. Att så inte är fallet sammanhänger till stor del med att huvuddelen av livsmedlen inte distribueras via specialiserad parti- och detaljhandel, utan via dagligvaruhandeln. Enligt SPK:s mening är det dock knappast meningsfullt att söka särskilja olika delar av verksamheten inom parti- och detaljhandeln med dagligvaror. Att särskilja kostnads-, effektivitets- och lönsamhetsdata för den del av verksamheten som avser livsmedel innebär stora praktiska problem. Det finns också anledning att ifrågasätta relevansen i att särredovisa delar av en så integrerad verksamhet. Det är vidare inte sannolikt att den typ av undersökning som utredaren här föreslår kommer att ligga inom ramen för den nya konkurrensmyndighetens verksamhet. 10.8 instämmer med utredningen i att det finns behov av särskild statistik över de senare leden i livsmedelskedjan samt att SCB bör fullfölja sitt arbete på ett livsmedelsstatistiskt program. 10.22 : -- -- -- En mer allsidig belysning av detaljhandelns utveckling och speciellt livsmedelshandelns strukturutveckling och dess konsekvenser för konsumenterna samt prisutvecklingen inom detta led är viktig. Ett centralt register över dagligvaruhandeln anser vi bör upprättas för att förbättra förutsättningarna för en allsidig belysning av dagligvaruhandelns utveckling och dess konsekvenser för hushållen. Den föreslagna enkätundersökningen med efterföljande analys kan vara en möjlighet för en bredare belysning av området. Verket tillstyrker därför att denna genomförs. 10.26 Konsumentberedningen håller med utredningen om att det finns behov av statistik som bättre belyser förhållandena inom livsmedelshandeln, bl.a. lönsamhets- och produktivitetsutvecklingen. KoB tillstyrker att medel tillförs SCB för en enkätundersökning /93 och att efter utvärdering får övervägas om undersökningen rörande livsmedelshandeln skall upprepas med vissa intervall. 10.38 anser att %[den typ av ofullkomligheter som utredningen pekar på%] behöver justeras i statistiken för att göra denna meningsfylld. KF tillstyrker förslaget att SCB och SPK genomför en enkätundersökning riktad till livsmedelshandeln. 10.43 : Utredningen föreslår att SPK undersöker förutsättningarna för undersökningar om bl.a. produktivitet, lönsamhet och kostnadsstruktur i livsmedelshandeln. Sådana uppgifter är förvisso av intresse. producerar vi genom vår tidning sådana uppgifter. Vi vill även här hänvisa till de inledande anmärkningarna om tänkbara fördelar med att lägga sådan statistikproduktion utanför de föreslagna myndigheterna. 11 Konsumtionsundersökningar 11.1 delar utredningens uppfattning om att det finns ett behov av undersökningar rörande konsumtionen. För verkets del behövs sådana studier framför allt för att kunna följa effekterna av olika åtgärder inom livsmedelsområdet. Utredaren föreslår nu att en ny konsumtionsundersökning (HULK eller motsvarande) genomförs /93. Viss osäkerhet råder fortfarande rörande resultaten från föregående undersökning (HULK 89) beroende av bl.a. sen redovisning. Detta gör det svårt att nu ta ställning till en förnyad undersökning. 11.2 instämmer i och tillstyrker utredarens bedömning att särskilda konsumtionsundersökningar (HUL resp. HULK) görs tätare än . vill även starkt tillstyrka utredningens förslag att och livsmedelsverket tillförs extra medel för att i samråd med övriga berörda myndigheter genomföra en undersökning av hushållens livsmedelsinköp och kostvanor (HULK) . Verkets bedömning är att 6 milj.kr. inte är tillräckligt för att genomföra undersökningen i samma omfattning som HULK, som totalt kostade 7--8 milj.kr. För detta krävs ett anslag på uppskattningsvis 8--9 milj.kr. Inom livsmedelsverkets ansvarsområde ligger att genom olika åtgärder påverka befolkningens kostvanor i en sundare riktning och livsmedelsverket har ett handlingsprogram för arbete med kost- och hälsofrågor. För arbetet att förbättra kostvanorna och för att kunna följa effekterna av detta arbete behövs tillförlitlig, kontinuerlig statistik över utvecklingen av livsmedelskonsumtion och kostvanor i befolkningen som helhet och i olika grupper. Intill har det saknats riksrepresentativa undersökningar av kostvanorna. Undersökningen Hushållens livsmedelsinköp och kostvanor (HULK) som genomfördes ger omfattande kunskap om befolkningens och olika befolkningsgruppers kostvanor och näringssituation. HULK är en viktig utgångspunkt för en uppföljning av befolkningens kostvanor och näringsintag och är den enda undersökningen som kan fungera som basundersökning för mätning av den livsmedelspolitiska reformens effekter på kostvanorna. Undersökningar av kostvanorna är även viktiga för att kunna beräkna intag av främmande ämnen, vilket är en grund för riskbedömning av livsmedelskonsumtionen. -- -- -- Genom att och livsmedelsverket tillförs extra medel för att i samråd genomföra en upprepad HULK-undersökning får möjlighet att som första land i starta arbetet med kontinuerlig uppföljning av utvecklingen av kostvanorna på individnivå. 11.4 instämmer i att HULK bör genomföras oftare än och har också i stastistikprogrammet Konsumentpolitik avseende planeringen 1990/91--1992/93, SP 93, föreslagit att nästa HULK genomförs till en kostnad av 6,1 milj.kr. -- -- -- En HULK-undersökning kräver en lång förplanering och om undersökningen skall genomföras bör man vara klar med undersökningens uppläggning och innehåll, för att man skall kunna arbeta vidare med detaljplaneringen. Det är också mycket tveksamt om resultaten kommer att kunna vara framme i så god tid att SLV kan ha dem som underlag för sin utvärdering av den livsmedelspolitiska reformens effekter på folkhälsan. Utvärderingen skall redovisas , vilket torde innebära att resultaten måste föreligga . SCB föreslår mot den här bakgrunden att nästa HULK genomförs i enlighet med vad som tidigare planerats. 11.8 instämmer med utredningen i att det finns behov av särskild statistik över de senare leden i livsmedelskedjan samt att SCB bör fullfölja sitt arbete på ett livsmedelsstatistiskt program. 11.13 : -- -- -- har tillsammans med utarbetat kostrekommendationer. Ett förverkligande av dessa skulle på lång sikt innebära betydande förbättringar av folkhälsan. Myndigheterna har tillsammans med olika samarbetspartners arbetat för att åstadkomma positiva förändringar av befolkningens matvanor. För att kunna bedöma effekterna av dessa åtgärder är det angeläget att det kontinuerligt finns tillgång till statistik som belyser utvecklingen av livsmedelskonsumtion, matvanor och hälsoförhållanden såväl i hela befolkningen som bland olika grupper. Undersökning om hushållens livsmedelsutgifter och kostvanor (HULK) är en mycket viktig förutsättning för att effekter av insatser för bättre kostvanor skall kunna bedömas. Det är därför angeläget att denna undersökning kan genomföras regelbundet och betydligt tätare än vad som har föreslagits. stöder utredarens uppfattning att undersökningen bör göras tätare än och anser att den helst bör göras . -- -- -- Det är viktigt att de statistiska uppgifterna är av god kvalitet och jämförbara mellan olika länder. Studier beträffande svinn i livsmedelskonsumtion har gjorts men ytterligare undersökningar kan behövas för att förbättra konsumtionsstatistiken i förhållande till den faktiska konsumtionen, t.ex. den konsumtionsstatistik som kontinuerligt tar fram. 11.16 : För institutet är det särskilt angeläget att undersökningar genomförs som kan belysa -- -- -- hur hushållens konsumtionsutgifter och konsumtionens sammansättning förändras. 11.22 finner liksom utredningen det angeläget att undersökningar över hushållens livsmedelsutgifter och kostvanor genomförs regelbundet och med tätare intervaller än . Genom den ökade internationella handeln med livsmedel kan en intressant aspekt vara förändringar mellan konsumtionen av inhemska och importerade livsmedel liksom andra konsumtionsförändringar t.ex. konsumtion av alternativt producerade livsmedel samt förädlingsgraden hos de konsumerade livsmedlen. Vi tillstyrker att en ny undersökning genomförs . Det är dock väsentligt att resultatbearbetningen från denna undersökning kan göras snabbare än undersökning. Vissa delredovisningar bör kunna ske inom . Det är dessutom nödvändigt att medel för bearbetningar av erhållna uppgifter avsätts. 11.24 Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Utredningens förslag att göra tätare undersökning av hushållens livsmedelsutgifter och kostvanor välkomnas av . För att genom detta material i rimlig tid få en uppfattning om hur olika kostrekommendationer får genomslag hos konsumenterna och hur detta återspeglas i folkhälsan krävs ett kortare intervall mellan undersökningstillfällena än nu gällande planer . Materialet kan också vara värdefullt som utgångspunkt för kompletterande mera ingående undersökningar. 11.26 Konsumentberedningen instämmer med utredningen att särskilda konsumtionsundersökningar är önskvärda med kortare mellanrum än planerade tioårsintervall men är inte övertygad om att en ny s.k. HULK för blir färdig för att kunna användas till utvärdering av omställningsperioden. HUL publicerades och resultaten från HULK i samband därmed föreligger ännu inte. KoB anser att HULK först bör utvärderas innan beslut fattas om nästa undersökning. Det är vidare tveksamt om undersökningen i sin nuvarande form kan tillgodose de krav utredningen vill ställa på den. Ett större urval kommer sannolikt att erfordras för att man vid uppdelningar av materialet, på t.ex. konsumentgrupper, skall kunna få statistiskt säkerställda resultat. Man får alltså räkna med att ett större belopp än föreslagna 6 milj.kr. Sannolikt måste man därutöver gå in med specialenkäter för att få en allsidig belysning av konsumenternas situation -- -- --. Vid jämförelser mellan livsmedelskonsumtionen enligt nationalräkenskaperna och de särskilda konsumtionsundersökningarna framkommer vissa skillnader. En analys av anledningarna härtill bör utföras.