prop · GG0336 · 1992-12-31 00:00:00 — När regeringenfastställer skattesatsen skall hänsyn tas till överenskommelser mellanrespektive landsting och kommuner inom landstingsområdet om en ändradfördelning av uppgiftema inom området jämte åtföljande förändrad fördelning avden sammanlagda landstings- och kommunalskatten. skall året före bidragsåret lämna uppgift tillkommunen om uppskattat statligt utjämningsbidrag. skall året före bidragsåret lämnauppgift till kommunen om uppskattat statligt utjämningsbidrag. Ifråga om gäller att om skilhiaden mellan det 1992/93:36 preliminära utjämningsbidraget enligt 6 § och ett referensbidrag överstiger1,av summan av referensbidraget och kommunens preliminära konununalskattemedelenligt 4 § lagen (1965:265) med särskilda bestämmelser om kommuns och annanmenighets utdebitering av skatt, m.m. för , skall det preliminärautjämningsbidraget justeras upp eller ned med den del som överstiger 1,5procent. Regeringen, eller den myndighet regeringenbestämmer, fastställer referensbidraget. I fråga om gäller att omskillnaden mellan det preliminära utjämningsbidraget enligt 6 § för ,och det preliminära utjämningsbidraget enligt samma paragraf för ,efter tillämpningen av punkt 4 i övergångsbestämmelseraa, överstiger 3 procentav summan av preliminära kommunalskattemedel för enligt 4 § lagen medsärskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m.och det preliminära utjämningsbidraget enligt 6 § för , eftertillämpningen av punkt 4 i övergångsbestämmelseraa, skall det preliminära utjämningsbidragetjusteras upp eller ned med den del som överstiger . Vid skatteväxling med anledning av ändrathuvudmannaskap mellan kommuner och landsting tillämpas punkteraa 4, 6 och 8 i övergångsbestämmelsemaendast vad gällde den länsvisa enhetliga skattesatsen som gäller föreskatteväxlingen. 8.1fråga om bidragsåren 1993 och 1994 tillämpas även bestämmelserna i 8 och 9 §§och punkteraa 4 och 6 i övergångsbestämmelseraa. 9.Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången i frågaom . 4 Förslag till 1992/93:36 Lag om slutavräkning av kommunalskattemedel för Härigenom föreskrivs följande. 1 §Från summoraa av de skattemedel som sammanlagt skall betalas ut till kommuner respektive landsting för med stöd av lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m., i dess lydelse före , skall sedan avräkning skett enligt 4 § nämnda lag ytterligare avräkningar göras för säväl kommuner som landsting enligt följande: 1. med summan av de preliminära skattemedel som kommuneraarespektive landstingen fär enligt 4 § andra stycket lagen med särskilda bestämmelserom kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m., i dess lydelseefter , minskat med de medel som konununeraa respektivelandstingen uppburit i förskott inklusive tillägget för befolkningsökningenligt 4 § tredje och §ärde styckena nämnda lag, i dess lydelse före den 1januari 1993, 2. för kommuner som inte ingår i ett landsting med1,per skattekrona och för övriga kommuner med perskattekrona, beräknat på antalet skattekronor som fastställts vid 1992 årstaxering enligt 4 kap. 2 § taxeringslagen (1990:324) och det antal skattekronorsom skulle ha tillskjutits för om lagen (1988:491) om skatteutjämningsbidraghade gällt, varvid de garanterade skattekrafter skall användas som har fastställtsför , 3. för landstingen med per skattekrona,beräknat på antalet skattekronor som fastställts vid taxering enligt 4kap. 2 § taxeringslagen och det antal skattekronor som skall tillskjutas för år1993 enligt lagen (1992:671) om skatteutjämningsbidrag till landsting, 4. för kommunema med och förlandstingen med . 2 § Sedan avräkning gjorts enligt 1 § skall detbelopp som återstår fördelas till kommuner respektive landsting som omavräkning enligt 1 § inte hade skett. Skattemyndigheteraa skall betala ut ensjättedel av beloppet den tredje vardagen räknat från den 17 i var och en av månademajuli-december , varvid dag som enligt 2 § lagen (1930:173) om beräkningav lagstadgad tid jämställs med allmän helgdag inte skall medräknas. 3 § Före det att skattemyndigheteraa betalar utbelopp enligt 2 § skall beloppen för vissa landsting också ökas eller minskas enligt följande. Beloppenskall ökas för följande landsting: Östergötlandslän 3 662 000 2 1992/93, 1 saml. 7 470 000 1992/93:36 län 2 646 000 Älvsboi;gs län 10 066 000 874 000 Beloppen skall minskas for följande landsting: Jönköpingsläns 2 034 000 Hallandsläns 2 302 000 Gävleborgsläns 2 390 000 Västeraorrlandslän 5 694 000 Denna lag träder i kraft . 5 Förslag till 1992/93:36 Lag om undantag från lagen (1992:672) om begränsning av kommunersrätt att ta ut skatt för Härigenom föreskrivs följande Utan binder av lagen(1992:672) om begränsning av kommuners rätt att ta ut skatt för färskattesatsen för för i Älvsboigs län fastställas tillhögst per skattekrona. Denna lag träder i kraft och tillämpaspå beslut om debitering av skatt som fattas efter . Lag om ändring i lagen (1979:417) om utdebitering och utbetalningav skatt vid ändring i rikets indelning i kommuner, landstingskommuner ochförsamlingar Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1979:417) om utdebitering och utbetalning av skattvid ändring i rikets indelning i kommuner, landstingskommuner och församlingar deb att i lagens mbrik ochi 4 § oidet "landstingskommun" i olika böjningsformer skall bytas utmot "landsting", debatt 1 3 §§ skall ha följande lydelse. Om en kommuns områdeändras vid ingången av , skall vid bestämmande av skattesatsen för kommunensuttag av skatt enligt 1 § lagen (1965:269) med särskildabestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m.antalet skattekronor och skatteören beräknas med hänsyn tagen till indel-ningsändringen.Motsvarande skall gälla när en ny kommun bildas. Om en kommuns områdeändras vid ingången av , skall vid bestämmande av skattesatsen förkommunens uttag av skatt enligt 1 § lagen (1965:269) med särskildabestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m.antalet skattekronor beräknas med hänsyn tagen till indelningsändringen.Motsvarande skall gälla när en ny kommun bildas. Om en kommuns omrädehar ändrats eller om en ny kommun har bildats skall frän och med det år dåindelningsändringen träder i kraft invånarantalet i den ändrade eller nybildadekommunen vid tillämpningen av bestämmebema om ökat förskott av kommunabkatt ' 4§ jjärde stycket lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns ochannan menighets utdebitering av skatt, m.m. beräknas som om indelningsändringenhade varit gällande vid den första av de i lagrummet angivna tidpunkterna. Om en kommuns områdehar ändrats eller en ny kommun bildats skall från och med det beskattningsårdå indelningsändringen träder i kraft preliminära kommunabkattemedd ochomräknade preliminära kommunabkattemedel enligt 4 § andra och sjätte styckena lagen(1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighetsutdebitering av skatt, m.m. beräknas med hänsyn tagen till den förändring av invånarantaleti kommunen som indelningsändringen medfört. I fråga om ett område somhar överförts från en kommun till en annan skall vid avräkning av uppburnaförskott på gmndval av taxeringama innan indelningsändringen träderi kraft I fråga om ett område somhar överförts från en kommun till en annan skall vid avräkning av preliminära kommunabkattemedeloch omräknade preliminära kommunalskattemedel som beräknats på och det följande åretfordran hos grundval av taxeringama /93:36 eller skuldtill staten påföras den året innan indelningsändringen kommun tillvilken området har träder i kraft och hört enligt denäldre indelningen. fordran hos eller skuld till staten påförasden kommun till vilken områdethar hört enligt den äldre Omen kommun har delats, skall en sädan fordran eller skuld påföras kommuneraaenligt den nya indelningen i förhållande till de olika delaraasandel av skatteunderlaget i den odelade kommunen imder det år Enfordran eller skuld, som avser en kommun som har lagts samman med en annankommun, skall påföras den kommun som bildats genom sammanläggningen. Dennalag träder i kraft . Äldre bestämmelser skall fortfarandetillämpas i fråga om slutavräkning av kommunalskattemedel för samt ifråga om församlingar och församlingsskaft. 7 Förslag till 1992/93:36 Lag om upphävande av lagen (1991:1148) om mellankommunalkostnadsutjämning med anledning av ändrat huvudmannaskap för service och vårdför äldre och handikappade Härigenom föreskrivs att lagen (1991:1148) ommellankommunal kostnadsutjämning med anledning av ändrat huvudmannaskap förservice och vård för äldre och handikappade skall upphöra att gälla vidutgången av . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , ,, , , , , P. Westerbeig och Proposition om vissa frågor om den kommunala ekonomin Riksdagenbeslutade om ett nytt statligt utjämningsbidrag till kommuner (prop.1991/92:150 del II, bet. 1991/92:FiU29, rskr. 1991/92:345). Riksdagenbeslutade om vissa förändringar när det gäller statsbidrag m.m. tilllandstingen. Vidare godkände inriktningen av ett nytt system förutbetalning av konununalskattemedel till kommuner och landsting. Samtligaförändringar skall träda i kraft . I denna propositionpresenteras kompletterande förslag och lagregleringar rörande den omläggning avsystemen som skall ske . Jagkommer i propositionen att behandla vissa ekonomiska regleringar som färeffekter på den kommunala ekonomin samt metoder förregleringar . Förändringar som uppstår till följd av denuppgörelse som har träf&ts mellan regeringen och socialdemokrateraa,behandlas dock inte i denna proposition. 2 Kommunernas skatte- och bidragsinkomster Engrundtanke bakom de nya utbetalnings- och bidragssystemen som fattatbeslut om, är att kommuneraas och landstingens inkomster av skatt och bidragunder ett visst år skall vara beräknade i samma pris- och lönenivå som utgifteraadet aktuella året. Storleken på statens bidrag till kommuner och landsting börbestämmas av hur statsmakteraa prioriterar den verksamhet som finansieras medkommunalskattemedel och statsbidrag i förhållande till annan skattefinansieradverksamhet. Vidare måste statsbidragen anpassas så att den kommunala verksambetenutvecklas i överensstämmelse med en balanserad samhällsekonomi. Det nya statsbidraget tillkommuneraa har ett starkt inslag av inkomst- 1992/93:36 utjämning och kandärmed sägas vara ett komplement till kommunal-skattemedlen. Utjämningssystemet syftar således till en jämnare fördelning avinkomster mellan kommuner. Detta kommer att få omfördelningseffekter som påkort sikt mildras av övergångsregleraa. Dekommunalskattemedel och det nya utjämningsbidrag som betalas ut fr.o.m. år 1993kommer att grundas på ett uppräknat skatteunderlag. Orsaken är att det slutligaskatteimderlaget blir känt först då skatt och bidragbetalas ut. De skillnader som uppstår för enskilda kommuner och landstingmellan beräknat och slutligt skatteunderlag skall regleras när det slutliga utfalletföreligger. En sådan reglering skall för kommuneraas del göras i såväl utbetalniagssystemetför kommunalskattemedel som i bidragssystemet med hänsyn till det samband somfinns mellan skatteinkomster och bidrag. För landstingen görs slutavräkningenenbart i systemet för utbetalning av kommunalskattemedel. Idet följande kommer jag att redogöra för mina förslag om hur det nya systemetför utbetalning av kommunalskattemedel bör utformas. Jag föreslår också vissakompletteringar när det gäller det statliga utjämningsbidraget till kommuner. Isamband med behandlingen av forslaget till nytt statligt utjämningsbidrag tillkommuneraa samt andra kommunalekonomiska frågor anförde fm.sutskottet (bet. 1991/92iFiU29)att fortlöpande bör få en uppföljning av nu förestående förändringari den kommunala verksamhetens fmansiering. Utskottet konstaterade att enförsta avstämning skulle föreläggas och att detdärvid är angeläget att effekteraa även på kommunnivå så långt möjligt ärbelysta. Det är enligt utskottet också väsentligt att regeringen successivtföljer upp såväl genomförandet som utfallet av reformen och redovisarresultatet till . Utskottetfömtsatte vidare att regeringen i sina överläggningar med företrädare för kommunsektoraföljer upp vilka balansräkningseffekter alla de förändringar som genomförs isamspelet mellan stat och kommun får för de enskilda kommuneraa. I detsammanhanget är det också av intresse att följa upp hur kommuneraas anläggningstillgångarliksom den kommunala pensionsskulden hanteras. Detfinns ännu inte något underlag för att dra några slutsatser om utfall ochgenomförande av reformen. Jag avser att senare återkomma med en sådanredovisning som har begärt. har i september1992 gjort en preliminär beräkning av medelskattekraft, garantinivå ochuppskattat statligt utjämningsbidrag för . Samtliga kommuner har fåttdel av dessa uppgifter. 2.1 Utbetalning av kommunalskattemedel Kommuneraasoch landstingens skatteinkomster skall beräknas i samma års pris- och lönenivåsom utgifteraa. Statens utbetalning av preliminära konununalskattemedel skallgrundas på det senast kända skatteunderlaget i kommunen respektive landstinget.Skatteunderlaget räknas sedan upp med två uppräkningslåktorersom motsvarar den beräknade ökningen av skatteunderlaget i riket till det år dåutbetalningen sker. Den prognostiserade utvecklingen följs upp och enavräkning görs . Det nyautbetalningssystemet för kommunalskattemedel gäller inte för kyrkokommuneraa. Kommunsektorasskatteinkomster bestäms dels av skattesatsen, dels av skatteunderlaget. Kommuner, landsting ochkyrkokommuner bestämmer själva om skattesatsen. och 1993 hardock kommuneraas, landstingens och församlingars eller kyrkliga samfällighetersmöjlighet att höja skattesatsen begränsats geaom lagen (1990:608) om tillfälligbegränsning av kommuners rätt att ta ut skatt, respektive lagen (1992:672) ombegränsning av kommuners rätt att ta ut skatt för . Vilka slag av inkomstersom skall vara beskattningsbara och ingå i det kommunala skatteunderlagetavgörs av statsmakteraa. Kommunalskatt beräknas enbart på inkomstav tjänst och inkomst av näringsverksamhet. Det nyautbetalningssystemet innebär, som tidigare framgått, att nivån på detskatteunderlag som ligger till grund för utbetalningen av kommunalskattemedelhöjs motsvarande . Jag kommer i det följande att redovisa mina förslag omuppräkningslåktorer och vid vilka tillfällen avräkning bör ske. Jag vill inledningsvisdefiniera några av de termer som jag använder i redovisningen av förslagen: Beskattningsår år detår då kommuninvånaraas beskattningsbara inkomster intjänas. Taxeringsårär det år då taxeringen av föregående års inkomster sker. Med kommunabkatt och kommunabkattemedelavses i det följande även landstingsskatt och landstingsskattemedel. Mittförslag: Kommuner och landsting har rätt att under ett visst år (beskattningsåret)erhålla preliminära kommunalskattemedel. Dessa beräknas med utgångspunkt i kommuneraasrespektive landstingens skatteunderlag enligt taxeringen året förebeskattningsåret. Skatteunderlaget räknas upp med tvä uppräkningsfaktorer somsammantagna motsvarar den beräknade förändringen av skatteunderlaget i riket tillbeskattningsårets nivå. De preliminära kommunalskattemedlen erhålls genom attdet uppräknade skatteunderlaget multipliceras med den skattesats som kommunenhar fastställt för beskattningsåret. Avde två uppräkningsfaktoreraa skall den ena avse förändringen mellan andra ochförsta året före beskattningsåret. Den andra skall avse förändringen mellanåret före beskattningsåret och beskattningsåret. Uppräkningsfaktoreraaskall fastställas av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. Skälen för mittförslag: De konununalskattemedel som en kommun eller 1992/93:36 ettlandsting erhåller under beskattningsåret och som grundas på ett uppräknat skatteunderlag, skall benämnas preliminära kommunalskattemedel. Depreliminära kommunalskattemedlen kan sägas motsvara förskottet i nuvarandesystem, men beräknas i ett löneläge tvä år . Uppräknings&ktoreraa skall så väl som möjligt spegla denförväntade utvecklingen av kommunernas och landstingens sammantagna skatteunderlagunder året före beskattningsåret och beskattningsåret. () gör prognoser för skatteimderlagsutvecklingen (inkomst av tjänst ochnäringsverksamhet), vilka ligger till grund för beräkningaraa avstatsbudgetens inkomster frän fysiska personers inkomstskatter. Dessaprognoser bör användas även för att räkna upp det skatteunderlag som liggertill grund för de preliminära kommunalskattemedlen. Därigenom grundas beräkningaraaför statsbudgeten och beräkningaraa av kommunernas och landstingensskatteinkomster på samma underlag. Uppräkningsfaktoreraabestäms till stor del av antagandena om den totala lönesummans utveckling.Genom att eftersträva en så hög precision som möjligt i prognoseraa kan slutavräkningenminimeras. Jag föreslår i det följande att en avräkning av kommunalskattemedlenskall göras . En revidering av den andra uppräkningsfåktorabör göras vid det första avräkningstillfället. Uppräkningsfaktoreraaskall Éistställas av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. Jag anser att RRV är den myndighet som bör fiistställa uppräknings&ktoreraa.Det innebär att RRV tar fram dels en ny uppräkningsfektor för det påföljandeåret (beskattningsåret), dels en reviderad uppräknings&ktor för detinnevarande året. Faktoreraa skall fastställas utifrån samma prognoser ochantaganden som gäller för RRV:s beräkning av statsbudgetens inkomster frånfysiska personers inkomstskatt. Hänsyn skall därvid tas till sådana avriksdagen beslutade förändringar som påverkar skatteunderlaget. Förkommuner och landsting vars befolkning har ökat , görsi det nuvarande utbetalningssystemet en uppräkning av det skatteunderlag somligger till grund för förskottet på kommunalskattemedlen. I det nya utbetabiingssystemeträknas skatteunderlaget upp genom uppräkningsfaktoreraa. 2.1.2Avräkningar i utbetalningssystemet för kommunalskattemedel Mittförslag: Den prognostiserade utvecklingen av skatteunderlaget skall följas upp.En avräkning skall göras för varje kommun och landsting . Endelavräkning av de preliminära kommunalskattemedlen görs när taxeringen underbeskattningsåret är slutförd. Avräkningen görs då av preliminärakommunalskattemedel mot omräknade preliminära kommunalskattemedel. Omräkningen gnmdaspå skatteunderlaget enligt den nämnda taxeringen och en revideraduppräkningsfaktor för beskattningsåret. Enslutavräkning av de preliminära konununalskattemedlen görs när taxeringen imderåret efter beskattningsåret är slutförd. Slutavräkning av omräknadepreliminära kommunalskattemedel mot slutliga kommunalskattemedel görs då förvarje kommun respektive landsting. Skälenför mitt förslag: På samma sätt som i nuvarande utbetalningssystem skall enavräkning göras av kommunalskattemedlen för varje kommun och landsting. Ett alteraativ,åtminstone för kommuneraa, vore att göra en kollektiv slutavräkning, eftersombidragssystemet skall jämna ut de skillnader som finns i skattekraft mellankommuner. Ett system med kollektiv slutavräkning skulle bli enklare än ettsystem med individuell slutavräkning. Det fmns emellertid ännu inte några erfarenheterav uppräknings&ktoreraas träffsäkerhet. Jag är av bl.a. detta skäl inte nuberedd att föreslå en sådan kollektiv avräkning. En individuell slutavräkningav kommunalskattemedlen bör kombineras med en individuell slutavräkning även påutjämningsbidraget för kommuner, vilket jag också föreslår i det följande.Varje kommun kommer därmed att få de inkomster som den har rätt till enligt taxeringsutiållet. Uppräkningsfaktoreraaavser skatteunderlagets förändring , nämligen mellan andra ochförsta året före beskattningsåret och mellan året före beskattningsåret ochbeskattningsåret. Det slutliga skatteunderlaget för beskattningsåret är käntförst i december året efter. För att minska slutavräkningens omfattning bör en delavräkningav de preliminära konununalskattemedlen göras , dåskatteunderlaget för året före beskattningsåret är känt. En omräkning av depreliminära kommunalskattemedlen kan då göras utifrån detta skatteunderlag ochen reviderad uppräkningsfkktor för beskattningsåret. En slutlig avräkning av kommunalskattemedlengörs , när taxeringen avseende skatteunderlaget förbeskattningsåret är slutförd. Den första avräkningen (delavräkningen)regleras i januari året efter beskattningsåret. Om de omräknade preliminärakommunalskattemedlen är högre än de preliminära kommunalskattemedlen, skallmellanskillnaden betalas ut till kommunen eller . preliminärakommunalskattemedlen är lägre än de preliminära kommunal- Prop. 1992/93:36skattemedlen skall kommuner och landsting betala tillbaka mellanskillnaden. Denslutliga avräkningen på kommunalskattemedlen regleras andra åretefter beskattningsåret. Denna avräkning sker enligt samma principer som delavräkningen. Jaghar övervägt behovet av ytterligare delavräkningstillfällen, exempelvis tillföljd av stora löneförändringar under löpande år. Jag anser emellertid att detär tillfyllest med de två avräkningstillfällen som jag nu har föreslagit. Avföljande figur framgår hur de olika momenten tidsmässigt hänger samman i detnya utbetalningssystemet för konununalskattemedel fr.o.m. beskattningsåret1993. Detnya utbetalningssystemet kommunalskatt fr.cm. är 1993 1992/93:36 Taxering1992 av inkomster klar Uppräkningsfaktorer fastställs Taxering1993 av inkomster klar Uppräkningsfaktorer 1993 revideras, 1994 fastställs () || Delavräkningav preliminära kommunalskattemedel mot omräknade kommunalskattemedelför 1993 Taxering1994 av 1993 åis inkomster klar Uppräkningsfaktorer 1994 revideras, 1995fastställs Slutligberäkning av kommunalskattemedel 1993 Omräkningav preliminära konununalskattemedel 1994 Beräkning av preliminärakommunalskattemedel 1995 Slutavräkningav omräknade preliminära konununalskattemedel 1993 mot slutliga kommunalskattemedel1993 Delavräkningav preliminära kommunalskattemedel 1994 mot omräknade preliminärakommunalskattemedel 2.2 Statiigt utjämningsbidrag till kommuner Riksdagenhar, som jag tidigare nämnt, beslutat om ett nytt statligt utjämningsbidragtill kommuner. Bidragssystemet träder i kraft . Ett viktigtsyfte med bidraget är att skapa mer likvärdiga ekonomiska föratsättningarmellan kommuneraa. Bidraget är ett komplement till kommuneraas skatteinkomsteroch utgår oberoende av vilken servicenivå kommunen har i sin verksamhet.Utjämningsbidraget består av tre delar: ett bidrag för utjämning av kommuneraasskatteinkomster upp till en generell garantinivå uttryckt som procentuell andelav en uppräknad medelskattekraft, tillägg till respektive avdrag från bidraget pågrund av opåverkbara skillnader i strukturella förhållanden samt tillägg för befolkningsminskning. Idet följande redovisar jag vissa kompletterande förslag när det gäller utjämningsbidraget. Med bidragsår avses det årvars inkomster skall jämnas ut med bidraget. Bidragsåret motsvararbeskattningsåret i utbetalningssystemet för kommunalskattemedel. 2.2.1 Avräkningar av uämningsbidraget för kommuner Mittförslag: Det utjämningsbidrag som beräknas och betalas ut på grundval av ettuppräknat skatteunderlag skall utgöra ett preliminärt bidrag. Endelavräkning av det preliminära bidraget skall göras för varje kommun när detslutliga skatteunderlaget fÖr året före bidragsåret är känt. En avräkning avpreliminärt bidrag görs då mot ett omräknat preliminärt bidrag. Omräkningen avbidraget grundas på det slutliga skatteunderlaget för året före bidragsåret ochen reviderad uppräkningsfaktor för bidragsäret. Ettslutligt utjämningsbidrag skall beräknas när det slutliga skatteunderlaget förbidragsåret är känt. En slutavräkning av omräknat preliminärt utjämningsbidragmot slutligt utjämningsbidrag skall göras för varje kommun. Skälenför mitt förslag: Beräkningaraa av utjämningsbidraget baseras, liksom depreliminära kommunalskattemedlen, på skatteunderlaget . Dettaräknas upp till bidragsårets nivå med samma upp-räkningsfkktorer som används iutbetalningssystemet för konununalskattemedel.