prop · GF031 · 1992-01-01 00:00:00 — I fråga om tillståndspliktiga lotterier utan penningvinster eller med penningvinster som inte överstiger . är eller lotterinämnden tillståndsmyndighet. I andra fall skall tillstånd lämnas av regeringen. , Tipstjänst och ATG har alla särskilt tillstånd av regeringen att bedriva sina respektive spel (lotterier). I tillstånden ges bestämmelser om förutsättningarna under vilka de medgivna spelen får bedrivas. Skattepliktiga lotterier beskattas enligt tre olika modeller beroende på vilken typ av spel eller lotterier det är frågan om. Den generellt gällande lagen på området är lagen (1928: 376) om skatt på lotterivinster (senast ändrad 1991: 321). Huvudregeln är att skatt för vinst på spel och lotteri utgår av vinsternas värde. Lagen tillämpas huvudsakligen på och Tipstjänsts spel, men även på vinster i vinstsparande och vissa lotterier anordnade med stöd av 18 § lotterilagen. Enligt övergångsbestämmelser kan lotterivinstskatt i vissa fall utgå på äldre premieobligationer. För roulett- och bingospel regleras beskattningen av lagen (1972: 820) om skatt på spel (senast ändrad 1988: 1571). För roulettspel utgår skatt med ett fast belopp per bord och månad och för bingospel av det sammanlagda värdet av omsättningen och entréavgifterna. Bingospel anordnat av ideella föreningar beskattas endast om penningvinster förekommer. Beskattningen av vinster vid totalisatorspel på hästar regleras i lagen (1984: 351) om totalisatorskatt (senast ändrad 1990: 1088). Totalisatorskatt tas ut av de sammanlagda insatserna upp till 3 700 milj. kr. och på överstigande insatser. Härutöver finns regler om redovisning av skatt, skattekontroll och revision, betalning av skatt m. m. i lagen (1984: 151) om punktskatter och prisregleringsavgifter (senast ändrad 1991: 702). 3 Val av beskattningsmodell Mitt förslag: Lotterier bedrivna av , Tipstjänst och ATG skall beskattas på samma sätt. Skatten skall tas ut på insatserna efter avdrag för beräknad utdelning till vinnarna i lotteriet (bruttoöverskottsbeskattning). Beskattningen bör regleras i en särskild lag. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med mitt. Utredningen har dock föreslagit att skatten skall beräknas utifrån faktiskt utdelade vinster. Remissinstanserna har haft olika uppfattningar. Huvudparten har inte haft någon erinran mot utredningens förslag. ATG och LO har uttryckligen förordat den föreslagna beskattningsmodellen. Även kammarrätten i och statskontoret har uttalat stöd för denna beskattningsmodell. , och Tipstjänst har förordat att skatten skall tas ut på omsättningen utan några avdrag (omsättningskatt). och har förordat att skatten tas ut på omsättningen med avdrag för utdelning till vinnarna i lotteriet och bolagets administrationskostnader (nettoöverskottsbeskattning). , Folkrörelsernas samarbetsorgan för lotterifrågor, och har motsatt sig förslaget med hänvisning till folkrörelsernas minskade möjligheter att bedriva lotterier. Skälen för mitt förslag: Som framgått av föregående avsnitt beskattas och Tipstjänsts spel och lotterier enligt en beskattningsmodell (lotterivinstskatt) och ATGs spel enligt en annan (totalisatorskatt). Detta har uppfattats som olämpligt då bolagen bedriver likartad verksamhet. Det har också framhållits att lotterivinstskatten medfört att spel med hög återbetalningsprocent inte kunnat drivas med bibehållen lönsamhet. Utredningen skulle lägga fram förslag till en gemensam beskattningsform för de tre spelbolagens spel och lotterier vilken skulle vara neutral i den bemärkelsen att beskattningen inte skulle påverka spelarrangörens val av spelform. Beskattningen skulle således inte styra spelmarknaden. Den styrning av denna marknad som var nödvändig och önskvärd skulle i stället helt ske genom den lagstiftning som styr lotteriverksamheten och genom tillståndsgivningen för sådan verksamhet. Utredningen har funnit tre tänkbara beskattningsmodeller; omsättningsskatt, bruttoöverskottsbeskattning (beskattning av omsättning efter avdrag för utdelning till vinnarna) och nettoöverskottsbeskattning (beskattning av omsättning efter avdrag för administrationskostnader och utdelning till vinnarna). Vid en jämförelse av beskattningsformerna utifrån ett antagande att administrationskostnaden för ett visst spel är av omsättningen och att skattesatsen bestäms så att skatteuttaget skall vara detsamma i de olika fallen kommer olönsamhet att uppstå vid följande återbetalningsprocent. För en omsättningsskatt om kommer olönsamhet att inträda vid en återbetalningsprocent om . För en bruttoöverskottsbeskattning om kommer olönsamhet att inträda vid en återbetalningsprocent om . För en nettoöverskottsbeskattning om kommer olönsamhet att inträda vid en återbetalningsprocent om , vilket är samma återbetalningsprocent vid vilken olönsamhet uppkommer vid skattefrihet. Nettoöverskottsbeskattningen är således helt neutral och ur den aspekten den bästa modellen. Emellertid har den vissa nackdelar. Den ger en smalare bas och högre skattesats än de andra modellerna vilket kan leda till att bolagen vidtar åtgärder enbart för att minimera skatten. Modellen minskar även bolagens incitament till att hålla ner administrationskostnaderna. Slutligen blir det praktiskt mer komplicerat att ta fram underlaget för beskattningen. Detta gäller i synnerhet för ATG som vid sidan av spelverksamheten driver annan verksamhet vars adminstrationskostnader naturligtvis inte bör få dras av i detta sammanhang. Ur neutralitetssynpunkt ligger omsättningsskatten och bruttoöverskottsskatten mycket nära varandra. Bruttoöverskottsskatten är dock något bättre ur denna aspekt och ger därför bättre förutsättningar för de svenska spelbolagen att möta en möjlig framtida konkurrens från utländska spelbolag. Utredningen har inte funnit att de två modellerna i övrigt har några avgörande för- eller nackdelar i förhållande till varandra eller nettoöverskottsbeskattningen. Den kritik som har framförts mot bruttoöverskottsbeskattningen av de remissinstanser som förordat en omsättningsskatt eller som helt avvisat en ny lotteribeskattning är i huvudsak att spelmarknaden i större omfattning kommer att styras mot spel med högre återbetalningsprocent vilket kan leda till olika negativa effekter, såsom en ökad spelvolym på bekostnad av föreningslivets spel och/eller, om volymökningen inte är tillräckligt stor, minskade statsintäkter. Detta är naturligtvis beaktansvärda synpunkter. Enligt min mening skall emellertid regleringen av spelmarknaden inte ske via skattesystemet utan via tillståndsgivningen och via lagstiftningen avseende lotteriverksamhet. Tillståndsgivningen måste således ske på så sätt att såväl föreningslivets som statens intressen tillgodoses. Regeringen har beslutat att tillkalla en parlamentarisk kommitté som skall se över lotterilagstiftningen. Syftet är att undersöka om folkrörelserna i högre grad än kan finansiera sin verksamhet med lotterier och spel och om det ur kontrollsynpunkt är möjligt att förenkla och avreglera vissa lotteriformer. Vid avvägningen av för- och nackdelarna mellan de olika modellerna menar jag, liksom utredningen, att bruttoöverskottsbeskattningen framstår som det bästa alternativet. Utredningen har föreslagit att skatten skall beräknas på ett underlag där till vinnarna faktiskt utdelade priser beaktas. Detta leder till att den slutliga skatten att betala för ett visst lotteri inte kan bestämmas förrän samtliga vinster hämtats eller tiden för avhämtande av av vinsterna gått ut. Detta medför en rad praktiska nackdelar. Jag föreslår därför att beskattningen skall ske på ett underlag där avdrag medges för vinster enligt fastställd vinstplan eller motsvarande. Att outhämtade vinster på detta sätt undgår beskattning får kompenseras genom en högre skattesats. Den nya beskattningsmodellen bör regleras i en särskild lag. 4 Skattesats Mitt förslag: Skatt tas ut . Utredningens förslag överensstämmer med mitt. Remissinstanserna har i huvudsak inte haft någon erinran. ATG har dock anfört att skattesatsen kan behöva justeras för att motverka effekter av skattereformen. Skälen för mitt förslag: Skattesatsen bör bestämmas så att statens intäkter inte minskar. Från och Tipstjänst får staten intäkter dels i form av skatt dels i form av bolagens överskott. Skattesatsens storlek påverkar således inte de sammantagna statsintäkterna från dessa bolag. Från ATG får staten intäkter endast i form av skatt medan överskottet går till annat ändamål. Skattesatsen bör därför bestämmas så att den ger staten en lämplig andel i ATGs resultat. Jag anser att en skattesats om är lämplig. 5 Andra lotterier Mitt förslag: Lotterier som beskattas enligt lagen om skatt på spel påverkas inte av mina förslag. Andra lotterier än sådana som anordnas av eller Tipstjänst och som beskattas enligt lagen om skatt på lotterivinster bör även i fortsättningen beskattas enligt nuvarande principer. Denna beskattning bör dock regleras i en ny lag. Utredningens förslag överenstämmer i huvudsak med mitt. Utredningen har dock endast föreslagit ändringar i den nuvarande lagen om skatt på lotterivinster. Remissinstanserna har i huvudsak inte haft någon erinran. Kammarrätten i har framhållit att det från lagteknisk synpunkt förefaller lämpligt att utforma lagen om skatt på vinstsparande m. m. som en helt ny lag och inte låta den få karaktären av en ändring lag om skatt på lotterivinster. Skälen för mitt förslag: Det finns några lotterier utöver de som arrangeras av och Tipstjänst som beskattas enligt lagen om lotterivinstskatt. I likhet med utredningen anser jag att det inte finns skäl att ändra beskattningen av dessa lotterier. Jag delar kammarrättens i bedömning att denna beskattning bör regleras i en ny lag mot bakgrund av den begränsade tillämpning denna beskattningsform får enligt förslagen. De materiella reglerna bör dock inte ändras. Inte heller reglerna för de lotterier som beskattas enligt lagen om skatt på spel bör ändras. 6 Följdändringar i andra lagar De ovan lämnade förslagen leder till att vissa följdändringar behövs i skattebrottslagen (1971: 69), lagen (1984: 151) om förmånsberättigade skattefordringar m. m. och lagen (1984: 151) om punktskatter och prisregleringsavgifter. 7 Bonusränta för ungdomsbosparande Mitt förslag: Bonusränta på ungdomsbosparande som tillgodoräknas spararen t. o. m. skall inte vara skattepliktig. Kälen för mitt förslag: infördes ungdomsbosparande för ungdomar mellan i första hand 16--. Sparandet regleras i lagen (1988: 846) om ungdomsbosparande. Lagen innehåller bl. a. bestämmelser om lägsta ränta, om bonusränta, och om möjlighet att låna för bostadsändamål. Bonusräntan bekostas av staten och betalas ut av . Bonusräntan räknas successivt spararen tillgodo. För att bonusränta skall betalas ut krävs dels ett ungdomsbosparande , dels att de ackumulerade nettoinsättningarna uppgår till lägst . Bonusränta var skattefri enligt den tidigare lydelsen av lagen (1988: 847) om skattelättnader för allemanssparande och ungdomsbosparande. I samband med skattereformen infördes en beskattning av bonusräntan på ungdomsbosparandet, i likhet med allemanssparandet, med en skattesats på . Beskattningen kom enligt övergångsbestämmelserna att gälla även bonusränta som är hänförlig till tiden före skattereformen, d. v. s. . uppgick antalet sparare i ungdomsbosparande till 48 184. Det totala sparade beloppet uppgick till 179,7 milj. kr. Jag kan konstatera att de första bonusutbetalningarna sker först . De kommer därför enligt nu gällande bestämmelser att beskattas i sin helhet . Mot bakgrund bl. a. av de generösa övergångsreglerna för beskattning av "äldre" värdestegring på andelar i allemansfond anser jag att övergångsbestämmelserna i fråga om beskattningen av bonusränta bör ändras så att bonusränta som är hänförlig till tiden före skattereformen skall vara skattefri trots att bonusbeloppet betalas ut först fr. o. m. . För att förenkla administrationen av utbetalningarna bör skattefriheten för bonusräntan utsträckas till att gälla även den bonus som tillgodoräknas 1991. Jag föreslår därför en ändring i de aktuella övergångsbestämmelserna för att uppnå detta. De nya övergångsbestämmelserna bör gälla fr. o. m. . Avdrag för preliminär skatt skall inte ske för den skattefria bonusdelen %[jfr 3 kap. 23 § 3 lagen (1990: 325) om självdeklaration och kontrolluppgifter%]. Statens intäkter av inkomstskatten kan till följd av detta förslag beräknas minska med 2 milj. kr. 8 Upprättade förslag I enlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättats förslag till 1. lag om skatt på lotterier, 2. lag om skatt på vinstsparande m. m., 3. lag om ändring i lagen (1991: 700) om ändring i skattebrottslagen (1971: 69), 4. lag om ändring i lagen (1991: 701) om ändring i lagen (1984: 151) om förmånsberättigade skattefordringar m. m., 5. lag om ändring i lagen (1984: 151) om punktskatter och prisregleringsavgifter och 6. lag om ändring i lagen (1990: 675) om ändring i lagen (1988: 847) om skattelättnader för allemanssparande och ungdomsbosparande. Förslagen enligt 3--6 är av sådan beskaffenhet att lagrådets yttrande enligt min mening skulle sakna betydelse. 9 Specialmotivering 9.1 Lag om lotteriskatt 1 § I paragrafen bestäms skattepliktigt område och skattesats. Paragrafen är uppbyggd på samma sätt som 1 § i den nuvarande lagen om skatt på lotterivinster. I förtydligande syfte har en definition av lotterier införts i form av en hänvisning till 1 § lotterilagen. 2 och 3 §§ Överenstämmer med innehållet i 2 § nuvarande lagen om skatt på lotterivinster. I den föreslagna 2 § införs dessutom en bestämmelse som innebär att den som är skattskyldig skall registreras hos . Detta följer vad som i allmänhet gäller avseende punktskatter. 4 § Förfarandet bör ske i enlighet med de allmäna reglerna i lagen om punktskatter och prisregleringsavgifter. 9.2 Lag om skatt på vinstsparande m. m. Lotterivinstskatt utgår på vinst vid vinstdragning i vinstsparande. Det finns inte i det här sammanhanget skäl att ändra på det förhållandet. Regeringen har gett vissa banker och sparkassor rätt att bedriva sådant skattepliktigt lotteri. Regeringen har även gett Tipstjänst och tillstånd att bedriva skattepliktigt lotteri. finns inte någon annan som har särskilt tillstånd från regeringen att bedriva skattepliktigt lotteri. Om någon sådan skattskyldig skulle tillkomma bör denne beskattas på samma sätt som spelbolagen. Skattskyldighet enligt lagen om skatt på lotterivinster kan utöver genom tillstånd av regeringen endast uppkomma i ett fall. Det är vid sådant lotteri som bedrivs med stöd av 18 § lotterilagen (1982: 1011). Det avser vissa lotterier i tidningar och radio. Sådan skattskyldig finns . Denna typ av lotteriverksamhet bör även i fortsättningen beskattas på det sätt som sker . Lotterivinstbeskattningen bör således kvarstå för vinstsparande och lotterier som anordnas med stöd av 18 § lotterilagen. Vid denna begränsade tillämpning bör dock den nya beskattningen av spelbolagen utformas som den för lotterier generellt gällande beskattningen och lotterivinstbeskattningen som en specialreglering av vissa fall. Paragraferna i den föreslagna lagen om skatt på vinstsparande m. m. över-ensstämmer med vissa ändringar motsvarande paragrafer i lagen om skatt på lotterivinster. Ändringarna innebär i allt väsentligt att de områden på vilka lagen inte längre skall tillämpas har rensats ut. 10 Hemställan Jag hemställer att regeringen föreslår att anta förslagen till 1. lag om lotteriskatt, 2. lag om skatt på vinstsparande m. m., 3. lag om ändring i lagen (1991: 700) om ändring i skattebrottslagen (1971: 69), 4. lag om ändring i lagen (1991: 701) om ändring i lagen (1984: 151) om förmånsberättigade skattefordringar m. m., 5. lag om ändring i lagen (1984: 151) om punktskatter och prisregleringsavgifter 6. lag om ändring i lagen (1990: 675) om ändring i lagen (1988: 847) om skattelättnader för allemanssparande och ungdomsbosparande. 11 Beslut Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagt fram. Bilaga 1 Utredningens sammanfattning Utredningen gäller beskattningen av spel som anordnas av , Tipstjänst och AB Trav och Galopp (ATG). Den nuvarande beskattningen följer olika system beroende på vilket spelbolag som arrangerar spelen. Skatt på spel som anordnas av och Tipstjänst utgår som en lotterivinstskatt av vinstens värde inklusive skatten (42,av vinstens värde exklusive skatt). Skatt skall dock inte betalas med högre belopp än att det av vinsten återstår . Skatt på spel som anordnas av ATG tas ut i form av en omsättningsskatt av de sammanlagda insatserna upp till 3 500 milj. kr. (gränsbelopp ) och på överstigande insatser. Spelmarknaden har förändrats. Efterfrågan har förskjutits till förmån för nya spel som kännetecknas bl. a. av att de kan spelas och att vinsterna i jämförelse med vinsterna i de traditionella spelen ofta är fler men mindre. Lotterier, lotto, tips och V65 har sålunda gått tillbaka medan spelformer som Tipstjänsts Oddset och ATG:s Dagens Dubbel har ökat kraftigt. Flera av de nya spelen kännetecknas också av att en relativt stor andel av insatserna betalas tillbaka till spelarna i form av vinster. Vinståterbetalningsprocenten är t. ex. för Tipstjänsts oddsspel Matchen och Toppen och för Dagens Dubbel . Kombinationen av hög vinståterbetalningsprocent och en lotterivinstskatt på har medfört vissa problem. Vissa av Tipstjänsts nya spel går nämligen med förlust för bolaget. Att det ändå kan vara försvarligt att driva spelen beror på att det allmänna sammantaget får ett överskott genom beskattningen. ATG kan däremot tillhandahålla spelformer med hög vinståterbetalningsprocent som ändå är lönsamma för bolaget genom att det har en annan beskattningsform, nämligen omsättningsskatt. Lotterivinstskatten kan således sägas medföra en snedvridning mellan spelformer med olika vinståterbetalningsprocent, eftersom den kan leda till att spelformer med hög vinståterbetalningsprocent kan slås ut. Lotterivinstskatten ger under dessa förhållanden inte heller spelbolagen incitament att utveckla spelmarknaden och därmed öka statens intäkter. Även omsättningsskatten har emellertid brister i de angivna avseendena. Ett annat problem med den nuvarande beskattningen består i den olikhet i beskattningen som sålunda föreligger mellan å ena sidan spel som bedrivs av och Tipstjänst och å andra sidan spel som bedrivs av ATG. Det har hävdats att denna olikhet kan ha bidragit till att arrangörernas spel utvecklats olika. En översyn av beskattningen är motiverad också med tanke på den konkurrens från utländska spel som har uppkommit . Det finns anledning att undersöka i vad mån denna konkurrens -- och den ökade konkurrens som kan bli följden av utvecklingen inom EG-området -- föranleder ändring av beskattningsreglerna. Utredningsuppdraget går i princip ut på att åstadkomma ett spelskattesystem som innebär att -- konkurrensneutralitet upprätthålles mellan spelformer och spelbolag, -- bolagen får incitament att utveckla spelmarknaderna i positiv riktning och att öka statens intäkter från spelsektorn. Utredningen har undersökt olika spelskattemodeller med utgångspunkt i dessa krav. Det är främst två beskattningsmodeller som tilldragit sig intresse. Den ena är en enhetlig omsättningsskatt. Den andra är en enhetlig skatt på bolagens bruttoöverskott, varmed förstås bolagens överskott på spelverksamheten efter det att man från spelinsatserna dragit vinstutbetalningarna till spelarna. Utredningen har stannat för att föreslå en skatt på spelbolagens bruttoöverskott. Skattesatsen har bestämts så att skattebelastningen på ATG skall bli densamma som enligt nuvarande regler. Det innebär en skattesats på . En skatt på bruttoöverskottet har vissa fördelar jämfört med omsättningsskatten, bl. a. genom att den har något mindre snedvridningseffekt och ger bättre möjligheter att möta utländsk konkurrens från spelformer med hög vinståterbetalningsprocent. Med skatt på bruttoöverskottet och administrationskostnader på t. ex. av omsättningen blir spelformer med en vinståterbetalningsprocent överstigande olönsamma för bolagen. Det kan jämföras med att vid en omsättningsskatt motsvarande ATG:s nuvarande blir under samma förutsättningar spelformer med en återbetalningsprocent överstigande olönsamma för bolagen. En skatt på bruttoöverskottet ger vidare bolagen större incitament att utveckla nya spelformer än nuvarande system. Den torde också ge relativt god överensstämmelse mellan det företagsekonomiska resultatets utveckling och utvecklingen av statsinkomsterna. Den nya skatten innebär en ganska kraftig skattehöjning för de statliga bolagen. Det beror på att deras omsättning genomsnittligt avser spel med lägre vinståterbetalningsprocent (högre bruttoöverskott) än ATG. Det förhållandet att de statliga bolagen får en skattehöjning har inte ansetts innebära någon större förändring för bolagens del. Bolagens vinst på spelverksamheten betalas löpande in till statsverket och det nya systemet innebär således att vinstleveranserna minskar medan skattebetalningarna ökar. Det bör slutligen påpekas att skattereglerna inte har någon direkt effekt för spelarna. Vad som är av betydelse för dem är den andel av omsättningen som går tillbaka till vinnarna (vinståterbetalningsprocenten). Hur resten fördelar sig på skatt, kostnader och spelarrangörens överskott påverkar inte direkt spelarna. Däremot kan skattereglerna som nämnts påverka bolagens beteenden. Det gäller naturligtvis främst om skatten gör att spel med hög vinståterbetalningsprocent inte blir lönsamma för bolagen. Härigenom kan spelarna indirekt komma att beröras av skattereglerna. Bilaga 2 Utredningens lagförslag 1 Förslag till lag om skatt på lotterier; Härigenom föreskrivs följande. 1 § Lotteriskatt betalas enligt denna lag till staten för behållning av svenskt lotteri. Skatt tas ut av den behållning som återstår sedan de till vinnarna i lotteriet utbetalade sammanlagda vinsterna avräknats från de sammanlagda insatserna. Skatt skall inte betalas för 1. sådant lotteri som avses i lagen (1928: 376) om skatt på vinstsparande m. m., 2. sådant lotteri som avses i lagen (1972: 820) om skatt på spel, 3. vinstdragning på här i riket utfärdade premieobligationer, 4. lotteri som har anordnats av sådan sammanslutning som avses i 11 § lotterilagen (1982: 1011), 5. lotteri där vinsterna inte utgörs av pengar. 2 § Skattskyldig är den som anordnar ett sådant lotteri för vilket skatt skall betalas enligt 1 §. 3 § Skattskyldighet inträder vid vinstdragning eller, om denna har ägt rum för lottförsäljningens början, vid utgången av den tid som bestämts för lottförsäljningen. Med vinstdragning avses i fråga om vadhållning det förfarande, varigenom vinsterna bestäms. 4 § När skattskyldigheten har inträtt skall en preliminär skatteredovisning göras. Vid denna redovisning skall vinsterna beräknas till belopp enligt vinstplan eller annat beslut om att viss andel av insatserna skall utbetalas som vinster. När föreskriven tid för vinsternas avhämtande gått till ända skall en slutlig skatteredovisning göras på grundval av till vinnarna i lotteriet faktiskt utbetalade vinster. 5 § Regler för förfarandet vid beskattningen finns i lagen (1984: 151) om punktskatter och prisregleringsavgifter. Vad som enligt den lagen gäller för redovisning skall även gälla för preliminär och slutlig redovisning avses i 4 §. Redovisningsperiod är kalendermånad. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får dock om särskilda skäl föreligger medge att redovisningsperioden för slutlig redovisning som avses i 4 § andra stycket tills vidare skall vara halvt eller ett helt beskattningsår. Medgivande som sagts får lämnas endast om det kan antas att de skattebelopp som skall betalas i samband med den slutliga redovisningen regelmässigt är ringa i förhållande till den totala skatten för perioden i fråga. Denna lag träder i kraft . Genom lagen upphävs lagen (1984: 351) om totalisatorskatt.