prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Kulturtådet kommer att samarbeta medpedagogisk expertis inom och utora , låta utarbeta skrifter ochstödja utvecklingsprojekt KuUurp rogram för ungdomar som slutat skolan Mångaungdomar minskar sin kultaraktivitet då de läranar skolan eUer studieraa. Detbehövs kulturverksaraheter sora är förankrade i olika ungdoras-grappersspeciella föratsättningar och behov. Programidéer kan lämpligen utvecklas isamverkan mellan Kultartådet, och vetenskaplig expertis päungdomskultarer. Fortbildningav personal inom kultarområdet Ettökat medvetande inom institutioner och organisationer om betydelsen av insatserför vidgat deltagande. Mänga efterlyser bättre kunskaper ora föratsättningaroch raetoder i arbetet. Det behövs fortbildningsraöjligheter föryrkesverksarama inom kulturområdet Fortbildningskurser av denna typ är kanskefrämst en uppgift för studieförbunden. Men även högskolan torde ha möjligheteratt delta med kurser av olUca typer för yrkesverksamma inom kulturområdet 20 1992/93. Kulturpedagogik ochmarknadsföring i högskolomas grundutbildning /93-100 Ävenhögskolans kultur- och kulturvetaratbildning mäste reforraeras. Den - kommandegenerationen av kultarskapare och kulturtjänstemän måsle i störte utsttäckningän föregående generationer i sin gmndutbildning kunna komma i kontakt raedsociologiska, psykologiska och pedagogiska fakta och teorier av betydelse förpublUcarbete inom kultursektom. Kultarskapare och annan personal inorakulturinstitutioner och kulturadrainisttation behöver det slags utbUdning ikultarpedagogik och marknadsföring som är vanlig i andra delar i . Detbehövs raetodutveckUng inom pubUkarbetet Behoven är olika inora olikakonstarter och kultursektorer. Särskilt behövs mer kunskap om hur personkontakteroch nätverk utvecklas. Informations- och marknadsföringsraetoder behöverutvecklas ocksä för särskilda railjöer och publikgmpper som t.ex. handikappade. Oranya raetoder utvecklas och de inte når de berörda så har litet vunnits.Kultartådet och andra kullurmyndigheter har en viktig uppgifi att sprida erfarenheteroch fraragångsrika arbetsforraer och raodeller. Kultartådet har en särskUd roUatt följa och informera ora utveckUngen av kulturvanoma. Iremissvaren har nämnts rader av frågor där man efterlyser mer kunskap som barakan skaffas genom forskning och vetenskapligt utvecklingsarbete. Kulturtådetlägger fram konkreta planer i sitt underlag forskningsproposition. Särskildainsatser for språkliga och kultarella minoritetsgrupper Sverigeär ell raångkuliurelli samhälle. Delta skall speglas i planen för vidgatdeltagande. Detta är viktigt för de olika ramoritetsgmppema men ocksä för attde kulturmönster som är osynliga för de flesta svenskar lyfts fram. Arkivväsendetutgör pä annat sätt än övriga kulturområden en helhet under Riksarkivetsdirekta ledning. har därför valt att göra en samlad bedömning, somtäcker åtgärder pä lokal, regional och centtal nivå över Att vidga deltagandetoch för frägan ora arkivens verksarahet för bam och ungdom. ställer sig bakom de aUmännabeskrivningar, analyser och ställningstaganden som Kulturtådet har fört frara iskrivelsen till regeringen. Det redovisade arbetet harutgjort ett positivt steg framåt när det gäller Prop. 1992/93:100 arkivens kulturverksamhet gjj 12 Saraverkan raellan kultarinstitutioner och medstudieförbund samt andra foUcbildande organisationer blir allt väsentiigareraed tanke på krympande resurser. Remissinstanserna inora arkivorarådet visar, enligtRiksarkivet, att det finns både korapetens och vilja att ökaarkivinstitutionemas folkbildningsinsatser och att anpassa vericsamheten tilldagens samhäUe. Det gäUer både statliga, kommunala och enskilda arkiv, iförsta hand folkrörelsearkiv och företagsarkiv. Det som saknas är vissagrandföratsättaingar. Både statiiga, kommunala och enskUda arkiv behöverbevaras/vårdas, dvs. ytterligare inventeras, ordnas och förtecknas, innan dekan tillgängliggöras enUgt Arkivlagen och Arkivpropositionen. Stora balanserfmns , inte mmst bettäffande de enskilda arkiven. TeknUcstöd raåste vidareutvecklas för att förtecknaoch registtera arkiv, sprida inforraation om var man söker arkiv, reproducerafrekvent efterfrågade arkiv för spridning samt marknadsföra och levandegöra arkiv. Förart vidga deltagandet i kultarUvet krävs bl.a. följande: Initiativ av ochLandstingsförbundet i form av attitydpåverkan på koramuner (x;h landsting.Kommunarkivens roU i kulturverksamheten raåste klart forrauleras. Varje regional och lokal arkivinstitution börplanera och systeraatisera sin kulturverksarahet och utveckla den egnakorapetensen i fråga ora kunskap och teknikstöd. /kivinstitutionemas resurser för att bevara ochfysiskt vårda, att ordna och förteckna/registtera arkiven, dvs. göra deraanvändbara, är överlag så sraå att en oraprioritering från delmåletbevara/vårda arkiv inte kan ske till föimån för tillhandahålla och levandegöra Desynpunkter som framförts på rapporten inom kulturrailjövårdens oraråde ger stödåt förslagen an förstärka den initierande, stödjande och uppföljandeverksamheten på centtal nivä. Verksamheten bör bl.a. inriktas pä att främja kulturrailjövården i skolan liksom inomherabygdsrörelsen och foUcbUdningen genora art -initiera och stödjametodutvecklingsprojekt -framställa stadie- ochundervisningsmaterial -samla och sprida erfarenheter att fräraja utvecklingen av kulturrailjöer ochkultarrainnen som besöksmål genom art -ge ekonomiskt stöd tillinsatser för att göra dera tiUgängliga och attraktiva för en bred publik -initiera och stödjametodutvecklingsprojekt -samla och sprida nationeUa ochintemationella erfarenheter. Svenska Filminstitutetsbedömning av filmområdet Prop. Insatserpå filraorarådet regleras genom ett avtal mellan staten och fUm- och "'- videobranschen. På så sätt delar staten ansvaret med övriga aktörerpå orarådet. Ett nytt filraavtal har slutits raellan staten ochföreträdare för branschen. FUrainstitatetpekar särskUt på vikten av följande åtgärder: -ökade insatser för lanseringoch raarknadsföring av filra och särskilt av svensk filra -förstärkning avFilrainstitutöts roU för att öka förmågan till flexibel anpassnmg av åtgärderoch resurser för aktaeUa insatser under avtalstidens gång -insatser för att stärka fiUnensoch biografemas roll i det lokala kulturiivet Sora underlag för kommuners,biografägares och filraföreningars gemensararaa planering genomförs förnärvarande på FUrainstitatets initiativ en rikstäckande kartläggning av fUm-och biografsitaationen på lokal nivå -etablerandet av en fastregional suiiktar på fUraorarådet -bibehållandet av centtalaresurser för stöd till uppmstning av biografer, breddning av filrarepertoaren,lokal filrakultureU verksamhet för bam och ungdom samt lokalt arbete med video -etablerandet av regionalafUmverkstäder. ser det som naturligt att förstärkade centrala insatsema för att fördjupa och bredda inttesset för filra ochbiografer över hela landet. Möjlighetema att se filra på biograf bör finnas ialla komrauner. Det föratsätter nära samverkan mellan offentiiga organ som statoch komraun särat företag och föreningar inom filmområdet. Bilaga 12.4 Prop. 1992/93:100 Bil. Sammanfattning av Statens kulturråds förslag omhuvudmannaskapet för Södra teatera och det framtida umyttjandet av Södra teatem Regeringenuppdrog den 6 febraari 1992 ät att - raed beaktande av vadsora uttalats budgetproposition - utteda och lämna förslag omhuvudmannaskapet för Södra teatem och det framtida utayttjandet av teatem.Kultartådets slutsatser samraanfattas enUgt följande: Utredningenimderstryker den centtala roll som en statiig gästspelsscen spelar i ettteaterliv sora allt raer präglas av intemationellt utbyte och nya produktionsformerinom och utanför de lokaldrivande teattama. Del finns också ett klartkulturhistoriskt inUBSse i att bevara Södra teatem som en offentiig och publikgästspelsteater. En genoragång av föreställningsverksaraheten vid Södra teatemger en bild av mångfald såväl bettäffande producenter sora genrer. Det ärangeläget att denna mångfald kan bestå också och att kvaUteten pågästspelsverksaraheten ytterligare kan stärkas. En statiig gästspelsscen i utgör ocksåett vUctigt kulturpolitiskt instmment för att sprida teaterförestäUnmgar iövriga landet Det är vanligt att projekt planeras med utgångspunkt från premiärpå Södra teatem varefter produktionema går ut på tame i andra delar av landet.Den mediaexponering sora en Stockholraspreraiär norraalt innebär kan iförlängningen användas för marknadsföring gentemot arrangörer och publUcutanför . Direktiven till utredningen begränsar sig till attutteda och lärana förslag ora huvudraannaskapet för och det framtidautnyttjandet av Södra teatem. Mot bakgmnd av föredragande statsrådets uttalandei budgetproposition att "...man bör undersöka möjligheten tillett samumyttjande av Södra teatem för flera inttessenter, där bl.a. bådeOperahögskolans behov av en scen för föreställningar och Operans behov av enandra scen bör kunna beaktas" har särskild vikt lagts vid att undersökafömtsättaingama för etl gemensarat ansvarstagande för Södran av fleraintressenter. Det har inte varit uttedningens uppgift att göra ennoggrannare analys av Södra teatems bidragsbehov . Teatemsekonoraiska utfall är beroende av repertoarplanering och andra för uttedningenokända faktorer. Verksaraheten har haft en sund ekonomi och detstatiiga anslag sora utgår bör kunna ligga till grand för kommandemedelstilldelning. För att möjliggöra en utökad interaationell verksarahetföreslår utredningen dock att statsbidraget /94 förstärks med ca 1 raUjonkronor. Uttedningenkonstaterar att verksamheten vid Södra teatem fungerat väl under det nuvarandehuvudraannaskapet. Av intressentema för Södra teatem säger sig Operan,Riksteatem, Opera- /93-100 högskolan och Teatercentmm vilja delta i enny organisation för Södra tea- gjj j2 tem. Inttessentema menar att statenraåste ta ett eget ekonoraiskt ansvar för Södra teatems verksarahet och ingenär beredd art skjuta till resurser frän den egna institutionen i händelse avuppkomna underskott. Uttedningen konstaterar att sådana garantier svårligenkan lämnas. Uttedningen konstaterar också att det inle heller av andra skälfinns förutsättningar att åstadkomraa ett huvudraannaskap baserat på de ttesiatiiga teattama Operan, och Riksteatem. säger sig inte habehov av scener utanför del egna teaterhuset och anser heUer inte att detligger i nationalscenemas intresse att ta en gemensamt ansvar för statensgästspelsscen. Operan har till skillnad mot behov av en andrascen förframför allt bam- och ungdomsrepertoaren men uppger att man under rådandeanslagsförhållanden inte har råd att spela på Södra teatem i den omfattaing somman skulle vilja. RUcsteatem känner som nationellt tumerande teater medtyngdpunkt lagd på verksamhet utanför Slockholm inte heller någol direktkulturpolitiskt ansvar för en gäsl-spelsscen i . Utredningen har kommit fram tiU alt Södra teateraförvaltas väl under det nuvarande huvudmannaskapet och att det från konsmärUgaoch administtativa utgångspunkter knappast går att konstraera enbättre fungerande förvalming för en statiig gästspelsscen. Mot bakgrand avdetta samt att det inte gått att få stöd för planema på ett geraensarathuvudmannaskap mellan övriga statiiga teanar, föreslår uttedningen attRiksteatera ges i uppdrag att tUls vidare kvarstå som ensam huvudman för Södrateatem. Uttedningen anser dock att det bör bli ettgeraensamt ansvar för de heh StatUgt finansierade teatrama att driva Södrateatem. Fömtsättningama för ett saralat huvudmannaskap mellan Operan, Dramatenoch Riksteatera bör därför prövas på nytt . Ilikhet raed flertalet reraissinstanser avstyrker uttedningen förslaget i GuniUaLagerbielkes uttedning om att erbjuda Södra teatem till Operahögskolan.Operahögskolans publika verksamhet är inte av den omfatmingen att den motiverarett teaterhus av storlek. Del är emellertid viktigt attOperahögskolan ges fortsatta möjligheter att genoraföra uppspel på Södrateatems scener. Bilaga 12.5 Prop. 1992/93:100 BiL 12 Förteckning över remissinstanser och sammanställning avremissyttranden över Statens kulturråds förslag om huvudmannaskapet för Södrateatem och det framtida umyttjandet av Södra teatem Efterreraiss har ytttanden över utredning av Statens kulturtåd ora Södra teateraavgetis av , Svenska riksteatera. Operan och Teater-centtm. Operahögskolanpåpekar att behov av scen och repetitions-utrymmen är skriandeoch att detta inte har tagits på allvar av utredningen. För ärdet oväsentiigt viUcen huvudman teatem har under föratsätming attOperahögskolan ges garantier för tillgång till Södra teatems scen underbegränsade, avtalade perioder, till dess skolans scenfrågaslutgiltigt lösts och för kostaader som motsvarar en högskolas budget. Svenska riksteatem anser att det finns mänga skälsom talar för en fasl gästspelsscen i . Om Riksteatera skall ta pä fortsatt huvudraannaskap för Södra teatem raåste detta kopplas till attdet ges ekonomiska resurser för en gästspelsscen värd namnet. ärberedd att under ytterligare ta på sig huvudmannaskapet underföratsätming att det ges möjUgheter att där bedriva en väl fungerandeintemationell och nationell gästspelsverksamhet. För att möjliggöra dettakrävs att statsbidraget tUl Södra teatem påtagligt förstärks. Det bör vidareklart framgå att Riksteatem gör detta på regeringens uppdrag. Riksteatem anservidare att man bör ta upp fömyade diskussioner sora skall syfta tillatt hitta andra och bättte former för huvudmannaskapet för Södra teatem. Operan framför att man inte har någonting arttiUägga utöver de synpunkter sora lämnats tiU uttedningen. Teatercentrum har inget att erinra angående ettfortsart huvudraannaskap av Riksteatem för Södra teatem. Teatercenonim vUl docknär det gäUer programverksamheten trycka på den stora vikt Södra teatera harför Teaiercenirams grupper när det gäller gästspel, både av gmpper verksamma iStockholm och när det gäller gmpper utifrån övriga landet. 1992/93:100 Bil. Sammanfatming av betänkandet (SOU 1991:31) Statensarkivdepåer, en utvecklingsplan Utredningensslutsatser och förslag kan saramanfattas på följande sätt. Kommitténsuppdrag har varit att utarbeta en plan för försörjningen av stadigaarkivdepåer. Planen skulle behandla vilka depåutrymmen och övriga resurser sorade statiiga arkivrayndighetema kan beräknas behöva under i första hand1990-talet. Inom uttedningsuppdragets ram har även ingått att beakta de resursbehovfolkbokföringens framtida förvaring föranleder. Riksarkivetoch landsarkiven förvarar drygt 300 000 hyllmeterarkivhandlingar i sina depåer. Utryraraet för att la emot ytterligarehand-Ungar är obetydligt som leveransbehovet till arkiven uppgår tillca 10 000 hyUraeter årUgen Därtill koramer ca 20 000 hyUme-lerfolkbokföringsarkiv samt vissa enskilda arkiv. Sammanlagt bedömer koraraitténatt ytterUgare depäutrymme om behövs för att Riksarkivetoch landsarkiven skall kunna ta emot dessa arkiv.Utöver detta tillkomraer de behov av arkivdepåer som affärsverken har. Kommitténs beräkningar ulgår från att tillväxten avpappershandlingar successivt kommer att avta pä grand av ökad användning avteknikberoende medier (ADB, raikrofilra ra.ra. Kommitténhar prövat fömtsättningaraa för att begränsa behoven av depåutbyggnad genomöverföring av arkiv på papper till mikrofilm (ersättnings-mikrofilraning), raenhar funnit att detta endast är ekonomiskt försvarbart i de begränsade fall dåhandlingama riskerar att förstöras eller används mycket frekvent i låne- ochforskningsverksaraheten. Föratt depåutryraraena hos de siatiiga arkivrayndighetema skall räcka för allunder kunna ta eraot handlmgar från rayndigheter i den orafattamgsom kan bedömas erforderlig behövs en utökning av depåkapaciieten med närmare50 %, raotsvarande . Därtill kommer de eventuella behovenföranledda av förändringama av affärsverksstrukturen. Kommiuén har inte funnit några avgörandeforsknings- eller kulturpolitiska skäl för att föreslå att en sädan utbyggnadskall ske i första hand genom en uppdelning av nuvarande landsarkivdistrikl ochetablering av nya lands- arkiv.Den tekniska utvecklingen innebär att forskare och andra Prop.1992/93-100 inte i samma utsträckning som tidigare personligen behöver besökalands- gjj 12 arkiven för an ta del av det raest efterfrågadearkivraaterialet gör kommittén bedöraningen att det finnsskäl att beakta det ökande inttesset för arkivfrågor hos andra huvudmän och atttUlvarata de möjUgheter till saraverkan som kan finnas genom lokala ochregionala initiativ. Sådana fömtsättaingar bedömer kommittén föreUgger iVärmlands län. Man föreslår därför en samverkan med Värmlandsarkiv i isyfte att skapa en landsarkivfunktion för . Detta skullesamtidigt innebära en avlastning för landsarkivdisuikt. Vidare noterar kommirtén att flera inttessenterlagt fram förslag om att dela upp landsarkivdistrikt i ett antalmindre distrikt. Koramitten bedömer därvid altemativet att tUlskapa ettlandsarkiv för sydöstra , genora en utbrytiung av och Kalmarlän ur landsarkivdisttikl och ur Lunds landsarkivdistriktvara särskilt inttessant. Detta altemativ bör prövas innan någon fortsattutbyggnad av landsarkiv sker. Bettäffande stadsarkiven i och Malraö,vilka har landsarkivs funktion i sina resp. korarauner, föreslås följande. Stockholmsstadsarkivs landsarkivfunktion utökas till att omfatta hela länet för attdärigenom avlasta landsarkiv, som har det i särklass störstalandsarkivdistriktet. Vidare all stadsarkiv upphör att vara landsarkivoch ges rollen att vara en depå under Lunds landsarkiv, vars disttikt därvidutvidgas tUl att omfatta hela Malraöhus län. I övrigt föreslår koraraittén en allmän utökning avarkivdepåema för såväl som landsarkiven. Komraitténföreslår att arkiven frän hovrätter, kammartätter, försäkringsrätter särat frånuniversitet och högskolor avlämnas till landsarkiv istället för tiU RiksarkivetDepåansvaret för ADB-upptagningar frän regionala och lokala myndigheter börlikaså föras över från tUI landsarkiven. Koraraitténhar beräknat de resursbehov som föreligger. Detta bland annal i form avnyckeltal för att beräkna kostnadema för långsUctig arkivförvaring. Bilaga 12.7 prop. 1992/93:100 Bil. Förteckning över remissinstanser och sammanställning avremissyttranden över betänkandet (SOU 1991:31) Statens arkivdepåer, enutvecklingsplan Efterremiss har ytttanden över utredningen avgetts av , hovrätt.Datainspektionen, , Riksåklagaren, ,, , efter hörande av landsarkiven.Riksantikvarieämbetet och . Universitets- ochhögskoleämbetet efter hörande av universitet och högskolor. Dialekt-, ortaamns- och foUcminnesarkivet iUmeå, Sarahall , länsstyrelsema i , ,, , , , , , Västemortlands,Järatiands och , , , , ,, , , , , , och Uraeåkomrauner, Östergötiands, , , , , ,Jämtiands och . , ,Emigranttegistrel i , Föreningen , . Folkrörelsemas arkiv för , Näringslivets arkivråd ochSveriges . Flertaletremissinstanser instämmer i organisationskommitténs bedömningar.Remissaramanställningen tar därför fasta på synpunkter utöver detta. Byggnadsstyrebeninstämmer i uttedningens bedömningar av arkivlUlväxten och de lokalbehov somgenereras av denna. I och raed uttedningen finns nu ett underlag förutbyggnadsplanering, elt underlag som kan kompletteras av inomraraen för budgetprocessen. konstaterar vidare att del liggeren rationalitet i stora anläggningar och att det inte är möjUgt alt bygga utarkivlokaler i den långsamraa takt sora den i vilken arkivmaterialettillskapas. Vidare betonar att kostaadema för att flyttaarkiv är mycket höga, materialet bör därför genast hamna på sin slutiigaförvaringsplats, interimslösningar och provisorier bör undvikas.Byggnadsstyrelsen ställer dessutom frågan om det kan finnas anledning altföreslå att arkivbUdama skaU ha arkiven så sora möjligt ansluter sig i allt väsentiigt tUlkomraitléns bedöraningar raen anför att det täraligen korta tidsperspektivet inriktat mteräcker för alt helt belysa behoven av depåutbyggnad. menar att begrän- -,. sade etappvisa utbyggnaderav arkivdepåer endast kan innebära tiUfälUga p>rop 1992/93-100lösningar. Föratsättningama för en rationell planering måste i stället varaatt gjj j2 ha en störte framförhållning i lokalplaneringen. Även delar uttedningens bedömningarora tillväxten av arkivmaterial, medan anser att uttedningensnarast varit för försiktig i sm bedömnmg av leveransbehoven. tUlstyrker att äldre arkivmaterialtas in till landsarkiven så snart det är möjligt och att det därför ärangeläget att bygga ut arkivdepåema. tillstyrkerförslaget vad gäller arkivmyndigheternas behov av depåer och resurser.Länsstyrelsemas organisationsnämnd noterar med tiUfredsstäUelse att utredningenföreslår att länsstyrelseraa får leverera arkivmaterial till landsarkiven framtiU och raed länsstyrelsereformen 1952/57. Nämnden betonar att en lösning förStockholms län måste komraa till stånd. Riksarkivetbedöraer att hypotesen att tillväxten av pappershandlingar avtar torde stäraraapå men att den knappast fär genomslag Flerareraissinstanser, däribland och ,konstaterar att användningen av ny teknik och nya lagringsraedia ökar, nägotsora bör påverka och landsarkivens verksamhetsplanering och behovav särskilda s.k. kUmatarkiv. förordar ökat utnyttjande av andramedia än papper för långtidsförvaring. anser att uttedningensställningstagande för mUcrofUra via s.k. COM-teknUc är för ensidigtformulerat. Myndigheter har att enligt särskilda föreskriftervälja media och databärare med hänsyn tUl arkivbehoven - här bedöraerRiksförsäkringsverket att även aspekter utöver de rent uttyraraesmässiga kanvara relevanta. i län och Kalmarsundanser att raUcrofUra-ning av befintiiga arkiv är ekonoraiskt försvarbart ochbör korama i fråga även för andra materialgrapper än folkbokföringsarkiv.Riksskatteverket bedömer de samhällsekonomiska vinstema av mUcrofilraning varastörte än vad utredningen antar, i synnerhet om filmning kan ske redan hosmyndigheten som ett led i arbetsprocessen. , i , Västerbottensläns landsting och kommun m.fl. delar uttedningens slutsats att det förnärvarande inte finns nägra ekonoraiska fördelar i en orafattandeersättningsfUraning av befmtiigt arkivmaterial. framhåUer artmikrofUraning inte kan utgöra en ersättaing för depåutbyggnad utan skall sessom ett komplement och en skyddsraöjlighet Byggnadsstyrelsendelar uppfattningen om behovet av samverkan med Värmlandsarkivi , ora en utökning av Stockholras stadsarkiv till alt 315 orafatta hela länet, attMalmö stadsarkiv i fortsättningen blir en lokal depå /93-100 samtatt frågan om ett nytt landsarkivdistrikt i sydöstta , sora etlalter- gjj 12 nativ till en utbyggnad av landsarkiv, snarastutreds. delar utredningens gmndsyn, rörande depäutbyggnad, attnuvarande landsarkivdistrikl i fortsätmingen bör vara utgångspunkt för denregionala organisationen. Statskontoret avstyrker en uppdelning av nuvarandelandsarkivdistrikt. I stället efterlyser Statskontoret en utbyggnad baserad påanpassning och modemisering av nuvarande organisationsstruktur. Statskontoretföreslär vidare en omfördelning av län mellan de nuvarande landsarkiven så attUppsala avlastas och förstärks. Med nuvarande tendens mot förändringav länsbegreppet anser Statskontoret vidare att det är mindre lämpligt arttUlskapa enlänslandsarkiv som det föreslagna i . Riksarkivetbittäder förslaget att stadsarkivs ansvar utvidgas till att orafattaStockholras län samt att förses med en ny depå. Riksarkivetbiträder vidare förslaget att etablera ett nytt landsarkiv i anser det cx:kså vara befogat att ytterUgare pröva raöjUghetema attinrärta ett landsarkiv i sydöstta . i och tiUstyrker uttedningens förslag bettäffande en avlasming avUppsala landsarkiv genom att låta stadsarkivs distrikt orafatta helalänet. Även förordar den föreslagna lösningen avlandsarkivfunktionen i Stockholras län. tillstyrker attstaten tar upp förhandlingar med komraun ora förändring avlandsarkivfunktionen vid Stockholras stadsarkiv. Flera remissinstanser påtalaratt behovet av en lösning av dessa frägor för är brädskande, isynnerhet måste depåkapaciieten för länet byggas ut