prop · GG03131 · 1992-12-31 00:00:00 — Lagringsanläggnrågarkunde skrivas av först när de var fårdigsfellda. Pristilläggen beskattedes oraedelbarthos företegen. Beskattnrågen reducerade de medel som skulle användas till anläggmngaraa.Genom förordmngen (1963:565) om rätt att vid texerråg för inkomst njute avdragför belopp, som tillförts Stiftelsen , ra.ra.(prop. 1963:168, BeU 54) infördes ett system med reglerråg av pristilläggen viaen stiftelse. Ett företeg kunde med avdragsrätt betela rå medel till stiftelsen. av tillförda belopp skedde Prop. i prråcip i proportiontill varje företegs andel i de stetiiga ränte- och Bilaga 2 araorteringsfria lånen, dcxkraed den råskränknrågen att råget oljeföreteg hade rätt att få ut störrebelopp än vad företeget befelat rå till stiftelsen. När stiftelsen betelade utmedel inkomstbeskattedes dessa hos företeget. Skatteregleraa tog enbartsikte på företeg som hade träffat ett visst avtal Stiftelsenbefriades från skyldigheten att betela skatt för inkomst cxh förraögenhetför medel sora företegen råbetelade eller avkastnrågen av dessa. Detidsbegränsade avskrivnrågsregleraa förlängdes till att avse lagrrågs-anläggmngarsom fårdigsfelldes senast under . Pågrundval av oljelagrrågskoramittés betänkande (SOU 1969:31) beslöts omen ny oljelagrrågperiod som till en början avsåg åren 1970 - 1976 (prop.1969:136, BeU66, 2LU86). Samtidigtutvidgades lagrrågsskyldigheten till att avse även gasol och råvaror för framsfellnrågav stedsgas. Gasol betraktedes som olja i lagens raenråg. Medhänsyn till att saratliga gasverk var koraraunala ansågs det råte finnas skälatt råföra stetliga län till lagrrågen. Bidrag utgick råte heller till gasollagrrågeneftersom den var av ringa omfattnråg. Detidsbegränsade avskrivnrågsregleraa förlängdes till att avse lagrrågs-anläggiungarsom fårdigsfelldes senast under . Efteroljekrisen åren 1973 - 1974 upprättedes råom ett råtemationelltenergiorgan, råtemational (lEA) med uppgift att genoraföra ett eneigiprogram,råtemational Enei;gy Prograra (lEP). beslöt rikscfegen att Sverigeskulle anslute sig till dette program. Syftet är bl.a. att tillförsäkra deavtalsslutande ländema en råbördes likvärdig försörjmng i händelse av enoljekris. Varje land har åtagit sig att hålla en försörjnrågsberedskap i formav särskilcfe lager, motsvarande 90 cfegars konsuration. Detgällande oljelagrrågsprogrammet avsåg att skapa beredskapmot krig och avspärraråg. Genom lEP-avtalet utvidgades kravet på beredskap. Lagrrågsprograraraetför perioden - 1976 förlängdes raed (prop. 1975/76:152, FöU 35). Destatliga bidragen mråskade jämfört med tidigare prograra. Staten svarade för raerkostnadenför den skyddade lagrrågen bl.a. med hänsyn till de fortifikatoriska krav, somgäller för skyddad lagrråg. Av sainma skäl förordades stetlig finansiering av merkostaaderaaför lokaliserad lagring (SOU 1969:31 s.53 och 54). Föråren 1963 - 1969 medgavs rätt till avdrag för de pristillägg som betelades intill Stiftelsen Petroleumbranschens Beredskapsfond. Avdragsrätten vartidsbegränsad (jfr avsmtt 2.6). Med anlednråg av 1968 års oljelagringskommittésförslag till oljelagrrågsprogram för påföljande Prop. 1992/93:131 periodbegärde Svenska att ett motsvarande system Bilaga 2 raedstiftelse skulle råföras. Dendel av oljelagringsprograraraet för vilken inga stetsbidrag utgickfinansierades genom beredskapslagringsavgifter (pristillägg) som togs ut av konsumentema.Genom fegen (1969:738) om rätt att vid inkomsttexering erhålla avdrag förbelopp sora tillförts Stiftelsen , m.ra. råfördesdet andra systeraet raed reglering av pristilläggen via stiftelse (prop.1969:141, BeU 68). Islutet av 1970-telet svarade iraporten av olja för av landetsenergitillförsel. 1 hade oljans andel gått ned tillomkring . sjönk tillförseln av olja från 30 till20 miljoner ton. Nästalagringsperiod omfettade åren 1978 - 1984 (SOU 1976:67, prop. 1976/77:74 bil.2, FöU 35). Förberedskapslagringen utgick avgifter i två forraen Oljehandeln tog ut beredskapslagringsavgifter,dvs. Vidare tog sfeten ut en särskild beredskapsavgift på vissaoljeprodukter för finansiering av stetlig lagring. En del av beredskapsavgiftemagick ut till näringslivet sora bidrag till skyddade anläggrångan Destetliga bidragen för finansieringen av uppbyggnaden av näringslivetsberedskapslager upphörde helt fno.m. Härefter har inte några lager-eller anläggningslån beviljats. Prograraraetföriängdes raed , t.o.ra. 1981/82:102 bil. 3, FÖU 18). Avskrivningsregleraaför skydcfede lagringsanläggnrågar förlängdes t.o.m. det beskattaingsår förvilket taxering skedde . 2.9 Nyarler for beredskapslagring Omsfellningenav eneigisystemet gick snabbt. Av den totala energitillförseln utgjorde år1985 oljeprodukteraa jämfört med . Nyaregler infördes för beredskapslagringen genom lagen (1984:1049) oraberedskapslagring av olja och kol (prop. 1984/85:53, FöU 6); den lag sora i cfegreglerar lagringsskyldigheten. Lagen ersatte bl.a. lagen (1957:343) om oljelagringm.m. Enviktig förändring genom den nya lagstiftningen gällde ordningen för att fastsfeUaberedskapslagren. Reglema innebar en återgång till systemet raed procentaella lagringsnfel,vilket medförde att varje lagringsskyldig under lagringsåret skulle lagra en procentaeUandel av sin basraängd av den lagringspliktiga varan. Regeringen fastsfellerden procentaella andelen utifrån en bedömning av det tofela beredskapslagringsbehovet.Tillsynsmyndigheten fastefeller sedan beredskapslagrete storlek för varjelagringsskyldig i teget fno.m. den (lagrrågs-året). Storlekengrancfer sig på försäljningen eller förbrakningen under närmast föregåendekalenderår (basåret). därför före den 1 februarinärmast efter basåret konuna rå till Prop. 1992/93:131 med endeklaration över försäljnrågen eller förbruknrågen av lagrrågs- Bilaga 2bränslen under basåret. Ytterligareen förändrråg som den nya lagstiftnrågen medförde var att importörer, säljare cxhförbrukare av kol blev lagrrågsskyldiga fr.o.m. . Enligt riktlråjemaför beredskapslagrrågen av kol skall denna avse endastneutralitets/krigsfallen. Igrova drag avser lagrrågsskyldigheten kol, bensin, fotogen, dieselolja, olikaslag av eldmngsoljor samt gasol. Skyldigaatt hålla beredskapslager är saratliga importörer samt vissa säljare cxhförbrukare av lagrrågsbränslen. Oljeraffinaderieraa är alltid lagrrågsskyldiga.Övriga säljare är lagrrågsskyldiga om försäljningen nått en viss mvå. Även natargasär i vissa fall lagringsgrandande (med ersättnrågsbränsle). 2.10 1987/88 - 1991/oljelagringsprogram Oljansandel av den svenska energiförsörjnrågen var mot närraare 70 %i slutet av 1970-tolet. Omsfelråingen av energisyste-raet mot en mråskadoljeandel väntas fortgå men i något långsammare takt. Beroendet av importeradolja ligger dock kvar på en mycket hög mvå när det gäller drivmedel, dvs. Gällandemäl cxh inriktnråg för energiberedskapen besfemdes genom 1987 ärsförsvarsbeslut (prop. 1986/87:95 bilaga 12, FöUll). Enligtnuvarande regler skall beredskapslagret avseende fredskriser raotsvara avföregående års förbraknråg eller försäljnråg. Underprogramperioden omstraktarerades ansvaret för oljelagrrågen. De sfetiiga lagrenav råolja och oljeprodukter var avsedcfe frärast för kriser i fredstid. NäringsUveteberedskapslager var avsedda frärast för behoven under avspärrnråg och krig. Ettförkrigsskede kan delvis liknas vid en fredskris - åtmråstone i ett inlednrågsskede.I sådana lägen ansågs det natariigt att oljebranschen i det längste fungeradepå normala företagsekonomiska villkor, dvs. med så små krav som möjligt pådirekt statligt agerande råora raffinering, distribution, osv. I allvarligarelägen väntas staten reglera varamarknaden. Det fanns därför skäl för att stetentog ansvar för de lager som var avsedda för de allvarligaste kriseraa. Enändrråg på oljeområdet var att steten fick det samlade ansvaret för de delar avoljelagren som är avsedda för neutralitet/krig och att närrågslivet svarade förövrig lagrråg. Som ett led i den ändrade ansvarsfördelnrågen förvärvade steten bergramsanläggnrågarfrån närrågslivet. Mot bakgrand av rikscfegs- cxh regeringsbeslut avskrev stetensenergiverk (nuvarande ) sråa fordringar hos de företeg som hade lån förutbyggnaden av oljelagringen. Med hänsyn till bl.a. den sjunkande oljeförbrakmngenkunde lagrrågsskyldigheten mråska i väsentlig uteträcknråg. År1991 beslöts (prop. 1990/91:102, FöU8) att programperioden skulle ändras och omfatfeperioden t.o.m. budgeferet 1991/92. 2.11 1992/93 - 1996/97 ärsoUelagringsprogram Prop. Bilaga2 Minskmngen av oljeberoendet har gått mycket snabbt och oljans andel av energiförsörjningenhar i cfeg nunskat till . Regerrågen föreslog (prop. 1991/92:102)att beredskapslagren kan mråskas. Förprogramperioden /93 - 1996/97 föreslog regermgen vidare att anfelet sfetiigalagringsanläggningar kan mråskas som lagringen flyttas närmaremarknaden bl.a. genom anslutning till oljehandelns lagen Den nuvarandeordningen att oljebranschen svarar för landete fredskrislagring föreslåsbehållas. bör fredskrislagringen kompletteras genom att ett stetiigtbuffertlager byggs upp. Förslagen har beslutets av (FÖU12). SkatteTdrvaltningen Dnr 34090-92/900 Prop. Hemställanom ändring i 23 § anv p 13 nionde stycket kommunalskattelagen (1928:370), KL Omen skattekyldig i räkenskapema har gjort avskrivnråg med större belopp än han färdra av vid taxeringen (s.k. överavskrivning), får det överskjutande beloppetenligt 23 § anv p 13 st 9 KL dras av genom ärlig avskrivnråg. fårske först sedan taxeringen vid vilken avdraget vägrate blivit slufligt avgjord. Detnya texerrågsförfarandet med en femårig omprövningsperiod och sakprocessinnebär att oklarhet kan uppsfe om från vilken tidpunkt avskrivnråg enligtsärskild plan skall medges. Härtill komraer att omprövnråg av de avdrag sommedges enligt nyssnämncfe regel kan ske som en följdändrråg om den skattekyldigeefter omprövning eller överklagande medges avdrag i enlighet med denavskrivning som skett i räkenskaperaa eller eljest med högre belopp än detursprungligen medgivna (se 4 kap 17 § p 3 TL). Riksskatteverketföreslår cferför att kravet på att taxeringen i fråga skall ha blivit slutligtavgjord får utgä ur lagrammet. Eftersomregerå bör tillämpas i samtliga fall av överavskrivnråg cfer beslut om awikelsefrån avskrivnrågen i räkenskapema fattete vid taxerråg enligt den nya ordnrågenbör de föreslagna nya besfemmelseraa tillämpas försfe gången i fråga om avskrivnrågsom skett i räkenskaper som legat till grand taxerråg. Frågan omnär överavskrivnråg får börja avskrivas kan då uppkomma försfe gången vid 1992års taxering. Har avdrag vid denna taxerråg vägrats före lagens ikraftträdandekan omprövnråg ske. Besluti detta ärende har fatfets av undertecknad överdirektör Vid den slutligahandläggningen har i övrigt närvarit skattechefen samtskattedirektören , föredragande. Dnr 36761-92/900 Prop. () hemsfeUer att Fråansdepartementet ter imtiativ till ändrrågar av gällandeskatteregler i nedan åteigivna avseenden. / Begreppet faktiska anskaffningsutgifter Regeringsrätten(RR) har i dom (överklagat förhandsbesked, sekretessbelagt)ansett att uttrycket "faktiska anskaff-nrågsutgifter" i 27 § 2 mom.försto stycket lagen (1947:576) om stoflig inkomstskatt, (SIL), vid utbyte avaktier råte kan avse annat än marknadsvärdet på de utbytte aktiema vidbytestidpunkten. situationer när beskattnråg pä grund av bytet råte skall ske, t.ex. enligt27 § 4 mom. SIL, leder RRs tolknråg till att olika värden kommer att användasvid beräknråg av realisationsvråst cxh vid beräknråg av underlag för avsättnrågtill skatteutjämmngsreserv enligt 5 § förste stycket 5. lagen (1990:654) om skatteutjämnrågsreserv(SurvL). trots att avsättnrågen i prråcip skall baseras på skattemässigavärden. Sanuna gäller när beskattnråg råte skall ske enligt 2 § 4 mom. tiondestycket SIL. Surv-underlaget påverkas alltså av sådana bytestransaktioner trotsatt beskattnråg i övrigt råte utiöses. Detkan cxkså diskuteras om RRs dom även leder till oklarhet om vad som gäller t.ex.i det fall att aktier i utländskt dotterbolag överlåts råom en koncera ochmarknadsvärdet på aktiema vid bytestidpunkten är lägre än det ursprangliga anskaffhrågsvärdet.Den förlust som cfe uppkommer får eråigt 2 § 4 raora. monde stycket SIL råte utayttjasskattemässigt nu utan först när aktieraa avyttras utanför konceraen. Skalldessa aktier vid beräknråg av Surv-underlag tas upp till det lägre värdet? Detär enligt RSVs uppfattmng angeläget att regleraa i nu berörda avseenden sesöver så att underlag vid Surv-avsättnråg och anskaffhrågsvärdet vid reavråstberäkmngkommer att beräknas på samma sätt samt att den osäkerhet som RRs dom i vissaavseenden medför undanröjs. 2 Fastigheter i K-Surv-underlag Enligt5 § försfe stycket 4. SurvL tas anläggnrågsfastighet upp till anskaffrångsvärdetför mark, byggnad och markaråäggmng mråskat med medgivna värdeminskmngsavdrag o.d.(huvudregerå). Enligt andra stycket (alteraativregerå) får i fråga om fastighetsom förvärvats före rågången av 1991 som anskaffhrågsvärde i sfellet anses vissdel av taxeringsvärde mråskat med angivna värdemråskningsavdrag o.d.vid fexerrågar (om dessa uppgått till viss storlek). Lagranunete utfonnnrågär olycklig i två hänseenden. För det försfe skall detvärde som beräknas enligt andra stycket ersätfe Prop. 1992/93:131 anskafråingsvärdetvilket strikt formellt innebär att det sedan skall Bilaga 4 raråskas medalla medgivna värdemråskmngsavdrag. kan uppenbarligen inte varaavsikten. Fördet andra råder oklarhet vad som skall inträffa vid förändringar 1991 t.ex. när tillbyggnad (eller ny- eller ombyggnad) sken Vid enstrikt formell läsmng kan denna inte beaktas utan den skattskyldige får väljamellan att tillärapa huvudregeln eller altemativregeln. alteraativregelnväljs cxh tillbyggnaden råte beaktes torde det ändcxk vara nödvändigt attreducera värdet raed alla kommande värdemråskmngsavdrag, även sådana sombelöper på tillbyggnaden. innebär att de svårigheter i fråga om mycketgamla anskafråingsvärden som alteraativregeln avsåg att eliminera återappsfenMotsvarande, fäst i motsatt riktaing, råträffar om en byggnad brinner ner cxhinte byggs upp igen. Fastighetensorafattning kan cxkså förändras genom förvärv av tili-skottsmark eller genom avstycknråg.Fråga kan då uppsfe om även i detto fall toxeringsvärde kan användas.I vissa fall torde t.o.m. tvekan kunna uppkomma vilken av de nybildade fastigheteraasora skall anses raotsvara den gamla fastigheten. En rent mekanisk anknytaingtill fastighetsbeteckmngen kan ge egendomliga resultet. Deberörda problemen synes kunna undvikas och ett materiellt mer tillfredssfellanderesultot uppnås om regeln i andra stycket uppfattos så att en fastighet sominnehas vid rågång får anses förvärvad med det anskafftungsvärdesom en beräkning enligt lagrammet gen Vad som råträffar därefter skulle beaktaspå samma sätt som om ett köp verkligen skett då. En sådan tolknråg äremellertid råte helt förenlig med utformnrågen cxh det kan inte med säkerhetsägas att den varit åsyfted. Det är cferför enligt RSVs uppfatråråg angeläget raedett förtydligande av regleraas innebörd i nu berörda avseenden. Besluti dette ärende har fattets av undertecknad överdirektör Vid den slutligahandläggningen har i övrigt närvarit skattechefen samtskattedirektören , föredragande. Dnr 38179-92/900 Prop. Kompletteringav hemställan om vissa lagändringar RSVsskrivelse dnr 36761-92/900 Föratt ytterligare belysa punkt 1 i hemsfellan bifogas en redogörelse för skälenför regeringsrättens avgörande. Enligtansöknrågen om förhandsbesked gäller följande föratsättmngar: AB A har apporterataktier i helägcfe utiändska dotterföreteg till ett likaledes helägt utländskt dotterföretegB, och därvid som enda likvid erhållit nyemitterade aktier i dette senareföreteg. -för rättsärenden har i ett förhandsbeskedförklarat att besfemmelseraa i 27 § 4 mom. förste stycket SIL är tillämpliga påapporten. De överlåtaa dotterbolagsaktieraa hade AB A ursprungligen förvärvatgenom en koncernråtera transaktion. AB A skulle därför vid beräknråg av realisationsvråsti anlednråg av en avyttrråg av dotterbolagsaktieraa ha rätt att tillgodoräknasig de anskaffhrågsvärden som överlåteren haft rätt till. Det faktiska vederlagsom AB A länmat vid sitt förvärv av aktieraa i dotterbolagen översteg nämncfe anskaffhrågsvärden. Enligtlagen om skatteutjämnrågsreserv får bl.a. ett svenskt aktiebolag göra avdragför avsättnråg till skatteutjämnrågsreserv. Sådan avsättnråg beräknas på bl.a.ett kapitelunderlag (2 §). Kapitolunderlaget är skilråaden vid beskattnrågsåreteutgång mellan tillgångar cxh skulder (3 §). I fråga om värderråg av tillgångaraahos juridiska personer föreskrivs i 5 § förste stycket 5. lagen om skatteutjämnrågsreservatt "aktier i svenska aktiebolag cxh andelar i svenska ekonomiska förenrågartos upp till de värden som anges i 27 § 2 mora. försto stycket lagen (1947:576)ora stotlig inkorastskatt cxh andelar i utländska juridiska personer till 65 prcxentdärav". I27 § 2 mom. försto stycket föreskrivs såvitt är av råtresse i detto målföljande: "Som anskafftiingsvärde anses det genorasmttliga anskaffiirågs-värdetför samtliga fråansiella råstrament av samraa slag och sort som det avyttrade,beräknat på grandval av faktiska anskaffiorågsutgifter cxh raed hänsyn till råträffedeförändrrågar beträffande innehavet (genomsnittsmetoden)." ABA:s fråga i målet avser vilket värde de nyemitterade aktiema i B skall tes uppmed vid den genomsmtteberäkrång som anges i 27 § 2 mom. förste stycket SIL närkapitelunderlaget för skatteutjämnrågs-reserven skall beräknas. Enligt bolagetsyrkande ar det marknadsvärdet på de utbytta aktieraa vid bytestidpunkten sombör läggas till grand. gör imålet gällande att avsikten med hänvisnrågen i Prop. 1992/93:131 5 § förstestycket 5. lagen om skatteutjämnrågsreserv till 27 § 2 mom. Bilaga 4 förstestycket SIL är att sainma anskafrårågsvärde skall tiUämpas vid besferaraandeav kapitelunderlaget för skatteutjäranrågsreserven som vid realisationsvråstberäknrågen. Regerrågsrättenkonsteterar att hänvisnrågen i 5 § förste stycket 5. lagen om skatteutjämnrågsreservtill 27 § 2 raora. förste stycket SIL avser en av ett stort antel föreskrifteri SIL sora är av betydelse för hur realisationsvråst skall beräknas. i SIL om beräknråg av realisationsvråst, till vilken lagen om skatteutjämnrågsreservråte hänvisar men som i cxh för sig skulle kunna vara av råtresse vid beräknrågav skatteutjämnrågsreserven, är föreskriften om konceraråteraa överlåtelser i 2§ 4 mom. En annan föreskrift av råtresse är 27 § 4 mom. SIL om realisationsvråstvid avyttrråg av aktier mot vederlag uteslutande i nyemitterade aktier i detköpande bolaget. Enligt denna föreskrift skall de mottegna aktieraa ansesförvärvade till det anskafråingsvärde som gällde för de avyttrande aktieraa. Denomständigheten att hänvisnrågen i 5 § förste stycket 5. lagen om skatteutjänmrågsreservencfest avser 27 § 2 mora. förste stycket SIL cxh råte saratliga de besfemmelseri SIL som är av betydelse för beräknråg av realisationsvråst kan inte leda tillannat än att endast 27 § 2 mom. förste stycket är tillämpligt vid besfemmandeav underlaget för avsättnrågen till skatteutjänmingsreserv. Till grand för besferaraandeav kapitelunderlaget för avsättnråg till skatteutjämnrågsreserv skall alltsåläggas endast de "faktiska anskafforågsutgifter" som avses i 27 § 2mom. förste stycket SIL. Däremot skall de övriga lagram i SIL som redovisats idet föregående råte tillämpas. Detåtersfer då att avgöra vilken närmare innebörd som man bör ge uttrycket "faktiskaanskaffmngsutgifter" i 27 § 2 mom. förste stycket SIL i det fall som avsesi ansöknrågen om förhandsbesked. I motiven finns vissa uttalanden som ger vidhanden att avsikten varit att sarama anskafftirågsvärden skall tillärapas vid besferaraandeav kapitalunderlaget för avsättaing till skatteutjänmingsreserv sora vid realisationsvråstbe-räknråg(prop. 1989/90:110 s. 522 f och 739). Där uttalas nämligen att tillgångaraaskall värderas till skattemässiga värden. Vicfere sägs att till grand förskatteutjämningsreserven bör ligga sådana förändringar i det egna kapitelet somhaft skattemässig verkan. I fråga om koncerainteraa överlåtelser anförs bl.a.att avyttringen leder till ett mråskat kapitelunderlag för det överlåtandeföreteget cxh ett i samma mån ökat kapitelunderlag för det förvärvandeföreteget. Entillämpnråg av hänvisnrågen till 27 § 2 mora. förste stycket SIL i enlighet medde citerade motivuttelandena på den transaktion som redovisas i ansöknrågen omförhandsbesked skulle nämiast lecfe till att värdet pä de nyemitterade aktieraai B skulle besfemmas till det värde som skulle gälla om man tillämpade föreskrifteraaom konceraråteraa förvärv i 2 § 4 mom. tionde stycket SIL eller föreskriftema i27 § 4 mom. En sådan tillämpnråg skulle emellertid vara oförenlig medlagtextens ord "faktiska anskafrårågsutgifter" och med detförhållandet att 5 § förste stycket 5.lagen om skatteutjämnrågsreserv innehåller en Prop. 1992/93:131 hänvisnrågenbart till 27 § 2 mom. första stycket SIL men råte till övriga Bilaga 4nyss nänmcfe lagram. En sådan tolknråg kan cferför råte accepteras. Som"faktiska anskaffhrågsutgifter" i det fall som anges i ansöknrågentorde endast kunna accepteras marknadsvärdet på de utbytte aktiema vidbytestidpunkten, då dette värde är det riktiga uttrycket för vad det faktisktkostet AB A att förvärva de nyermtterade aktiema. 1 Förslag till Prop. Bilaga5 Lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370) Härigenomföreskrivs att punkt 1 av anvisnrågaraa till 22 §, punkt 13 av anvisnrågaraatill 23 § cxh punkt 2 av anvisnrågaraa till 24 § kommunalskattelagen (1928:370)skall ha följande lydelse. 1.Till råtäkt av näringsverksamhet hänförs samtliga råtäkter i pengar ellervaror, som har råfiutit i verksamheten. innebär, att råtäkten skall varaav sådan beskaffenhet, att den normalt är att räkna med och rågar som ett led iverksamheten. Hit räknas råflytande befelnråg för varor, som den skattskyldigehandlar med eller tillverkan Det sagda gäller även (fe näringsidkaren vidöverlåtelse av verksamheten låter befintliga varor råga i överlåtelsen. Deimaöverlåtelse utgör cfe så att säga den sista affårshändelsen i verksamheten. Tillråtäkt av näringsverksamhet hänförs cxkså vad som råflyter vid avyttrråg av maskråercxh andra för stadigvarande brak avsedcfe råventarier eller av tillgångar somär liksfellcfe med dessa vid beräknråg av värdemråskmngsavdrag. Även ersättnrågsom i fall som avses i 2 § andra cxh tredje styckena lagen (1990:663) om ersättnrågsfonderuppbärs av en fysisk person eller ett dödsbo utgör råtäkt av närrågsverksamhetom den skattskyldige begär det. Tillråtäkt av närrågsverksamhet hänförs vidare vråst vid icke yrkesmässig avyttrråg(realisationsvråst) av andel i sådan ekonomisk förenråg som avses i 2 § 8 mom.lagen (1947:576) om sfetiig inkomstskatt såvida innehavet av andelen betrågatsav sådan verksamhet. I fråga om handelsbolag hänförs till råtäkt av närrågsverksamhetockså realisationsvråst vid avyttrråg av andra tillgångar sora avses i 27 § 1 mora.,av tillgångar som avses i 28 §, 29 § 1 mom., 30 § 1 mora. och 31 § samt avförpliktelser som avses i 3 § 1 mora. Har en tillgång fegiteut ur en Har en tillgång tegits ut ur en förvärvskälla sker beskattnråg somförvärvskälla sker beskattnråg som ora tillgången i sfellet hade avytt- omtillgången i sfellet hade avyttrats för ett vederlag motsvarande rats för ettvederlag motsvarande marknadsvärdet (utfegsbeskatt- marknadsvärdet (utfegsbeskattnråg).Vad nu sagts gäller dock nråg). Vad nu sagts gäller dock endast om vederlageller vråst vid endast om vederlag eller vråst vid en avyttrråg skulle ha fegitsupp en avyttrråg skulle ha tegite upp som råtäkt av närrågsverksamhet som råtäktav närrågsverksamhet och särskilcfe skäl mot uttegsbe- och särskilcfe skäl mot uttegsbeskattnrågråte föreliggen Uttag av skattnråg råte föreliggen Utteg av bränsle frånfastighet som är taxe- bränsle från fastighet som är taxerad somlantbruksenhet för upp- rad som lantbraksenhet för upp- * Senastelydelse 1991:411. Nuvarande lydebe Föreslagen lydebe Prop.