prop · GG037 · 1992-12-31 00:00:00 — Man kan således säga att den definition av begreppet social trygghetsom kommer att gälla vid tillämpningen av förordningen styr avgränsningen avbegreppet social trygghet även för den nya nordiska konventionen. Denpersonkrets som omfattas av konventionen är däremot i princip begränsad tillpersoner som inte omfattas av förordningen. De personer som det är fråga om äri första hand medborgare i länder utanför EES och medborgare i EES-länder sominte faller in under den definition av begreppen anställd resp. egenföretagaresom gäller enligt förordningen och som inte heller är familjemedlemmar till ensådan person. En familjemedlem till en person som omfattas av förordningen kandock komma in under konventionens personkrets i fall där inget samband fmnsmellan den förmån det är fråga om och personensegenskap av familjemedlem. Vissa av den nya Prop. 1992/93:7 konventionensbestämmelser skall dock även gälla personer som omfattas av regleraa omsocial trygghet i förordning (EEG) nr 1408/71. När så är fallet anges dettauttryckligen i varje särskilt fall. Avdelning1 irmehåller i artikel 4 en bestämmelse om likabehandling av de nordiska länderaasmedborgare. Iavdelning II om tillämplig lagstiftning sägs i artikel 6 att detär bosättningslandets lagstiftning som skall gälla. 1 artikel 7 görs det viktigaundantaget att för personer som förvärvsarbetar skall den tillämpligalagstiftningen bestämmas enligt regleraa i förordning (EEG) nr 1408/71. Ett avhuvudsyftena med den nya konventionen är nämligen att samma regler skall gällaför alla förvärvsarbetande i som på något sätt kan ha beröring med merän ett nordiskt lands system för social trygghet, oavsett om dessa ärmedborgare i ett EES-land eller inte. Genom konventionen utsträcker sålunda denordiska länderaa sinsemellan tillämpningen av förordning (EEG) nr 1408/71 tillpersoner som inte omfattas av . Iavdelning III finns för varje förmånsområde motsvarande hänvisningar tillförordningens bestämmelser för förmånsområdet i fråga. Detta innebär att, fömtomatt förordningens bestämmelser om tillämplig lagstiftning skall gälla för tredjestatsmedborgare,dess olika regler, bl.a. om sammanläggning av försäkringsperioder och beräkningav en förmåns storlek, kommer att gälla även för dessa personer. Iövrigt bör följande bestämmelser i konventionens avdelning III nämnassärskilt. Iartikel 10 stadgas att den som blir sjuk och får sjukvårdsförmåner undertillfällig vistelse i annat nordiskt land än bosättningslandet har rätt att påvistelselandets bekostnad få ersättning för den merkostnad för hemresa somuppkommer genom att han på gmnd av sin sjukdom måste använda ett dyrarefärdsätt än han annars skulle ha använt. Regeln är övertagen från nu gällandekonvention och skall tillämpas på alla personer, även dem som omfattas avförordningen. 1artikel 11 sägs att för en medborgare i ett nordiskt land som inte omfattas avförordningen, dvs. i de flesta fall en person som aldrig förvärvsarbetat,fordras bosättning i ett annat nordiskt land för att rätt till gmndpensionskall förvärvas från sistnämnda land. De tre åren kan inte uppnås genomsammanläggning med perioder i annat land. Enligtartikel 12 skall gmndpension till dessa personer utbetalas i hela EES-området. Artikel13 säger att för alla personer, även för dem som omfattas av förordningen,skall antagen framtida bosättningstid vid beräkning av förtidspension ellerefterlevandepension i form av gmndpension på visst sätt reduceras i de fallantagandetid annars skulle räknas i två eller flera länder . I artikel15 finns en motsvarande bestämmelse för tilläggspension. Iartikel 17 finns en bestämmelse om förmåner vid arbetslöshet som övertagitsfrån den nu gällande nordiska överenskommelsen om förmånervid arbetslöshet. en person, som tidigarevar berättigad till eller uppburit förmåner vid Prop. 1992/93:7 arbetslösheti ett nordiskt land och som därefter har flyttat till ett aimat nordiskt land,vid återflyttning till det första landet inte på nytt behöver arbeta där innanförmåner kan utges till honom. Regeln gäller under fömtsättning attåterflyttningen sker från utflyttningen. Avbestämmelseraa i konventionens avdelning IV villjag kommentera följande. Genomartikel 23 avstår de nordiska länderaa ömsesidigt från alla återbetalningar avutgifter för sjukvårdsförmåner och förmåner vid arbetslöshet som ett landenligt regleraa i förordning (EEG) nr 1408/71 utgett för ett annat landsräkning. Artikeln gäller dock inte de fall där någon fått tillstånd att sökasig till ett annat nordiskt land på gmnd av att han kan få bättre vård där än ihemlandet. Artikeln gäller även för personer som omfattas av förordningen. 1artikel 26 sägs att tider före konventionens ikraftträdande under vilka enperson tjänat in tilläggspension i ett land inte skall rälcnas som bosättningstideri ett annat land. Gmndpension för dessa tider skall i stället utges av sammaland som utger tilläggspensionen. För tider efter konventionens ikraftträdandekommer detsamma att gälla på gmndval av bestämmelseraa om tillämplig lagstiftningi förordning (EEG) nr 1408/71. Iartikel 27 ges reglema för nordiska medborgare som fått gmndpension beviljadföre och konventionens ikraftträdande. Sådan pension utges förnärvarande normalt endast från bosättningslandet. Fr.o.m. ikraftträdandet skallpensionen rälcnas om enligt reglema i förordning (EEG) nr 1408/71 för personersom omfattas av förordningen och enligt reglema i konventionen för personersom omfattas av konventionen. Det iimebär att varje land i vilket en persontidigare arbetat eller varit bosatt i fortsättningen står för sin del av densammanlagda pensionen. Dessa pensioner kan sedan utges var som helst inom EES-områdetutan vidare omräkningar. För många torde denna omräkning leda till högresammanlagda gmndpensioner än vad de nu uppbär från sitt bosättningsland. Dettaberor på att inget land har en längre intjänandetid för full gmndpension än 40år. Den som bott exempelvis i ett land och i ett annat får således25/40 av bägge ländernas gmndpensioner vilket sammanlagt beloppsmässigt i deflesta fall kommer att utgöra mer än den tidigare pensionen frånbosättningslandet. Resultatet blir dock beroende av pensionsnivåema i denordiska länderna. Omräkningsregeln har därför kombinerats med en garantiregelsom föreskriver att, om de sammanlagda pensioneraa efter omräkningen blirmindre än den utgivna pensionen, ett tilläggsbelopp skall betalas avdet land som enligt nu gällande regler svarar för gmndpensionen, dvs. Även tilläggsbeloppet skall i fortsättningen utges fråndetta land oavsett vilket land inom EES-området personen eventuellt senare kankomma att flytta till. Tilläggets storlek skall justeras . Genomdessa regler har de nordiska länderaa kommit överens om en rättvis fördelningav kostnadema för gmndpensioner för pensionärer som bott eller arbetat iflera nordiska länder. För de enskilda pen- Prop. 1992/93:7 sionäreraa iimebärregleraa att ingen blir sämre ställd på gmndpensions-området på gmnd av attpensionen beviljats före ikraftträdande. Enligtartikel 28 träder den nya konventionen i kraft som EES-avtalet.Därvid upphör nu gällande konvention och gällande överenskommelse omförmåner vid arbetslöshet att gälla. Enligtartikel 30 skall dock den nuvarande konventionens regler om social omvårdnadoch bidragsförskott fortsätta att gälla. Avsikten är att de nordiska länderaalängre fram skall sluta en särskild konvention om socialt bistånd och socialatjänster. 12 Effekter av förslagen 12.1 Förändrade utgifter för folkpensioneringen Enväsentlig utgångspunkt för de förslag rörande förändrad rätt till folkpensionsom föreslås i denna proposition är att en tillämpning av EG:s regelsystem påden svenska folkpensioneringen enligt gällande regler skulle hamedfört en väsentlig ökning av kostnaderaa för denna. Enligt de bedömningar somgjorts av Utredningen om socialförsäkringen och EG skulle utgifteraa förfolkpension därvid komma att öka med miljardbelopp . Deförändringar i AFL och anslutande lagar som jag här föreslår innebär att enbosättningsregel respektive en ATP-anknuten regel införs med innebörd attfolkpension i vissa situationer kommer att utges som 30-delar eller 40-delar avoavkortad folkpension. Den rätt som föreligger för svenska medborgarebosatta utomlands att erhålla folkpension gmndad på antal ATP-poängår föreslåssamtidigt bestå i sin nuvarande utformning. Således innefattar intelagförslagen någon utvidgning av rätten till folkpension för personer bosattautomlands. Lagförslagensom sådana kommer därmed att bidra till minskningar av nuvarandefolkpensionsutgifter. De gmpper som därvid berörs är de invandrare och svenskarsom inte kan tillgodoräkna sig full ATP som de varit bosattautomlands samt efterlevande tillpersoner som huvudsakligen varit bosatta utomlands. Samtidigtkommer tillämpningen av EG:s regelsystem och den nya nordiska konventionen attbidra till att utgifteraa kan öka främst för personer som är bosattautomlands. Detta blir en följd av bl.a. vidgad rätt att få folkpension utbetaldutomlands. Därtill kommer att även vissa tilläggsförmåner till folkpensionkommer att kunna utgå till personer bosatta utomlands. Dessutom kommerkostnadsansvaret för pensioner till nordiska medborgare att bli annorlundavilket också kan inverka på utgifter för folkpensioneringen. 6 1992/93. De sammantagna effektemaav förändrade regler i AFL och an- Prop. 1992/93:7 slutande lagar, EES-avtaletoch den nya nordiska konventionen kommer att inträda successivt. Vadgäller folkpensionärer som är bosatta i kommer de nya regleraa enligtden nordiska konventionen att bli tillämpliga i princip fiillt ut redan fr o m EES-avtaletsikraftträdande. 1 övriga fall innebär övergångsregleraa i fråga omålderspension att effekteraa i form av reducerad ålderspension till personerbosatta i kommer att få fullt genomslag först . Dennya nordiska konventionen innebär att alla pensioner som vid ikraftträdandetutgår till medborgare som varit bosatta i annat nordiskt land skall räknas om.1 fall där kraven för folkpension inte är uppfyllda, kan en del av den hittillsutgående folkpensionen komma att ersättas av folkpension som intjänats genombosättning i annat nordiskt land. Enligt de nya regleraa skall sådan pensionhärefter utbetalas av det senare landet. gäller att den enskildespensionsbelopp inte får sänkas. Motsvarande regler gäller för svenskar som vidikraftträdandet av konventionen är bosatta i annat nordiskt land. Enligt debedömningar som redovisats av utredningen torde eventuella reduktioner avutgående svensk folkpension oftare gälla medborgare från annat nordiskt landbosatta i än svenskar som varit bosatta i annat nordiskt land. Medutgångspunkt från statistik över invandrare och med hänsyn tagen bl.a. till denhöga återinvandringsfrekvensen bland nordiska invandrare kan den sammanlagdareduktionen av utgifteraa för folkpension till ålderspensionärer uppskattastill ca . Tilldetta kommer effekteraa för förtidspensionärer samt personer med rätt tillefterlevandepension. Gmppen förtidspensionärer torde i detta sanunanhang i deflesta fall ha förvärvsarbetat varför folkpensionsbeloppen i och med sättetatt räkna antagandepoäng inom ATP-systemet inte kommer att påverkas i någonstörre utsträckning. Antalet utgående efterlevandepensioner torde vara avmindre omfattning. Med hänsyn till dessa gmpper kan minskningen av folkpension tillbosatta i beräknas uppgå till ca . Vadbeträffar personer som är bosatta utomlands kommer personer som omfattas avförordning (EEG) nr 1408/71 att erhålla samma rätt att uppbära svensk pensionvid bosättning i ett EES-land som vid bosättning i . Redanidag har enligt AFL och enligt konventionsbestämmelser svenska och mångautländska ATP-pensionärer rätt att uppbära folkpension utomlands i förhållandetill antal intjänade ATP-år. Den nu gällande nordiska konventionen irmebär attsvensk folkpension utges under högst vid bosättning i annat nordisktland. Tillföljd av förordning (EEG) nr 1408/71 tillkommer att personer som varit bosattai erhåller rätt till folkpension vid bosättning utomlands även om deinte förvärvsarbetat här. Personersom tidigare förvärvsarbetat i , och som enligt konventionsbestämmelserredan har rätt att uppbära folkpension utomlands, kan bli berättigade till enhögre folkpension om antalet bosättningsår i förhållandetill ger en fördelaktigare beräkning än antalet för- Prop. 1992/93:7värvsår i förhållande till . Derma effekt torde främst uppkomma inomålderspensioneringen. Förtidspensionärer kan i de flesta fall antas ha haftnågon anknytning till arbetsmarknaden vilket innebär att den ATP-anknutnaregeln blir förmånligare än bosättningsregeln. Deutomlands bosatta är såväl utflyttade svenskar som åtemtvandrade immigranter.Statistik över migration för utländska medborgare visar att åtemtvandringen ärstörst efter invandringsåret varför många invandrarevistas endast här i landet. Folkpension till utomlands bosatta somförvärvats genom bosättning kan också avse medföljande familjemedlemmar tillpersoner som förvärvsarbetat här . För dessa kan det därför blifråga om en något längre bosättningstid. Dennya nordiska konventionen iimebär att svensk folkpension kommer att utges tillATP-pensionärer bosatta i de övriga nordiska ländema än förnärvarande. Således kommer den kombinerade effekten av den nyabosättningsregeln, och den nya konventionen bli att fler bosattautomlands kommer att ha rätt till svensk folkpension. Enligt utredningen kanutgiftsökningen komma att uppgå till mellan 30 och 1(X) år1993. Därtill kommer att folkpen-sionsutgifteraa kommer att öka eftersompensionstillskott och andra tilläggsförmåner i och med kommer attkunna utbetalas även till bosatta inom EES-området. Densammantagna effekten av ändrade lagregler, och ny nordisk konventionkan därmed översiktligt förväntas komma att uppgå till en ökning med ca 150miljoner kronor. Påsikt kommer allt fler personer att beröras av de föreslagna regel-ändringaraa.En orsak till denna successiva utveckling är de övergångsregler som jagföreslagit samt att antalet pensionsutbetalningar till utomlands bosattakommer att öka. Församtliga bosatta i som ålderspensioneras kommer denya reglema för folkpension att gälla. De utomlands bosatta, som tjänat infolkpension genom bosättning och som fortsättningsvis kommer att kunna erhållasådan pension även vid bosättning utomlands, kan även antastillhöra den gmpp av invandrare som har endast kort vistelsetid i . Denya regleraa torde därför ge upphov till begränsade ytterligareutgiftsökningar. De utgiftsminskningar som tillkommer förfolkpensionsutbetalningar inom landet förväntas också bli måttliga eftersom änfler ålders- och förtidspensionärer kommer att ha intjänat rätt till ATP. Dettaiimebär att folkpension i de flesta fall kommer att beräknas i 30-delar ochinte i 40-delar och därmed sannolikt att reduktionen i förhållande till denhittillsvarande oavkortade folkpensionen blir begränsad. Med reservation föratt alla uppskattningar av utgiftseffekter på måste betraktas sommycket osäkra, bedömde utredningen att folkpensionsutgifteraa kan komma att bliytterligare ca högre åren . Mittförslag: För beviljande av ålderspension skall krävas ansökan. Regeringeneller, efter regeringens bemyndigande. bestämmer skalldock i förordning kunna ge närmare regler för i vilka fall ålderspension skallkunna beviljas utan ansökan. Till anvisas för /93ett förslagsanslag på och till Allmänna försäkringskassorett förslagsanslag på . Utiedningensförslag: Överensstämmer med mitt, såvitt avser frågan om pensionsansökan. Remissinstanserna:Förslaget har tagits upp av ett fåtal remissinstanser. Dessa tillstyrkerförslaget eller lämnar det utan erinran. Försäkringsöverdomstolen ifrågasätterom utredningens förslag behöver resultera i ett återinförande av den tidigareordningen med krav på ansökan om ålderspension. Domstolen har dock förståelseför att det vid tillämpning av bosättningsregeln kan bli nödvändigt medmedverkan från den pensionssökande själv för att tillämpa regeln. Skäloiför mitt förslag: Enligt regler i 16 kap. 1 § AFL, som gäller sedan några årtillbaka, beviljas ålderspension utan ansökan såvitt avser personer som ärinskrivna hos en försäkringskassa och som tar ut pensionen vid ålder.De bestämmelser som jag nu föreslår om beräkning av folkpension i förhållandetill bosättningstid i kan innebära att uppgifter måste inhämtas omolika personers bosättningsförhållanden upp till närmare itiden. Uppgifter om var en person varit bosatt under olika perioder under denyrkesaktiva delen av livet finns inte alltid automatiskt tillgängliga för försäkringskassoraa.Det kan komma att krävas medverkan av den pensionssökande självoch fordras att denne lämnar uppgifter om var han varit bosatt olika tider avlivet. Vidare kommer det att behövas medverkan av folkbokföringsmyndigheteraaoch andra myndigheter. Kravpå uppgiftslämnande av den pensionssökande och samarbete med andra myndigheterkommer också att uppkomma när det gäller att till-lämpa andra regler som jagföreslagit, t.ex. särreglema för flyktingar och krigsvägrare samt förmissionärer och biståndsarbetare. I fråga om flyktingar och krigsvägrare kommerdet att bl.a. behövas uppgifter från eftersom den gmnd somangivits i beslutet om uppehållstillstånd skall vara avgörande för om enperson skall anses tillhöra någon av de kategorier invandrare för vilka särregleraagäller. Motbakgmnd av det anförda är det enligt min mening nödvändigt att återgå till dentidigare ordningen med krav på särskild ansökan för att ålderspension skallbeviljas. Jag föreslår att 16 kap. 1 § första stycket AFL ändras i enlighethärmed. Samtidigtkommer det också att i många fall finnas tillräckliga uppgiftertillgängliga för försäkringskassoraa för att beslut om ålderspension skallkunna meddelas utan en föregående ansökan. gällerfrämst situationer där sökanden har rätt till oavkortad svensk Prop.1992/93:7 folkpension på den gmnden att han har tillgodoräknats ATP-poäng förminst . Någonlagregel om vilka krav som kan ställas på den som ansöker om pension i fråga ommedverkan med sakupplysningar och med utredning i visst eller vissa hänseendenbehövs inte enligt min mening. Närmare bestämmelser härom kan i ställetmeddelas av regeringen i förordning eller genom föreskrifter avRiksförsäkringsverket. Deföreslagna regelförändringaraa i AFL kommer, i förening med att ochden nya nordiska konventionen träder i kraft, för del att medföramerkostnader för socialförsäkringsadministrationen som helhet dels i sambandmed själva genomförandet, dels fortlöpande. Riksförsäkringsverkethar beräknat att genomförandekostnadema kommer att uppgå till knappt 50miljoner kronor. Detta kommer att belasta innevarande budgetår. Den störstaenskilda kostnadsposten är försäkringskassoraas omräkningar av pensioner.Denna kostnad har uppskattats till ca . Resterande beloppavser kostnader för information och för utarbetande avutbildningsmaterial, allmänna råd, broschyrer, blanketter, handböcker samt förändringar i de centrala ADB-systemen. Detta har beräknats kosta ca 6,5 miljonerkronor. Närdet gäller de fortlöpande administrationskostnaderna är det svårt attgöra säkra bedömningar. nämner dock att kostnaden för detmerarbete som uppkommer med utredningar om bosättning i för utomlandsbosatta personer kan uppskattas till ca . Jaghar för avsikt att års budgetproposition återkomma till såvälRiksförsäkringsverkets som försäkringskassoraas behov av resurser för denfortlöpande administrationen till följd av ikraftträdandet av ochden nya nordiska konventionen. 1 det sammanhanget kommer även EG-förordningensoch den nordiska konventionens anslagsmässiga konsekvenser för socialförsäkringskostnaderaaatt redovisas. 1enlighet med vad jag nu anfört har inom upprättats förslagtill 1. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring, 2. lag om ändring i lagen (1969:205) ompensionstillskott, 3. lag om ändring i lagen (1990:773) om särskiltpensionstillägg till folkpension för långvarig vård av sjukt eller handikappatbara, 4. lag om ändring i lagen (1962:392) om hustmtilläggoch kommunalt bostadstillägg till folkpension. Förslagetunder 1 har upprättats i samråd med chefen för . 14 Specialmotivering Prop. 14.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring Ändringeni paragrafens tredje stycke hänger samman med att den i nuvarande 5 kap. 4 §upptagna särskilda kvalifikationstiden för utländska medborgares rätt tillfolkpension i form av förtidspension upphävs. Bestämmelsema i 3 kap. 3, 5 och8 §§ kommer i stället att gälla personer vars arbetsförmåga är nedsatt i sådangrad att de enligt bestämmelseraa i 7 kap. är berättigade till förtidspensionmen som likväl inte erhåller sådan pension därför att de inte uppfyller deallmänna fömtsättningaraa härför i 5 kap., på gmnd av att de intetillgodoräknats bosättningstid eller ATP-poäng . Paragrafeni dess nya lydelse är tillämplig på både svenska och utländska medborgare. Iförstastycket anges den allmänna fömtsättningen för rätt till där angivnafolkpensionsförmåner, nämligen att den försäkrade är bosatt i . Istycket anges också de alteraativa regleraa för beräkning av folkpension(beräkning på gmndval av antalet år med ATP-poäng eller antalet bosättningsår)och vilka förmåner som skall beräknas enligt dessa regler. De förmåner somavses är ålderspension, förtidspension, efterlevandepension ochhandikappersättning som utgör tillägg till pension. Handikappersättning skallliksom nu anses utgöra tillägg till pension om den utges till en person somuppbär ålderspension eller förtidspension. Eftersomflertalet av de mäimiskor som är bosatta i också förvärvsarbetar häroch därmed intjänar ATP kommer de att ha rätt till folkpension såväl enligt denATP-anknutna beräkningsregeln som enligt bosättningsregeln. Av paragrafenföljer emellertid att pensionen skall beräknas med tillämpning av endast en avde båda reglema. Den pensionsberättigade kan således inte få pension beräknadpå gmndval av båda regleraa så att vissa år tillgodoräknas som bosättningsåroch andra år som ATP-år (jfr dock 5 kap. 6 § första stycket d). Avgörande förvilken av reglema som kommer att tillämpas är vilken som ger det för den pensionsberättigademest förmånliga resultatet, något som i sin tur är beroende av hansbosättnings- och förvärvsförhållanden. Den be-räkningsgmnd som valts skalldärefter tillämpas till dess att pensionen av andra skäl omräknas, t.ex. då denpensionsberättigade flyttar till eller från landet. Andrastycket innehåller bestämmelser om rätt till folkpension för svenska medborgarevid bosättning utomlands. reglerberäknas pensionen i dessa fall i förhållande till antalet år med Prop.1992/93:7 ATP-poäng. Rätten till folkpension vid bosättning utom omfattarenligt paragrafen ålderspension, förtidspension, efterlevandepension ochhandikappersättning som utgör tillägg till pension. Iparagrafen i dess nya lydelse anges fömtsättningama för rätt till vårdbidragoch handikappersättning som inte utgör tillägg till pension. De krav som därviduppställs är att den berättigade är försäkrad enligt AFL och att han är bosatti . Paragrafeni dess nya lydelse innehåller den gmndläggande bestämmelsen om rätt tillfolkpension på gmndval av antalet år med ATP-poäng. 1 avsnitt 3.1 och 3.3 harredovisats de överväganden som ligger till gmnd för förslagen. Vadgäller fömtsättningaraa för rätt till folkpension motsvarar bestämmelsennuvarande 2 §, som gäller svenska medborgares rätt till folkpension vidbosättning utomlands. Det innebär att rätten till folkpension bestäms medhänsyn till det antal år för vilka pensionspoäng inom ATP har tillgodoräknats.I fråga om förtidspension skall hänsyn tas inte enbart till faktiska poängårutan också för vilka s.k. antagandepoäng har legat till gmnd förberäkningen av ATP. Vårdar som tillgodoräknats med stöd av 11 kap. 6 a § skalltas i beaktande också vid beräkning av folkpension enligt 30-årsregeln. Dettaföljer av att sådana vårdar vid tillämpning av AFL - med undantag för fall därannat uttryckligen anges - skall jämställas med år för vilka pensionspoängtillgodoräknats.