prop · GG0383 · 1992-12-31 00:00:00 — Iförslagets tredje stycke har det nuvarande bemyndigandet för regeringen att raeddelaföreskrifter för den som utomlands genoragått utbildning inskränkts till attgälla villkoren för att få korapetensbevis. Bestäraraelsen är nämligen integenunder denna mellanmbrik. Berayndigandet ora villkoren för behörighet att utövayrke har tegits in i en ny paragraf, 8 §. Avsikten är att båda berayndigandenaskall utnyttjas för besteramelser ora personal som omfattes av EES-avtelet.Vilka personer sora ora-fattes av dette avtel fraragår av lagen ora etteuropeiskt ekonomiskt samarbetsområde (EES), se prop. 1991/92:170 bilaga I. Enligtdet omarbetede berayndigandet får regeringen överlärana sin föreskriftsrätttill den myndighet som regeringen bestemmer. Ändringeni andra stycket, sora berörts i avsnitt 3.4, innebär en anpassning till regeringsformensbesteramelser ora norragivning och ändringar som tidigare genomförts i hälso-och sjukvårdslagen (1982:763). Dessa ändringar (SFS 1991:903, 909) var i sintur följder av kommunallagen (1991:900). Någon saklig ändring är inte avsedd. 8 § Prop. Pragrafen,som är ny, innehåller ett berayndigande för regeringen eller den rayndighet soraregeringen besteraraer att raeddela föreskrifter ora behörighet att utöva yrkeför den sora utoralands genoragått utbildning. Berayndigandet har förts övertill denna paragraf från 5 §. Berayndigandet motsvarar i övrigt det nyabemyndigandet i 5 § med den skillnaden att 5 § avser rätten att få korapetensbevisraedan denna paragraf avser behörighet att utöva yrke. Irätten att utöva yrke ingår rätten att tillhandahålla tjänster inora yrketunder ett tillfälligt besök i utan att ha svensk legitiraation föryrket (jfr. förslaget till ändring i 1 § tillsynslagen). Iparagrafen har det nuvarande skyddet för yrkestitlama bararaorska, läkare ochtandläkare utökats med raotsvarande skydd för yrkestitlama psykolog och psykoterapeut.Bestemmelsen har behandlats i avsnitt 3.2. Beträffande skälen för etttitelskydd m.m. kan dämtöver hänvisas till behörighetslagens förarbeten (prop.1983/84:179, bet. 1983/84:SoU32, rskr. 1983/84:376). lagtekniskthar det nya skyddet för psykolog- resp. psykoterapeuttiteln tegits in i en ny p3 i förste stycket. I p 2 har det hittillsvarande skyddet för yrkesbeteckningamalegitimerad psykolog resp. psykoterapeut utgått som en följd av det nyatitelskyddet. Om någon inte är behörig att kalla sig psykolog får personensjälvfallet inte ange sig vara legitimerad psykolog. Enligt10 § fjärde stycket behörighetslagen döms den som bryter raot bestemmelsema i 9§ till böter. Av 9 § fraragår att ensamrätten till de i paragrafen angivna titlamaoch yrkesbenämningarna gäller i verksarahet på hälso- och sjukvårdens ellertandvårdens område, dvs. undersökningar och behandlingar av sjukdomar ellerskador. I dette innefattas utbjudande av tjänster på dessa områden. Bestäraraelsenhindrar däreraot inte någon att i andra sammanhang kalla sig t.ex. psykoterapeut. Förstraffbarhet krävs dämtöver att den som ger sig ut för att vara psykolog eller psykoterapeuteller på armat sätt ger sken av att ha sådan kompetens är obehörig att användatiteln. Obehörigatt kalla sig psykolog i verksamhet på hälso- och sjukvårdens eller tandvårdensområde är enligt bestemmelsen var och en sora varken har legitiraation sorapsykolog eller genomgår PTP-tjänstgöring. Den nuvarande utbildningen tillpsykolog är en femårig linjeutbildning inora högskolan som avslutes raedpsykologexamen. För legitimation som psykolog krävs därefter praktisktjänstgöring, s.k. PTP-tjänstgöring. Derma regleras författningsmässigt i 10 §behörighetsförordningen och genora föreskrifter och allmännaråd ora legitiraation av psykologer (1986:43). Vanligen utnyttjasvikariat för PTP-tjänstgöring. Eftersom vikariaten ofte är på deltid ter denpraktiska tjänstgöringen vanligen . Den som fullgör PTP-tjänstgöringhar genom den föreslagna regleringen rätt att även i fortsättning- enbenämna sig psykolog i sin yrkesutövning inför t.ex. patienter (/93:83 Fördera sora har den tidigare utbildningen "psykologexaraen eftergrundutbildning" () eller annan utbildning krävs däreraot legitiraationför att i sin yrkesverksamhet få benämna sig psykolog. Allteftersomdet psykologiska kimskaps- och fackomrädet har utvidgats har psykologtitelnkommit att användas i olika kombinationer, t.ex. invandrarpsykolog,förskolepsykolog, neuropsykolog eller vittnespsykolog. Skyddet för yrkestitelnpsykolog inom hälso- och sjukvården innefatter naturligtvis sådanakombinationer. Föratt vara behörig att i yrkesverksamhet använda titeln psykoterapeut krävs påmotsvarande sätt legitimation sora psykoterapeut. En legitiraerad psykoterapeutskall även i fortsättningen i sin yrkesverksamhet ange sin gmndutbildning (2 §andra stycket behörighetslagen). Detfinns vissa titlar som kan förväxlas med t.ex. psykologtiteln. Om innehavarenav en sådan titel inte är legitimerad psykolog eller PTP-psykolog men ändå harett berättigat intresse av att använda titeln raåste dette tillåtas. En fömtsättningär d(Kk enligt det nya andra stycket att denna titel anges på ett sätt soratydligt skiljer den från psykolog- och psykoterapititlama. Ett exempel på de nuåsyftede titlama är det förhållandet att en person har psykologexaraen. Dettefår anges i yrkesverksamheten men det raåste ske på sådant sätt att enförväxling raed titeln psykolog inte sker. Bestemmelsen ter i övrigt sikte påutländska titlar sora kan vara likartede med psykolog- eller psykoterapeuttiteln. Deändringar sora har föranletts av EES-avtelet bör träda i kraft saratidigt med detteavtel. Eftersom det ännu inte är klart när dette kan ske bör dessa ändringarträda i kraft den dag som regeringen bestämmer. Övriga ändringar bör däreraotträda i kraft . Eftersom det fåtel yrkesverksammapsykologer sora saknar legitiraation bör ges tid att anpassa sig till det nyaskyddet för denna titel bör den ändringen träda i kraft . 6.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1960:409) om förbudi vissa fall mot verksamhet på hälso- och sjukvårdens område Förslagethar behandlats i den allraänna raotiveringen, avsnitt 2.6. Enligt förslagetskall tre paragrafer i den s.k. kvacksalverilagen upphöra att gälla. Det gällerför det förste förbudet i 4 § raot att utöva verksamhet enligt lagen underkringresande från ort till annan (ambulerande kvacksalveri verksamhet). Ettsådant förbud framster som föga raotiverat i det nutida samhället. För detandra gäller det förbudet i 5 § för den sora inte är svensk medborgare attutöva kvacksalveriverksanihet. Även denna bestämmelse framster sora föråldrad.Förbudet innebär dessutora. i förhållande till de stetersom orafattas av EES-avtelet, en otillåten . diskrimineringpå gnmd av medborgarskap. Genom att dessa två bestämmelser upphävs kan även straffbesteinmelseni 8 § tas bort. De föreslagna ändringama bör genomföras möjligt ochoberoende av om EES-avtelet träder i kraft enligt planeraa eller . Bestemmelser-naföreslås därför upphävda vid utgången av . 6.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1980:11) om tillsynöver hälso- och sjukvårdspersonalen m.fl. Iparagrafen avgränsas den personkrets sora omfattas av tillsynslagen. Det stora flerteletav den personal inom vården sora har utländsk utbildning kommer att omfattesav tillsynslagen frärast genora att de antingen har svensk legitiraation (p 2)eller raotsvarande behörighet (andra stycket) eller arbeter vid sådana sjukhuseller andra inrättningar som anges i pl. Genomändringar i behörighetslagstiftningen koraraer vissa raedborgare i en stet som omfattesav EES-avtelet att bli behöriga att tillhandahålla tjänster inora yrket imderett tilltelligt besök i utan att ha svensk legitiraation (se avsnitt2.5). I en ny p 5 anges att även denna gmpp yrkesutövare anses sora hälso- ochsjukvårdspersonal i tillsynslagens raening. De stells därraed i sinyrkesutövning under tillsyn och blir skyldiga att följa deåligganden som gäller för hälso- och sjukvårdspersonal. En sådan yrkesutövarekan också bli föreraål för disciplinpåföljd. Eftersom han eller hon saknarsvensk legitiraation kan däreraot återkallelse av legitimationen inteförekomma. Om en sådan person skulle visa sig vara uppenbart olämplig att utövayrket får det fömtsattes att hemlandets tillsynsmyndighet agerar för att stoppafortsatt yrkesverksamhet. Det finns i det aktuella direktivet regler om hur steternaskall underrätte varandra vid bl.a. inskränkningar i behörigheten att utövayrket. Iparagrafen fmns besteramelser om återkallelse av legitimation. Liksora hittillsskall legitiraation att utöva yrke inom hälso- och sjukvården enligt detoförändrade förste stycket kunna återkallas ora den legitimerade 1. varit grovtoskicklig vid utövning av sitt yrke eller på annat sätt visat sig uppenbartolämplig att utöva yrket, 2. på gmnd av sjukdom eller någon annan liknandeomständighet inte kan utöva yrket tillfredsstellande, eller 3. begär attlegitimationen skall återkallas och hinder raot återkallelse inte föreliggerfrån allraän synpunkt. Iandra stycket har föreskriften ora att en legitimation inora hälso- ochsjukvården som någon har erhållit på gmnd av auktorisation i ett annat nordisktland skall återkallas ora auktorisationen återkallas ändrats till motsvarande bestemmelseför den sora har auktorisation i ett annat land Avsikten är attsaratliga nordiska länder skall omfattas av Prop. Någon sakligändring i övrigt är inte avsedd. till den nya besteraraelsenhar redovisats i den allraänna raotiveringen (avsnitt 2.5). Genora bestemraelseni 18 § tillsynslagen gäller regeln även annan behörighet attutöva yrke inom hälso- och sjukvården än sådan sora grundar sig på legitiraation. 6.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1965:61) om behörighetatt utöva veterinäryrket m.m. Iiaragrafen anges vilka som är behöriga att utöva veterinäryrket. Paragrafenförses raed en ny punkt, enligt vilken behörighet att utöva veterinäryrkettillkommer också den som enligt särskilda föreskrifter har rätt till sådanyrkesutövning utan legitimation. Som framgår av kommenteren till 7 a § gör EES-avteletdet möjligt för en veterinär att tillfälligt bedriva verksainhet i ett annat EES-landutan legitiraation i det landet. Punktenb har anpassats till regeringsforraens regler om normgivningsmakten genom attdet fortsättningsvis skall ankomma på regeringen eller, efter regeringens berayndigande,att raeddela föreskrifter ora förordnande att tjänstgöra soraveterinär. Iparagrafen finns bestemmelser om fömtsättningama för att erhålla legitimation.I fjärde stycket, sora är nytt, föreskrivs att regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, får meddela föreskrifter ora legitiraationför veterinär raed utländsk utbildning som omfattas av åtegandenenligt intemationella överenskommelser. Bestemraelsen, sora har kommenterats iden allmänna motiveringen, avser de veterinärer som har för avsikt att med stödav EES-avtelet eteblera sig i landet. Iparagrafens tredje stycke fums en bestemmelse om att legitimation som meddelatspå gmnd av auktorisation i annat nordiskt land skall återkallas om veterinärenförlorar denna auktorisation. Eftersora auktorisation i annat EES-landfortsättningsvis koraraer att kunna utgöra gmnd för legitiraation av veterinär,utvidgas besteraraelsen till att avse förlust av sådan auktorisation. Enligtparagrafen får regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Jordbmksverketmeddela erforderliga föreskrifter om behörighet att utan legitimation utövaveterinäryrket för veterinärer med utbildning sora omfattes av åtegandenenligt intemationella överenskommelser. bemyndigande skallutnyttjas för föreskrifter rörande veterinärer . somavser att med stöd av EES-avtelet tillfälligt tillhandahålla tjänster här ilandet. 6.5 Förslaget till lag om ändring i patientjoumallagen (1985:562) Ändringenär endast av redaktionell art. Den har tegits upp i den allmänna motiveringen(avsnitt 3.3). 6.6 Förslaget till lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1988:23) om tillämpning av lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader, m.m. vid viss försöksverksamhet, dels ändring i samma lag Förslagetsinnebörd framgår av avsnitt 4. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemsteller jag att regeringen föreslårriksdagen att ante förslagen till 1. lag om ändring i lagen (1984:542) om behörighet attutöva yrke inom hälso- (Kh sjukvården ra.ra., 2. lag om ändring i lagen (1960:409) om förbud i vissafall mot verksarahet på hälso- och sjukvårdens område, 3. lag om ändring i lagen (1980:11) om tillsyn över hälso-och sjukvårdspersonalen m.fl., 4. lag om ändring i lagen (1965:61) om behörighet attutöva veterinäryrket m.ra., 5. lag om ändring i patientjouraallagen (1985:562), 6. lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1988:23)om tillämpning av lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader, m.m.vid viss försöksverksamhet, dels ändring i samma lag. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden CKh besluter att genomproposition föreslå att ante de förslag som föredraganden har lagtfram. Förslag till lag om ändring i lagen (1984:542) om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m. la§Regeringen, eller rayndighet sora regeringen besteraraer, får meddela närmareföreskrifter ora de regler sora skall gälla ora korapetensbevis, behörighet attutöva yrke och skyddet för yrkestitel och yrkesbeteckning for den personal medutländsk utbildning som omfattes av avtelet om ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde(EES). Kompetenssom allmänpraktiserande läkare () Enlegitimerad läkare som har gått igenom den praktiska utbildning sora regeringeneller, efter regeringens berayndigande, föreskriver skall påansökan få korapetens sora allraänpraktiserande läkare (). Frågorom meddelande av sådan kompetens prövas av . Personalmed utländsk utbild- Personal med utländsk utbild ning ning som inte omfattas av av talet om ett europeiskt ekono miskt samarbetsområde (EES) 5§ Den som... Förslag till lag om ändring i lagen (1980:11) omtillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m.fl. Legitimationatt utöva yrke inora hälso- och sjukvården skall återkallas om denlegitimerade 1. varit grovt oskicklig vid utövningen av sitt yrkeeller på annat sätt visat sig uppenbart oläraplig att utöva yrket, 2. pä gmnd av sjukdora eller någon liknandeomständighet inte kan utöva yrket tillfredsställande, 3. begär att legitimationen skall återkallas ochhinder mot återkallelse inte föreligger från allmän synpunkt. Harnågon på gmnd av auktorisation i ett annat nordiskt land erhållit legitimationinom hälsooch sjukvården (Kh återkallas den auktorisationen, skall även legitimationenåterkallas. Harnågon på grund av auktorisation i ett annat land som hör till det europeiskaekonomiska samarbetsområdet (EES) erhållit legitimation inom hälso- och sjukvårdenoch återkallas den auktorisationen, skall även legitimationen återkallas. 1992/93:83 Bilaga 1 Förslag till lag om ändring av lagen (1965:61) om behörighetatt utöva veterinäryrket m.m. 2a§ Regeringen, eller den rayndighet som regeringen bestämraer, får raeddela närraareföreskrifter ora de regler sora skall gälla för legitiraation av veterinär medsådan utländsk utbildning som omfattes av avtelet ora ett europeiskt ekonoraisktsamarbetsområde (EES). Remissinstanseröver departementspromemorian Prop.1992/93:83 Remissyttrandenöver proraeraorian (Ds 1992:34) Införande av EES-rätt - ömsesidigt erkännandeav korapetensbevis för verksainhet inom hälsooch sjukvården m.m. har avgettsav Justitiekanslera, , Kammarrätten i , KomraerskoUegiura,, Hälsooch sjukvårdens ansvarsnämnd. ,, , Universitets- och högskoleämbetet, , Stetens jordbmksverk, , ,. , ,Akademikers (), (), i (LO), , tandläkarförbimd. Svenska Hälso- och Sjukvårdens Tjänsteraannaförbimd(SHSTF), , , Svenska logopedförbundet.Svenska kiropraktorsällskapet, legitiraerade optikers riksförbund,, , , , Svenska ken-nelklubben, Stetens invandrarverk, Stetskontoret,, vid universitet.Medicinska fakulteten vid , och vidKarolinska institutet. Remissinstansernas synpunkter ''8 3 LandstingsförbundetinståmmeT i bedömning att det sammanteget finns skäl attinföra ett skydd for yrkesbeteckningaraa psykolog, psykoanalytiker och psykoterapeut.Förbundet framhåller att utbudet av framförallt samtelsterapi på den privatemarknaden är stort och ofta ges terapi av personer med varierande psykologiskkompetens. Det finns en risk att användandet av titeln psykolog eller terapeuti dessa samraanhang kan verka vilseledande för allmänheten. Förbimdet anseratt ett förbud raot att kalla sig psykolog eller psykoterapeut raed mindre attutövaren är legitiraerad skulle öka säkerheten och tryggheten för enskildavårdsökande. Förbundet anser att den sora fiillgör sin PTP-tjänstgöring måsteha rätt att kalla sig psykolog. SACOhar avstett från att avge eget yttrande och har istellet översänt yttrandenfrån medlemsförbunden Förbundet , och Socionomers, . FörbundetSveriges Arbetsterapeuter anser att det finns sterka skäl att införa skydd för yrkesbeteckningaraapsykolog, psykoterapeut och psykoanalytiker. tillstyrker sterkt att straffrättsligt skydd för yrkesbeteckningamapsykolog och psykoterapeut införs. Förbundet tillstyrker också förslaget attendast en kombination till beteckningen psykolog skall vara tillåten, nämligenPTP-psykolog. Enligt förbundets bedömning arbeter huvuddelen av de legitiraeradepsykologerna antingen inora hälso- och sjukvården eller inom andra vårdområden (t.ex.skola, barnomsorg eller kriminalvård) varvid de i varierande utsträckning utförbehandlingsarbete av sådant slag att de orafattas av besteraraelsema i lagen oratillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m.fl. Förbundet tillstyrkerförslaget till straffrättsligt skydd av yrkesbeteckningen psykoanalytiker.Förbundet framhåller att till skillnad mot vad som gäller för psykologer och psykoterapeutersaknas en av samhället sanktionerad legitimationsgmndande utbildning tillpsykoanalytiker. Förbundet fömtsätter därför att endast genoragång av sådan psykoanalytikemtbildningsom - efter ekvivalering - berättigar till legitiraation sora psykoterapeut gestitelskydd. SverigesSocionomers, välkomnarförslaget om ett straffrättsligt skydd för yrkesbeteckningaraa psykolog, psykoterapeutoch psykoanalytiker. Förbundet framhåller att SSR luder verkat föratt titeln som psykoterapeut ges ett sterkare skydd. LOoch TCO har avstett från att avge yttrande i ärendet. Propositionenshuvudsakliga innehåll ........................ 1 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde 13 1. Inledning ................................................... 13 1.1 EES-anpassningar...................................... 13 1.2 Skydd för vissa yrkestitlar........................... 14 1.3 övriga frågor .......................................... 15 Allmän raotivering........................................... 15 2.1 Allraännautgångspunkter inför EES-anpassningen ... 15 2.1.1 Tillsyns- och behörighetsregler inora hälso ochsjukvården m.ra 15 2.1.2 Behörighetslagstiftningen avseende veterinärer . . 18 2.2 EES-avtelet............................................ 19 2.2.1 Bestemmelser om fri rörlighet för personer .... 19 2.2.2 Direktiv ora ömsesidigt erkännande av kompetensbevisoch om harmonisering av författningar sorarör yrkesutövningen inora hälso- och sjuk vården ra.ra............................................ 20 2.2.3 Direktiv om utbildning för allmänpraktiserande läkare 23 2.2.4 Det s.k. generella direktivet................. 23 2.3EES-regleraas införlivande i svenskrätt ..... 25 2.4Ändringar i behörighetslagen....................... 26 2.7Lagen ora behörighet att utövaveterinäryrket ra.m. 2.7.1 Behörighet för veterinärer med utbildning som omfattesav EES-avtelet ..................................................... 33 2.7.2 Återkallelse av behörighet i vissa fall .. 34 2.8 Ikraftträdandeoch kostnadskonsekvenser..... 35 Skydd för vissayrkestitlar................................ 35 3.1Gällande svensk rätt ............................. 35 3.2Skydd för yrkestitlama psykolog och psykoterapeut . . 37 3.3Konsekvenser i annan lagstiftning................ 39 3.4Ekonoiniska konsekvenser.......................... 39 3.5Redaktionell ändring ibehörighetslagen ..... 40 4.Förskrivningsrätt fördistriktssköterskor............... 40 5.Upprättede lagförslag...................................... 41 6.1Förslaget till lag om ändring i lagen(1984:542) om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m................. 42 6.2Förslaget till lag om ändring i lagen(1960:409) ora förbud i vissa fall mot verksainhet på hälso- och sjukvårdensområde 45 6.3Förslaget till lag ora ändring i lagen(1980:11) om till- Prop. 1992/93:83 syn över hälso- ochsjukvårdspersonalen m.fl............................ 46 6.4Förslaget till lag om ändring i lagen(1965:61) ora behörighet att utöva veterinäryrket ra.ra.................................. 47 6.5Förslaget till lag om ändring i patientjouraallagen(1985:562) 48 6.6Förslaget till lag om dels fortsattgiltighet av lagen (1988:23) ora tillämpning av lagen (1981:49) ora begränsningav läkeraedelskostnader, m.m. vid viss försöksverksamhet, dels ändring i saramalag..... 48 Bilaga1 Departeraentsproraeraorians lagförslag ... 49 Bilaga2 Remissinstanser över departementsproraeraorian .... 51 Bilaga 3 Remissinstanser nas synpunkter ................................................. 52