prop · GF0392 · 1992-01-01 00:00:00 — Detta innebär att spararen inte erhåller någon sparpremie men å andra sidan kan pengarna vid behov lyftas från kontot utan hinder av spärregeln. Det finns inget som hindrar att sparandet därefter fortsätter enligt de regler som gäller för allemanssparande i övrigt. Bindningen av sparmedlen i det premiegrundande allemanssparandet upphör vid utgången av . Från denna tidpunkt kan således spararna fritt ta ut sin kontobehållning. De farhågor som framförts att ett sådant frisläppande skulle leda till omfattande utförsäljningar av fondtillgångarna och därmed ge en negativ kurspåverkan framstår mot bakgrund av tidigare erfarenheter i samband med bl.a. frisläppandet av skattefonderna, som överdrivna. Jag vill dessutom påminna om att jag, som jag tidigare redovisat (avsnitt 2.1), avser att senare lägga fram förslag som gör det möjligt att knyta dessa sparmedel till ett mer långsiktigt bundet sparande. 2.7 Initiativ från spararen Mitt förslag: Spararen skall själv anmäla att han vill delta i det premiegrundande allemanssparandet. Promemorieförslaget överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: anser att det av lagtexten bör framgå att en anmälan från spararen skall göras innan det premiegrundande sparandet påbörjas. Härigenom undviks enligt att en sparare i efterhand skulle kunna göra gällande att hans sparande varit premiegrundande. gruppen AB anser också att det av lagtexten skall framgå att den kvalificerande sparperioden inte börjar gälla förrän spararen anmält att han vill delta i sparandet. anför att det bör anges i lagtexten när en sparare senast måste ha anmält sig för att få delta i sparandet. Skälen för mitt förslag: Det premiegrundande allemanssparandet ställer vissa krav på den enskilde spararen. För att spararen skall erhålla sparpremien krävs bl.a. att sparandet sker , att det sker med ett visst lägsta belopp och att det sker i en allemansfond. Vidare föreslås, som tidigare framgått, att spararen saknar möjlighet att ta ut de . som var förutsättning för att erhålla sparpremie. Det framstår mot denna bakgrund som rimligt att anslutning till den föreslagna sparformen sker först på den enskildes eget initiativ. En anmälan om anslutning till sparandet bör vara en förutsättning för att sparandet skall kunna inledas. Att den enskilde spararen själv ansluter sig till det premiegrundande sparandet är motiverat också av administra- tiva skäl. Som flera remissinstanser påpekat bör kravet på anmälan framgå av lagen. 2.8 Utskiftningen av tillgångar till allemansfonderna Mitt förslag: Utskiftningen av tillgångar till allemansfonderna skall ske efter , dock . Till varje allemansfond skall utskiftas tillgångar som motsvarar ett belopp av . multiplicerat med antalet premieberättigade sparare i fonden. Värdet av de utskiftade tillgångarna skall tillföras spararna i form av allemansfondsandelar. Promemorieförslaget överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna har inte berört frågan. Skälen för mitt förslag: Såsom tidigare anförts bör utskiftningen av de förutvarande löntagarfondernas tillgångar ske så att ett säljtryck på aktiemarknaden undviks. En utskiftning av tillgångarna kan ske genom att delar av dessa överförs i form av sparpremier till allemansfonderna. Den sparpremie på . som enligt föreliggande förslag skall tillfalla spararen bör därför utgöras av en andel av de förutvarande löntagarfondernas sammanlagda tillgångar. Denna andel skall överföras till den allemansfond i vilken spararen fullgjort det premiegrundande sparandet och skall där, i form av andelar i allemansfonden, tillföras spararens konto. Varje allemansfond kommer därvid att tillskiftas tillgångar till ett värde motsvarande värdet av samtliga de som skall överföras till spararna i fonden. Värdet av de tillgångar som skall utskiftas till den enskilda allemansfonden är således beroende av antalet premieberättigade sparare i fonden. Beräkningen av hur mycket tillgångar som skall utskiftas på de olika allemansfonderna kan således ske först efter sparperiodens slut, dvs. Däremot kan konstateras högsta möjliga antal sparare som kan erhålla sparpremien. Utskiftningen av tillgångarna skall ske efter . Emellertid kan inte uteslutas att administrationen kring utskiftningen kan komma att kräva innan en slutlig överföring är möjlig, vilket talar för att förslaget bör inrymma visst mått av flexibilitet. Jag föreslår därför att tillgångarna skall utskiftas . De tillgångar som skall utskiftas består i huvudsak av svenska aktier men också av räntebärande värdepapper utställda av svenska emittenter och andra likvida medel. Ett uttalat syfte bakom införandet av det premiegrundande allemanssparandet är som tidigare framhållits att stimulera sparandet på riskkapitalmarknaden och att sprida ägandet i företagen. Med hänsyn härtill framstår det som mest ändamålsenligt att till allemansfonderna i huvudsak överföra aktier, av administrativa skäl i första hand sådana som är inregistrerade vid fondbörsen. En av huvuduppgifterna för Fond 92-94 är att placera förvaltade tillgångar så att kraven på god avkastning och riskspridning tillgodoses som placeringarna görs med sikte på den kommande utskiftningen. Jag har från Fond 92-94 inhämtat uppgift om att avsikten är att, så långt det är möjligt, låta allemansfonderna själva få välja tillgångar i form av värdepapper och likvida medel. Hur tillgångarna slutligt skall fördelas bör dock ankomma på avvecklingsstyrelsen att avgöra. 2.9 Beskattningen av sparpremien Mitt förslag: Sparpremien skall vara skattefri för spararen. Promemorieförslaget behandlar inga skattefrågor. Remissinstanserna: Ett flertal remissinstanser, bl.a. , pekar på att frågan om skattekonsekvenserna av förslaget inte alls berörts i promemorian. anser att beskattningsfrågan bör regleras vad gäller förvärv av premie och betalning av avgift. , som utgår från att avsikten är att tillförandet av sparpremien till ett premiegrundande konto inte skall bli föremål för inkomstbe- skattning, anser att ett sådant uttryckligt klargörande måste ske. , och anser också att det måste göras klart att premien är skattefri och att överföringen till fonderna inte skall beskattas hos fonderna. Stiftelsen och anser att premien skall vara skattefri. Skälen för mitt förslag: Avkastningen på allemanssparandet redovisas i inkomstslaget kapital och blir där föremål för en proportionell beskattning på . Genom denna lägre skattesats ges allemanssparandet en viss skattelättnad. På ränta och kontant utdelning på allemanssparmedel tas preliminär skatt ut. En sparpremie för sparare i allemansfond i form av del i de tidigare löntagarfondsmedlen skiljer sig starkt från den vanliga avkastningen på sparat belopp i allemanssparandet. Spararen kan bl.a. inte tillgodogöra sig premien förrän i slutet av 1990- talet. Konstruktionen stimulerar på så sätt till ett långsiktigt hushållssparande. Premien har vidare en speciell karaktär genom att den utgör ett instrument för avvecklingen av löntagar- fonderna. Jag förordar därför att spararna skall befrias från inkomstskatt på sparpremien. Något uttag av preliminär skatt skall inte ske. Skattebefrielsen klargör att premien inte utgör någon skattepliktig löpande avkastning. Inkomstskattebefrielsen bör dessutom förenas med en regel om att anskaffningsvärdet på de nya andelarna i allemansfonden som erhålls som premie skall beräknas med utgångspunkt i andelarnas värde då de förs till allemansfondskontot, dvs. Det uppkommer därmed inte någon till försäljningstidpunkten uppskjuten beskattning av premien. En allemansfond är inte en juridisk person men utgör däremot ett skattesubjekt. Frågan uppkommer därför om den nu aktuella utskiftningen av medel till allemansfonden leder till beskattning av fonden. Enligt min mening kan utskiftningen emellertid inte anses utgöra en intäkt inom ramen för fondens verksamhet och är därför inte skattepliktig i fonden. Det kan vidare påpekas att spararnas tilldelning av sparpremier inte utgör utdelning från fonden och tilldelningen grundar således inte rätt till avdrag i fonden. Mitt förslag föranleder tillägg till 1 och 2 §§ lagen (1988:847) om skattelättnader för allemanssparande och ungdomsbosparande. 3 Övriga frågor 3.1 Högsta tillåtna månadsinsättning och maximigränsen för insättningar Mitt förslag: Högsta tillåtna månadsinsättning i allemanssparandet höjs från . Maximigränsen för de samlade nettoinsättningarna inom sparandet slopas. Promemorieförslaget överensstämmer med mitt förslag, frånsett att höjningen av månadsinsättningen var begränsad till . Remissinstanserna: , , och instämmer i promemorieförslaget att det är viktigt att spararna inte tvingas minska sitt övriga allemanssparande men förordar en höjning av högsta tillåtna månadsinsättning till . med hänsyn till att det enligt förslaget skall vara möjligt att spara ihop . Skälen för mitt förslag: Nuvarande regler för allemanssparandet innebär att varje sparare får sätta in högst . Vidare får spararens insättningar, i förekommande fall minskade med uttag, inte överstiga sammanlagt . Föreliggande förslag till ett premiegrundande allemanssparande syftar bl.a. till att öka hushållens sparande, främst i aktier. Många sparare sätter redan nu in maximalt tillåtna . För att dessa sparare vid en anslutning till det premiegrundande allemanssparandet inte skall tvingas sänka sitt totala sparande och för att ytterligare stimulera sparandet, bör enligt min mening högsta tillåtna månadsinsättning höjas. Det maximala sparbeloppet höjdes från . till nuvarande belopp. har kapitalbeskattningen ändrats och skillnaden mellan allemanssparande och annat sparande är inte längre så påtaglig. Jag anser därför att det finns skäl att höja det högsta tillåtna månatliga sparbeloppet mer än vad som föreslagits i promemorian och föreslår en höjning med , till . En sådan höjning av taket för månadsinsättningarna ligger helt i linje med nämnda strävan att stimulera sparandet och att därmed bidra till en ökning av den ekonomiska tillväxten i landet. Maximigränsen för spararens sammantagna nettoinsättningar i de båda allemanssparformerna var vid allemanssparandets införande . Gränsen har därefter successivt justerats upp och den senaste höjningen till nu gällande maximigräns - . Höjningarna har skett i samband med att spararna närmat sig taket för maximigränsen. Den som har deltagit i allemanssparandet från starten och som har gjort maximalt tillåtna insättningar når med nu gällande regler det nuvarande taket . Mot bakgrund härav och med hänsyn till det allmänna önskemålet om ett ökat sparande i samhället, kan ifrågasättas om inte maximigränsen för de samlade nettoinsättningarna helt bör slopas. Härigenom skulle förutsättningarna för en fortsatt god utveckling av allemanssparandet förbättras. Bestämmelsen framstår vidare som onödig genom att den maximala storleken av en sparares samlade nettoinsättningar i vart fall begränsas genom bestämmelserna om högsta tillåtna månadsinsättning och om extrainsättningar . Jag föreslår därför att regeln om maximigränsen för spararens nettoinsättningar slopas. 3.2 Antalet andelsägare i en allemansfond Mitt förslag: Gränsen för högsta tillåtna antal andelsägare i en allemansfond slopas. Promemorieförslaget överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: Förslaget tillstyrks av bl.a. . Skälen för mitt förslag: Den begränsning av antalet andelsägare i en allemansfond till 75 000 som infördes vid allemanssparandets tillkomst motiverades av hänsyn till riskkapitalmarknadens funktionssätt och med hänvisning till andelsägarnas möjligheter att utöva ett inflytande på fondernas förvaltning (se prop. 1983/84:30 s. 35 och 36). Gränsen för högsta tillåtna antalet andelsägare har därefter höjts , till 150 000 delägare. De genomförda höjningarna har motiverats med ökningen av antalet andelsägare och de administrativa fördelar som har kunnat vinnas. De nu gällande bestämmelserna avseende allemansfondernas organisation har medfört att de större förvaltarna på marknaden vardera förvaltar ett flertal allemansfonder och fondbolag med sinsemellan i princip identisk inriktning. Förutsättningarna för en rationell förvaltning minskar genom denna uppsplittring på många små enheter. Detta föranleder i sin tur ökade administrativa kostnader liksom svårigheter att rekrytera leda- möter till fondbolagens styrelser. Den nu föreslagna sparformen kan förväntas väcka stor anslutning. Även om en stor andel av det antal sparare som kommer att ansluta sig till det premiegrundande allemanssparandet redan nu deltar i ett allemansfondssparande torde antalet helt nya sparare bli betydande. Antalet nytillkommande allemansfondssparare är svårt att beräkna, men vid ett antagande att detta antal kan komma att uppgå till 3 miljoner skulle, med den nuvarande begränsningen, ca 20 nya allemansfonder behöva bildas. Detta skulle innebära en 50- procentig ökning av det nuvarande antalet allemansfonder som är öppna för allmänheten. Bestämmelsen i 12 § lagen om allemanssparande att ett fondbolag inte får förvalta mer än en allemansfond medför i sin tur att 20 nya fondbolag måste etablera sig på marknaden. De tidigare angivna olägenheterna av ifrågavarande begränsning kommer därvid att bli än mer framträdande. Med hänsyn till de villkor som föreslås gälla för det premiegrundande sparandet finns det anledning att anta att en inte ringa del av de nya spararna kommer att göra endast relativt små insättningar i fonderna. En i anledning av det premiegrundande sparandet nystartad fond kan således i stor utsträckning komma att bestå av småsparare. Kostnaderna för administration och förvaltning av en sådan fond, t.ex. utskick till andelsägarna av lagstadgad information, skulle bli betydligt högre än den ökning av motsvarande kostnader som skulle följa av att redan befintliga fonder tillfördes ett antal nya sparare. Mot denna bakgrund framstår bestämmelsen om en begränsning av antalet andelsägare som mindre väl lämpad att möta den nya sparformen. Gränsen bör därför enligt min mening slopas. Sparande i en företagsanknuten allemansfond Mitt förslag: Möjlighet införs för den som pensionerats från sin anställning i ett visst bolag eller inom en viss koncern att fortsätta sitt allemanssparande i en företagsanknuten allemansfond. Promemorieförslaget behandlar inte frågan. Mariebergskoncernens allemansfonds förslag överensstämmer med mitt förslag. Skälen för mitt förslag: Såsom inledningsvis nämnts har från Mariebergskoncernens allemansfond inkommit en framställning om att även pensionerade arbetstagare i ett bolag eller inom en koncern skall ges tillfälle att fortsätta sitt sparande i en företagsanknuten allemansfond. Enligt de bestämmelser som gäller upphör denna möjlighet vid pensioneringen. Motsvarande synpunkter har framfört i sitt remissvar över promemorian. Som skäl härför har föreningen åberopat att detta skulle underlätta för alla dem som närmar sig pensionstidpunkten eftersom de då kan fullfölja sitt sparande i samma fond. Föreningen anser också att det är omotiverat med en bestämmelse som utestänger en person som kanske varit företaget lojalt från att fortsätta spara i företagets fond. Enligt min uppfattning är dessa synpunkter beaktansvärda. Skäl föreligger därför att i detta sammanhang ändra ifrågavarande bestämmelse på sätt som föreslagits och därmed skapa möjlighet för sparare att även efter pensioneringen fortsätta sitt allemanssparande. Detta innebär givetvis att även det premiegrundande sparandet i en företagsanknuten allemansfond kan fortsätta efter pensions- tidpunkten. Om anställningen upphör av andra skäl bör däremot denna möjlighet inte finnas. 4 Administration och kontroll Mitt förslag: har det övergripande ansvaret för administrativa rutiner och kontroller av det premiegrundande allemanssparandet. Fondbolag skall till rapportera in de uppgifter som krävs för att skall kunna kontrollera att givna sparregler följs. Information om den nya sparformen skall i första hand spridas av banker och fondbolag. Promemorieförslaget överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: Ett flertal remissinstanser har framfört synpunkter i dessa frågor. , som konstaterar att förslaget innebär ett mer komplicerat förfarande och ställer krav på en mer omfattande och detaljerad rapportering, anser att en närmare genomgång av förslagets kostnadsmässiga och administrativa konsekvenser bör göras. anför att de nya kontroller som kontoret skall göra troligen för- utsätter att kontoret behöver upprätta ett register över de sparare som deltar i det premiegrundande allemanssparandet och att regeringen därför bör besluta att kontoret får upprätta ett sådant register. Vidare påpekar kontoret att en s.k. rekonditionering av hela datasystemet kommer att bli nödvändig och att medel behöver anvisas för de kostnader som förslagets genomförande kommer att föra med sig. , som framhåller att förslaget kommer att medföra ökade kostnader för bankerna, anser att konsekvenserna av förslaget vad beträffar administrativt och tekniskt arbete för bankerna och de därmed följande kostnaderna inte behandlats tillräckligt i promemorian. anser att även staten, t.ex. genom , åtminstone i ett initialt skede i syfte att nå nya sparare bör tillhandahålla allmänheten viss grundläggande information. anser att det i första hand bör ankomma på banker och fondbolag att se till att informationen sprids på ett tillfredsställande sätt. Föreningen framhåller dock att , som redan handhar administration och kontroll av allemanssparandet, bör ges del i ansvaret för informationen om den nya sparformen. Skälen för mitt förslag: svarar enligt 29 § lagen om allemanssparande för administration och kontroll av allemanssparandet och får meddela de föreskrifter som behövs härför. Detta innebär att även bör ha det övergripande ansvaret i dessa frågor för det premiegrundande allemanssparandet. Banker, fondbolag och sparkassor skall enligt föreskrifter till kontoret rapportera vissa uppgifter av betydelse för allemanssparandet. Rapporteringen sker på magnetband och avser uppgifter som ligger till grund för kontrollen av att reglerna för allemanssparandet följs. Införandet av den nu föreslagna sparformen medför att fondbolagen måste åläggas att till kontoret rapportera ytterligare uppgifter vilka skall läggas till grund för kontrollen av att spararen har uppfyllt samtliga villkor för det premiegrundande sparandet och för beräkningen av de antal fondandelar som skall spärras på det premiegrundande kontot. För denna kontroll kan en omprogrammering av befintliga datasystem komma att behöva göras. Vidare kan, som påpekat i sitt remissvar, ett särskilt register behöva inrättas över sparare i den nya sparformen. Det bör i första hand ankomma på fondbolagen och på bankerna att se till att information sprids på ett tillfredsställande sätt om att ett premiegrundande allemanssparande har införts och villkoren härför. Jag instämmer dock i vad flera remissinstanser framhållit att staten också bör medverka till att information om sparformen når ut till samtliga spar Jag anser att detta är en uppgift som ryms inom Fond 92-94:s verksamhet att avveckla löntagarfonderna. 5 Ekonomiska effekter av mitt förslag Mina här framlagda förslag innebär som anfört i sitt remissyttrande bl.a. att åsamkas utvecklingskostnader för rekonditionering av sitt datasystem; härutöver tillkommer löpande kostnader för genomförande av förslaget. Vissa kostnader för information torde också uppkomma. Kostnaderna bör enligt min mening belasta Fond 92-94 eftersom de får anses utgöra ett led i förvaltningen och avvecklingen av löntagarfonderna. bör således ombesörja ad- ministration och kontroll av det premiegrundande allemanssparandet. De uppkommande kostnaderna bör belasta Fond 92-94. 6 Upprättade lagförslag I enlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättats förslag till 1. lag om pensionsanknutet premiegrundande allemanssparande, 2. lag om ändring i lagen (1983:890) om allemanssparande, 3. lag om ändring i lagen (1988:847) om skattelättnader för al- lemanssparande och ungdomsbosparande. 7 Lagrådets hörande Förslaget beträffande ändringar i lagen (1988:847) om skattelättnader för allemanssparande och ungdomsbosparande faller under lagrådets granskningsområde. Förslaget är emellertid av sådan beskaffenhet att lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Yttrande från lagrådet behöver därför inte inhämtas över lagförslaget. 8 Specialmotivering De centrala reglerna om den nya sparformen har samlats i en särskild lag om pensionsanknutet premiegrundande allemanssparande. Vissa generella ändringar som gäller allemanssparandet föreslås i lagen (1983:890) om allemanssparan- de. Slutligen har de speciella skatteregler som föreslås för den nya sparformen tagits in i lagen (1988:847) om skattelättnader för allemanssparande och ungdomsbosparande. 8.1 Förslaget till lag om pensionsanknutet premiegrundande allemanssparande 1 § Första och andra styckena I första stycket anges lagens ämne. I andra stycket finns definitioner av vissa uttryck som används i lagen. Av definitionen premiegrundande allemanssparande framgår att det sparande som berättigar till en premie skall ske i allemansfonder. Av 2 § framgår att premiegrundande sparande får ske i endast en allemansfond. Det står spararen fritt att själv bestämma i vilken fond det premiegrundande sparandet skall ske. Sparande kan alltså ske i redan befintliga allemansfonder; några särskilda fonder behöver inte bildas för detta ändamål. Därmed kan kostnaderna hållas nere genom att befintlig administration och förvaltning utnyttjas. För att samtliga befintliga alle- mansfonder skall kunna utnyttjas fullt ut har i lagen om alle- manssparande taket för högsta antalet andelsägare tagits bort (11 §). Under förutsättning att det sammanlagda al- lemanssparandet inte överstiger maximigränsen för tillåtna månadsinsättningar får spararen spara i en annan allemansfond. Definitionen av sparperioden ger besked om som sparandet måste ske för att spararen skall kunna erhålla en premie (se 3 §). Med premiegrundande konto avses ett konto som är knutet till den allemansfond i vilken spararen har valt att spara. Valet av ordet "konto" förklaras med att det är brukligt att varje sparare i en allemansfond har ett eget identifieringsnummer i fonden och det kallas ofta för allemansfondskonto. Detta konto utvisar hur många andelar spararen har i fonden. För det premiegrundande allemanssparandet gäller vad som föreskrivs i lagen om allemanssparande om inte annat följer av denna lag. Följande kan framhållas. Sparandet kan till skillnad från 3 § lagen om allemanssparande bara ske i en allemansfond. Detta innebär att en sparare som redan sparar i två allemansfonder måste välja en av dessa fonder för det premiegrundande sparandet. Om inte någon av dessa båda fonder erbjuder premiegrundande allemanssparande måste spararen avsluta sparandet i en av fonderna för att i stället ansluta sig till en fond i vilken sådant sparande kan ske. Vidare föreligger den begränsningen i förhållande till bestämmelserna i lagen om allemanssparande att överföring av behållningen endast får ske i två i lagen angivna fall. Högsta tillåtna sparbelopp enligt 4 §, vilket nu höjs till , innefattar även det premiegrundande allemanssparandet. Vidare gäller regeln om uttagsavgift enligt 6 §. 2 § Första stycket Var och en som är folkbokförd i får delta i det premie- grundande allemanssparandet. Detta följer i och för sig redan av 2 § lagen om allemanssparande men det har ansetts att denna regel är så central i det premiegrundande allemanssparandet att den också bör framgå av förevarande lag. Någon åldersgräns finns inte. Spararen skall vid anslutningstillfället vara folkbokförd i . Kravet på att vara folkbokförd (tidigare kyrkobokförd) i lagen om allemanssparande motiverades bl.a. med att det av kontrollskäl fordras att varje sparare har ett personnummer (prop. 1983/84:30 s. 24). Av den som vill gå med i allemanssparandet bör inte avkrävas något särskilt bevis om folkbokföringen utan hans egna uppgifter bör regelmässigt godtas.