prop · GG03183 · 1992-12-31 00:00:00 — Medlen skall för perioden ft-am t.o.m. ett planerat EG-inträdeanvändas för stöd i form av projektbidrag för produktut- veckling,förbätttde och säkrare marknadsprognoser samt centt-ala insatser Prop.1992/93:183 för att effektivisera marknadssidan inom trädgårdsnäringen.Utvecklingsverksamhet med sikte pä att ta fram plantmaterial för den svenska crädgärdsproduk-tionenär enligt min mening också en form av produktutveckling som bör kunna stödjasmed dessa medel. Även introduktion av ny teknik vid trädgårdsföretagen börkunna stödjas. Regeringenbör enligt min mening upjxlra åt att, efter hörande avberörda intressenter, fördela detta belopp. Vid fördelningen pä ansökningar omprojektbidrag skall som vägledande princip eftersttävas att stödet används föratt skapa fömtsättningar för en konkurrenskraftig näring. Verket börsåledes identifiera de produkter och verksamheter inom trädgårdsnäringen somvid ett EG-medlemskap kan bedömas som långsiktigt konkurrenskraftiga. Utredarenoch några remissinstanser har föreslagit skattelättnader pä bl.a. energiskatteområdet.Jag är väl medveten om att skatterna är. en betydande kostnadspost för enskildaföretag. Denna fråga uppmärksammandes också dä beslutadeom en omläggning av energibeskattningen (prop. 1991/92:150, bil. 1:5, FiU 30, rskr350). Beslutet innebär bl.a. att växthusnäringen befrias från energiskatt på elförbmkningfr.o.m. och på förbmkning av fossila bränslen fr.o.m. år 1995.Växthusnäringen befrias också från skatten på all användning av el. Vidareskall växthusodlingen få behålla den 85-procentiga nedsättningenav energi- och koldioxidskatten för bränslen för växthusuppvärmning.Jag vill i sammanhangetockså erinra om att beslutet om att slopa prisregleringsavgiftema påhandelsgödsel och bekämpningsmedel kommer att minska de sammantagna kosmademaför svenska trädgärdsföretag /94 med ca ,jämfört med /92. Jag har tillsatt en arbetsgmpp meduppgift att ta fram underlag rörande obeståndssituationen inom jordbmket ochträdgårdsnäringen. Jag är därför inte beredd att nu föreslå några ytteriigare ätgärderpå detta område. Beträffandeutredarens förslag vad gäller forskning och statistik på trädgårdsnäringens omrädeavser jag att återkomma till regeringen . Jagåterkommer i det följande (avsnitt 5) till rådgivningen inom trädgårdsnäringen. 3.3 Åtgärder för att minska miljöpåverkan och främja ekologiskträdgårdsproduktion Mittförslag: Budgetåren 1993/94-1995/96 skall avsättasför miljöförbättrande åtgärder pä trädgårdsnäringens område. Medlen skall bl.a.användas för att minska användningen av bekämpningsmedel och för miljöinriktadrådgivning. Detstöd för ekologisk jordbmksproduktion med somföresläs för budgetåren 1993/94 och 1994/95 skall även kunna användas för stödtill ekologisk trädgårdsproduktion. Utredarensförslag överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Merparten av remissinstansema tillstyrker förslagen om satsningar pä ekologiskträdgårdsproduktion och näringens miljöfrågor. Trädgårdsnäringens riksförbundanser att miljöpolitiken med avseende pä kemikalieanvändningen inomträdgårdsnäringen bör ges ett tydligare bransch- och produktionsinriktat mål.Halveringsprogrammet för att minska användningen av bekämpningsmedel är enligtförbundet numera ett för grovt och okänsligt mäl för denna politik. Förbundetanser att konkurrensförhållandena i relation till andra länder bör vägatyngre beö-äffande tillgången på olika preparat inom olika produktionsinriktoingar. föreslår att regeringen uppdrar åt , ,och Arbetarskyddsstyrelsen att tillsammans utarbeta etthandlingsprogram rörande trädgårdsnäringens miljöfrågor. Skälen för mitt förslag:Något särskilt trädgärdspolitiskt miljömål har inte lagts fast Sedan mitten av1980-talet har dock trädgårdsnäringen i varierande utsn-äckning kommit attomfattas av de miljöinsatser som primärt avser jordbmket. Det bör finnas godamöjligheter för trädgårdsnäringen att ytterligare minskabekämpningsmedelsanvändningen under fömtsättoing att staten bidrar med deutvecklingsåtgärder m.m. som utredaren redovisar. Det kan noteras att densvenska ekologiska trädgärdsproduktionen är lägre än konsumtionen och att detframöver borde fmnas utsikter för såväl en ökad svensk produktion som en ökadkonsumtion. Enligt min mening talar inte minst konsument- och miljöskäl förstatliga insatser avseende ekologisk produktion och miljöfrågor i övrigt. Utredaren har föreslagitatt anvisas för att främst minskaanvändningen av bekämpningsmedel. Jag tillstyrker utredarens förslag. Åtgärdemabör finansieras inom ramen för anslaget Miljöförbättrande ätgärder inom jordbmketEftersom rådgivningen spelar en avgörande roll för miljöfrågoma anser jag ilikhet med utredaren att medel frän detta anslag även bör kunna användas till miljöinriktadrådgivning inom trädgårdsnäringen. Fortsatta insatser på utveckling avtekniken för bl.a. recirku- lering av näringslösning iväxthus bör ocksä kunna göras inom ramen för Prop. 1992/93:183 detta anslag. Jagfinner vara en lämplig samordnande myndighet för utarbetande avett handlingsprogram avseende trädgärdsnäringens miljöfrågor. Jag avser attsenare föreslå regeringen att ges i uppdrag att i samråd medKemikalieinspektionen, och Arbetarskyddsstyrelsen utarbetaett handlingsprogram rörande trädgårdsnäringens miljöfrågor. Jagdelar utredarens uppfattoing om att stödet för ekologisk produktion också börkunna användas till ekologisk ö-ädgårdsproduktion. Medel för främjande avekologisk produktion skall enligt regeringens förslag i prop. 1992/93:100 bil.10 anvisas med för budgetåren 1993/94-1994/95 utöver detstöd som redan lämnas. 4 Stödet till jordbruket och livsmedelsindustrin i norraSverige /94 Mittförslag: Stödnivån för jordbmket och livsmedelsindustrin i norra skallvara oförändrad under /94. Det ger en beräknad total kostnad förstödet på , varav tillförsförädlingsindustrin. förslag överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Remissinstanserna:Remissutfallet är blandat vad gäller stödnivån för /94. Fleraremissinstanser anser att stödnivån bör räknas upp. Några instanser tillstyrkerJordbmksverkets förslag till oförändrad stödnivå, medan andra anser attberäkningarna endast bör ta hänsyn till reformens effekter och att stödnivåndärför kan sänkas. Skälenför mitt förslag: Antalet jordbruksföretag i stödområdet har under de senasteåren minskat något mer än i resten av landet. Denna utveckling har varittydligare i de norra delarna av stödområdet. Utvecklingen för jordbruket istödområdet har dock sammantaget varit något merpositiv än för landet som helhet. Åkerarealen minskade mindre än genomsnittetoch antalet svin ökade i stödområdet men minskade i landet totalt sett Antaletmjölkkor har minskat något mindre än genomsnittet och den sammanräknadeinkomsten i riksområde 3 var jämförbar med den i riksområdena 1 och 2.Utvecklingen i stödområde 1 har emellertid varit sämre än i resten avstödområdet. Produktionen av mejerivaror motsvarar konsumtionentotalt sett i stödområdet. Avräkningsprisema för mjölk exkl. pristillägg liggerlägre än riksgenomsnittet och prisvariationerna har varitkraftigare för norrlandsföreningama. uppdrag ingick att göra en översyn av modellen och be- Prop.1992/93:183 räkningsunderlaget mot bakgmnd av att syftet med beräkningamaändrats i samband med livsmedelspolitiska beslut. beslutslås fast an lönsamheten i jordbmket i norra inte skall tillåtas sjunkanämnvärt till följd av avregleringens effekter. Beräkningsmodellen utformadesmed syfte att belysa merkostnader för produktion i stödområdet jämfört med ett refercnsområdei . beslut skall beräkningama emellertid syftatill att urskilja dels lönsamhetsförändringar inom stödområdet, dels reformenseffekter pä lönsamheten. Kopplingen till har således släppts. Iuppdraget ingick vidare att undersöka möjlighetema att basera beräkningama påverkliga data i stället för syntetiska typföretag samt hur en ökad helhetssynpå företagens lönsamhet skall kunna uppnås. Modellkalkylemaför mjölk och kött utgår från typföretag med 21 mjölkkor och det antas att en ödjedelav fodersädsbehovet produceras inom det egna företaget. Arbetsbehovet beräknasenligt normtal för vegetabilie- och animalieproduktionen. För slaktsvin gmndarsig beräkningama på typföretag med omgångsvis uppfödning av 400 slaktsvin ochför smågrisar på typföretag med ca 60 suggor, vilka får 1 000 smågrisar perår. I beräkningama används täckningsgraden som lönsamhetsmätt. Täckningsgradenanger hur hög den reella ersättoingen till arbete och kapital är i förhällandetill en kalkylerad kostnad för arbete och kapital. För getnäringen, ägg- ochpotatisproduktionen saknas denna typ av modellberäkningar. Riksdagenhar påpekat att det saknas en helhetssyn som beaktar alla de faktorer(ekonomiska, sociala m.fl.) som avgör dessa företags framtid och fortbestånd (prop.1990/91:99, bet 1990/9l:JoU27, rskr. 1990/91:276). påvisar i sinrapport att det finns svårigheter att integrera kombinationsverksamheter till jordbmketi modellen. Jag anser i likhet med verket att kombinationsverksamhetemasbetydelse för företagens lönsamhet bör kunna belysas med separat statistik.Verket bör därför fortsättningsvis, i samband med att stödnivän beräknas, ävenlämna en redogörelse beträffande kombinationsverksamhetemas betydelse. Jordbruksverketanser att det uppstår problem om beräkningama skall baseras pä verkliga datafrän exempelvis deklarationsundersökningen. Problem som nämns är bl.a.eftersläpning av data och ett alltför litet urval av företag. Jag anser därföratt och Livsmedelsekonomiska samarbets-nämndens (LES) arbetemed att utveckla en typgärdsmodell baserad pä verkliga data avvaktas tillsvidare. Jordbruksverkethar därför utnyttjat samma beräkningsmodell som tidigare vid beräkningama avstödet för /94. Verket har emellertid genomfört vissajusteringar i beräkningsmodellen med syfte att erhålla ett beräkningsunderlagsom är mer jämförbart över tiden. Produktekvivalentema har slopats för attinkomster frän kött och mjölk skall kunna särskiljas. Arbetsvo-lymen antasminska till följd av effektiviseringar. För att erhålla ett merhomogent prismaterial har priser från Lantmännenföreningama samlats in. Enöversyn av foder- och gödselbalanser samt samkostnadema har Denivåjusteringar i täckningsgraden som dessa justeringar med- Prop.1992/93:183 för har mindre betydelse för stödnivån eftersom den baseras påförändringen mellan tvä år. Så länge denna modell används kan justeringar avdenna typ behöva göras löpande även fortsättningsvis. Enligt min mening börmodellen utgöra ett undertag för att fastlägga stödnivån för budgetåret1993/94. Jordbmksverkethar beräknat stödnivän på tre olika sätt. Ett beräknings-alternativ har gjortsunder fömtsättning av oförändrad lönsamhet. Dessutom redovisas tvä alternativdär hänsyn endast tagits till lönsamhetsförändringar på gmnd av reformenseffekter. Om kompensationen till jordbmket i norra endast skall avse lönsamhetseffektemaav den livsmedelspolitiska reformen visar beräkningama att stödnivån kan sänkasnågot. Om lönsamheten å andra sidan skall hällas oförändrad jämfört /90 bör nivån i stället höjas. föreslår enoförändrad stödnivå för /94. Detföreligger viss osäkerhet vad gäller utvecklingen på framför allt avräkningsprisema.Även mycket små prisförändringar har relativt stora återverkningar pålönsamheten och därigenom stödbehovet. Det är vidare svårt att pä ett entydigtsätt urskilja reformens effekter på lönsamheten. Mot bakgmnd av detta och attdet föreligger vissa tveksamheter vad gäller beräkningsmodellen samt att vissajusteringar av livsmedelspolitiska beslut påbörjats och planeras införanpassningen till EG är jag inte beredd att föreslå en sänkning avstödnivån för jordbmket i norra . Jag föreslår, i enlighet med Jordbmksverketsförslag, att stödnivån bibehålls på oförändrad nivå under /94.Kostnaden för stödet beräknas uppgå till , varav 65 miljonerkronor avser kostnadstillägg till förädlingsindustrin. Inom ramen på 65miljoner kronor bör högst avsättas för mejerier, 20miljoner kronor för slakterier och för äggpackerier. Jagavser att återkomma till regeringen i fråga om fördelningen av stödet till jordbmket. Omställningskommissionenskall lägga förslag med överväganden vad gäller former för stödtill jordbmket i norra i ett EG-perspek-tiv. Jag avser att senareåterkomma till regeringen vad gäller riktiinjema för beräkningen av stödet /95. Stödettill smågrisproduktionen lämnas till företag för högst 120 suggor. Dethar då fömtsatts att smågrisuppfödaren ocksä är ägare till suggoma. Jag har iflera sammanhang betonat vikten av att jordbruksföretagen förbereder sig förett EG-inträde genom att sänka sina kostnader. För att bereda utrymme för effektiviseringaroch kostoadssänkningar och därmed öka konkurrenskraften bör stödet till smägrisuppfodningenges till smägrisuppfödare oavsett om de äger suggoma eller inte.Smågrisuppfödare som hyr sina suggor från s.k. suggringar ges dä möjlighet attarbeta under samma villkor som de som äger egna suggor. Jag avser att återkommatill regeringen i denna fråga. 5Rådgivningen till jordbruket och Pop-1992/93:183 Inriktningenav den nuvarande statliga rådgivningsverksamheten till jordbmket ochträdgårdsnäringen beslutades av (prop. 1983/84: 191, bet 1983/84:JoU37,rskr. 1983/84:416). anförde i sitt betänkande att det varangeläget att rådgivningen liksom ingår som en integrerad del av destatliga insatsema for rationaliseringen och att alla möjligheter tas tillvara när det gäller att samordna och effektivisera sagda verksamheter. Denstatliga rådgivningen finansierades fram till /85 nästan helt frånlantbruksnämndens förvaltoingsanslag på statsbudgeten. Efter hand har dock enökad del av finansieringen skett direkt i anslutning till den utförda prestationengenom avgiftsuttag. Statenbedriver rådgivningsverksamhet pä två olika nivåer. Den huvudsakligaverksamheten vänder sig till företagare inom jordbruket och trädgårdsnäringenoch genomförs av länsstyrelsema i resp. län. Viktiga stödfunktioner på centraloch regional nivå svarar och () för. Länsstyrelsemaanvänder rådgivning som ett av flera medel för att genomföra olika stadigaprogram. Inriktningen pä information och rådgivning har sin tyngdpunkt iomställningen av jordbmket och rådgivning rörande miljö och djurskydd. Denrådgivning som är knuten till myndighetsutövning finansieras i storutsträckning av länsstyrelsemas förvaltningsanslag och andra särskilda programsom genomförs pä gmnd av det livsmedelspolitiska beslutet är 1990. Endast 9 %av den myndighetsanknutna rådgivningen är avgiftsfinansierad. Av denrådgivningsverksamhet som ej är myndighetsanknuten är avgiftsfinansierad.Avgiftsfinansieringen är lägre och andelen rådgivning som inte är kopplad tillmyndighetsutövning störte vid länsstyrelsema i norta än i övrigaSverige. Rådgivningsverksamhetenpå n-ädgårdsområdet är organiserad i fem distrikt mer än en tredjedel avttädgärdsrådgivningens verksamhet har direkt koppling till myndighetsutövningsom till största delen är inriktad pä miljöfrågor och statligt stöd tillträdgårdsnäringen. 5.2 Rådgivningen till jordbruket Mittförslag: Statens engagemang i rådgivningen till jordbmket skall begränsas tillatt omfatta information och service som är förknippad med myndighetsutövningsamt de tillfällen där det ligger i samhällets intresse att rådgivning användssom medel för att främja jordbruksnäringens utveckling. Utredarensförslag överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Flertalet instanser anser att principen att näringen själv skall bära ansvaretför branschmässig rådgivning är riktig. Flera instanser anför att tidpunktenför en förändring är mindre lämplig med hänsyn till arbetet med jordbruketsomställning och anpassning till EG. Mångaav instansema anser att gränsdragningen mellan myndighetsanknuten och icke myndighetsanknutenrådgivning är svår att identifiera och kan leda till problem gentemot kunden.Det framförs också viss oro för att viktig kompetens av produktionsteknisk ochföretagsekonomisk karaktär kommer att gå förlorad och kommer att leda tillbrister för de som arbetar med statlig rådgivningsverksamhet vid länsstyrelsema. Skälen för min bedömning:Det är i vissa fall av allmänt inö-esse att använda rådgivning som ett verktygför att främja jordbriikets utveckling. Sådana situationer är t.ex. - spridning av stadigt finansierade forsknings- ochförsöksresultat, - ny lagstiftning och nya mål inom jordbmks-, miljö-och djurskyddsområdet, - behov av stöd till jordbruket i norra , - behov av stärkt konkurtenskraft inför en svenskanslutning till EG. Detfinns således situationer då det är motiverat att från statens sida användarådgivning som ett medel att uppnå angelägna samhällsmål och att effektivt genomföramyndighetsutövning och andra myndighetsuppgifter. Statens engagemang irådgivningen bör emellertid begränsas till dessa sitoationer och i princip inteomfatta produktionsteknisk och företagsekonomisk rådgivning. Sådan rådgivningbör bedrivas i näringens egen regi. Medlensom staten är beredd att ställa till förfogande bör användas på ett så effektivtsätt som möjligt. Det innebär att statliga medel inte behöver vara förbehållnastatliga rådgivningsorgan. Staten måste dock ha ett avgörande inflytande överhur sådana resurser används. De av staten uppsatta målen måste följas och allaberörda jordbmksföretag oavsett organisationstillhörighet och kommersiella inossenmåste få tillgång till det rådgivningsutbud som staten avsatt medel för. Bådeinriktningen och omfatmingen på rådgivningen kan förväntas att variera överåren. Även det kompetens- och effektivitetsmässiga sambandet mellan rådgivningoch myndighetsutövning eller andra myndighetsanknutoa uppgifter kan vara olikastarka. Det måste avgöras från fall till fall vilket som är det effektivaste sättetatt genomföra ett statligt rädgivningsprogram. 1992/93:183 medelbör kunna disponeras för att genomföra rådgivning i stadig regi eller genom attstaten upphandlar genomförandet på marknaden. Mittförslag ligger i linje med utvecklingen av rådgivningsverksamheten inom EG-ländemadär ansvaret för verksamheten flyttas över till näringen i större utsträckningän tidigare. Rådgivningsverksamheti jordbruket har i näraliggande konkurrentiänder ett omfattande stöd som kaninnebära konkurrensfördelar för jordbmket i dessa länder. För att förbättrasvenskt jordbmks konkurrensförmåga gentemot omvärlden kan det bli motiveratför staten att avdela medel för att stärka rådgivning och kompetensutvecklinginom jordbruket Jag anser emellertid, i likhet med utredaren, att ett EG-inträdeinte utgör något motiv för att nu föreslå ett generellt långsiktigt stadigtengagemang inom rådgivningen till jordbruket. Förändringar av svenskt jordbmkskonkurrenskraft jämfört med näraliggande konkiurentländer bör naturligtvis följasoch om behov uppstår av särskilda statliga åtgärder bör det prövas från falltill fall. Jordbmksverketbör liksom ha det samlade ansvaret för program, måluppfyllelse,utvärdering och en effektiv användning av särskilt anvisade medel vad avserrådgivningsverksamheten inom jordbmket, trädgårdsnäringen och rennäringen.Genomförandet av statlig rådgivningsverksamhet pä regional nivå sker normaltsett genom länsstyrelsema. I dessa fall har länsstyrelsema ansvaret förresultat och genomförande av enskilda rådgivningsprogram och för att det ilänen eller i en större region finns tillräcklig kompetens och personellabasresurser för att genomföra de rådgivningsuppdrag staten beställer.Genomförandet kan ske i resp. länsstyrelses regi eller genom samarbete och köpav tjänster från annan länsstyrelse eller på marknaden. Målet är att allatillgängliga finansiella och personella resurser i regionen används såeffektivt som möjligt. Detkan finnas undantag då staten anser ätt det är mer ändamålsenligt att välja enannan för hela landet generell lösning. I ansvar in-gär ocksäatt svara för olika stödfunktioner centralt och regionalt. Det bör ske i närasamarbete med SLU och omfatta bl.a. en utveckling och framställning av underlagför information, rådgivning och kompetensutveckling för personal vid länsstyrelsemasom medverkar i genomförandet av olika rådgivningsprogram. Vidlänsstyrelsemas lantbmksenheter bedrivs en liten andel icke myndighetsanknutenrådgivningsverksamhet. Jag gör den bedömningen att i konkurrens med andraprivata rådgivningsorgan kan det vara möjligt för länsstyrelsema attmarginellt bedriva icke myndighetsanknuten rådgivningsverksamhet för att kunnaeffektivisera sitt arbete gentemot kunder. Det är också givet att fömtsättningenför det är full kostoadstäckning enligt de principer som gäller på marknaden. Rådgivningsverksamheteni norra är statligt finansierad i större utsträckning än i övrigaSverige. Enligt min mening bör särskild hänsyn tas till förhållandena i nortaSverige så att näringen och i den takt det är möjligt,får ta över ansvaret för icke myndighetsanknuten råd- Prop. 1992/93:183 givningoch information. Förrennäringens rådgivningsverksamhet bör samma principer gälla som för övriganäringar. Ett samarbete mellan länsstyrelsema i norra , det nyinrättadeSametinget och näringen bör initieras för att ta fram underlag för hurnäringens behov av rådgivning och information skall tillgodoses. Attinrikta verksamhet mot endast myndighetsanknuten rådgivning förjordbruket gör att vissa besparingar och omprioriteringar kan göras. Utredarenhar föreslagit en besparing pä för /95. Jaganser emellertid att besparingen kan genomföras under /94. Motdenna bakgmnd föreslog chefen för i årets budgetproposition (prop.1992/93:100 bil. 14) efter samråd med mig att en besparing skulle göras på 8miljoner kronor fördelat per länsstyrelse med hänsyn till hur stor icke myndighetsförknippadrådgivningsverksamhet beräknas utföra. För länsstyrelsema i norraSverige har dock hänsyn tagits till att näringen själv inte har samma fömtsättningatt överta rådgivningsverksamheten inom jordbmket vilket har lett till lägrebesparingsuttag vid dessa länsstyrelser. 5.3 Rådgivningen till trädgårdsnäringen Mittförslag: Den statliga rådgivningen till trädgårdsnäringen skall som ett led iarbetet med en anpassning till EG tills vidare bedrivas på samma sätt somhittills. Utredarensförslag: Samma inriktoing bör gälla för rådgivningsverksamheten inomträdgårdsnäringen som inom jordbmksnäringen. Den statliga rådgivningsverksamhetenskall, efter en övergångsperiod på tre är, begränsas till information ochrådgivning i anslutoing till myndighetsutövning. Remissinstansernabelyser svårighetema för trädgårdsnäringen att själv kunna tillhandahålla denproduktionstekniska och företagsekonomiska rådgivning som krävs för attSverige skall ha en stark och konkurrenskraftig trädgårdsnäring på den intemationellamarknaden. Flera instanser anser att den i utredningen redovisadeövergångsperioden är för kort och föreslår en övergångsperiod pä femär. Skälenför mitt förslag: Rådgivningsverksamheten till trädgårdsföretag är till stordel inriktad på produktionsteknisk och företagsekonomisk rådgivning och utgörett viktigt led i rationaliseringen av näringen. Ett minskat stadigt engagemangskulle innebära att näringen själv tar över ansvaret för denproduktionstekniska och företagsekonomiska rådgivningen. Enligt min meningfinns det inte fömtsättningar för att näringen själv skall kunna ta överdenna rådgivning. Trädgårdsnäringen är liksom jordbmket beroende av att anpassningsätgärdervidtas inför ett EG-medlemskap för att näringen skall Enminskning av de stadiga medlen till rådgivning Prop. inom ö-ädgårdsnäringenskulle enligt min mening leda till att näringen får ett sämreutgångsläge vid en EG-anslutning. Jag anser därför att det är viktigt att rådgivningen tillträdgårdsnäringen tills vidare behålls på nuvarande nivå vid Demedel som avsatts under anslaget Rådgivning och utbildning till fmansi-ering avkompetenshöj ande utbildningar för näringsutövama bör, som också föreslogs av1992 års ndgårdsnäringsuödning (SOU 1992:119), innefatta både n-ädgårdsnäringenoch jordbmksnäringen. Med anledning härav bör ytteriigare fådisponeras för verksamheter under detta anslag.