prop · GF03150 · 1992-01-01 00:00:00 — I propositionen, som bygger på ett betänkande av utredningen om översyn av filmstödet, framläggs förslag om utformningen av den statliga filmpolitiken efter utgången av , då det nuvarande film- och vieoavtalet upphör att gälla. Resultatet av de pågående förhandlingarna med olika intressenter inom film- och videobranschen m.m. kommer att redovisas. Vidare planerar regeringen att lägga fram en proposition om lokala reklamfinansierade ljudradiosändningar. Propositionen bygger på en departementspromemoria som presenterades tidigare i vår och kommer att innehålla förslag till regler och villkor för sådana sändningar. När det gäller stöd till litteratur, fonogram, dagspress och tidskrifter, samt åtgärder inom massmedieområdet för funktionshindrade avses förslag till treårsbudget läggas fram 1993 för perioden /94 - 1995/96. De huvudsakliga verksamhetsområdena är migrationspolitisk bevakning, tillståndsprövning avseende invandring och medborgarskap, överföring och mottagande av flyktingar, fördelning av statsbidrag till kommunerna för mottagande av flyktingar och åtgärder för invandrares långsiktiga integration i det svenska samhället. Kostnadsutvecklingen styrs främst av möjligheterna att i internationell samverkan påverka migrationsrörelserna, antalet asylsökande, regelsystemets tillämpning (andelen beviljade tillstånd), den tid de asylsökande måste tillbringa i förläggningar i avvaktan på beslut om uppehållstillstånd samt de normer enligt vilka staten ersätter kommunerna när dessa tar emot flyktingar. Antalet asylsökande ökade successivt för att kulminera /90 med 38 700 personer. Under /92 sjönk antalet till ca 20 800 asylsökande för att under innevarande budgetår åter öka. Såvitt nu kan bedömas kommer de asylsökande att uppgå till 30 000 personer. Det finns ingen grund för att vänta en ytterligare tillströmning av asylsökande . Som det nu är, tar asylprövningen orimligt och de nästan regelmässiga överklaganden som görs förlänger vistelsetiderna i förläggning . har de asylsökande inte haft rätt att försörja sig genom förvärvsarbete. Detta har tvingat in dem i passivitet. Samhällets kostnader för deras försörjning under förläggningsvistelsen är mycket stora. Den avveckling av förläggningsplatserna under budgetåren 1991/92 och 1992/93 som i budgetpropositionen bedömdes möjlig, kommer inte att kunna genomföras. Antalet platser i förläggningssystemet uppgick till 30 500 . Därefter sjönk beläggningen successivt och ett antal förläggningar kunde avvecklas. Utvecklingen vände emellertid och var beläggningen åter uppe i mer än 30 300 platser. Till största delen beror detta på en kraftig uppgång av antalet asylsökande från . Förläggnings- verksamheten innevarande budgetår beräknas härmed kosta nästan . utöver anvisat anslag. Förläggningskostnaderna /93 kan komma att överstiga budgetpropositionens beräkningar med 1 357 milj. kr. kommer regeringen att påbörja en översyn av det nuvarande systemet för mottagande av asylsökande och flyktingar. Syftet är att kunna förkorta vistelsetiden i flyktingförläggningar och i övrigt göra mottagandet mer flexibelt. Som ett led i de åsyftande förändringarna överväger en särskild utredare under vilka förutsättningar och på vilka villkor asylsökande bör få arbeta medan de väntar på beslut om uppehållstillstånd. Utredarens arbete skall vara slutfört . Frågan om möjligheten att få arbetstillstånd på den reguljära arbetsmarknaden för den som själv kan ordna ett arbete har snabbehandlats inom och redovisats i en promemoria. En redan beslutad förändring som syftar till snabbare avgöranden i asylärenden är att utredningsansvaret i första instans förs över från polisorganisationen till invandrarverket . En särskild överprövningsinstans, utlännings- nämnden, inrättades dessutom för att ta över huvudparten av de överklaganden som tidigare prövats av regeringen. får kommunerna en schabloniserad ersättning för varje mottagen flykting. Härigenom stimuleras kommunerna att vidta åtgärder för att göra flyktingarna självförsörjande. T.o.m. /93 betalas övergångsvis statsbidrag ut till kommunerna för sådana flyktingar som tagits emot inom ramen för det tidigare ersättningssystemet. De långa handläggningstiderna gör att färre personer med uppehållstillstånd än vad som beräknats f.n. kan flytta ut i kommunerna. Därmed minskar omfattningen av de statsbidrag som avser ersättning till kommunerna för deras kostnader för flyktingmottagandet. De minskade statsbidragen beräknas sänka statens kostnader med . under innevarande budgetår. Utflyttningen till kommunerna nästa budgetår är svårbedömbar, dels i fråga om omfattning, dels vad gäller tidpunkterna. Någon reviderad bedömning av anslagsbehovet för kommunersättningar i förhållande till budgetpropositionens beräkningar görs därför inte. Jämställdhetsfrågor Arbetet för att förverkliga målet i den femåriga handlingsplan för jämställdhet som antogs av (prop. 1987/88:105, AU 17, rskr. 364) fortsätter även under /93. I propositionen om en ny jämställdhetslag, m.m. (prop. 1990/91:113, AU 17, rskr. 288) föreslogs vissa årgärder för att förstärka och bredda handlingsplanen. En samlad bedömning av resultaten av det pågående arbetet kommer att göras under /94. Effekterna av den nya jämställdhetslag som trädde i kraft såvitt avser jämställdhetsombudsmannens arbete kan närmare iakttas först efter ytterligare . Myndigheten omfattas fr.o.m. /94 av systemet med treårig budgetering, inför vilket en fördjupad prövning av jämställdhetsombudsmannens medelsbehov kommer att ske. Effekter av den internationella integrationen innebär bl.a. att systemet för kontroll av utförsel ur landet av kulturföremål måste ses över och utvecklas. Denna och andra kulturpolitiska aspekter på europaintegrationen skall studeras i särskild ordning. Verksamhetens kostnader och anslagsutvecklingen är dimensionerat för en inströmning av ca 30 000 asylsökande. Denna basorganisation beräknas kosta 444 milj. kr.. Förläggningsboendet kostar i genomsnitt . Försörjningen av en asylsökande, som efter en utredningstid av får uppehållstillstånd, kostar därmed staten nästan . En asylsökande som får avslag på sin ansökan och därefter överklagar till kan komma att vistas på förläggningen i ytterligare . En total vistelsetid kostar . Det schabloniserade statsbidraget till kommunerna för att de tar emot flyktingar och vissa andra utlänningar ligger på . för en vuxen person och på . Miljoner kronor 1992/prisnivå 92/93 Förändring till Genomsnittlig procentuell förändring 93/94 94/95 95/96 96/97 92/93-86/87- 96/97 90/91 Totala utgifter 4 293-67 2 -104-321 -3,0 - därav: Forskning ochutveckling 2 280-25 2 -3 0 -0,1 - Teknologisk infrastruktur 423-28 000-0,2 Energi 760 3 0 0 -320-12,7 - Utgiftsstyrande faktorer De utgiftsdrivande faktorerna inom är främst pris- och löneutvecklingen men utgifterna styrs också till stor del via politiska beslut. Departementets kärnverksamheter är att - genomföra privatisering av statliga företag - medverka till ökad konkurrens och avreglering - medverka till en gynnsam utveckling för småföretagen, särskilt nyföretagandet - ge stöd till forskning och utveckling i och för näringslivet - medverka till en tryggad energiförsörjning till inter- nationellt konkurrenskraftiga priser bl a genom effektivare energimarknader. I bilaga till budgetförslaget för /93 markeras en kraftig förändring av tidigare verksamhet på centrala områden. Det gäller det statliga ägandet och småföretagspolitiken. Det överordnade syftet med föränd- ringarna inom dessa två områden är att öka produktiviteten och tillväxten genom att stärka de dynamiska krafterna i marknadsekonomin. Arbetet med att genomföra privatisering av statliga företag har påbörjats inom departementet. Inrikt- ningen mot avreglering och ökad konkurrens förstärks också genom att departementet tillförts ansvaret för konkurrensfrågorna. På detta område kommer en särskild proposition att föreläggas . Departementets verksamhetsområden skiljer sig väsentligt åt när det gäller graden av anslagsfinansiering och anslagens storlek. Mest anslagsberoende är stödet till forskning och utveckling. Näringslivet medfinansierar delar av denna verksamhet - t.ex. den kollektiva forskningen - som ett visst återflöde av medel sker från stödet till produktutveckling. Den kollektiva forskningens framtida organisation och inriktning kommer att behandlas i den forskningspolitiska propositionen . Näringslivets finansiella medverkan är ett sätt att säkerställa den industrirelevans som är väsentlig från teknikpolitisk utgångspunkt. I den forskningspolitiska pro- positionen kommer frågan om industrirelevans att behandlas utförligt. Minst anslagsberoende är verksamhetsområdet förvaltning och privatisering av statligt ägda bolag. Målet för denna verksam- het är att tillföra statskassan . Den avveckling av bransch- och företagsstöd som föreslås i budgetpropositionen kommer att påverka utgifter för den kommande femårsperioden. Utvecklingen av utgifterna inom departementets ansvarsområde stämmer väl överens med den långsiktiga utgiftsstrategi som har redovisats i finansplanen. Transfereringarna, dvs bransch- och företagsstöd, minskar . De an- slagsmässigt dominerande utgifterna för forskning och utveckling representerar ett område som är prioriterat. Verksamhetsanalys för delområden Privatisering av statligt ägda företag 1991/92:69 om privatisering av statligt ägda företag skall 34 statligt ägda företag säljas. Regeringen har bemyndigande att genomföra privatiseringsarbetet. Ägaransvaret för de olika statliga företagen är fördelat mellan ett antal departement som också har ansvaret för att genomföra privatise- ringar inom sina resp. områden. är huvudman för såväl det största antalet berörda företag som de största kommersiella företagen. Näringsministern har ett speciellt koordineringsansvar för regeringens privatiseringsprogram. Målsättningen är att försäljningen skall inledas och successivt inriktas på en volym av ca . Marknads- och konkurrensfrågor Konkurrenspolitiken omfattar åtgärder för ökad konkurrens genom skärpt lagstiftning, avreglering och förenklad normgivning. Verksamhetsområdet omprövas fn. beräknas en ny förstärkt konkurrenslag träda i kraft. Detta ökar kraven på att ur rättslig synpunkt bevaka konkurrensen på marknaden och innebär delvis nya uppgifter för konkurrensmyndigheterna. kommer en ökad vikt att läggas vid arbetet med att främja konkurrens i den offentliga sektorn samt att ompröva och avveckla sådana offentliga regle- ringar som hindrar en effektiv konkurrens. Som en följd av omprövningen av verksamhetsområdet effektiviseras myndighetsstrukturen genom att uppgifter från statens pris- och konkurrenverk och förs samman i en ny central konkurrensmyndighet fr.o.m. . effektiviseras länsstyrelsernas arbete med konkurrensfrågor. roll ses vidare över. En övergripande uppgift för är att analysera och följa upp hur olika strukturella eller systemdefinierade förutsättningar påverkar företagens produktivitet och tillväxt. En av de viktigaste strukturella förutsättningarna utgörs av den legala ramen, bl.a. reglerna om olika företagsformer, konkurrenslagstiftningen, arbetsrätten och miljölagstiftningen. En annan viktig förutsättning är beskattningens utformning och skattetryckets storlek. Det är regeringens målsättning att med den legala ramen skapa förutsättningar för ett effektivt fungerande näringsliv. I huvudsak skall regleringar bara accepteras om de leder till effektivisering av marknaderna. Statligt ägande och branschstöd skall avvecklas. De små och medelstora företagen utgör en viktig källa till förnyelse av ekonomin. Den särskilda uppmärksamhet som måste ägnas de små och medelstora företagen framöver bör innefatta en strategi för att skapa bättre allmänna förutsättningar för dessa företag. I småföretagspropositionen aviserades en översyn av arbetsrätten med särskild uppmärksamhet på småföretagens situation samt förslag om regelförenkling. Dessa frågor utreds eller bereds fn. Det är viktigt att förbättra förutsättningarna för riskkapitalförsörjning för småföretagen. Målsättningen är att successivt bygga upp en effektiv riskkapitalmarknad för småföretag utan statlig inblandning. Statsmakterna har beslutat att inrätta sex regionala risk- kapitalbolag som initialt kommer att disponera 125 milj.kr. De har till uppgift att genom främst tillskott av ägarkapital höja soliditeten och därmed främja utvecklingen i små och medelstora företag. Andra statliga eller halvstatliga riskfinansiärer är Norr- landsfonden och de regionala utvecklingsfonderna. Finansieringskapaciteten i utvecklingsfonderna bör inriktas på nyetableringarna som är den kategori som har svårast att erhålla finansiering på marknaden. har remitterat ett förslag om etableringslån som skall finansieras av utvecklingsfonderna. Förslag om avveckling av de nuvarande formerna för riskkapitaltillförsel har aviserats. Småföretagsfondens verksamhet kommer att avvecklas och förvalt- ningen av medlen överlåtas till , som ägs gemensamt av staten och affärsbankerna. En strävan är att få med privata ägare i såväl de regionala riskkapitalbolagen som i Företagskapital. Industrifonden är en statlig stiftelse, vars uppgift är att med finansiella insatser på hög risknivå stödja utveckling av nya produkter, processer och system för industriell produktion. Stöd lämnas främst till små och medelstora företag. Även Närings- coh teknikutvecklingsverket () disponerar vissa resurser för finansiering av utvecklingsprojekt med hög teknisk risk i småföretag. Dessa verksamheter kommer att utredas . Teknisk forskning och utveckling Ett viktigt område inom regeringens näringspolitik utgörs av industrirelevant teknisk FoU. Teknisk FoU är av grundläggande betydelse för ökad produktivitet, förnyelse och tillväxt i industrin. deltar i EGs ramprogram för industriell teknisk FoU. EG finansierar som regel halva kostnaden för projekten och den andra halvan finansieras nationellt. Av grundläggande betydelse för att forskningens kvalitet och relevans skall kunna tryggas är att den utvärderas och att vunna erfarenheter tas till vara. och () kommer bl.a. att lämna fördjupade analyser och för byggnadsforskning (BFR) i enlighet med givna direktiv. kommer bl.a. att redovisa resultatanalyser beträffande satsningar på stöd till samverkan högskola-industri, stöd till högskolor, kollektiv forskning samt demonstrationsinsatser på energiområdet. En särskild grupp för utvärdering av FoU på energiområdet kommer att komplettera sektorsorganens redovisningar och analyser av energiforskningens roll och inriktning. En delredovisning skall göras . Inför den forskningspolitiska propositionen kommer även utredningar om informationsteknologin, kollektiv forskning och kunskapsförsörjningen inom skogsindustrin att behandlas. Den största delen av satsningarna på rymdverksamhet görs inom europeiskt samarbete genom deltagande i (). ESAs samarbetsprogram omfattar grundforskning, praktiska tillämpningar och utveckling av rymdtransportsystem. Vid ett ministermöte i skall beslut fattas bl.a. om budget och finansiering av verksamheten . Energimarknad Väsentliga inslag i energipolitiken är att, med beaktande av grundläggande miljökrav, främja utvecklingen av energimarknader som präglas av ökad konkurrens och effektivitet. Andra viktiga uppgifter inom energiområdet är uppfyllandet av åtaganden inom det internationella energisamarbetet, bl.a. oljeberedskap inom IEA, och den harmoniseringsprocess som krävs inför ett medlemsskap i EG. Energi- och miljöskatternas nivåer och strukturer kommer att behöva ses över av flera skäl. Bl.a. bör en anpassning ske till en utveckling på dessa områden som pågår inom EG. Detta berör även skattenedsättningssystemet för den energiintensiva industrin. Den mest framträdande arbetsuppgiften inom energiområdet är avregleringen av elförsörjningssystemet i syfte att skapa en elmarknad med konkurrens. Ett viktigt steg har redan tagits med bolagiseringen av och avskiljandet av storkraftnätet med utlandsförbindelserna. En översyn av bl.a. ellagen blir nödvändig. En nära anpassning till EGs kommande regler måste ske inom elmarknaden. Inom EG finns stora skillnader mellan ländernas elmarknader. Föreslagna förändringar inom EG har mött motstånd och takten i förändringsarbetet är svår att förutse. Målen ökad öppenhet och konkurrens, är dock klara. Det finns fördelar för att i dessa avseenden ligga "före" EG i utvecklingen. Det fortsatta utredningsarbetet kommer att sträcka sig in i nästa budgetår. Målet bör vara att begränsa den statliga verksamheten till de områden där endast staten kan ta det nödvändiga ansvaret och att anpassa förhållandena och regelsystemen i till de som råder inom EG. Med hänsyn till den europeiska utvecklingen inom området provning och certifiering med öppna system och ökad konkurrens mellan kompetenta organ har en särskild utredare utsetts för att överväga en begränsning av statens engagemang inom provnings- och mätteknik samt anslutande verksamheter bl.a. inom . 1991/92:69 om privatisering av statligt ägda företag m.m. föreslås bl.a. att riksprovplatserna AB Svensk Anläggningsprovning och SEMKO privatiseras. Verksamheten vid riksprovplatserna är i princip avgiftsfinans- ierad, liksom tillsyns-, kontroll- och patentverksamheten. Avregleringen av byggsektorn skall genomföras. Beträffande ansvarsfrågorna är det viktigt att dra en klarare gräns mellan samhällets och enskildas ansvar för de färdiga byggnadernas egenskaper och att skärpa producenternas ansvar för sådana fel och brister i byggnaderna som kan hänföras till produktionsstadiet. Ansvarsfrågorna har vidare ett nära samband med problemen kring s.k. sjuka hus och inomhusmiljön. Byggnormerna skall endast ange nödvändiga funktioner. Inslagen i detaljreglering i övrigt avvecklas. Utombudgetära utgifter/åtaganden Systemen avseende exportfinansiering, varv och industrigarantier som ansvarar för är under avveckling eller utfasning. Det är inte möjligt att ännu ange vilket värde de statsägda företagen representerar, men ett rimligt antagande är att företagen under exkl. och uppgår till ca . har värderats till . och är mot bakgrund av den nedåtgående trenden på skogspriserna mycket svårt att värdera. För båda företagen kommer utförsäljningen att ta . Några större intäkter torde inte inflyta förrän under /93. Den internationella integrationens betydelse för departementets verksamhet Den internationella integrationen har stor betydelse för departementets verksamhet på två sätt. Det första är att näringslivets internationalisering och därmed sammanhängande sammanflätning av olika länders ekonomier starkt påverkar förutsättningarna för FoU-stöd, företagsutveckling, energimarknadernas funktionssätt m.m. Det andra är att den politiska integrationen genom och EG-anslutning på- verkar utgifter och regelverk. Ett motiv för ett ökat internationellt samarbete är att forskningen i vissa fall är så kostnadskrävande att få länder ensamma kan ta det ekonomiska ansvaret. Genom internationellt samarbete kan vidare en arbetsfördelning uppnås och kvaliteten på forskningen utvecklas. Internationellt samarbete krävs också för att kunna förutse viktiga framtida teknikområden för svensk industri och inrikta FoU-verksamheten på dessa områden, så att forskningsresultaten kan omsättas i konkurrenskraftiga produkter. Företagen sköter i hög grad själva de internationella kontakter som krävs för deras verksamhet. kommer dock krav på agerande från statens sida. Exempel är sådana fall av mellanstatligt samarbete där industrin har stort intresse för att medverka (, Eureka, EGs FoU-program). ger direkta effekter på departementets verksamhet, budgetmässigt och arbetsmässigt. För FoU-området blir de direkta kostnaderna, i form av avgifter till EG, i storleksordningen 500 milj.kr. när fullt deltagande uppnåtts. betyder också nya beslutsstrukturer på Europa- planet, vilka kräver samordning både på departements- och myndighetsnivå. ger tillträde till EGs ramprogram för forskning och utveckling. De enskilda programmen är i hög grad industriellt inriktade. Marknads- och konkurrensfrågor Verksamheten påverkas i stor utsträckning av den västeuropeiska integrationen. En ökad frihandel leder till ett närmande mellan konkurrens- och handelspolitiken. Konkurrensmyndigheterna får vidare uppgifter inom ramen för det internationella konkurrensrättsliga regelsystemet. För de små och medelstora företagen innebär ett EG-medlemskap att tillträdet till en stor marknad underlättas. Detta kommer att totalt sett ha en positiv effekt på tillväxten och produktiviteten. Ett naturligt led i denna förändring är också att konkurrensen och omvandlingstrycket i kommer att öka bl.a. genom att europeiska företag börjar bearbeta den svenska marknaden mer intensivt. Teknologisk infrastruktur EGs direktiv som utformats enligt den sk nya metoden för harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning avseende varor innehåller endast allmänt hållna krav för vad produkterna skall uppfylla i säkerhetshänseende. Tekniska specifikationer utformas genom europeiska harmonierade standarder utarbetade av de europeiska standardiseringsorganen. För svensk standardiseringsverksamhet innebär detta att europeiska standarder måste prioriteras. Företagen har ett självklart intresse av att medverka för att se till att standarderna utformas så att deras varor och tjänster accepteras på marknaden. Myndigheterna måste också medverka för att bevaka att standarderna utformas i enlighet med kraven på säkerhet med av- seende på liv, hälsa, egendom och miljö. Resurser som tidigare avsatts till arbete med föreskrifter bör omprioriteras till standardiseringsarbete. Övergången från nationella regelverk till europeiska direktiv och standarder kommer att innebära styrning av en större regelmassa. Vinsten är att denna gäller överallt inom den inre marknaden. Genom accepterar EFTA-länderna EGs lagstiftning för handel och konkurrens. Avtalet innehåller ett stort antal direktiv och regleringar. De viktigaste för elförsörjningsområdet är transiteringsdirektivet och innehållet i direktivet om pristransparens. I ett utkast till direktiv om en gemensam lagstiftning för den interna elmarknaden som behandlades vid ett energirådsmöte föreslogs ett regelsystem för att möjliggöra tredje parts tillträde till de elektriska näten (Third Party Access, TPA). Den inre marknaden med TPA skall vara genomförd . Den omstrukturering av den svenska elmarknaden som inletts med bolagiseringen av och inrättandet av för driften av storkraftnätet ligger väl i linje med utvecklingen i EG. Arbetet inom EG på att utforma en gemensam skattepolitik berör punktskatter och miljöskatter på bl.a. energi. arbetar man också med att utforma andra medel för att begränsa utsläppen av klimatpåverkande ämnen, främst koldioxid. Miljoner kronor 1992/prisnivå 92/93 Förändring till Genomsnittlig procentuell förändring 93/94 94/95 95/96 96/97 92/93- 86/87- 96/97 90/91 Totala utgifter 2 235-121 -18 -18 -18 -2,0 - därav: Länsstyrelserna 1 700 -4 0 0 0 0-17,3 Utgiftsstyrande faktorer Flertalet anslag som svarar för på statsbudgetens utgiftssida avser förvaltningskostnader för myndigheterna. Pris- och löneutvecklingen är således en faktor av avgörande betydelse för kostnadsutvecklingen inom depar- tementets område. De avtal som träffas mellan parterna på den statliga arbetsmarknaden har särskild betydelse i sammanhanget. Länsstyrelsernas verksamhet berör de flesta departement. svarar för att samordna, följa upp och utvärdera verksamheten medan övriga fackdepartement svarar för "beställarfunktionen" när det gäller verksamheten inom länsstyrelserna. Påverkan av den internationella integrationen Genom den stora bredden i länsstyrelseverksamheten kan den internationella integrationen förväntas påverka länsstyrelserna på många olika sätt. En informell arbetsgrupp mellan och håller för när- varande på med att kartlägga och undersöka dessa frågor. Viktigare riksdags- och regeringsbeslut som påverkar länsstyrelseverksamheten