prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — MöjUgheten atttiUgodose detto inom ramen för ALU-verksamhet bör prövas av AMS, liksom lämpUgaformer för verksamheten och nätverk besfeende av personer som lokalt harrelevanto kunskaper och erfarenheter. En sådan kombination av åtgärder harvisat sig framgångsrik i flera län. För att få fram så goda affärsidéer ochentteprenörer som möjhgt, och för att umyttja de möjUgheter somstarta-eget-bidraget och andra åtgärder erbjuder, bör AMS redovisa delsvidtogna och planerade åtgärder, dels en sttategi för sitt arbete med sökandesom vill storto egna företog tiU den . I den bör en plan förutbUdning, prövning av affärsidé osv. mgå, Uksom lämpUgt samarbete med ohkalokala organisationer. Syftet med en sådan sttategi skall vara att ge dennybhvne företogaren så goda fömtsätmingar för entreprenörskapet som möjUgt. Medelhar beräknate för ca 1 000 årsbidrag tiU en kosmad rant ca 1(K)per budgetår. Under /92 beviljades ca 2 500årsbidrag för drygt 272 mUjoner Icronor. Under innevarande budgefers förstoåtto månader, har redan utbetolats. Efterfrågan påbidraget överstiger således kraftigt de beräknade medlen. En anpassning avmedelsberäkningen tiU den faktiska förbrakningen bör nu ske. Jag beräknar nukosmadema för storto-eget-bidraget under /94 tiU 450 mUjonerkronor. Detto räcker tiU ca 4 000 årsbidrag. Jagvill här också erinra om vad jag tidigare nänmt, nämUgen att Storto-eget-bidraget måste prioriteras mycket högt bland de olika åt gärderna. Bidraget är en åtgärd som skapar ny och varaktig sysselsätt ning. Med hänsyn tiU detto och det fektem att kosmaden motsvaras av minskad belasming i arbetsmarknadsfonden, bör AMS så långt möjligt vid sin medelsdisposition tillse att erforderUga resurser finns för aUa lämpliga sökande med hållbara idéer. Det är vUctigt att AMS vid sm bedöming inte ger bidrag som snedvrider konlcurrensen. Jag avser att senare föreslå en ny uppföljning och utvärdering av bidraget tiU . 2.11 Beredskapsarbeten, rekryteringsstöd och avtalade inskolnings- Prop. /92 uppgick antolet personer i beredskapsarbete till igenomsnitt 13 900 . Detto var en ökning jämfört med budgeferet 1990/91med ca 5 200 personer. Antalet personer i arbete med rekryteringsstödfyrdubblades under /92 och uppgick i genomsnitt tiU 10 200personer . De avtalade mskolningsplatseraa ökade från 2 2(K) igenomsnitt, /91, tiU 4 300 budgeferet 1991/92. Kvinnoraasandel av samtUga i beredskapsarbeten uppgick /92 tiU ,viUcet var en minskning jämfört med budgeferet 1990/91.Vad gäUer rekryteringsstödet och avtolade inskolningsplatser uppgick kvinnomasandel tiU resp. . För rekryteringsstöd innebär utfaUet att kvinnoraasandel, jämfört med budgeferet 1990/91, ökade medanderas andel av de avtalade mskohungsplatseraa minskade med sex procentenheter.Kvinnomas andel av den totala arbetslösheten minskade, under sammatidspericxl, från tiU . Kostnadenför stotsbidrag tiU beredskapsarbeten har /88 - 1991/92minskat från tiU i festo priser. Kostnadsminskningen kan i förstohand förklaras av den kraftiga sänkningen av dagsverkskosmaden förinvesteringsarbeten som minskade från till ,eUer med . Investeringsarbetenas andel av det totola antaletsysselsättningsdagar i beredskapsarbete ökade från /91tiU /92. Andelen beredskapsarbeten mom skogs-, namr- ochfomminnesvård minskade från tiU . Andelenav de personer som erhöU arbete eUer arbetemarknadsutbUdning efter att lämnatett beredskapsarbete uppgick under /92 till . Dettoinnebär att denna andel har minskat jämfört /91. Hela nedgången förklaras av att andelen som erhåUit ettarbete har minskat på gmnd av den minskade efterfråganpå arbetekraft. Däremot har andelen som erhåUit en arbetemarknadsutbUdning ökatmed en procentenhet. Andelen personer som varit i beredskapsarbete längre var lägre än under /91. Den lägre andelen med långatider i beredskapsarbete tyder på att omsättningen i åtgärden har ökat, viUcetmedför att fler arbetelösa har kommit i åtnjutonde av ett beredskapsarbete. Rekryteringsstödär en åtgärd som skaU prioriteras. Rekryteringsstödet är genom sin utformningoch inriktning mot näringsUvet ett användbart verktyg för arbeteförmedlingenatt tidigarelägga ansfeU-ningar inom denna sektor. kanarbetsförmedlingen med hjälp av denna åtgärd påverka arbetegivaraas val avarbetssökande. Beredskapsarbeten i sin mr skaU främst förbehåUas utförsäkrade. Förnästo budgetår har jag beräknat kosmaderaa för beredskapsarbete,rekryteringsstöd och avtolade mskolningsplatser tiU 5 363 mUjoner Vid beräkningaraahar jag togh hänsyn tiU de av nug tidigare i Prop. 1992/93:150 dag föreslagnaregelförändringar och besparingar (avsnitt 2.3.2). Bilaga 8 Medlen beräknasmotsvara en volym om i genomsnitt 42 500 personer i dessa åtgärder per månad.Av medlen bör regeringen disponera 250 mUjoner kronor för särskUda insatser påutsatto orter m.m. Vidare bör 20 mUjoner kronor av medlen användas förinförandet av byggnadsidentiteter i Lantmäteriverkete festighetsdatosystem.Förslaget att komplettera festighetsdatosystemet med byggnadsidentiteter presenteradesi årete budgetproposition. har nyUgen godkänt förslaget (bet.1992/93:BoU 14, rskr. 1992/93:217). Ett snabbt genomförande är angeläget bl.a.för att möjUggöra ett umyttjande i den allmänna festig-hetstoxeringen avsmåhus. Jag har i denna fråga samrått med stoterådet Thurdin. Dennuvarande ytterst allvarliga situationen på arbetsmarknaden innebär att detfinns ett stort behov av att skapa sysselsättningstiUfäUen, inte minst ilandete glesbygder. Vissa av de arbetsuppgifter som rör insatser på namrvårdensområde utgör projekt som lämpar sig väl inom ramen för beredskapsinsatser ochför den nya arbetemarknadspoUtiska åtgärden arbetslivsutveckling (ALU). Ävenvad gäUer ungdomspraktik och invandrarverksamhet finns positiva erferenheter. Jaghar i regeringens proposition om åtgärder för att stobiUsera den svenska ekonomin(prop. 1992/93:50) bl.a. anfört att det mom Miljö- ochnamrresurs-departementete område har redovisate en mventering av lämpUga beredskapsarbeten.Jag föratsätter att och överlägger ommöjUghetema att utföra sådana arbeten. Jag har i denna fråga samrått med chefenför MUjö- och namrresursdepartementet. 2.12Insatser för flyktingar och invandrare AMShar i skrivelse redovisat effekteraa av de särskildaarbetemarknadspolitiska insatseraa för flyktingar och invandrare. Medlen haranvänts till verksamhet vars syfte varit att underlätte inttädet för invandrareoch flyktingar på arbetsmarknaden. Trots att det svaga konjunkmrläget försvåratarbetsmarknadssimationen betydUgt för flyktingar och invandrare, har mångalyckosamma projekt kunnat genomföras. Arbetsmarknadssimationenför invandrare och flyktingar är mycket allvarlig. Arbetslösheten förtotolbefoUcningen uppgick tiU i genomsnitt enUgt . Motsvarandesiffra för utomnordiska medborgare låg på . Oroande är även attutiändska medborgare är långtidsarbetslösa i större utsttäckning än övriga. Arbetskraftsdeltogandetför utiändska medborgare har sjunkit betydUgt under 1980- och 1990-tolen. För utomnordiska medborgare var det genomsnitfliga arbetekraftstolet , medan motsvaran de siffra för totalbefoUcningen var enUgt . SärskUt kvmnor i vissa utomnordiska grapper uppvisar låga arbetskraftstal. AMSpåpekar i sin skrivelse att invandringen tiU under bud- Prop.1992/93:150 geferet 1991/92 var den störsto hittiUs. AMS skriver vidare attandelen Bilaga 8 lågutbildade bland de utomnordiska arbetesökande har ökat,vilket ställer höga krav på förmedlingsarbetet. AvAMS kvartalsrapport 1992:4 fiamgår att flyktingars och invandrares andel av dearbetsmarknadspoUtiska åtgärderaa endast margineUt överstiger deras andel av dearbetesökande. Med tanke på den mycket svåra sittiationen för arbetssökande medufländsk bakgmnd, är det angeläget att arbetet med att stärka mvandrares ochflyktingars ställning på arbetsmarknaden mte försvagas. Det är väsentUgt attbehoven för både kvinnor och män i olika åldrar beaktos. Det är namrUgtvis avstor vUct i sammanhanget att svenskundervisning och grandläggande vuxenutbildningfungerar väl i kommunema. Ettstort antol invandare har av oUka skäl även efter i SverigebristfålUga kunskaper och färdigheter i det svenska spåket. Detto gör givetvisdessa personer mindre attraktiva på arbetsmarknaden. När det tidgare råddebrist på arbetekraft fenns det dock i många feU arbete även för personer meddåUga kunskaper i svenska. I dagens arbetsmarknadsläge är det givetvis särskUtsvårt för dessa personer att finna ansfeUning. Detfinns möjligheter för uidvandrare med bristfäUiga kunskaper isvenska att förbättta sina kunskaper främst inom ramen för den kommunalavuxenutbildningen, men även i form av särskild undervisning om en person fårdelto i upphandfed arbetemarknadsutbUdning. LUcvälär det uppenbart att detto är ett aUvarUgt problem. Det är otUl-fredssfeUandeoch oroande att så många har bristfäUiga kunskaper i det svenska språket. Dessariskerar att stängas ute från arbetsmarknaden. Jag avser därför att senare isamråd med chefen för återkomma till regeringen i frågan.Det är vUctigt att formeraa och ansvaret för svenskundervisning för arbetelösainvandrare ses över och klarlägges. Detto kommer att göras skyndsamt. Ävenom inträdet på arbetemarknaden för personer med utiändsk bakgrand i huvudsakskaU lösas inom ramen för de ordinarie åtgärderna, har jag tidigare föreslagit(avsnitt 2.6.2) att invandrare med yrkesutbUdning på högskolenivå, skaU gesmöjUghet att erhåUa utbUdningsbidrag isamband med kompletterande arbetsmarknadsutbildning. Detto skaU gäUa förinvandrare som inte tidigare prövate i sitt utbildningsyrke på svenskarbetemarknad. Jagvill i sammanhanget peka på vUcten av att de särskUda möjUgheter för invandrareoch flyktingar som redan finns bl.a. inom arbetsmarknadsutbildningen, tos tiUvara. Jagföreslår vidare att försöksverksamheten med de särskUdaarbets-marknadsinsatseraa för flyktingar och mvandrare skaU fortsätto ävenunder budgeferet 1993/94. Jag beräknar 151 mUjoner kronor för insatseraa. 2.7J Arbetslivsutveckling Prop. Bilaga8 Den nya åtgärden arbetelivsutveckUng (ALU) har fått en god start. Intressetför åtgärden har visat sig vara stort. uppgick antaletdeltogare i olUca tiU mer än 20 000 personer. Antolet har ökatvecka för vecka. Hittillshar verksamheten med ALU visat sig vara inriktod mot ett brett spektmm avområden. Åtgärden används bl.a. för projekt med inriktning motkompetensutveckling och utbUdning, teknikutveckling, frisk-och hälsovård,socialt arbete, ideeUt arbete i föreningsUvet, interaationeUt hjälparbete,kulmrmmnesvård, näringsUvsutveckling och storto-eget-verksamhet samt namr- ochmUjövård. Detto är enbart ett urval av alla de projekt som hittiUs startat ochdet finns ytterUgare områden inom vilka åtgärden används och kan användas. Jagvill också peka på att länsarbetenämnderaa bör undersöka möjUgheteraa att användasig av de resurser i form av lokaler och utbUdningsutrastning som AMU-grappenförfogar över. Somjag redovisat har antolet deltogare i åtgärden hittiUs stigit snabbt. Jag gördärför den bedömningen att antalet personer som anvisas åtgärden kommer attuppgå till minst 50 000 personer under budgeferet 1993/94, vilketöverstiger det antal somjag redovisade i min anmälan till 1993 årsbudgetpropostion (prop. 1992/93:100 bU. Il s. 56-57). Enligt mitt förmenandehar åtgärden redan nu fått en inrikming och omfatming som gör att den bidrartiU att på ett positivt sätt bryto passivitet och skapa meningsfullsysselsätming för arbetslösa. Ävenunder nästo budgefer bör medel beräknas för att fecka vissa kostnader i sambandmed ALU. För nästo budgetår beräknar jag denna kostnad till 207 miljonerkronor. Dessa medel skaU användas på samma sätt som angivite i regeringensproposition om åtgärder för att stobiUsera den svenska ekonomin (prop.1992/93:50). Jaggår nu över tUl att behandla en annan fråga som sammanhänger med ALU. Enhgtnuvarande regler kan den som avböjer att delto i ALU inte avsfengas frånarbetslöshetsersättning. Enligt31 § lagen (1973:370) om arbetelösheteförsäkring och 28 § lagen (1973:371) om kontont arbetemarknadsstöd kan den som avböjer ett erbjudande om arbetsmarknadsutbUdning avstängas från ersättning om det är skäligt. Sett ur den enskUdes perspektiv är skillnaden meUan en arbetsmarknadsutbUdnmg och en verksamhet med ALU mte sådan att det finns skäl till särregler när det gäUer avstängning. Genom att er bjuda en arbetslös en arbetsmarknadsutbildning ges denne möjhghet att skaffa sig kompetens och kunskaper som ökar möjUghetema att åter få ansfeUning på den reguljära arbetsmarknaden. På motsvarande sätt förhåller det sig med ALU. Genom denna åtgärd bereds den arbetslöse möjlighet att bryto passivitet och social isolering som han eUer hon fortfarande bibehåUer en kontakt med arbetsUvet. I likhet med en arbetsmarknadsutbildning är dessutom deltogande i ALU liksfeUt med förvärvsarbete, vUket gör att ALU är återkvalificerande för nya ersätt ningsperioder. Mot denna bakgrand anser jag att ALU aktivt skaU bidra 52 till att motverka långtidsarbetslöshet och utförsäkring. etterbjudande om ALU bör således kunna avstängas från aretslösheteer- Prop.1992/93:150 sättning på samma sätt som vid avvisande avarbetsmarknadsutbUdning. Mittförslag bör genomföras genom mförande av en ändring i lagen (1992:1331) omarbetsUvsutveckUng. Ett förslag tiU lag har upprättots inomArbetsmarknadsdepartementet. Förslaget bör fogas tiU protokoUet i detto ärendesom underbilaga 8.3. Iskrivelse har AMS redovisat de ottaditioneUa insatsernaoch dessas effekter under /92. AMS disponerade under budgetåret100 samt en ingående reservation på 227 mUjoner kronor.Centralt har AMS fettot beslut om 4 mUjoner Icronor och fördelat resten tiUlänsarbetsnämnderaa för egna beslut. Utifråninsatsemas art har följande fördelning gjorte av de regionalt och lokaltbeslutode medlen. 1huvudsak har de otraditioneUa msatseraa mriktote mot företog och näringsliv. Deprojekt som i redovisningen tos upp som exempel under övriga projekt har främstarbetslösa tjänstemän och akademiker som målgmpp. Andra exempel är projekt somsyftar tiU att höja kompetensen, stimulera företogsidéer och utvecklalandsbygden. AMV:s bidrag till projekten avser oftost en delfinansiering.Totalkosmaden för de olUca projekten har uppgått till 271 mUjoner kronor, dvs.AMV:s bidrag har utgjort av de totola kosmaderaa. Redovisningenvisar att insatsema leder tiU att personer i hög ut sträckning får arbete, påbörjar en utbUdning eUer en arbetsmarknads politisk åtgärd. Andra projekt har syftat tiU att söka upp lediga plateer viUcet har lett till att antolet sådana plateer och åtgärdsplatser har ökat. Ävenandra effekter som är svåra att mäto nämns såsom t.ex. kompe- tensutveckling, indirektosysselsättningseffekter och effektivare medels- Prop. 1992/93:150 användning. AMVdisponerar under mnevarande budgetår 450 mUjoner kronor för otraditionellainsateer. I en ändring av regleringsbrevet för /93 den 17december 1992 ändrades mriktningen något för dessa insatser. 1 försto hand skaUinsatseraa liksom tidigare syfta tiU fömyelse av arbetemetodema inomarbetsförmedlingsorganisationen och av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderaamen de otraditioneUa medlen får även bekosto insatser som motiveras avarbetsmarknadsskäl. Medlen får inte användas tiU andra administtativa kosmaderinom AMV än projektledning. Insatseraa får emellertid inte rymmas inomordinarie regelverk och får inte berättiga tiU andra stotUga stöd. Vidanvändningen skaU vidare speciellt kvinnors och ungdomars behov uppmärksammas. Detförväntode svåra arbetsmarknadsläget under nästo budgetår medför att behovetav ottaditionella insatser är stort. Jag föreslår att 300 miljonerkronor av medlen under förevarande anslag bör få användas för ottaditioneUainsatser. 2.75Försöksverksamhet med sysselsättningsskapande åtgärder Regeringendisponerade under budgeferet 1991/92 för försöksverksamhetmed sysselsättningsskapande åtgärder. Försöksverksamheten har bedrivits inomett flertal områden. En fördelning av medlen visar att medlen till störsto delhar använts tiU glesbygdsinsatser, projekt för kvinnor och samverkansprojekt.Däratöver har ca av reserverade medel avsatte tiUutveckUngsinsater av arbetsmarknadspoUtiken i Öst- och . Regeringendisponerar samma belopp under innevarande budgetår för detto ändamål. Jagföreslår att 10 mUjoner kronor bör anvisas även nästo budgefer för dennaförsöksverksamhet. 2.16Bidrag till tidigareläggning av investeringar m.m. Idecember 1992 (prop. 1992/93:50, bet. l992/93:FiUl, rksr. 1992/93:134)beslutode bl.a. att 1 000 nuljoner kronor skuUe anvisas underansfeget ArbetsmarknadspoUtiska åtgärder för att skapa möjligheter atttidigarelägga vissa sysselsättningsintensiva investeringar. Åtgärden var riktodtill de affärsverk som finansierar sma investeringar utonför stotsbudgeten samttill . 1992/93:AU15, rskr. 1992/93:188)beslutode vidare att utvidga användningsområdet till att omfattoäven och investeringar. AMSföreslår att ytterligare en mUjard kronor avsatte för samma ändamål underbudgeferet 1993/94. Jagdelar AMS uppfetming att ytterUgare medel bör anvisas för att stimulera tidigareläggning av stotUga mvesteringar. För detto ändamål 54 föreslårjag att anvisas under anslaget Arbetsmark- nadspolitiska åtgärder.LUcsom tidigare bör de affärsverk som finan- Prop. 1992/93:150 sierarinvesteringar utanför stotebudgeten komma i fråga för bidrag samt Bilaga 8Vägverket och . OmbUdningen av innebär emellertidatt tidigareläggningsstöd inte längre bör komma i fråga. Skogsbilvägamautgör en vUctig del av landets infrastmkmr Skogs-bilvägarna har primärtbetydelse för skogsnäringen men är också av vikt för eUaafts- ochteleföretogens möjUgheter att utföra utbyggnad, service och underhåU på smaanläggningar. EttStotUgt bidrag till skogsbUvägar skapar sysselsättning tiU en förhållandevislåg kosmad i gles- och skogsbygder. Jag föreslår därför att 90 iniljoner kronorsfells till AMS förfogande för bidrag om högst till arbeten medskogsbUvägar som avslutos . AMS skaU samråda medSkogsstyrelsen och så långt möjUgt utnyttja det planeringsunderlag och denadministtativa erferenhet, vad gäller stöd till skogsbUvägar, somskogsvårdsmyndigheten besitter. Arbetskraften skaU anvisas eller gcxlkännas avarbetsförmedUngen. 2.77 Bidrag till samlingslokaler m.m. Boverkethar kartiagt effekterna av det stotUga stödet tiU aUmänna samlingslokaler.Denna kartläggning visar att de allmänna samUngs-lokalerna har centtalbetydelse för UvskvaUtet och kulmr- och nöjesUv, särskilt på landsbygden och påmindre orter. Lokalema är av särskild vUct för det lokala föreningslivet. Underinnevarande budgefer disponerar under förevarande anslag 50 miljonerkronor för bidrag tiU om-, tiU- och nybyggnad av samlingslokaler. Förnästo budgefer föreslår jag att anslaget tiUförs 50 mUjoner kronor för bidragtill aUmänna samlingslokaler och 15 mUjoner kronor för lokalbidrag tillttossamfund. Vad gäUer samUngslokaler bör högsto tillåma kosmad få vara 6miljoner kronor per projekt. Bidrag bör få utgå med högst avarbetekraftskosmaden. I stödområdena bör dock bidraget vara högst . Medlenbör disponeras av resp. tiUttossamfiind. Objekt och tidpunkt för arbetenas igångsätming bör beslutos eftersamråd med AMS. Vid val av objekt skall, för såväl samlingslokaler som förlokaler för trossamfiind, projekt i sysselsättningssvaga områden prioriteras.Arbetena bör bedrivas med arbetskraft som anvisate eUer godkänts avarbetsförmedlingen. JaghemsfeUer att regeringen föreslår rUcsdagen dets att anto förslagen till 1. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring (avrutt 55 2. lag om ändring i lagen (1980:80) omanställningsskydd (avsnitt Prop. 1992/93:150 2.3.1.3), Bilagas 3. lag om särskilt smdielån för den som genomgårarbetemarknadsutbildning (avsnitt 2.3.1.1), 4. lag om ändring i lagen (1993:000) om tiflfälUgavvUcelse från lagen (1981:691) om socialavgifter (avsnitt 2.8), 5. lag om ändring i lagen (1992:1331) om arbetsUvsutveckling(avsnitt 2.13), 6. godkänna vad jag har föreslagit i fråga omstotsbidrag för ROT-insatser, 7. godkänna att högst 350 mUjoner kronor av anslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder får användas tiU förstärkning av arbetsförmedlingen(avsnitt 2.2), 8. godkänna vad jag har anfört om utbUdningsbidrag meden lånedel vid viss arbetemarknadsutbildning (avsnitt 2.3.1.1), 9. godkännavad jag har föreslagit i fråga om upplåningen av medel för att finansiera utbUdningsbidragete lånedel vid viss arbetsmark nadsutbildning (avsnitt 2.3.1.1), 10. godkännavad jag har anfört om samordning av utbUdnings bidrag med vissa socialförsäkringsförmåner och med lön (avsnitt 2.3.1.3), 11. godkännavad jag har anfört om garantibelopp vid samordning av utbildningsbidrag med andra förmåner (avsnitt 2.3.1.3), 12.godkänna vad jag har anfört om detsärskUda bidraget vid arbetsmarknadsutbildning m.m. (avsnitt 2.3.1.4), 13.godkänna den försöksverksamhet medstotsbidrag tiU beredskapsarbeten, rekryteringsstöd och avtalade inskolningsplateersomjag har föresfegit (avsnitt 2.3.2), 14.bemyndiga regeringen att vidto deändringar av flyttningsbidragen som kan komma att erfordras (avsnitt 2.5), 15. godkänna vad jag har förordat i fräga om praktikför invandrare med yrkesutbUdning på högskolenivå (avsnitt 2.6.2), 16. godkänna vad jag har föreslagit i fråga om bidragtiU utbUdning i företog (avsnitt 2.6.3), 17. godkänna förslaget till fortsatt försöksverksamhetför att stimulera till jämsfelldhet på arbetsmarknaden (avsnitt 2.6.4), 18. godkänna förslaget om en förlängning under tidenden I juU 1993 - av försöksverksamheten medarbetsplateför-lagd arbetsmarknadsutbildning för ungdomar (ungdomspraktik) (avsnitt2.9), 19. godkänna förslagen om ändrade villkor för anvisningtiU ungdomspraktik (avsnitt 2.9), 20. godkänna försfeget i fråga om rätt tiUungdomspraktik för den som tockat nej till ett ttedje gymnasieår (avsnitt 2.9), 21. godkänna förslaget om att 25 - 29-åriganyexaminerade ungdomar med högskoleutbildning om 120 poäng eUer längre skaU kunnaanvisas ungdomspraktik (avsrutt 2.9), 56 22. godkännaförslaget om ändring av tidpunkten för anvisnuig tiU Prop. 1992/93:150 avtolad inskolningsplate och plats med rekryteringsstöd (avstutt 2.9). VidarehemsfeUer jag att regeringen föreslår 23. att,med ändring av dels beslut (bet. 1992/93:AU19, rskr. 1992/93:258), dels regeringens förslag i prop. 1992/93:194, under tionde huvudtitelns reservationsanslag Arbetsmarknadspolitiska ätgärder för /94 anvisa ett reservationsanslag på 28 . 1budgetpropostionen för /94 (prop. 1992/93:100 bU 11) redovisaderegeringen förslag till åtgärder som måste vidtos för att nedbringa de snabbtstigande kosmadema för arbetslösheteersättningarna. Med anledning häravredovisades för att regeringen skulle återkomma med erforderUgalagförslag i kompletteringspropositionen för budgeferet 1993/94. harbeslutot att besparingarna skall genomföras enligt de av regeringen redovisaderiktiinjeraa (prop. 1992/93:100 bU ll, bet. 1992/93:AU19, rskr. 1992/93:258). Medanledning av beslut redovisar jag nu de lagändringar som dettobeslut medför. Däratöver kommer jag att redovisa två andra förslag som berörföretogares rätt tiU ersätmmg och ersätmingsrätten i samband medavgångsvederlag. Jagvill även i detto sammanhang nämna att den särskilde utredare som fått iuppdrag att utreda en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring (dir. 1992:24 och dir.1993:5) skaU lämna sitt betänkande . 1992/93:150 Bilaga 8 Mittförslag: En karenstid förs in i lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring och i lagen (1973:371) om kontont arbetsmarknadsstöd(KAS). DagpenningskaU mte lämnas förrän den arbetelöse har varit arbetslös av (karens vUlkor). Ikarenstiden skaU räknas in endast dag, för vilken ersättning skulle ha lämnats,om bestämmelseraa om karens inte hade tillämpats (karensdag). Omarbetslösheten upphör innan ersättningsperioden gått tiU ända, skall denarbetslöse ha rätt tiU ersättning under återsfeende antol dagar av perioden vidny arbetelöshet, även om han eUer hon då inte uppfyller arbete- ochkarensvillkoret.