prop · GF03150 · 1992-01-01 00:00:00 — I stället införs ett statligt utjämningsbidrag som för beräknas till ca . Vid beräkningen av bidragets storlek har jag reserverat medel inför aviserade förslag om förstatligande av ansvaret för bostadsbidrag och KBT. Sex av statsbidragen till landstingen avvecklas. Motsvarande belopp förs över till bidragsramen för vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen. Avräkningsskatten slopas och skatteutjämningsavgiften reduceras . bör skatteutjämningsavgiften helt slopas. Statsbidragen anpassas till de samhällsekonomiska förutsätt- ningarna och minskas med sammanlagt , jämfört med det utfall som dagens regelsystem skulle ge. Vid utformningen av det nya statsbidragssystemet har detta beaktats så att det nya bidraget till kommunerna minskas med och för landstingens del med . Systemet för hur staten betalar ut kommunalskattemedel till kommunerna läggs om så att betalningarna sker det år skatten avser och inte som . Därmed kan kommunerna och landsting budgetera inkomster och utgifter i samma pris- och löneläge. Det lagfästa skattestoppet förlängs till att omfatta även . Utgångspunkten är att förslagen i jämförelse med oförändrade regler sammantaget skall ge ett budgetmässigt neutralt utfall i förhållandet mellan staten och den kommunala sektorn som helhet . Det nya utjämningsbidraget till kommunerna och för landstingens del skatteutjämningsbidraget och vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen skall uppgå till samma belopp som summan av för beräknade specialdestinerade bidrag minus kvittningar. Vidare beaktas den förändring i nivån på utbetalningarna av kommunalskattemedel som de nya reglerna leder till. De ej nivåpåverkande kvittningarna, dvs. den högre avräkningsskatten och de periodiserings- effekter som uppstår när det nya statsbidragssystemet för kommu- nerna införs, bör avräknas från den slutreglering av kommunalskattemedel avseende som enligt dagens regel- system skulle betalas ut . Den indragning som gjordes genom att skatteutjämnings- avgiften tillfälligt höjdes, återbetalas nu till kommunsektorn. Dessa medel skall bl.a. finansiera vissa effekter av de spärregler som föreslås vid statsbidragsomläggningen för kommunerna. De skall vidare disponeras för att reglera vissa effekter av skattereformen för de mest utsatta kommunerna. För landstingen slutligen utnyttjas medlen för att sänka skatteutjämningsavgiften . I tabellerna framgår hur förslaget förhåller sig till dagens system. 9.2 Propositionen hösten 1992Jämförelse av utfall för kommuner mellan dagens system och föreslagna regler (milj. Summa bidrag som avvecklas 69 421 varav - skolstatsbidrag30 270 - skatteutjämningsbidr15 646 - barnomsorgsbidrag13 961 - hemtjänst 6 484 - övriga bidrag 3 060 Summa kvittningar -24 539 - KBT+bostadsbidr- 7 145 - Skatteutjämn,avg- 8 127 - Avräkningsskatt 1,09 skr.- 9 267 Bidragsminskning - 5 183 Summa bidrag 39 699 39 699 Kommunalskatt - förskott 150 421 155 556 - slutavräkning1 25 863 25 863 Summa 176 284181 418 Avräknas från slutavräkning: - uppräknad nivå kommunalskatt -5 134 - avräkningsskatt 1993 /skr.- 5 820 -5 820 - periodiseringseffekt statsbidrag x x Summa skatt och bidrag 210 163 210 163 1 före avdrag för periodiseringseffekter Jämförelse av utfall för landsting mellan dagens system och föreslagna regler (milj.kr.) Statsbidragssystemet Skatteutjämningsbidrag 7 396 7 921 Specialdestinerade statsbidrag 1 308 Vissa ers. till sjukvårdshuvudmännen m.m.13 692 6 995 Avräkningsskatt /skr. -5 195 Skatteutjämningsavgift -4 327 -2 792 Regleringsposter: Indragning 1993 -2 250 Återbetalning av indragning 1992 1 500 Summa12 124 12 124 Kommunalskatt - förskott 81 415 84 360 - slutavräkning 14 221 14 221 Avräknas från slutavräkningen: - uppräknad nivå kommunalskatt -2 945 - avräkningsskatt 1993 /skr.-3 227-3 227 Summa92 409 92 409 Det har under den korta tid som förflutit sedan kommittén presenterade sitt betänkande inte varit möjligt att redovisa ett i alla detaljer fullständigt förslag. Till viss del beror det på att erforderligt beräkningsunderlag ännu inte finns tillgängligt. Det beror också på att de förslag som kommittén har presenterat är så komplexa att ytterligare utredning är nödvändig. Jag bedömer emellertid att det är mycket angeläget att kommuner och landsting redan nu får en så klar vägledning som möjligt om vilka förutsättningar som kommer att gälla för . De frågor som behöver övervägas ytterligare och där jag avser återkomma till regeringen med förslag är bl.a. följande. Vad gäller förslag på andra områden hänvisas till respektive departementschefs underprotokoll. - Med anledning av att systemet för utbetalning av kommunalskattemedel läggs om behöver bl.a. följande lagar ändras; Lagen med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt m.m. (1965:269 ändrad senast 1991:1152), kommunalskattelagen (1928:370 ändrad senast 1991:1044), kommunallagen (1991:900), taxeringslagen (1990:324 ändard senast 1991:695) och uppbördslagen (1953:272 ändrad senast 1991:697). - Konsekvenserna för kommuner och landsting av förslaget att slopa schablonavdraget och det aviserade förslaget om att införa måste också regleras . Det finns då skäl att överväga om statsbidraget skall minskas ytterligare eller om kommunernas och landstingens skat- teunderlag skall reduceras till följd av förändringarna. - En ny beräkning bör göras av hur det nya utjämningsbidraget 1993 skall fördelas mellan olika kommuner. Nivån på den garanterade skattekraften kan preciseras när ett preliminärt taxeringsutfall för finns tillgängligt. Det är emellertid inte möjligt att slutligt fastställa procenttalet för garantinivån förrän /93. kommer det också att finnas en bättre kunskap om hur specialdestinerade statsbidrag beräknas fördelas per kommun. För vissa bidrag kommer det inte att vara möjligt att ange det faktiska utfallet per kommun förrän . Det finns emellertid inte utrymme för att ändra storleken på det nya bidraget för , om inte en nivåjustering motsvaras av att ett annat bidrag minskas med motsvarande belopp. - Metoden för att bestämma slutavräkningens storlek (avseende kommunalskattemedel ) måste slutligt läggas fast. Jag utgår ifrån att slutavräkningen skall reduceras med ett belopp som på riksnivå motsvarar skillnaden mellan förskottet och den beräknade skatten i det nya systemet. Från slutavräkningen skall också dras en del av avräkningsskatten. Detta avdrag bör på riksnivå motsvara . per skattekrona för kommunerna och . per skattekrona för landstingen. Slutavräkningen skall också minskas till följd av periodiseringseffekter m.m. som uppkommer till följd av omläggningen av statsbidragssystemet. De kvittningar som jag avser föreslå bör emellertid inte leda till att någon kommun får en negativ slutavräkning . Med hänsyn till kvittningarna och de förväntade periodiseringseffekterna är min preliminära bedömning den att det inte kommer att betalas ut någon slutavräkning alls . 10 Ikraftträdande Av de skäl jag anfört i det tidigare är det angeläget att det generella statsbidragssystemet träder i kraft . Det närmaste , dvs. 1992/93 är därför den lämpligaste startpunkten för förändringarna. Förslagen kommer att följas upp inte endast av den expertgrupp jag nämnde utan även inom . Som jag tidigare nämnt avser jag att återkomma till regeringen med bl.a. ett förslag om nytt system för utbetalning av kommunalskattemedel. 11 Hemställan Med hänvisning till vad jag anfört hemställer jag att regeringen föreslår att godkänna 1. att statsbidragen till kommuner och landsting minskas med (avsnitt 4.6), 2. inriktningen av ett nytt system för utbetalning av kommunalskattemedel och ikraftträdandet av detta (avsnitt 5.2 och 5.3), 3. riktlinjerna för en finansiell neutralisering av förslag om minskat schablonavdrag m.m. (avsnitt 5.4), 4. principerna för ett nytt statsbidragssystem (avsnitt 6.1), 5. förslagen till avveckling av angivna statsbidrag och avgifter i fråga om kommuner (avsnitt 6.2.1 och 6.2.2), 6. förslagen till ett nytt generellt statsbidragssystem för kommuner (avsnitt 6.3.1 - 6.3.4), 7. principerna för fördelning av statsbidrag och för övergångsregler (avsnitt 6.4.1 och 6.4.3), 8. förslagen till avveckling av angivna statsbidrag och avgifter i fråga om landsting (avsnitt 7.2), Jag hemställer vidare att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag i övrigt anfört om 9. kommunernas anpassning till den samhällsekonomiska utveck- lingen (avsnitt 4), 10.inomregional skatteutjämning och översyn av strukturutjämningen (avsnitt 6.3.5 och 6.3.6) samt 11. målstyrning, uppföljning och utvärdering (avsnitt 8). Statsråden föredrar de riktlinjer och förslag om ekonomi, som hör till vederbörandes ansvarsområde. Anförandena redovisas i underprotokollet för respektive departement. Statsrådet hemställer att regeringen i propositionen med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringspropositionen) även förelägger vad hon och de övriga föredragandena nu har anfört för de åtgärder och de ändamål som de har hemställt om. Förslagen bör behandlas under innevarande . 12 Beslut Regeringen ansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att i kompletteringspropositionen förelägga vad föredragandena anfört för de åtgärder och ändamål som de har hemställt om. Regeringen beslutar vidare att de anföranden som redovisas i underprotokollen skall bifogas propositionen enligt följande. Försvarsdepartementet Bilaga II:1 Bilaga II:2 Bilaga II:3 Bilaga II:4 Bilaga II:5 Bilaga II:6 Försvarsdepartementet Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Anmälan till proposition med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93 m.m. såvitt avser ekonomi 1 Bakgrund försvarsbeslut fastställdes principerna för finansiering av beredskapsförberedelserna inom totalförsvarets civila del. Den som skall upprätthålla en verksamhet under kriser och i krig skall själv svara för de administrativa kostnaderna, dvs. kostnaderna för planerings-, utbildnings- och övningsverksamhet. Beredskapsinvesteringarna svarar staten för med avdrag för vad som kan anses motsvara fredsnyttan av investeringarna. För drift- och underhållskostnaderna gäller att finansieringsansvaret skall avgöras från fall till fall. Även här skall dock fredsnyttan ha betydelse för kostnadsfördelningen. Tillämpningen av dessa principer berör i stor utsträckning kommunernas och landstingens uppgifter inom den civila delen av totalförsvaret. Enligt försvarsbeslutet och med avvikelse från nämnda principer svarar tills vidare staten för vissa administrativa kostnader som kommunerna och landstingen har. På förvarsdepartementets område ger staten bidrag till kommunerna för följande ändamål. Bidrag utgår till kommunerna för beredskapsplanläggning, dvs. för upprättande och revidering av planer för civilförsvarsverk- samheten och för den kommunala beredskapen. Överstyrelsen för civilberedskap (ÖCB) bidrar vidare med medel för inriktning och stöd av det civila försvarets utbildnings- och övningsaktiviteter. Enligt regleringsbrevet för /92 skall utbildning och övning av förtroendevalda och tjänstemän i kommuner och landsting ägnas särskild uppmärksamhet. betalar ersättning till kommuner som inrättar och utrustar ledningscentraler för civilförsvarsverksamheten. I vissa fall krävs bemyndigande av regeringen för att utbetalning skall kunna göras. Kommunerna har vidare rätt till ersättning från staten för inrättande och utrustning av skyddsrum (s.k. bristtäckning) och för besiktning av skyddsrum. Härutöver disponerar ÖCB även medel för bidrag till investeringar i reservanordningar för kommunalteknisk försörjning. Staten bidrar genom till investeringar i kommunala övningsfält. Syftet med bidraget är att möjliggöra att den fort-löpande övningen av civilförsvarets undsättnings- organisation kan genom-föras lokalt. bereds en ny lagreglering av totalförsvarets civila del inom . har överlämnat sitt betänkande (SOU 1989:42) Det civila försvaret med förslag om att civilförsvarslagen och ett antal andra lagar inom den civila delen av totalförsvaret skall ersättas av en ny lag om civilt försvar, som bl.a. skall innehålla bestämmelser om kommunernas uppgifter och skyldigheter på detta område samt om den ersättning som kommunerna skall vara 2 Förslag Min bedömning: I allt väsentligt bör den inriktning som kommunalekonomiska kommittén föreslagit för statens bidragsgivning till kommunerna också tillämpas på försvarsdepartementets område. En avreglering bör genomföras i syfte att förbättra kommunernas möj-ligheter att själva utforma sin verksamhet inom den civila delen av totalförsvaret enligt de förutsättningar som finns lokalt i varje kommun. Genomförandet bör dock anstå tillsvidare. har föreslagit att det specialdestinerade statsbidraget till kommunernas beredskapsplanläggning liksom det extra skatteutjämningsbidraget inklusive den del som avser bidrag till förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor skall avvecklas och lyftas in i det generella statsbidragssystemet. Enligt min uppfattning bör de statsbidrag inom försvarsdepartementets område som avser kommunernas fortlöpande beredskapsverksamhet och som inte avser engångsåtgärder omfattas. I detta sammanhang bör emellertid det reformarbete som pågår inom totalförsvarets civila del beaktas. Regeringen har i propositionen 1991/92:102 Totalförsvarets utveckling till och med /97 föreslagit att bl.a. materielhanteringen och personalförsörjningen inom befolkningsskyddet och räddningstjän- sten förs över från staten till kommunerna. Förslaget syftar till ett samlat ansvar hos kommunerna för genomförandet på lokal nivå av hela verksamheten. Överföringen skall föregås av överläggningar med kommunerna om den statliga ersättningen för uppgifterna och om tidpunkten för överföringen. Inriktningen är att reformen skall genomföras successivt . I propositionen anförs att genomförandet bör samordnas med införandet av ett nytt system för statens bidragsgivning till kommunerna avseende deras uppgifter inom totalförsvarets civila del. Utgångspunkten bör vara att kommunerna ges full kostnads- täckning för de nya uppgifterna. Mot denna bakgrund bör regeringen föreslå när de specialdestinerade statsbidragen inom försvarsdepartementets område bör avvecklas. I detta sammanhang bör regeringen även föreslå hur statsmakternas uppföljning och utvärdering av kommunernas verksamhet inom den civila delen av totalförsvaret bör utformas. Även inordnandet av statsbidraget för kommunernas beredskapsplanläggning bör anstå till denna tidpunkt. Chefen för kommer att redogöra för det extra skatteutjämningsbidraget inklusive den del som avser bidrag till förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor under bilaga. Jag hemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag anfört beträffande de specialdestinerade statsbidragen inom försvarsdepartementets område. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Föredragande: statsrådet . Anmälan till proposition med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. såvitt avser den kommunala ekonomin inom Den kommunalekonomiska kommittén har föreslagit att vissa specialdestinerade statsbidrag, som utgår till verksamheter för vilka kommuner och landsting är ansvariga, skall inordnas i ett generellt system för de statliga bidragen. De bidrag inom verksamhetsområde som berörs av förslaget är bidrag till service och vård, färdtjänst och servicelinjer m.m., specialpedagogiska insatser för vissa förskolebarn, bos- tadsanpassning, återställande av handikappanpassade lägenheter, återanvändning av lyftanordningar, barnomsorg (exkl. bidrag till utvecklingsverksamhet o.d.), invandrar- och flyktingbarn i förskolan, missbrukarvård och ungdomsvård (kommunbidragsdelen), beredskapsplanläggning samt insatser mot aids (det extra bidraget till vissa kommuner och landsting). Vidare har kommittén gjort bedömningen att de kommunala bostadstilläggen och bostadsbidragen skall bli statliga angelägenheter. Kommittén har också föreslagit vissa förändringar i systemet för de statliga bidragen till landstingen. Den allmänna sjuk- vårdsersättningen föreslås reduceras med det belopp som motsvarar de ekonomiska konsekvenserna av skatteutjämningsavgifter och avräkningsskatt tas bort. Till den allmänna sjukvårdsersättningen skall föras medel motsvarande de specialdestinerade bidrag som avvecklas. I det följande beskrivs berörda bidrag med avseende på syfte, konstruktion m.m. 2 Förslag Mitt förslag: Flertalet av berörda specialdestinerade statsbidrag inom område bör avvecklas och lyftas in i det generella statsbidragssystemet. Det extra bidraget för insatser mot aids bör dock hållas utanför. Vidare bör, i avvaktan på fortsatt beredning inom regeringen, statsbidraget till missbrukarvård och ungdomsvård lämnas helt utanför systemet. Bostadsbidragen liksom kommunala bostadstillägg till folkpension (KBT) och det särskilda bostadstillägget (SKBT) till pensionärer med låga inkomster och höga bostadskostnader bör bli statliga angelägenheter. För vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen på fastställs en utgiftsram på 6 995 milj.kr. Jag har i berörda delar samrått med statsrådet . Skälen för mitt förslag: Jag delar kommitténs uppfattning att kommuner och landsting bör ges bättre förutsättningar att rationalisera och effektivisera sin verksamhet. Ett generellt statsbidrag kan bedömas ge huvudmännen ökade möjligheter att utforma och prioritera verksamheten efter resurser och lokala förutsättningar. Avskaffandet av de specialdestinerade statsbidragen innebär generellt en omfattande avreglering. Jag bedömer att det på vissa områden kan föreligga en risk att de ekonomiska incitamenten att bedriva en verksamhet försvagas. Bl.a. av det skälet avser jag att senare återkomma med förslag till sådan reglering som är motiverad med hänsyn till statens övergripande ansvar för att uppställda nationella mål kan uppnås. Jag återkommer till dessa frågor i det följ-ande. 2.1 Bidrag till barnomsorg Statsbidraget till barnomsorg är ett av de största specialdestinerade statsbidragen. Bidraget har till syfte att stödja och stimulera utbyggnad av barnomsorg i form av öppen förskola, deltidsgrupp, daghem, kommunala familjedaghem, fritidshem och öppen fritidshemsverksamhet. Statsbidrag lämnas även till andra än kommuner som driver daghem och fritidshem. Statsbidrag lämnas enligt förordningen (1987:860) om stats- bidrag till kommunerna för barnomsorg (ändrad senast 1992:113). Bidraget infördes ursprungligen för att stimulera kommunerna att bygga ut barnomsorgen för barn vars föräldrar förvärvsarbetar eller studerar. Efterhand har emellertid bidraget kommit att bli ett direkt stöd till kommunerna. En viss styrning av den kommunala verksamheten har skett genom statsbidragsbestämmelserna. Viktigast är kravet på öppethållande för att bidrag skall utgå för daghem och fritidshem. Inom statsbidragets ram är vissa medel "öronmärkta" för insatser för barn med behov av särskilt stöd och för fortbildning av barnomsorgspersonalen. Även om kommunerna formellt haft beslutanderätten beträffande användningen och fördelningen av dessa har bidragens utformning haft en viss styreffekt. Vidare har statsbidragen till daghem/fritidshem respektive familjedag- hem haft olika utformning. Bidragen till daghem och fritidshem har varit högre vilket sannolikt kan ha haft betydelse för kommunernas val av omsorgsform. Statsbidrag har i princip endast lämnats för etablerade barnomsorgsformer, som definierats på visst sätt. Olika lokala lösningar har därför inte kunnat erhålla statsbidrag. Sannolikt har detta förhållande motverkat en effektivisering av verksamheten. bör dock understrykas att statsbidragsreglerna även utgjort en viss garanti för verksamhetens kvalitet. Kommittén har föreslagit att statsbidraget till barnomsorg skall inordnas i det generella bidragssystemet. Det finns starka principiella skäl för detta. Därmed uppkommer emellertid enligt min mening ett behov av en utvidgad lagreglering av kommunernas ansvar på detta område. En lagreglering är nödvändig för att säkerställa ett tillräckligt stöd för enskilda alternativ. En sådan är också viktig för att skapa förutsättningar för att efterfråga att barnomsorg utanför hemmet skall tillgodoses. Regeringen har redan tidigare aviserat att ett vårdnadsbidrag kommer att börja genomföras . Jag avser att återkomma till regeringen med förslag om såväl en utvidgad lagreglering av barnomsorgsområdet med de syften som ovan angetts, som ett förslag om vårdnadsbidrag. Med hänvisning till vad jag nu har anfört föreslår jag att statsbidraget till barnomsorgen upphör per . 2.2 Bidrag till invandrar- och flyktingbarn i förskolan är avsett att främja hemspråksträning och andra insatser för invandrar- och flyktingbarn. Medlen fördelas av efter ansökan från kommunen och beräknas på grundval av antalet inskrivna invandrar- och flyktingbarn i barnomsorgen för respektive kommun. Bidraget lämnas endast för barn som är inskrivna i förskolan. Ett borttagande av detta bidrag gör det möjligt för kommunerna att finna andra och effektivare verksamhetsformer för att bl.a. organisera en bra hemspråksträning för invandrar- och flyktingbarn. Jag förordar således att bidraget avvecklas och lyfts in i det nya statsbidraget. Med hänvisning till vad jag nu har anfört föreslår jag att statsbidraget till invandrar- och flyktingbarn i förskolan upphör per . 2.3 Bidrag till service och vård Statsbidraget till social hemhjälp, ålderdomshem m.m. inrättades och har stimulerat uppbyggnaden av den öppna äldre- och handikappomsorgen framförallt . Som en följd av äldrereformen har statsbidraget fått en ny konstruktion som innebär att bidrag till kommunerna för service och vård fr.o.m. utbetalas i förhållande till antalet äldre i olika åldersklasser, andelen ensamboende i de högre åldrarna, kommunens glesbygdsgrad och antalet förtidspensionärer. beslutade om den ekonomiska regleringen till följd av äldrereformen (prop. 1990/91:150, SoU25, rskr. I samband med den ekonomiska regleringen överfördes en viss del av den allmänna sjukvårdsersättningen från sjukvårdshuvudmännen till kommunerna. Detta innebär att statsbidraget till service och vård i det närmaste fördubblades. Den ekonomiska regleringen av äldrereformen genomförs med hjälp av fyra regleringsinstrument; den tidigare nämnda förändringen av statsbidraget till kommunerna, skatteväxling, förändring av skatteutjämningssystemet samt ett system för mellankommunal kostnadsutjämning. Målet för den samlade ekonomiska regleringen är att kommunerna för skall ges täckning för de tillkommande kostnader som äldrereformen för med sig. Enbart en förändring av systemen för statsbidrag och skatteutjämning samt skatteväxling mellan huvudmännen är inte tillräcklig för att uppnå målet att kommunerna skall få kostnadstäckning första året efter äldrereformens ikraftträdande. En förändring mot en behovsbaserad resursfördelning bedömdes också kunna innebära vissa omställningsproblem för kommunerna. Systemet med en mellankommunal kostnadsutjämning skall för bidra till att ge kommunerna täckning för tillkommande kostnader till följd av äldrereformen vilka inte täcks genom övriga regleringsinstrument. omfördelas netto ca 1 400 milj.kr. skall systemet ge kommunerna möjlighet att gradvis anpassa sig till en behovsbaserad fördelning av det statliga stödet. Kommittén har enligt direktiven haft i uppdrag att pröva möjligheterna att inarbeta eller avlösa systemet med mellankommunal kostnadsutjämning i ett nytt generellt Kommittén har funnit att det inte finns anledning att särskilt reglera omfördelningseffekter inom en mindre del av den kommunala verksamheten. Jag anser i likhet med kommittén att den särskilda mellankommunala kostnadsutjämningen skall upphöra i samband med att det nya statsbidragssystemet träder i kraft. Jag avser att senare återkomma med erforderligt lagförslag i ärendet.