prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Individinriktade insatser samverkar med ochförstärker det generellt inriktade utvecklingsarbetet. En utveckladrehabiliteringsmetodik är viktig inte minst för att kunna rekrytera personer urde s.k. prioriterade grupperna och andra personer med omfattandefunktionshinder. har också anordnatarbetsträning i reell miljö i form av tillfälliga arbetsplatser. Genomförsäljning av sådana rehabtjänster, där köparen - försäkringskassa, förelag -betalar hela kostnaden, kan satsningar pä utvecklande arbetsplatsertillgodose rehabiliteringsbehov hos breda grupper 6 1992/93. målsättning är dock alt de tillfälliga arbetsplat- Prop. 1992/93:100 serna inle skall överstiga av antalet ordinariearbetstillfällen, eftersom Bilaga 11 rehabtjänsterna inle får inkräkta påden ordinarie verksamheten. On-\struklurcringen frånindustriproduktion till service och tjänster har fortsatt. Ytterligare ca 1 000arbetstillfällen har tillkommit inom tjänstesektorn som enmotsvarande neddragning skelt inom Icgoproduktion. Ca 4 000 personer eller 15 %sysselsätts inom service och tjänster. Förändringen har inneburit enresultatförbättring med ca . I anslagsframställningen sommaren1990 inför budgetårel 1991/92 bedömdes all behovet av merkoslnadsersällningskulle motsvara av lönekostnaden för de arbetshandikappadearbetslagarna vid cn timvolym om . Riksdagenbeslutade (prop. 1990/91:100, bil. 12, bet. 1990/91:AU12, rskr. 1990/91:165) omen merkostnadsersätlning pä . Enligt bokslutet för Samhallgruppenuppgick behovet av merkostnadsersättning /92 till 4 569,6miljoner kronor inberäknat bidrag till fastighetsfonden. Faktureringen uppgicktill 2 mot budgeterat . Som Sverigesstörsta underleverantör har i stor utsträckning drabbats avlågkonjunkturen. 1 förhållande till det förädlingsvärde som budgeteradessommaren 1990 har koncernen tappat . Lönekostnaderna förarbetshandikappade anställda blev . Omstruktureringen tilltjänsteverksamhet och kraftfulla neddragningar på kostnadssidan har dock gjortatt resullatawikel-sen under budgetåret kunnat begränsas lill 150 miljonerkronor. I en skrivelse den 8 december 1992har redovisat slutgiltigt behov av driftbidrag för budgeläret 1991/92.Med en bidragsprocent på av lönekostnaden för arbetshandikappadeanställda uppgår bidraget till 4 , vilket belopp överstigeranvisade medel till driftbidrag, , med . Med förbehåll för godkännande av förslaget(prop. 1991/92:91) om ombildning av SamhaU till aktiebolag, m.m. uppdrogregeringen ål Stiftelsen att förbereda bildandet av etlsärskilt av staten helägt aktiebolag saml, efter godkännande, allbilda elt bolag benämnt . Kammarkollegiet skulle enligtbeslutet fortlöpande underrättas om de ätgärder som vidtogs för alt förberedaoch genomföra bolagsbildningen. Sedan godkänt (bet. 1990/91:AU16,rskr. 1990/91:249) förslaget om ombildning av lill aktiebolag beslutaderegeringen all uppdra åt Kammarkollegiet alt som företrädareför slaten emotla den egendom - i form av preliminära balansräkningar per den30 som tillföll slaten vid sliflelseorganisationcns upplösning.Egendomen skulle därefter av Kammarkollegiet överlämnas som ap-porlegendom tillmoderbolaget . Som likvid för apportegendomen mottog Kammarkollegietför slalens räkning aktier i . har sedanbildat de regionala dotterbolagen. gällande stadgar upphävdes den 1juli 1992 genom gO I en skrivelse den 18 augusti 1992har redovisat uppdraget all för- Prop. 1992/93:100 bereda och bildaSamhallbolagen. I arbetet har ingått att anta bolagsord- Bilaga 11 ning,registrera de nya bolagen, äleranstälia stiftelseorganisationens personal i denya bolagen, ulse nya styrelseledamöter i dotterbolagen m.m. har ocksåutarbetat policydokument och strategier för den fortsatta verksamheten. 1.3 Verksamhetsinriktning /93 t.o.m. våren1994 Riksdagsbeslutet om bolagisering innebar eltgodkännande av väsentliga förändringar för , i stort enligt detframtidsprogram redovisat i rapporten "mot ". Verksamheten kommer att fr.o.m. år1993 internt planeras kalenderårsvis. Tanken är att de nya ledningarna skallarbeta med med utgängspunkt från framtidsprogrammet - "det tredjeutvecklingsskedet mot ". Strävan är bl.a. att fler personermed omfattande funktionshinder skall kunna få anställning, vilket bl.a.förutsätter en vidareutveckling av rehabili-leringsmetodiken inom koncernen.Samhall skall ha de mänga små arbetsplatserna nära människorna, men samtidigtutnyttja stordriftsfördelarna för produktutveckling, inköp, marknadsföring m.m.En fortsatt omfördelning från underleverantörsverksamhet till arbeten inomtjänstesektorn skall ske. beräknas ca 1 000 nyaarbeten tillkomma, främst inom /restaurang, städservice ochhemservice med motsvarande neddragning på tillverkningssidan. Arbetet med"den utvecklande arbetsplatsen" innebär satsningar på såvälindividens utveckling och stödbehov i arbetet som en utvecklande arbetsplats,där den lilla arbetsgruppen står i centrum. Arbetet med övergångar till den reguljäraarbetsmarknaden kräver ökade insatser mot bakgrund av arbetsmarknadsläget ochSamhalls nya mer aktiva ansvar. Bl.a. har ett metodprogram tagits fram ochspeciella resurser avsatts för arbetet med övergångarna. För att klara dels riksdagenslångsiktiga besparingskrav på företagsgruppen, dels delar av detdriftunderskolt som koncernen för med sig frän budgetårel 1991/92 avserSamhall att under verksamhetsåret se över koncernens förelagsindelning vadgäller de regionala bolagen samt starta några affärsbolag. Bl.a, planeras enfusionering av de regionala företagen i resp. , vilketbl.a. ger en kostnadsminskning med ca och utrymme för enbredare kompetens i teknisk anpassning och andra specialistfunktioner samtidigtsom affärsverksamheten stärks. Beslut har fattats om att för produktgruppenKablage inrätta ett särskilt affärsbolag med fullständigt resultatansvar.Utredningar pågår, som kan leda till att ytterligare affärsbolag eller andrakoncerngemensamma samarbetsformer bildas, bl.a. för att hittakoncerngemensamma synergieffekter. 4 Försök med stödpersoner åt arbetshandikappade hänvisar till slutbetänkande (SOU 1992:52) Ett samhälle för alla och förslag från utredningenom åtgärder för 81 att ökaarbetslivets tillgänglighet för människor med svårare funklionshin- Prop.1992/93:100 der. Bl.a. har utredningen föreslagit försöksverksamhet medsärskilda stöd- Bilaga 11 personer vid anställning av handikappade. Samhallanser alt modellen bör prövas och att en försöksverksamhet bör komma tillstånd, där tillhandahäller sådana stödpersoner i samband medövergångar från till arbete på den reguljära arbetsmarknaden. 1.5 Behov av statlig ersättning 1993/94. Fr.o.m. /93 tilldelas medel med ettfast kronlalsbe-lopp i stället för ersättning med en viss procentsats baseradpä lönekostnaden för de arbetshandikappade anställda. har deltidigare "timtaket" blivit ell "golv", som anger ett visstminsla anlal arbetstimmar, som skall erbjudas. Statsmakterna har vidare lagtett besparingskrav pä koncernen, som innebär att slalens ersättning skalltrappas ner, sä att den för budgeläret 1996/97 motsvarar högst lönekostnadenför de arbetshandikappade arbetstagarna saml vissa kostnader förfastighetsfonden. Det dåliga konjunkturiäget har letttill att utfallet för /92 är sämre änden tilldelade merkoslnadsersäll-ningen. Att ta igen detta med en bibehållensysselsällningsnivå och prioriterad rekrytering och dessutom klarastatsmakternas besparingskrav torde inte gä att åstadkomma med en fortsatt lägnivå på orderingången. En utgängspunkt för alt kunna utlova /94 är att en vändning sker i konjunkturen under år 1993.Samhall yrkar även på en engängskom-pensation med avunderskottet på . Enligt koncernens bedömning ianslagsframställningen skulle det med en sädan kompensation vara möjligt attklara det långsiktiga kravet på resultatförbättring. För /94 bedömsbehovet av arbetstillfällen för arbetshandikappade vara fortsatt stort.Koncernen planerar att, trots konjunkturläget, kunna klara , vilket motsvarar ca 30 000 arbetstillfällen. För /94 begärSamhall en ersättning på . Exkl. kostnader förfastighelsfonden skulle detla motsvara en merkostnadsersätlning på avlönekostnaden för arbetshandikappade anställda. Timlönekostnaden budgetåret1991/92 var enligt det preliminära utfallet . För /94beräknas lönekostnaden för de arbetshandikappade arbetstagarna uppgå till , varav utgör löneomräkning. har /93 och 1993/94räknat med en faklureringsökning pä . Varje procentenhets förändring ger ca30 . har räknat med en besparingpå för att följa besparingsprogrammel fram lill 1996/97. Beräknadresultaträkning fiir budgetåren 1992/93 och 1993/94 () Beräknat 92/93 Beräknat Bilaga 11 93/94 Samhallslokaltillgångar i 251 egna fastigheter och 110 förhyrda fastigheter uppgår tillca 1 150 000 kvm. För /94 beräknas avskrivningarna på egnafastigheter till och hyror, räntor samt övriga kostnadertill . Hyresintäkterna beräknas uppgå lill 10,8 miljonerkronor. Nettokostnaden uppgår därmed till . begärersättning för de planenliga avskrivningarna beräknat på ett belopp som liggermellan återanskaffningsvärdet och marknadsvärdet. Av den begärda ersättningenpä för driftskostnader och fastighetsförvaltning avser 50miljoner kronor en uppräkning av bidraget till fastighetsfonden. För /92 har inte uppställts specifikaresultatkrav på Samhallgruppen pä samma sätt som gäller för myndigheter medfleråriga budgetramar. Däremot har redovisat uppnådda resultati fråga om sysselsättningsvolym, övergångar till arbete på den reguljäraarbetsmarknaden samt rekryteringen av sökande från de s.k. prioriteradegrupperna. T.o.m. /92 hade , som dä fortfarandevar en stiflel-seorganisation, en högsta gräns för antalet bidragsberättigadearbetstimmar. Trots minskande orderingång har kunnat upprätthålla ensysselsättningsvolym som i stort sett ligger på den angivna högsta nivån 31,9miljoner arbetstimmar. Också rekryteringen av sökande med vissa mer omfattandefunktionshinder har, som redovisat, legat pä en hög nivå. Antaletövergångar från arbete inom till den reguljära arbetsmarknadenhar minskat under budgetåret, vilket har sin förklaring i det kraftigtförsämrade arbetsmarknadsläget. Likaså har den lågkonjunkturen med minskadorderingång medfört att företagsgruppens ekonomiska resultat blivit någotsvagare än väntat /92. Jag har ocksä noterat att Samhallbolagen nu genomförtämligen omfattande strukturförändringar. Det gäller både branschinriktningaroch organisationstrukturen. Del sker således en minskning av tillverkning ochen mot- svarande ökning av tjänster och service somorganisationsstruklu- Prop. 1992/93:100 ren förändras med sammanslagning avregionala företag, bildande av sär- Bilaga 11 skilda branschföretag m.m. har beslutat (prop. 1991/92:91, bet.1991/92:AU16, rskr. 1991/92:249) om inriktningen av Samhall-bolagens verksamhetsamt om mål och resultatkrav på verksamheten att gälla fr.o.m. budgetåret1992/93. Av redovisning framgår att förelagsgruppen /92 i tillämpliga delar verkade med den senare av riksdagenfastslagna inriktningen. Den pågående omstruktureringen av verksamhetsyftar bl.a. till att minska kostnaderna för verksamheten i enlighet med deekonomiska krav som statsmakterna har ställt på verksamheten. Jag har ocksäkunnat konstatera att når tillfredställande resultat vad gäller de socialamälen för verksamheten. Mot denna bakgrund bör inriktningen av Samhallsverksamhet ligga fasl /94. 2.3 Försök med stödpersoner Vid behandlingen av anslaget till Särskilda åtgärder förarbetshandikappade har jag förordat (avsnitt Särskilda åtgärder för arbetshandikappade,2.5) vissa ändringar av reglerna för lönebidrag så att gesförutsättningar att bedriva försök med stödpersoner. Även vill bedrivaförsök på området. I fräga om ligger en sådan verksamhet mycket nära verksamhetsom redan bedrivs, t.ex. inom s.k. inbyggd verksamhet eller i form av stöd isamband med anställdas övergång till arbete hos annan arbetsgivare. Det voreenligt min mening av stort intresse att försök med stödpersoner bedrevs ocksåav så att alternativa sätt att organisera verksamheten kan prövas. Medde ändringar som genomförts av statens bidrag till finns inga hinderi regelsystemet för en sådan försöksverksamhet i och med att bidraget intelängre grundas på visst antal bidragsberättigade arbetstimmar. Dock börSamhall kunna tillgodoräkna sig den arbetsinsats som stödpersonerna utför närdet gäller att svara mot statsmakternas krav på viss minstasysselsättningsvolym, förutsatt alt stödpersonerna inte är sådana arbetshandikappadeanställda, vars insatser redan inräknats i timvolymen. Ett skäl till detta äratt statens stöd i denna modell lämnas för stödpersonens insats och inte förden handikappade, som i stället uppbär avtalsenlig lön. För gäller ett besparingskrav, som innebär attbehovet av ersättning från staten successivt skall minska , så att bidraget /97 högst svarar mot lönekostnaden för de arbetshandikap pade arbetstagarna samt vissa kostnader för fastighetsfonden. Till följd av besparingskravet har jag gjort en neddragning vid medelsberäkningen med efter pris- och löneomräkning. Jag avser senare alt föreslå regeringen altutbeialningsperioderna för bi- Prop. 1992/93:100 draget lill ändrastill mänadsvisa utbetalningar i förskott i stället Bilaga 11 för som förnärvarande för tvä månader i förskott. Vidare har jag i min medelsberäkningtagit hänsyn till att kostnaderna minskar till följd av att socialavgiften sänksmed . Dock bör få tillgodogöra sig motsvarandekostnadsminskning vad gäller lönekostnader för s.k. direklan-ställd personal.Jag förutsätter vidare att fortsättningsvis själva svarar förförsäkringskostnader för anläggningar m.m. Sammantaget beräknarjag ett anslagpå 4 (- ) för budgeläret 1993/94. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till SamhaUAktiebolag för /94 anvisa ett reservationsanslag på . Bidrag till för vissa skatter m.m. 1992/93 Anslag 1 000 1993/94 Förslag I 000 Anslaget avser medel för betalning dels av vissa skattersom har samband med ombildningen av stiftelseorganisationen , dels av vissa kvarstående skatter som påförts den tidigaresliflelseorganisationen lill följd av reformerad företagsbeskattning. har begärt att anslaget till Bidrag till SamhallAB för vissa skatter skall bibehållas även /94, eftersom vissskattebelastning, som anslaget avser att betala, kan kvarstå från lidigarebudgetär. Frågan om kompensation för ökad skattebelastning förSamhall har behandlats av (prop. 1991/92:91, bet. 1991/92:AU16,rskr. 1991/92:249). Jag tillstyrker förslag att anslag för ändamålettas upp även för /94. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till SamhaUAktiebolag för vissa skatter m.m. anvisa ett förslagsanslag på . Regional utveckling Prop. Bilaga 11 Jag föreslår att medelför regional utveckling för /94 ställs lill regeringens förfogande över följande anslag och tillangivna huvudändamål. Lokaliseringsbidrag m.m. Lokaliserings- och utvecklingsbi- drag (centrala beslul) Lån till regionala investmentbolag Regionalautvecklingsinsatser Lokaliserings- och utvecklingsbidrag (regionalabeslut) Glesbygdsstöd Regional projektverksamhet Täckande av förluster pågrund Infriande av kreditgarantier, av kreditgarantier till företag iglesbygder m.m. Ersättning för nedsättningav Täckande av bortfall av socialavgif- socialavgifter ter Särskilda regionalpoUtiskain- Infrastrukturåtgärder frastrukturätgärder m.m. Teknikspridning m.m. Expertgruppen förforskning Initiering och genomförande av re-om regional utveckling(ERU) gionalpolitisk forskning Kapitaltillskott till enutveck- Främjande av näringslivet i Västnor- lingsfond för Västnorden den Transportstöd Godstransportstöd för norra 1991/92 Utgift 515 768 384 Reservation 1 192 234 311' 1992/93 Anslag 350 000 000 1993/94 Förslag 350 000 000 ' De medel som inte var ianspråktagnagenom beslut uppgick till . I enlighet med beslut om regionalpolitiken ijuni 1990 anvisas medel över detta anslag till följande ändamål: -lokaliserings-ochutvecklingsbidrag som beviljas av Närings-och teknik- Prop. 1992/93:100utvecklingsverket () eller regeringen. -lån lillprivata regionala investmentbolag, -vissadministration, uppföljning och utvärdering av regionalpoliliskt stöd. Jag har redogjort förutfallet av stödverksamheten . Beslut om lokaliseringsbidrag harav och regeringen under /92 fattats för 128 miljonerkronor. Utvecklingsbidrag har beviljats med . Föradministration av det regionalpolitiska stödet har 4,3 miljoner kronorutbetalats till banker och för uppföljning och utvärdering har anslagils 2,0miljoner kronor. Ett lån till privata regionalainvestmentbolag på har beviljats under budgetåret. Tidigareutestående lån till detta ändamäl uppgår till . () uppskattaratt behovet av bidragsmedel för beslut av regeringen och verket /94 kommer att uppgå till . förslagbygger delvis pä en ändrad inriktning av lokaliserings- ochutvecklingsbidragen. Till lokaliseringsbidrag m.m. har för /93anvisats ett reservationsanslag på . Efterfrågan pä lokaliserings- ochutvecklingsbidrag har varit stor . Trots en successivtökad delegering av beslutanderätten till länsstyrelserna har därför medelsbristuppstått på detta anslag. har därför under de senaste budgetårenregelmässigt anslagU ytteriigare medel till detta ändamål på tilläggsbudgettill statsbudgeten. Senast under /92 anslogs säledesyllerligare . Jag anser det angeläget att tatillvara investeringsviljan för att göra det möjligt alt förverkliga allaprojekt som uppfyller villkoren för stöd i regionalpoliliskt prioriteraderegioner. Den nuvarande lågkonjunkturen har dock inneburit att efterfrågan påstöd i samband med investeringar har minskat. För beslul om lokaliserings- ochutvecklingsbidrag m.m., som beviljas av Och regeringen, beräknarjag, motbakgrund härav ett sammanlagt medelsbehov av för deändamål vartill medel anvisas över detta anslag under /94. Jag hemställer att regeringen föreslår att till LokaUseringsbidrag m.m.för /94 anvisa etl reservationsanslag på . Regionala utvecklingsinsatser Prop. 1991/92 Utgift 967 955 436 Reservation 1 130 888' Btiaga 11 1992/93 Anslag 1 000 000 000 1993/94 Förslag 1 012 000 000 ' De medel som vid det senaste inte varianspråktagna genom beslut uppgick till ca , att jämförasmed ca . Genom beslul 1990(prop. 1989/90:76, AU13, rskr. 346) har länsstyrelserna möjlighet att inom engiven ram använda medlen lill av dem beslutade lokaliserings- ochutvecklingsbidrag, till glesbygdsstöd i form av stöd till förelag ochkommersiell service samt till regional projektverksamhet. Under /92 fattadelänsstyrelserna beslut om sammanlagt med följandefördelning mellan ändamålen: Därutöver användes föruppföljningsverksamhet. Länsstyrelserna beräknar i sina anslagsframställningar altmedelsbehovet för regionala utvecklingsinsatser kommer att öka med sammanlagt346 för /94 jämfört med innevarande budgetår. Jag bedömer behovet av regionalpoUtiska åtgärder somfortsatt stort oeh räknar med att insatserna kan genomföras inom ramen för enoförändrad anslagsnivå. Från huvudtitel överförs 12miljoner kronor för särskilda insatser på Oland med anledning av nedläggningenav sockerbruk, varför jag beräknar det sammanlagda medelsbehovettill . Jag har redogjort för utfalletvad gäller det regionalpolitiska företagsstödet och glesbygdsstödet ochinskränker mig nu till att behandla den regionala projektverksamheten. I förra årets budgetpropositionkonstaterade regeringen att projektverksamheten ökat mycket kraftigt och beloppsmässigtuppgick till . Regeringen uttryckte då tveksamhet vadgällde det regional-och glesbygdspolitiska värdet av en del beslut som fattats.Den underströk också kraftigt att medlen för regionala utvecklingsinsatser inteär allmänna länsmedel utan alt projekten bör ha ett tydligt regionalpolilisktsyfte. Under föregående budgetår ökadeprojektverksamheten ytterligare i vo lym till , vilket innebär att närmare hälften av anslaget för regionala utvecklingsinsatser används för detta ändamål. Mot denna bak grund är det än viktigare att medelsanvändningen är effektiv och sker i ett gg genomtänkt regionalpoliliskt syfte. har i uppdrag att ulvärderaden regionala projektverksamheten. 1992/93:100 lämnade våren1992 en första rapport, vilken utgjorde ett av under- Bilaga 11 lagen förde skärpta riktlinjer för verksamhelen som regeringen beslutat om beträffandemedelsanvändningen under innevarande budgetår. Jag räknar med all ur utvärderingsarbetefå ylterligare underlag för ställningstagande lill riktlinjer inför nästabudgetär. Redan nu vill jag dock nämna, attdet enligt min mening föreligger en risk att den i och för sig nödvändigabredden i den regionala projektverksamheten medverkar till attlänsstyrelseraa i många fall har svårigheter ati göra prioriteringar mellanolika verksamheter och sektorer. Jag anser därför att etl mera konsekventbedrivet programarbete bör vara en viktig utgängspunkt för det regionala utvecklingsarbetet.Nägra länsstyrelser har också i sina fördjupade anslagsframställningar påpekatatt inriktningen successivt har förändrats i denna riktning eller att ettsådant arbete påbörjats. Enligt min mening bör projektverksamheten sä långtmöjligt vara förankrad i en väl genomarbetad och genomtänkt strategi. Det bör ankomma på regeringen attäven fortsättningsvis fördela anslaget mellan länen efter de regionalaproblemens svårighetsgrad, och utfärda de föreskrifter som krävs. Jag kommerdärvid bl.a. att understryka behovet av förstärkta glesbygdsinsatser inom ramenför den regionala projektverksamheten och då särskilt åtgärder för kvinnor ochungdomar. Jag hemställer att regeringen föreslär att till Regionalautvecklingsinsatser för /94 anvisa ett reservationsanslag på . Täckande av förluster på grund av kreditgarantiertill företag i glesbygder m.m. 1991/92 Utgift 15 663 507 1992/93 Anslag 1 000 1993/94 Förslag 1 000 Frän anslaget betalas utgifterna för att infria statligagarantier för län till företag i glesbygder och lån till kommersiell serviceenligt förordningen (1990:643) om glesbygdsstöd. Vidare betalas utgifterna föratt infria garantier för lån som har lämnats enligt förordningen (1985:619) omglesbygdsstöd (upphävd 1990:643), enligt förordningen (1979:638) om statligtstöd till glesbygd (upphävd 1985:619), enligt förordningen (1973:608) omstatligt stöd till kommersiell service i glesbygd (upphävd 1980:877) samtenligt förordningen (1976:208) om statligt stöd till skärgårdsföretag ochförordningen (1978:465) om särskilt stöd till lantbruksföretag i vissaglesbygder (upphävda 1979:638). Samtliga länsstyrelser utom de i , Malmöhusoch 89 har inkommit med anslagsframställningar. serna en engagemangsram l.o.m. /94 pä 266miljoner kro- Prop. 1992/93:100 nor. skedde en övergång lill engagemangsram istället för årliga beslutsramar för kreditgarantier till företag i glesbygderm.m. 1984/85:115, AUO, rskr. Engagemangsramen skall successivtbyggas upp tills den uppgår till . Länsstyrelsernas utrymmeför ny kreditgivning skapas dels genom amorteringar av lån med statliga kreditgarantiersom beslutats efter , dels genom den successiva uppbyggnaden aven engagemangsram för resp. län. Förluster till följd av infriade garantierger inte utrymme för ny garantigivning. För tiden fram t.o.m. budgetåret1992/93 är engagemangsramen fastställd till . Ramen bör förtiden fram t.o.m. /94 utökas till . Anslaget bör för nästa budgetår tas upp med oförändratbelopp, . Jag hemställer att regeringen föreslår att 1.medge attstatiig kreditgaranti för lån tUl företag i glesbygder och för lån tillkommersiell service får beviljas i en sådan omfattning att det sammanlagdabeloppet för utestående garantier som beslutats efter uppgårtill högst , 2.till Täckandeav förluster på grund av kreditgarantier tid företag i glesbygder m.m. /94 anvisa ett förslagsanslag på I . Ersättning för nedsättning av socialavgifter 1991/92 Utgift 286 000 000 1992/93 Anslag 530 000 000 1993/94 Förslag 500 000 000 Från anslaget, som disponeras av ,täcks fr.o.m. bortfall av avgiftsinkomster till följd avtillämpningen av lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter. Enligt denna lag skall denprocentsats efter vilken arbetsgivar- resp. egenavgifter sammanlagt beräknas,t.o.m.