prop · GF0316 · 1992-01-01 00:00:00 — Valet av ytterligare stora program bör göras av , med utgångspunkt i det av utredaren framtagna materialet och sedan forskare och forskargrupper inbjudits att inge projektförslag. Det ankommer på att vetenskapligt pröva och besluta om resurstilldelningen till olika delprojekt inom programmen. Vi vill här peka på att det vid remissbehandlingen av betänkandet (SOU 1991: 36) Ny kunskap och förnyelse, har framkommit åtskilliga konstruktiva förslag om angelägna forskningsbehov. Vi förutsätter att både forskarna inom området samt och andra forskningsfinansierande organ tar del av dessa förslag. Utredaren har föreslagit att medel avsätts för fullföljande av den medborgarundersökning som görs i anslutning till val. Den finansieras genom anslag från och de båda kommunförbunden. bör pröva angelägenheten av detta projekt och avsätta eventuellt erforderliga resurser för ändamålet inom ramen för de medel som anvisas för forskning om den offentliga sektorn. Av det belopp som ställs till : s förfogande föreslår regeringen att medel avsätts för att ge Kollegiet för samhällsforskning (SCASSS) i resurser för att utforma ett tema om förnyelsen av den offentliga sektorn i sitt gästforskarprogram. Forskningen vid SCASSS avser grundforskning. kring ett antal teman. Till dessa teman har knutits ett nätverk av svenska och internationella forskare. Man har dessutom ett särskilt De utländska gästforskarna föreläser och har ofta seminarieverksamhet vid de olika universiteten och högskolorna. Verksamheten vid SCASSS finansieras av tillsammans med och . Om verksamheten vid SCASSS ej skulle fortsätta sedan den gällande finansieringen upphört, bör dock även därefter avsätta vissa medel för gästforskare. Utredaren har föreslagit att en professur i statsvetenskap, med särskild inriktning mot offentlig förvaltning, inrättas vid i . Som motiv anförs att sådana professurer finns inrättade vid övriga universitet. En vetenskaplig lärartjänst med denna inriktning saknas i , trots att en omfattande statsvetenskaplig grundforskning om den offentliga sektorn där har bedrivits på hög nivå . Regeringen anser sig inte kunna biträda utredarens förslag i denna del. Detta gäller trots att förutsättningarna för grundforskning inom området vid detta universitet är särdeles goda. Efter det att förslaget framlades har beslutat om nya regler för inrättande av professurer. Enligt dessa ankommer det på att som ett led i sin egen planering bedöma behovet av en professur i statsvetenskap med denna inriktning. Kontakter mellan forskare och praktiker Regeringens bedömning: Olika kanaler bör tillskapas -- dels för att föra ut forskningsresultat till dem som är praktiskt verksamma inom offentlig sektor -- dels för att återföra erfarenheter från förnyelsen inom den offentliga sektorn till det vetenskapliga fältet. Remissinstanserna: Flera remissinstanser tar upp frågan om forskningsinformation och möjligheterna att sprida resultaten från forskningen. Man pekar på behovet av att finna former som säkerställer att forskningsresultat uppfattas som relevanta och som därigenom kan omsättas i den offentliga sektorns utvecklingsarbete. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen delar remissinstansernas uppfattning att det måste skapas kanaler för kontakter och informationsutbyte mellan forskningen och de praktiskt verksamma inom den offentliga sektorn. Denna fråga bör därför särskilt uppmärksammas av , liksom av centra. Samråd bör ske med den tidigare nämnda arbetsgruppen (C 1991: A) som består av företrädare för staten, kommunerna och landstingen. I den skiss till statsvetenskapligt program som bifogas utredarens betänkande betonas vikten av att det kommer till stånd en kontinuerlig dialog mellan forskarna och de som är verksamma i det pågående förnyelsearbetet. Man föreslår bl.a. att det anordnas årliga konferenser där både forskare och praktiker presenterar idéer, projekt och resultat av utvecklingsarbete och forskning. Även i skissen till företagsekonomiskt program påpekas att det kommer att krävas särskilda ansträngningar för spridning av resultaten till dem som deltar i samhällets policyskapande processer. Sådan forskningsinformation kan ges olika former, exempelvis genom att årliga konferenser anordnas med syfte att sammanföra forskning och praktik, att särskilda ansträngningar görs för att popularisera forskningsresultat via professionella tidskrifter med inriktning mot tjänstemän i offentlig sektor och att årsböcker och skriftserier produceras. Vi utgår ifrån att dessa idéer prövas i det fortsatta arbetet. Regeringen anser att förnyelsen av den offentliga sektorn måste bygga på ett kvalificerat utvecklingsarbete och utbildningsverksamhet för att utforma nya arbetssätt, ge verksamheterna en ny inriktning etc. Forskningens roll i utvecklingsarbetet och utbildningen är betydelsefull. Den bidrar inte minst till det förändringsklimat som behövs för att förändringarna skall komma till stånd. Kommunernas, landstingens och myndigheternas utvecklingsarbete bör därför ha en hög grad av forskningsanknytning. Utvecklingsarbetet kan därmed fungera som en länk mellan forskningen och den praktiska tillämpningen Utländska erfarenheter av typen "schools of public affairs" ger talrika exempel på att det på olika sätt går att finna former för en utbildning som inte bara befruktar det praktiska utvecklingsarbetet, utan också ger värdefull näring åt forskningsverksamheten. har beslutat att tillsammans med och ge stöd till ett planeringsarbete vid högskolan i i syfte att tillskapa ett utvecklingscentrum för offentlig verksamhet. Ett sådant centrum bör kunna bli ett för det praktiska utvecklingsarbetet viktigt komplement till de föreslagna centrumbildningarna för grundforskning i och . Det bör kunna fungera som en mötesplats mellan forskare och olika slag av praktiskt verksamma aktörer kring förnyelsearbetet i den offentliga verksamheten. Det bör bl.a. kunna organisera en utvecklingsinriktad utbildning för den offentliga sektorns förnyelse och ge ett kraftfullt stöd åt de offentliganställdas professionella ambitioner. Det bör på ett effektivt sätt kunna förmedla kunskaper som kommer från forskningen. Finansiering från sektorsforskningsorgan Regeringens bedömning: De organ som finansierar sektorsforskning bör inom sina respektive verksamhetsområden undersöka möjligheterna att finansiera forskning med anknytning till forskningsprogrammet. Utredaren: bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Det är i huvudsak de berörda sektorforskningsorganen som har behandlat denna fråga i sina remissyttranden. delar utredarens bedömning. Arbetsmiljöfonden är under vissa förutsättningar som gäller programmens inriktning beredd att överväga bidrag. Några remissinstanser pekar på sektorforskningsorganens möjligheter att utveckla metoder för utvärdering av den offentliga sektorns verksamheter. Skälen för regeringens bedömning: Forskning som rör den offentliga sektorns ledning, styrning, organisation och utvärdering har en sektorsövergripande karaktär. Den ger en generell kunskap som inte är knuten till en enskild sektor. Självfallet bör, som forskningsrådsnämnden framhållit, inom såväl centra som disciplinprogrammen, problem kunna tas upp som har direkt relevans för olika sektorers styrning, förvaltning, och problemlösning. Härigenom skulle den teoretiska och generellt inriktade forskningen kunna få ökad konkretion och verklighetsanknytning och en kritisk sektoriell förvaltningsforskning skulle främjas. Regeringen bedömer att det finns goda förutsättningar för att även sektorforskningsorgan skall kunna ge långsiktigt stöd till de föreslagna forskningscentra. Vi är emellertid inte beredda att föreslå att vissa medel eller viss andel av de medel som disponeras för sektorforskning avsätts för forskning som gäller den offentliga sektorns ledning, styrning och organisation. Den närmare inriktningen och omfattningen av sektororganens insatser måste enligt vår uppfattning vara ett ansvar för de berörda myndigheterna. Uppföljning och utvärdering av forskningsprogrammet bedömning: () och universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) bör få i uppdrag att utvärdera forskningsprogrammet. Utredaren: bör få ett ansvar att följa och utvärdera de båda forskningscentra, de stora forskningsprogrammen och det internationella gästforskarprogrammet. Remissinstanserna: förklarar sig berett att genomföra utvärderingar av det slag som utredaren har föreslagit. Universitets- och högskoleämbetet menar att de föreslagna centra blir en del av det samlade högskolesystemet. Utvärderingen av centras kvalitet faller således inom UHÄ: s ansvarsområde. Skälen för regeringens bedömning: Forskningsprogrammet om offentlig sektor bör enligt vår mening ses i ett sammanhang, även om det är uppdelat på två centra och flera disciplinprogram. Det är därför viktigt att det sker en samlad bedömning av hela satsningen. Vi anser att bedömningen av forskningen bör ske utifrån kriterierna inomvetenskaplig betydelse, vetenskaplig kvalitet, samhällsrelevans, långsiktig kompetensuppbyggnad, mångvetenskaplighet och koncentration inom ramen för fastställda temata. beslut angående omställning och minskning av den statliga administrationen innebär att UHÄ fortsättningsvis främst skall svara för uppföljning och utvärdering av utbildning och forskning inom högskolan. Utvärderingen av centras verksamhet faller därför främst inom UHÄ: s ansvarsområde. Utvärderingen vid berör främst den del av forskningsprogrammet som finansieras av rådet. Eftersom en samlad bedömning av hela satsningen bör ske, är det viktigt att och , utöver att svara för utvärdering av sina respektive delar, också samverkar vad gäller bedömningen av den samlade satsningen. Finansiering av forskningsprogrammet beräknade kostnaderna för genomförande av forskningsprogrammet finns angivna proposition om forskning. Det gäller till att börja med . som avsatts för /91. För /92 gäller ett belopp av . Detta belopp har anvisats under reservationsanslag Utredningar m. m. Det belopp om , som anvisats under anslaget för /91, ingår som en reservation i det belopp som är tillgängligt för /92 (. efter avdrag för mervärdesskatt). I den aktuella budgetpropositionen (prop. 1990/91: 100 bil. 15) förklarade sig regeringen ha för avsikt att återkomma till med förslag om hur dessa medel skall fördelas. proposition om forskning har förordats att . tillförs för /93 för forskning om offentlig sektor, dvs. en total ram om . vid periodens slut. Regeringen förslag i avsnitten 3 och 4 innebär att de medel för forskning om offentlig sektor som finns anvisade för /92 och de medel som beräknas för ändamålet 1992/93, vilka får anvisas i sedvanlig ordning, fördelas enligt följande plan. (I beloppen inkluderas mervärdesskatt.) Högskoleenhet/Ändamål 1991/92 1992/93 1 500 000 4 000 000 / i om offentlig sektor i 1 500 000 4 000 000 , Forskning om offentlig sektor Humanistisk-samhälls- 4 500 000 9 500 000 vetenskapliga forsk- rådet. Disciplinforsk- ningsprogram samt gästforskningsprogram vid SCASSS 7 500 000 17 500 000 Medlen till universiteten bör fr. o. m. /93 anvisas under det under åttonde huvudtiteln uppförda anslaget Samhällsvetenskapliga fakulteterna m. m. Medlen för verksamheten vid centret i bör anvisas till i , som har att svara för den närmare fördelningen, liksom för förvaltningen av medlen i samråd med i . bör anvisas under det under samma huvudtitel uppförda anslaget Humanistisk- samhällsvetenskapliga forskningsrådet. Regeringen återkommer i dessa anslagsfrågor i budgetpropositionen avseende /93. Ärendet till Regeringen föreslår att 1. godkänner att de medel som för budgetåren 1990/91 och 1991/92 har anvisats för forskning om offentlig sektor under trettonde huvudtitelns reservationsanslag Utredningar m. m. fördelas i enlighet med den fördelningsplan som regeringen föreslår (avsnitten 3 och 4). 2. godkänner de riktlinjer för resursförstärkningar för forskning om offentlig sektor avseende /93 som har angetts (avsnitten 3 och 4). Bilaga 1 Utredarens sammanfattning av sitt betänkande (SOU 1991: 36) Ny kunskap Utgångspunkten för utredaren har varit den omfattande förnyelsen av den offentliga sektorn . Förändringar kan förväntas bli ännu intensivare . Förnyelsen skapar ett kunskapsbehov, vilket till en del kan tillgodoses genom befintlig kunskap. Till betydande del behövs emellertid ny kunskap, vilken endast kan genereras i grundforskningen. Utredarens uppgift har därför varit att studera möjligheterna att organisera utvecklingen av ny kunskap -dvs grundforskning vid universiteten -- av relevans för förnyelsen av den offentliga sektorn. Forskning om offentlig sektor har varit ett av statsmakterna prioriterat forskningsområde . I kapitel 2 redovisas utvecklingen inom forskningsområdet, som avgränsas till tre områden, nämligen folkstyrelse, förvaltning och sektorsövergripande aspekter på offentlig problemlösning. Det finns uppskattningsvis ett femtiotal professorer som bedriver forskning om den offentliga sektorn. Den nuvarande forskningen kännetecknas av god spridning på flera kunskapsmiljöer och många mindre projekt. Det innebär att grunden nu är lagd för att kunna gå vidare och göra spetssatsningar. Det pågår en tyst frammarsch av institutionaliserat mångvetenskapligt Det finns ett 70-tal centrumbildningar med 800 -- 900 forskare vid svenska universitet, vilka bedriver mångoch tvärvetenskaplig forskning. Exempel på centrumbildningar med inriktning mot mångvetenskaplig forskning om offentliga sektorn redovisas också från och . Flertalet forskningscentra i har initierats av forskarna själva. Mångvetenskapens utveckling utgör en viktig del av förnyelsen av universiteten. I kapitel 3 ges en kortfattad karaktäristik av förändringar som har skett inom de tre delområdena folkstyrelse, förvaltning och problemlösning . Den aktuella utvecklingen kännetecknas av en förskjutning från kollektivism till individualism samt försök att utveckla en långtgående institutionell autonomi och främjande av olika effektivitetsvärden. Sammantaget synes förnyelsen innebära framväxten av en öppnare och mera pluralistisk enhetsstat. En genomgång av huvuddragen i strukturomvandlingen i det svenska samhället och i förnyelsen av den offentliga sektorn ger en bild av ett samhälle i snabb utveckling där de offentliga styrsystemen har tydliga svårigheter att hantera de ständigt nya villkoren. Problemen har till stor del att göra med den moderna demokratiska välfärdsstatens utmaningar. Vad slags behov av kunskap skapar då förnyelsen av den offentliga sektorn? Behovet av ny kunskap är inte värdeneutralt. Vem som efterfrågar underlaget och vad som efterfrågas är avhängigt bestämda styrningsfilosofier. Den ena betonar styrningskapacitet med ett stort inslag av managementtänkande och marknadssystem. Informationen ska vara till nytta för dem som styr. Uppgiften blir att skaffa fram ny kunskap vilken antas medverka till ett mer effektivt resursutnyttjande. Den andra lägger stor vikt vid styrningsrepresentativitet och brett demokratiskt deltagande. Uppgiften blir att ta fram kunskap som är anpassad till allmänhetens behov av information för att kunna utöva sitt demokratiska inflytande. Utredarens ståndpunkt är att den nya kunskapen bör utvecklas i sådana former att grundforskningens integritet bevaras. I praktiken kan därför forskningsresultaten tjäna båda syftena utan att något av dem i förväg angetts som mål för verksamheten. I kapitel 3 diskuteras även förhållandet mellan forskning och utvecklingsarbete. Vilken betydelse har grundforskningen när det gäller kunskapsanvändningen för förnyelsen av den offentliga sektorn? Utredarens slutsats är att den distinktion som brukar göras mellan grundforskning, tillämpad forskning och utvecklingsarbete inte fångar in de mångskiftande och oberäkneliga former i vilka ny kunskap och nya produkter kommer fram. Omorienteringen och förnyelsen av den offentliga sektorn måste bygga på ett kvalificerat utvecklingsarbete och utbildningsverksamhet för att utforma nya arbetssätt, ge verksamheterna en ny inriktning etc. Forskningens roll i utvecklingsarbetet och utbildningen är mångsidig och viktig. Den bidrar på olika sätt till det förändringsklimat som behövs för att förändringarna ska komma till stånd. Förändrarna eller innovatörerna använder kunskaper och insikter som kommer från forskningen. Utvecklingsarbetet kan därmed fungera som en länk mellan forskningen och den praktiska tillämpningen av kunskapen. Den offentliga sektorns utvecklingsarbete bör därför ha en högre grad av forskningsanknytning. I kapitel 4 diskuteras hur en innovativ och internationellt konkurrenskraftig kunskapsutveckling om den offentliga sektorns förnyelse bäst ska kunna åstadkommas i . En analys av kunskapsförsörjning och kompetensutveckling leder fram till slutsatsen att en tänkbar fördelning av nya forskningsresurser inom området offentliga sektorns förnyelse kan ske efter två dimensioner: koncentration -- spridning, fasta -- rörliga. I kapitel 5 föreslås att de nya forskningsresurserna främst bör koncentreras till ett par mångvetenskapliga kunskapsmiljöer och att vissa resurser bör avsättas för stora forskningsprogram. Härigenom skapas slagkraftiga forskningsenheter som långsiktigt kan ta ansvar för kunskapsoch kompetensutvecklingen. Genom att parallellt stödja stora forskningsprogram ges möjlighet att erbjuda forskare inom hela högskolan möjlighet att delta i kunskapsutvecklingen, liksom att behandla andra forskningsproblem än de som är aktuella vid de mångvetenskapliga forskningsmiljöerna som inrättas. Genom denna kombination av insatser är utsikterna goda för att åstadkomma en innovativ och internationellt konkurrenskraftig kunskapsutveckling. Två nya forskningscentra föreslås skapas i -- i respektive -- vilka får resurser för att organisera tematiskt koncentrerad och mångvetenskaplig grundforskning. Inriktningen ska handla om olika aspekter på styrning (folkstyrelse), ledning och organisation (förvaltning) samt utvärdering (problemlösning). Vid vardera av dessa forskningscentra har valts ut tre övergripande principprogram i dialog mellan utredaren och berörda universitet/högskolor. I föreslås följande teman: Den offentliga sektorn i ett makroperspektiv, Den offentliga sektorns inre organisering samt Den offentliga sektorn och medborgarna. I föreslås följande teman: De offentliga transfereringssystemen, Utvärdering av offentlig verksamhet samt Den offentliga sektorns ledning, styrning och organisation. Det sistnämnda temat skall bedrivas i samarbete med i : Ledning och organisation inom offentlig sektor. Vidare bör () ges långsiktiga resurser för att kunna organisera högst femåriga stora forskningsprogram. De första programmen bör ha karaktär av disciplinprogram i statsvetenskap och i företagsekonomi. Utredaren har initierat två disciplinprogram vilka föreslås bli samordnade med uppbyggnaden av de båda centra och vetenskapligt prövade av . För att ytterligare accentuera programmets internationella dimension föreslås att Kollegiet för samhällsforskning (SCASSS) i ges resurser för att utforma ett tema om förnyelsen av den offentliga sektorn i sitt gästforskarprogram. Dessa gästforskare utgör en nationell resurs och kan tillgodogöras alla universitet i riket. Ansvaret för uppföljning och utvärdering av forskningscentra, stora forskningsprogram och det internationella gästforskarprogrammet föreslås lämnas till . En professur i statsvetenskap, med särskild inriktning mot offentlig förvaltning, föreslås inrättas vid universitet i . Sådana professurer finns inrättade vid övriga universitet. har saknat en sådan professur, trots att omfattande grundforskning om den offentliga sektorn bedrivits . Slutligen föreslås att sektorsforskningsorganen, särskilt statens råd för byggnadsforskning (BFR) och arbetsmiljöfonden (AMFO), inom sina respektive program undersöker möjligheten att finansiera forskning med anknytning till FOS-programmet. Därvid förutsätts att de båda forskningscentra utvecklar ett långsiktigt samarbete med sektorsforskningsorganen på basis av de detaljerade forskningsprogram som ska formuleras. Den närmare inriktningen av de insatser som finansieras av sektorsorgan är emellertid ett ansvar för berörda myndigheter och bör komma till uttryck i deras verksamhetsplanering. Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser som avgett yttrande över betänkandet (SOU 1991: 36) Ny kunskap och förnyelse. , , , Transportforskningsberedningen, Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, Universitets- och högskoleämbetet, , , för byggnadsforskning, , Arbetsmiljöfonden, Arbetslivscentrum, Expertgruppen för regional utveckling, Styrelsen för teknisk utveckling ,, , , , , , , , i , akademikers centralorganisation, , Föreningen samt Beredningen för högre förvaltningsstudier. Yttranden har också inkommit från Kommunforskning i Väst och Västsvenska kvalitetssatsningen. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , statsråden , , , R. , , , G. , , , , , , . Statsrådet anmäler fråga om forskning om den offentliga sektorn. Regeringen beslutar att genom proposition lämna förslag till om forskning om den offentliga sektorn i enlighet med bilagan till detta protokoll. Innehållsförteckning Sid Propositionens huvudsakliga innehåll 1 1 Bakgrund 2 2 Offentlig sektor som forskningsområde 3 2.1 Den offentliga sektorns kunskapsbehov 3 2.2 Forskningens organisation och finansiering 4 2.3 Avgränsning av forskningsområdet 5 3 Mångvetenskapliga forskningsmiljöer 6 4 Disciplinforskningsprogram 9 5 Kontakter mellan forskare och praktiker 11 6 Finansiering från sektorsforskningsorgan 12 7 Uppföljning och utvärdering av forskningsprogrammet 13 8 Finansiering av forskningsprogrammet 14 9 Ärendet till 15 Bilaga 1 Sammanfattning av utredningen 16 Bilaga 2 Förteckning över remissinstanserna 19 Utdrag ur regeringsprotokollet 20