prop · GG037 · 1992-12-31 00:00:00 — Mittförslag: Svenska medborgare som är anställda av svenska trossamfund ellersvenska biståndsorganisationer skall som bosättningstid i Sverigetillgodoräknas tid under vilken de varit utsända till annat land för arbete förarbetsgivarens räkning. För tid gäller detta dock endast omutsändningstiden varat längst . Detsamma skall gälla medföljandefamiljemedlemmar. SlDA:s kontraktsanställda fältpersonal och derasfamiljemedlemmar skall inte tillgodoräknas bosättningstid under utlandstjänstgöringsom är avsedd att vara . Utiedningensförslag: Överensstämmer med mitt utom i det avseendet att utredningenföreslagit att rätten att tillgodoräkna utsändningstiden i utlandet som svenskbosättningstid gäller endast tid . Remissinstanserna:Styrelsen för internationell utveckUng (SIDA) anser att utredningens förslag iallt väsentligt tillgodoser kravet på att arbete i svensk biståndsverksamhetinte negativt skall påverka biståndspersonalens möjligheter till ett gottpensionsskydd. S.k. kontraktsanställd personal bör dock enligt SIDA:suppfattning inte särbehandlas på det sätt som utredningen föreslagit. SIDAutreder behovet av de regler som undantar de kontraktsanställdafrån tillhörighet till svensk socialförsäkringslagstiftning vid arbeteutomlands och anser att, om undantagsregleringen inte slopas, bör den avutredningen föreslagna särregeln för bl.a. missionärer och biståndsarbetareomfatta även kontraktsanställd personal. Föreningensvenskar i världen anser att medföljande makar till personer som är utsända avprivat arbetsgivare inte bör fråntas rätten till folkpension. uppfattning kan särregler för medföljande makar konstmeras så attden medföljande maken ges rätt till folkpension under fömtsättning att denperson som han åtföljer får tillgodoräknas ATP-poäng. Föreningen anser attäven den medföljande maken bör tillgodoräknas ATP-poäng. Föreningen anservidare det angeläget att situationen för lärare vid svenska skolor utomlandsuppmärksammas eftersom en del av dessa inte torde tillgodoräknas ATP-poäng.Slutligen understryker föreningen behovet av information vid utflyttning och tillutflyttade samt av ändringar i den äktenskapsrättsliga lagstiftningen. frikyrkoråd.Svenska och De Fria Kristna Samfundens Råd/SAMRAD finner attutredningens förslag till stor del tillfredsställer de önskemål organisationemahar. De fömtser dock problem vad gäller pensionsskyddet för medföljande makar tillprivat utsända, anställda lärare vid svenska skolor utomlands samt förutländska medborgare med permanent uppehållstillstånd i som arbetarutomlands som missionärer eller biståndsarbetare. Organisationeraa framhållervikten av information till utflyttade om pensioner m.m. Föreningen EnskildaOrganisationers Biståndsinformation pekar på i stort sett samma problem med de föreslagna regleraa som de kyrkliga or- Prop. 1992/93:7 ganisationeraa. Skälenför mitt förslag: Med en utsänd arbetstagare menas en person som sänds ut avsin arbetsgivare för att arbeta för hans räkning i ett annat land. Det fömtsättsatt lönen utges av samme arbetsgivare. Om en arbetstagare sänds ut av ettmoderbolag i det ena landet men anställs och avlönas av ett dotterbolag i detandra landet anses inte utsändning föreligga. Omutsändningstiden uppgår till högst kvarstår arbetstagaren och dennesmedföljande familjemedlemmar under utlandsvistelsen som folkbokförda i Sverigeenligt folkbokföringslagens generella bestämmelser. De skall också enligt denallmänna regeln i 1 kap. 3 § första stycket AFL fortfarande anses vara bosattahär, om utlandsvistelsen är avsedd att vara längst . Samtligautomnordiska socialförsäkringskonventioner innehåller regler om utsändaarbetstagare, som innebär att dessa även under tjänstgöringen i annat landskall omfattas av det utsändande landets lagstiftning. Utsändningstidemavarierar mellan med möjlighet till förlängning. 1 regelomfattas inte medföljande familjemedlemmar av konventioneraasutsändningsregler. Ävenförordning (EEG) nr 1408/71 innehåller utsändningsregler. Från huvudregeln atten person skall omfattas av lagstiftningen i det land där han är anställd görsvissa undantag för utsänd anställd. En sådan person skall fortsätta attomfattas av lagstiftningen i det land varifrån han är utsänd, under fömtsättningatt arbetet i den andra medlemsstaten inte förväntas vara längre än tolvmånader och att han inte sänds ut för att ersätta en arman person som harfullgjort sin utsändningsperiod. Tidsperioden kan förlängas enligt vissaregler. Motsvarande bestämmelser gäller beträffande egenföretagare. Jagföreslår inga särregler för beräkning av bosättningstid för utsändaarbetstagare i allmänhet. Vidutsändning till ett land utanför EES-området med vilket inte ingåttsocialförsäkringskonvention kommer bosättningstid för folkpension inte attkunna tillgodoräknas om utsändningstiden överstiger . Svenska medborgaresom är anställda och avlönade av arbetsgivare i för arbete utomlands iicke konventionsland är dock enligt AFL försäkrade för tilläggspension iSverige. De kan därför även under utlandsvistelsen intjäna folkpension enligtden av mig föreslagna ATP-anknutna beräkningsregeln. Vadnu sagts gäller i princip endast för arbetstagare utsända från avprivata arbetsgivare och de utsändas familjemedlemmar. Bland sådana personeråterfinns bl.a. missionärer och biståndsarbetare, vilkas pensionsskydd jag furmitanledning överväga närmare. I syrmer-het missionärer kan ha arbetat utomlands imånga år. Deras anställnings- och avlöningsförhållanden har varitosäkra. är de i de allra flesta fall anställda av ett svenskttrossamfund och uppbär därifrån årsinkomster som överstiger ett basbelopp,vilket iimebär att de under utlandsarbetet kan tillgodoräknas pensionsgmndande inkomst I regel anställs också medföljande make av trossamfimdet Prop. 1992/93:7och får därigenom samma pensionsskydd inom ATP och folkpensioneringen. Ävenbiståndsarbetare avlönas som regel av svenska biståndsorganisationer - medbidrag från SIDA - på sådant sätt att de under utlandsarbetet kan tjäna inpensionsrätt inom ATP och därmed även för folkpension enligt vad jag föreslår. Sompåpekades ovan kan missionärers och biståndsarbetares anställningsförhållandenlängre tillbaka ha varit annorlunda. Bl.a. kan de ha godtagit att arbeta underdåliga ekonomiska villkor i förvissningen om att de efter återkomsten tillSverige skulle få rätt till i vart fall folkpension. För att de inte skalldrabbas oskäligt av mina förslag föreslår jag för deras del en skyddsregel av iimebördatt den tid under vilken de varit anställda utomlands och som ligger föreikraftträdandet av förslagen, dvs. före , får räknas sombosättningstid i . Detsamma föreslås gälla för de familjemedlemmar sommedföljt den anställde till utlandet. Detkan för en del missionärer och biståndsarbetare finnas behov av en skyddsregelockså för framtiden. Detta gäller i ännu högre grad för medföljande makar i defall då dessa inte anställs av det kyrkliga organet ellerbiståndsorganisationen. Regeln kan utformas efter mönster från rätten för nuaktuella gmpper att uppbära barabidrag vid utlandsvistelse. Bosättningstidföreslås således tillgodoräknas för vistelsen i utlandet under fömtsättning attdenna inte varat än . Dengmpp som skulle komma i åtnjutande av dessa särregler bör avgränsas på iprincip samma sätt som den gmpp som har rätt att uppbära allmänt barabidragunder () än normalt i samband med utlandsvistelse. Det innebäratt reglema om beräkning av bosättningstid i under anställningutomlands skall gälla för missionärer och präster, andra anställda i utlandetav arbetsgivare med kyrklig anknytning samt anställda hos en svensk ideellorganisation med biståndsverksamhet. Vissa krav uppställs vad gällertrossamfundens och organisationemas uppbyggnad. De skall sålunda ha sinstyrelses säte i och i övrigt vara så organiserade att de har stadgaroch revisorer samt avger verksamhetsberättelse. har, förtillämpningen av barabidragsregleraa, i samråd med SIDA upprättat en lista påde organisationer som den uppfyller dessa krav. Denna bör få motsvarandetillämpning såvitt gäller rätten till folkpension. För tiden före den I juli1991 bör SIDA kunna lämna uppgifter om de organisationer som uppfyller kraven. Förtillämpning av särreglema bör också krävas att anställningsavtalet ingåtts iSverige och att det rör sig om arbetstagare som utsänts härifrån för arbete idet andra landet eller dennes medföljande familjemedlemmar. Med familjemedlemmaravses make och bam under . Även den som eljest sammanbor med den utsändeoch .som har varit gift med denne eller har eller har haft gemensamt bambör omfattas av denna särreglering. Till skillnad mot vad som gäller i fråga omrätten till bambidrag föreslår jag att gmppen avgränsas till att avse endastsvenska medborgare. 1 fråga om utländska medborgare är nämligen skyddsbehovet inte likauttalat. De har enligt dagens regler inte någon Prop. 1992/93:7 ovillkorligrätt till folkpension vid återkomsten till utan måste först ha varitbosatta här under en viss kvalifikationstid. Särreglema kommer dock att kunnaåberopas av EES-medborgare som är utsänd från på angivna villkor. Imotsats till vad som gäller i fråga om privatanställda skall den som är utsändav en statUg arbetsgivare enligt 1 kap. 3 § fjärde stycket AFL anses bosatt iSverige även om denna är avsedd att vara längre änett år. Detta gäller också medföljande familjemedlemmar. Den utsände skalltillsammans med sin medföljande familj under utlandstjänstgöringen vara folkbokfördi . Med statligt utsända avses diplomater, i bilateralaprojekt samt övriga statligt anställda som sänds ut under statligt regleradearbetsförhållanden. Till sistnämnda gmpp räknas även FN-observatörer som äravlönade av svenska armén, handelssekreterare samt personer som sänds ut avStatens jämvägar. Eftersomde personer som är utsända i svenska statens tjänst kvarstår som folkbokförda iSverige under utlandstjänstgöringen kommer de enligt den ovan föreslagnahuvudregeln att tillgodoräknas bosättningstid på samma sätt som personer somfaktiskt vistas här i landet. Denämnda särbestämmelserna om bosättning i för statligt anställda och derasfamiljer infördes emellertid med verkan först fr.o.m. den I april 1985.Dessförinnan ansågs de inte bosatta i enligt AFL om utsändningstidenvar avsedd att vara än . De var dock kyrkobokförda i Sverigeenligt då gällande folkbokföringsbestämmelser. Enligt min mening bör de ifråga om rätt till folkpension på gmndval av bosättning få räkna även tidenutomlands före i svenska statens tjänst som bosättningstid iSverige. Några särskilda lagregler i nu berört hänseende behövs inte, eftersomde redan före var kyrkobokförda i och därmed kommeratt tillgodoräknas bosättningstid. 1ett hänseende har i den nu gällande lagstiftningen gjorts undantag frånbosättningsregeln i 1 kap. 3 § AFL vad gäller statligt anställda som sänds tillett armat land för arbete. Regeringen har genom förordningen (1985:73) omundantag från svensk socialförsäkringslagstiftning vid arbete utomlandsföreskrivit att denna bestämmelse inte gäller arbetstagare, som är arvodesanställdaav SIDA för arbete inom det svenska biståndet i ett aimat land, eller derasmedföljande familjemedlemmar. Anledningen härtill är att SIDA begärt att denfältpersonal som är kontraktsanställd för arbete i biståndsland inte skallomfattas av bestämmelseraa. SlDA:s kontraktsanställda fältpersonal och derasmedföljande familjemedlemmar omfattas till följd härav av den allmänna ettårsregeln. Eftersomde personer det här gäller på uttrycklig begäran av SIDA är undantagna frånsvensk socialförsäkring finns anledning att också undanta dem från huvudregelnatt tid för folkbokföring här tillgodoräknas som bosättningstid ifolkpensionshänseende. Såvida de inte på gmnd av konventionsregler helt undantagits från svensk socialförsäkring. intjänarde dock rätt till ATP . De kan således förvärva rätt tillfolkpension enligt den föreslagna ATP-anknutna beräkningsregeln. Bland per.sonkategorinutsända av en statlig arbetsgivare ingår bl.a. av svenska staten anställdpersonal vid ambassader och konsulat utomlands. Dessa är alltså folkbokförda iSverige under utlandstjänstgöringen. Omvänt gäller enligt folkbokföringslagenatt den som tillhör en främmande makts beskickning eller lönade konsulat ellerdess betjäning inte folkbokförs här aimat än om han är svensk medborgare ellervar bosatt här i landet när han kom att tillhöra beskickningen eller konsulateteller dess betjäning. Detsamma gäller personer som är knutna till en rad intemationellaorgan såsom FN, , , och EG. Detta gäller även en sådanpersons familjemedlem eller tjänare. Förordning(EEG) nr 1408/71 innehåller avvikande regler om försäkringstillhörighet förpersoner anställda på ambassader och konsulat samt för EG:s egen hjälppersonal. Mittförslag: I fråga om den ATP-anknutna beräkningsregeln skall för utländskamedborgare gälla att år för vilket erlagts sjömansskatt skalllikställas med år för vilka tillgodoräknats ATP-poäng. Utredning»isförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Förslaget har särskilt berörts endast av , somkonstaterar att förslaget tillgodoser svenska och utländska sjömänspensionsrätt. Skälenför mitt förslag: En som är bosatt i är liksom andra här bosattapersoner försäkrad enligt AFL och skall vara inskriven hos enförsäkringskassa. Detta följer av I kap. 3 § AFL. Sjömännensarbetsförhållanden är sådana att de enligt de generella reglema ifolkbokföringslagen kan vara folkbokförda här i landet och såledestillgodoräknas bosättningstid för folkpension i . Eftersom de därigenomkan intjäna rätt till svensk ATP, har de dessutom rätt till folkpension på gmndvalav den föreslagna 30-årsregeln. Ensvensk som inte är bosatt i är inte folkbokförd och kommer inteenligt huvudregeln att tillgodoräknas bosättningstid för folkpension. Enligtvad jag strax kommer att föreslå (se avsnitt 9.4) kommer emellertid tid undervilken han haft inkomst av anställning som avses i 11 kap. AFL atttillgodoräknas som bosättningstid. Därigenom kommer svenska sjömän som ärbosatta utomlands att tillgodoräknas bosättningstid i för den tid devarit anställda på svenskt handelsfartyg. De tillgodoräknas även pensionspoängför ATP . Utländska sjömänbosatta utomlands och anställda på svenska handelsfartyg omfattas underanställningen av tilläggspensioneringen enligt en 5 1992/93. särskild regel i 1 kap. 3§ andra stycket AFL, som infördes med verkan . Med anställningpå svenskt handelsfartyg likställs anställning på utländskt handelsfartyg somsvensk redare förhyr i huvudsak obemannat, om anställningen sker hos redareneller någon av honom anlitad arbetsgivare. Dessa utiändska sjömän kantill följd härav ha rätt till folkpension enligt den av mig föreslagna ATP-anknutnaberäkningsregeln. Föratt denna beräkningsregel skall i folkpensionshänseende gälla även för tid irmande erhöll rätt till tilläggspension föreslår jag att även år , förvilket en utländsk erlagt sjömansskatt, skall likställas med år förvilket tillgodoräknats ATP-poäng. 9.4 Bosättningstid på grundval av tid med inkomst av anställningeller annat förvärvsarbete Mittförslag: Som bosättningstid tillgodoräknas även tid under vilken en person haftinkomst av anställning eller inkomst av annat förvärvsarbete enligt reglema i11 kap. AFL. Utredningensförslag: Utredningen har föreslagit att tid för vilken tillgodoräknatspensionspoäng för ATP och därmed jämställd tid skall tillgodoräknas sombosättningstid. Remissinstanserna: EndastFöreningen svenskar i världen har uttryckligen berört förslaget ochtillstyrker detta. Skälenför mitt förslag: De flesta försäkrade som har förvärvsarbetat i kommeratt ha rätt till folkpension både på gmndval av bosättningstid och enligt den ATP-anknutnaberäkningsregeln. Det finns emellertid persongmpperför vilka bosättningstid i inte kommer att kunna tillgodoräknaseftersom de inte varit folkbokförda här men som likväl uppburitförvärvsinkomst i eller från en svensk arbetsgivare. Det gäller främ.stsvenska medborgare som är privatanställda utomlands i ett icke konventionslandav en svensk arbetsgivare, svenska missionärer och biståndsarbetare anställdaav svenska trossamfund och biståndsorganisationer samt utomlands bosattasvenska eller utländska sjömän som är anställda på svenskt handelsfartyg. Detkan även gälla svenskar bosatta utomlands som under en del av åretförvärvsarbetar i . För det fall attförvärvsinkomsten för nu nänrnda gmpper varit tillräckligt hög för attpensionspoäng för ATP kan tillgodoräknas, blir de beräUigade till folkpensionpå gmndval av den ATP-anknutna beräkningsregeln. Om inkomsten däremotunderstigit ett basbelopp, tillgodoräknas inte ATP-poäng. Enligt minuppfattning behövs en regel som ger rätt till folkpension även för sådana lågainkomster. Jag föreslår därför att tid under vilken en person som är försäkradför ATP haft inkomst av anställning eller inkomst av annat förvärvsarbete somavses i 11 kap. AFL skall tillgodoräknas som bosättningstid i . Den nu föreslagna regelnblir av betydelse även för den som haft inkomster som överstigit ett basbeloppoch således varit pensionsgmndande för ATP. Den ger nämligen möjlighet attlägga samman den faktiska bosättningstiden med den tid som det förvärvsarbetepågått som gmndat rätt till ATP. Mittförslag: Den som beviljats uppehållstillstånd i som konventionsflyktingoch den som beviljats uppehållstillstånd som krigsvägrare ellerde facto-flykting får, vid beräkning av pension enligt bosättningsregeln, sombosättningstid i tillgodoräknas även då han varit bosatt isitt tidigare hemland eller i annat land i vilket han erhållit tillfälligtskydd. Han tillgodoräknas så stor del av bosättningstiden i hemlandet (eller idet andra landet) som motsvarar förhållandet mellan å ena sidan den tid hanvarit bosatt i från det att han först ankom hit till landet och å andrasidan hela den faktiska tiden från första ankomsten hit. Vid beräkningenbortses dock från bosättningstid i hemlandet för vilken föreligger rätt tillpension från hemlandet. Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt utom i det avseendet att utredningen inskränktden aktuella särregeln till enbart konventionsflyktingar. Remissinstanserna:Försäkringsrätten för , TCO, PRO och tillstyrkerförslaget. Kammarrätten i påpekar att flyktingens möjligheter attförebringa utredning om sina bosättningsförhållanden före ankomsten tillSverige torde vara begränsade samt anser att det föreligger behov av enprecisering av utredningskravet. RFV påpekar att en konsekvens av utredningensförslag blir att en person som vid ankomsten till fått flyktingstatusfår tillgodoräkna sig tiden i hemlandet som bosättningstid oavsett om han vidflykten faktiskt förlorat någon intjänad pensionsrätt eller inte. Detta innebärenligt verket att flyktingen kan komma i ett bättre läge än en icke-flyktingsom kommer till från samma land eller en person som kommer från ettland med inga eller begränsade pensionsförmåner. Statskontoret anmärker att särreglemaför flyktingar kan ge upphov till den typ av dubbla förmåner som utredningensäger sig vilja undvika. SIVkonstaterar att invandringen , bortsett frånden nordiska arbetskraftsinvandringen, alltmer har dominerats avflyktinginvandring från och , där pensionsförmånema är betydligtlägre än i och svåra att överföra hit till landet.Konventionsflyktingar utgör enligt en minoritet () av den flyktingrelateradeinvandringen. Många invandrare från länder utanför EES-området kommer på gmndav de föreslagna nya reglema att i ökad omfattning bli beroende av socialhjälpför sin försörjning. Vidare påpekar att detenda sättet att fastställa konventionsflyk- Prop. 1992/93:7 tingskap är isamband med prövning av en ansökan om flyktingförklaring eller resedokument.Härav följer enligt att endast den som har eller har haftflyktingförklaring eller resedokument kommer att få rätt till förmånligarepensionsvillkor. anser att utredningens förslag att den pensionssökandesjälv skall visa att han är eller har varit konventionsflykting gör detaktuellt för att på begäran av den pensionssökande utfärda intyg om dettidigare konventionsflyktingskapet samt att omfattningen av intygsgivningenuppskattningsvis kommer att bli ett par tusen ärenden . Försäkringskasseförbuiuletifrågasätter om inte de facto-flyktingar och krigsvägrare också bör omfattas avsärreglema och framhåller risken för att dessa annars kommer att missgynnaseftersom långt ifrån alla av dessa har rätt till pension i hemlandet. avstyrker utredningens förslag och förordar istället att allapersoner som lämnat sina hemländer på gmnd av skäl som omfattas av regleraa förasyl och uppehållstillstånd på politiskt humanitära skäl bör få fullafolkpensionsförmåner, dock förenat med samordning med avräkning med pensionsförmånerfrån andra länder. Som motiv anger att ett mycket stortantal personer som är eller har varit flyktingar enligt 1951 årsflyktingkonvention inte har fått erkännande som sådana samt att åtskilliga avdessa inte sökt erkärmande då det inte haft några ekononuska rättsverkningar.Svenska flyktingrådet framhåller vidare att det för stora gmpper personer integår att fastställa om de har beviljats uppehållstillstånd på gmnd avflyktingstatus och att omfattande utrednings- och beslutsomgångar kan bliföljden av att nya rättsverkningar knyts till frågan om flyktingerkärmande.Frågan humvida berörda personer förlorat eventuella pensionsförmåner ihemlandet kan enligt inte bedömas med utgångspunkt frånvilken flyktingrättslig status de fått i . menaratt det vore stridande mot allmän rättsuppfattning att tillämpa nya reglerretroaktivt, i synnerhet som de berörda personeraa fått besked av staten att dei ekonomiskt hänseende likställs med flyktingar och därför inte heller begärtprövning av frågan om flyktingstatus. Skälenför mitt förslag: De förslag till förändringar i folkpensionssystemet som jaglägger fram kommer att innebära ändrade fömtsättningar i pensionshänseende försåväl svenska som utländska medborgare. Utgångspunkten för särregler förflyktingar och liknande gmpper måste därför vara att särreglema skall avse demsom kan antas genom flykten ha gått miste om intjänade pensionsrättigheter ihemlandet och som haft mycket starka skäl att lämna sitt hemland. Såvälkonventionsflyktingar, krigsvägrare som de facto-flyktingar har under vissa fömtsättningarrätt till asyl i . Dessutom kan utländska medborgare eller statslösa fåuppehållstillstånd av humanitära skäl. Uppehållstillstånd får också ges till enutlänning som har särskild anknytning till . Rätt till asyl här ilandet infördes genom utlänningslag. 1992/93:7 Rätten till asylavsåg därvid politiska flyktingar. Den definition av begreppet som gavs i dennalag överensstämde i huvudsak med definitionen i den av FN antagnakonventionen angående flyktingars rättsliga ställning, som omfattar ävenflyktingar som är statslösa. 1 praxis kom emellertid en särskild form avhumanitärt motiverad invandring att utvecklas i anslutning till reglema ompolitisk asyl. Denna omfattade personer som utan att vara flyktingar lämnatsitt land på gmnd av missnöje med de politiska förhållandena där samtmedborgare i krigförande stater, vilka visserligen inte riskerade att utsättasför förföljelse i sitt hemland men där riskerade straff för brott för vilkautlämning från inte fick ske, framför allt militära brott. Dennapraxis lagfästes då bestämmelser om skydd för de facto-flyktingar ochkrigsvägrare infördes i utlänningslagstiftningen. Som de facto-flykting ansesen person som inte vill återvända till sitt hemland på gmnd av de politiskaförhållandena där och som har tungt vägande skäl härför, 3 kap. 1 § 3utlänningslagen (1989:529). Med krigsvägrare avses enligt utlänningslagen enutlänning som har övergett en krigsskådeplats eller som har flytt från sitthemland eller behöver stanna i för att undgå föreståendekrigstjänstgöring. Densom är konventionsflykting har haft mycket starka skäl för att länma sitthemland. Han får genom flykten antas förlora sina pensionsrättigheter ihemlandet. Enligt min mening är det därför rimligt att i folkpensionssystemetinföra bestämmelser som tar särskild hänsyn till konventionsflyktingar.