prop · GG03157 · 1992-12-31 00:00:00 — Ökadkatasttofberedskap är det andra området där UNHCR har utvidgat sin kapacitetUNHCR är ett av de FN-organ sora snabbast och effektivast kan ingripa i en akutkatastrofsituation. Genom beslut 1991 (46/182) ladesgranden för bättre samordning inom FN-systemet vid katasttofer. Redan tidigarehade ett samarbete inletts med FN:s värdslivs-raedelsprograra (WFP) sominneburit att huvuddelen av flyktingaraas livs-raedelsbehov nu tillgodosesgenora WFP. För att öka sin katasttofberedskap har UNHCR även inlett ettsamarbete med svenska FN:sorgan för bistånd åt Palestinaflyktingar (UNRWA) kora tiU för att bisfede palestinska flyktingar sora blivit hemlösa på grand av det arabiskisraeliskakriget . skall egentiigen ligga i Behut menadrainisttationen är , på grand av säkerhetsläget i ,lokaliserad till . UNRWA har fältkontor i sitt verksamhetsoraråde, vilketomfattar , , , och . UNRWAhar kommit att få särskild betydelse för skolundervisningen bland palestinskabara, hälsovård och samhällsservice. TiU skiUnad från UNHCR har UNRWA ingetdirekt mandat när det gäller flyktingaraas rättsliga skydd, raen utövar enviss skyddsfunktion genora sin närvaro i ländema. har nyaflyktingskaror tilUcommit framför allt 1967 då ockuperade , och . De höga födelsetalen har därtill gjort att denna flykiinggrapp, som uppgick tUl en halv raUjon, är raer än fera gånger så stor. har det störste antalet palestinska flyktingar, cirka en railjon. Övriga finns på och i och i . Krisen vid har för- ,, Antalet flyktingar har ökat genora att palesti- Skr. 1992/93:157 nier i återvänt till regionen. Ryktingama har också drabbats ekonoraisktgenom bl.a. ökad arbetslöshet Någon lösning på dette flyktingproblera kanknappast åstecUcomraas så länge Palestinakonfliklen förblir olöst 5.FN:s livsmedelsprogram (WFP) FN:slivsmedelsprogram inrättades som en multilateral kanal förlivsmedelshjälp, undersfeUd FN och FN:s livsraedels- och jordbraksorga-nisation(FAO). WFP:s huvudkontor finns i Röra. Underår 1991 förmedlade WFP livsmedelshjälp till 40 miljoner människor. Drygthälften av WFP:s totala resursmobilisering gällde katasttofbistånd ochflyktingar, en suukt ökande andel i förhållande till utvecklingsbistånd. UNHCRoch WFP har slutit en överenskommelse sora innebär att WFP fr.o.m. den Ijanuari 1992 successivt övertar ansvaret för livsmedelsbistånd tUl flyktingar. Sverigeger ett omfattande bistånd till WFP. Två ttedjedelar av ordinariebidrag lill WFP är bundet till upphandling av livsmedel i medexporlproduktion eller i . Den övriga tredjedelen utgör ett stadgeenligtkontraktbidrag till transportkosmader, administration och arbets-kapilal.Utöver det ordinarie bidraget kanaliserar även extraordinärtlivsraedelsbidrag till flyktingar och katasttofhjälp genom WFP. InomOECD finns en arbetsgrapp för migrationsfrågor, den s.k. WorkingParty on Migration. Grappen rapporterar direkt lill . harsedan starten deltagit aktivt i arbetet Syftet är främst att analyserasambandet mellan migrationen och den ekonomiska utvecklingen i OECD-ländema.Arbetsgrappen har bl.a. initierat etl tteårigt forskningsprojekt, som närraareskall studera vilka effekter de senaste årens förändrade raigration har och kanförvänttis få för berörda arbetsmarknader och för den sociala utvecklingen iut- och invandringsländer. har stött projektet och även vunnit gehörför ett bredare angreppssätt än vad tidigare varit fallet inora . Arbetethar starkt påverkals av den växande insikten om behovet av samordning mellanfrämst invandringsländerna för att påverka bakgrandsorsakema tiUutvandring. InomOECDis rara pågår ett viktigt arbete med att i en årlig rapportsammanstäUa och analysera migradonspolilik och migrationsdate frånmedlemsländema, den s.k. . Arbetet sker i en grapp, som bestårav både forskare och representanter för länderaas regeringar. Den har under år1992 utökats med några länder utenför OECD-kretsen, näraligen. , ,, och Ungem. Även har Skr. 1992/93: 157 underåret inträtt som korrespondent till SOPEMl. Sverigeövertar ordförandeskapet i ESK, den europeiskasamarbets- och säkerhetskonferensen. ESK har endast i mindreutsttäckning ägnat sig åt raigrationsfrågor. Genom sin breda medlemsbas kanESK-processen vara ett värdefullt foram för behandling av migrationsfrågor.ESK-processen är också ett sätt att utöva kollektivt politiskt tryck påmedlerasregeringaraa att fredUgt lösa emiska och andra konflUcter. StetsmmisterCarl BUdt uttalade i sitt tal vid i soraraaren 1992bl.a. att en europeisk ordning måsle etebleras för ett gemensamt ochsolidariskt agerande vid framlida flyktingsituationer i . Under toppmötetdiskuterades raigrationsfrågor för förste gången mer saralat, raen frågomaupptar inte något större utrymme i slutdokumentet från toppmötet I denpolitiska deklarationen erkännes behovet av samarbete och saraordning påraigrationsområdet och raan utttycker även behovet av intemationeUt samarbetei massflyktssituationer. Migrationsfrågomaskall behandlas vid ett ESK-seminarium . ESK samarbetar även raedUNHCR, bl.a. genora att UNHCR deltagit i delegationsresor, tex. till Nagomo-Karabach,anordnade av ESK. 8.Europarådet; Öst/Väst-migralion Europarådetsmigralionskomraitté (CDMG) arbetar huvudsakligen raed frågor rörandeflyktingars och invandrares integration i invandringsländema. Kommitténavslutede sitt mångåriga s.k. Community Relations-projekt omolika aspekter på etniska relationer. Projektets erfarenheter harsammanfattats i en särskild rapport and Elhnic Relations in Europé,som redovisar strategier för att åstedkomma bättte emiska relationer mellanflyktingar/invandrare och den övriga befolkningen. Rapporten har nyUgenöversatts tiU svenska. Isitt fortsatte arbete utgår kommittén från slutsatsema från AvsUcten är att studera och analysera praktiska åtgärder,som vidtegits i medlemsländema för att på olika samhällsområden åstedkoraraafaktisk jämlUchet raellan flyktingar/invandrare och övrig befolkning. Underhösten 1991 arrangerades sålunda serainarier rörande invandrarfrågor inorapolisutbildningen och arbetsmarknadsutbildning för flyktingar och invandrare. Kommitténkommer att arrangera den femte europeiskamigrationsrainisterkonferensen. 1992/93: 157 Europarådetsexpertkomraitté för asylrätlsliga frågor (CAHAR) raöts regelbundet två gångerper år. En av de viktigaste uppgiftema för kommittén är att ge deltegamaraöjlighet alt utbyta erfarenheter och inforraera varandra ora för-ändriijgarav den asylrättsliga lagstifmingen i respektive land. har bl.a.frågan om mouagandet av asylsökande vid intemationeUa flygplatser diskuterats. Ijanuari1991 höUs en rainisterkonferens i regi (iraraigrations-ministtama)i om raigration från Öst- (x;h . Ministtar från såväl väst somöst deltog. Konferensen antog en deklaration med rekommendationer soratillvaratog såväl raottegande västländers som öststatemas intressen. Föruppföljning av konferensen tillsattes en grapp av ""från alla deltegande länder, den s.k. Wiengrappen. Denna är administtativt löstknuten till Wiengrappen tillsatte i sin tur tte arbetsgrapper varitre äranen skulle behandlas; personers fria rörlighet ochimmigrations-konttoll, biståndsfrågor, inklusive temporära arbelskraflskvoter,särat information, dvs. information i öst om imraigraiionsregler,arbetsmarknad, bostadsförhållanden m.m. i väst VidWiengrappens senaste raöte i septeraber 1992 överenskoras att arbetet, soradet nu koramit att utformas i grappen, skulle fortsatte i arbetsgrap-pema förvisurapolitik, asyluttedningsprocedurer och information. kommerarbetet i Wiengrappen att sararaanfattas och ttoligen avslutas med ettöverlämnande av frågoraa till andra organ. Frärast knyts förhoppningen tiU deneuropeiska säkerhets- och samarbetskonferensen (ESK). Denfria rörligheten för personer är en av EG:s grandläggande fyra friheter vidsidan av fri rörlighet för varor, tjänster och kapitel. Dessa fyra friheterutgör tillsamraans grandpelama i den inre raarknaden. Målet för EG-arbetet har,sedan antogs , varit att fullt ut genoraföra den friarörUgheten på alla oraråden fr.o.m. . Sverigeblir del av vad gäller den fria rörligheten för person när ttäder i kraft Att avtalet omfattar denna frihet är enbetydelse full nyhet i EFTA-länders relationer till EG. EES-avtelet innebär att EES- medborgare får rätt att fritt flytte mellan de avtelsslutende ländema för attte anställning, sterte egen verksamhet studera, bo och leva - enligt ett för hela EES gemensamt regelsystem. En gemensam arbetsmarknad skapas och raed borgare i EG- och EFTA-ländema får rätt att utan krav på arbetstillstånd ta - arbete var sora helst inomhela Reglema innebär förbud raot Skr. 1992/93: 157diskriminering på grand av nationalitet när det gäller sysselsättning, lön,arbetsvillkor liksom sociala och skatleraässiga förmåner m.m. Den fria rörlighetenomfattar också famUjemedlemmar. Regeringensproposition (1991/92:170) om EES antogs men avtaletsikraftttädande den komraer, som en följd av det negativaresultetet av den schweiziska folkomrösmingen, att skjutas upp något Avskaffandetav de inre EG-gränsema EG-arbetetmed den fria rörligheten för personer och genoraförandet av den inre raarknadenorafattar också avskaffandet av de inre EG-gränsema. Gräns-konttolUrågorregleras inte i cx;h är således inte delaktigt i detarbetet. Avskaffandet av de inre gränskonttollema inora EG aktualiserar behovetav att stärka de yttre gränskontrolleraa och att samarbeta påimmigrationsorarådet och brottsbekämpnmgens område för att upprättiiåUa en högsäkerhetsnivå. Syftet raed arbetet med dessa "kompensatoriska åtgärder äratt raotverka att avskaffandet av EG:s inre gränser kunde få en negativ verkani förra av ökad terrorisra, illegal invandring, narkotikasrauggling och annangränsöverskridande brottslighet Dessa altemativ till gränskontroller kan tex. varaatt EG-länderaa uppträder på ett geraensarat sätt gentemot medborgare frånicke-EG-länder (konttoll vid EG:s yttte gräns) eller former för samverkanmellan raedlemsstetemas adiuinisttationer saml uppbyggnad av datanät ochdatebanker. Måletau avveckla personkontrollerna vid de inre EG-gränsema har sin grand iRomfördraget raen det är EG:s raedlerasländer som har kompetens ifråga ora lagstifming, dvs. immigrations- och gränskontrollfrågor i fråga ompersoner Ugger utenför EG-rätten. Ett omfattande arbete har sålunda bedrivitspå mellanstetiig nivå inom EG vilket bl.a. lett fram till tvåkonventionstexter. Den förste behandlar vilket som är ansvarigt för atthandlägga en asylansökan (s.k. ) och den andra EG:s yttte gränskontroller.Dublinkonventionen har hittUls ratificerats av endast fyra länder raen beräknasttäda i kraft . Yttte gränskonttoll-konvenlionen är ännu inteundertecknad på grand av en tvist mellan och omGibraltar. En ttedje konvention ora ett europeiskt inforraationssystera (EIS)är under utarbetande. EIS skaU koraplettera det två tidigare konventionema ochmöjliggöra det inforraationsutbyte meUan länder som föratses i dessa. EG:simmigrationsministtar har färdigställt ett förslag tUl paraUellkonvention tiUDubUnkonventionen. bestärades att tUlträde skulle erbjudas iförsta hand EFTA-kretsen. Texten lämnades över informellt till i juni1992 men förhandlingar om tillttäde kan inte starta innan alla EG:s raedleramarratificerat . har utU7ckt sitt inttesse förförhandUngar med EG. 1mars 1992 tillsatte regeringen en interdepartemental arbetsgrapp med uppgifiatt utteda frågor rörande gränskonttoller inför de kommande förhand- Ungarna ora svensktraedlemskap i första delrapport föreligger, inne- Skr. 1992/93: 157hållande en lägesbeskrivning vad gäller arbetet inom EG raed gränskontrollemasavskaffande. Arbetet fortsätter med en reviderad rapport som torde kunnaföreligga om konsekvensema för svensk del av ett EG-medlemskap. VidEG:s stetschefraöte i Maastticht skrev man för förste gången inimmigrations- och flyktingpoUtiska frågor i Rorafördraget. Viseringsfrågoma fördessålunda in under EG-kompetens i Artikel lOOc av den reviderade Roratraktatensamtidigt som grunden lades för fortsatt raellanstatiigt arbete, under den s.k."tredje pelaren", vad gäller asylfrågor, invandringspolitik (x;hvisst poUsiärt samarbete. umebär att det mellanstetiiga arbete i vilketman bl.a. arbetet fram de två ovan nämnda konventionema förs in i den"ttedje pelaren" tillsammans med bl.a. polisiära frågor ochsäkerhetsfrågor. Unionsfördragets"tredje pelare" har en något annan rara än de frågor sora stiktfaller under Romttaktaten i det att både EG-komraissionen och medlemsstatemahar initiativrätt En nyhet för det meUanstatiiga arbetet sora EG-ländematidigare ägnat sig åt på dette oraråde är att det nu finns en möjlighet att, omraan så önskar, föreskriva i konventionema att EG-dorastolen har rätt att toUcaoch slite tvister vad gäller tiUärapningen. Dessutom skall Europaparlamentetregelbundet informeras och konsulteras i dessa frågor. Föratomde delar sora fördes in f Roraförcfraget så antog EG:s stetschefer också enrapport från iraraigrationsministtama om att starte förberedelser för enharmoniserad invandrings- och asylpolitUc och ett arbetsprogram lades fram.Ministtama kommer enligt arbetsprogrammet att fatte beslut i böijan av . Engång under varje EG-ordförandeskap hålls möte angående immigrationsfrågor påministemivå. Vid dessa möten har status som s.k. "likasinnatland", vilket innebär att den svenska ministern inbjuds till ettinformationsmöte sora hålls efter det att EG:s rainisttar avslutet sina överläggningar.En redogörelse för beslut och dylikt ges av EG:s trojka, dvs. nuvarande,föratvarande och bUvande ordförande i , och synpunkter förs frara från svensksida. Parallelltraed EG:s arbete har , och Benelux-ländema slutit det s.k.Schengenavtalet ora avskaffandet av dessa steters inre gränser. Avtelet kansägas vara svaret på EG:s ursprangssteters önskan att ytterligare fördjupasaraarbetet vad gäller avvecklandet av de inre gränsema sora dittiUs förlupitrelativt långsarat Schengen har varit, och är fortfarande, en motor eUer ettslags "laboratorium" för EG-arbetet på dette oraråde. Avtalethar undertecknats av , , , Neder ländema, , , och och senast av den r/- Ijuni 1990 undertecknades Schengen-avtalels Skr. 1992/93:157 tillämpningskonvention som med sina 142 paragrafer lägger granden för detpraktiska genomförandet av aweckUngen av de inre gränsema. Såvitt nu kanbedömas ttäder tiUämpningskonventionen i kraft tidigast andra halvåret 1993.Schengenavtalets tiUämpningskonvention innehåller bestämmelser om avskaffandetav alla personkonttoller vid de inre gränsema. Dessa kompletteras av en långrad s.k. kompensatoriska åtgärder (x;h många av dessa är desamraa ellerliknande dera man komit frara tUl i EG-arbetet Eftersom inte aUa EG-länderdeltar i Schengen så inställer sig frågan hur EG och Schengen förhåller sigtill varandra. Det faktura att inte alla EG-stater delter i Schengen tordekorapUcera impleraenteringen av avtalet 10.De informella konsultationerna mellan 16 länder i , ochAustralien Underåret har arbetet i de s.k. 16-landskonsultetionema gått vidare. Grappenorafatter nu AusttaUen, , , , , , ,, , , , , , , USAoch . UNHCR och IOM delter som observatörer. Konsultationernas koordinerandesekretariat är adrainistrativt knutet till UNHCR och leds av svensken . Konsultetioneraahar arbetet särskilt med metodfrågor om hur raan i vissa regioneroch flyktingsituationer kan saraverka mellan steter för att få varaktigaförbättringar, s.k. "country assessment approach". Vidare har ettantal värdefulla seminarier kring vissa specifika migrationsproblem, bl.a.Ghana, Sri Länka, hållits Inom konsultationernas ram anordnas vidareexpertserainarier avsedda att bidra tUl förbätttad och snabbare asylprövning. Ettplenarmöte inom ramen för konsultetioneraa hölls i ijuni 1992. IntemationalOrganization for Migration (IOM), med säte i gnmdades . Dessverksamhet besfer av rådgivning till regeringar i migrationsfrågor,utbytesprogram, praktikprogram, frärajande av återvandring särat ttansport avflyktingar och raigranter. Transportverksaraheten har varit särskiltorafattande och har ofte skett i samarbete med UNHCR. Efteratt ha haft observatörsstetus är fullvärdig medlem sedanden . Medlemskapet ger möjlighet att ta aktiv del iorganisationens olika verksaraheter särat i den organisationsöversyn sorapågår. har haft ett praktiskt inriktet samarbete medIOM avseende ttansport till av kvotflyktingar, ra.fl. och från Sverigeav ålervandrare. harIOM spelat en mer aktiv roll än tidigare i anslutning till diskussionerna om nya strategier för att hantera växande raigrationssttöramar. IOM bör kunna utgöra ett korapleraent tiU UNHCR. 12.Det bilaterala migrationssamarbetet Skr. 1992/93: 157 Detbilaterala samarbetet på raigrationsområdet mellan och byggerpå en lång tradition. Riktiinjer för samarbetet antogs och ses förnärvarande över inom resp. regeringskansli. Förhållandenaför fmska uivandrare i berörs i flera olUca sararaanhang, t.ex.finsk-svenska utbildningsrådet och inom den svensk-finska arbetsgrappen rörandede finskspråkiga invandrarnas situation inora den svenska hälso- och sjukvårdensamt (). Debaltiska stetema har efter självständigheten börjat bygga upp egnaraigra-tionsrayndigheter. Kulturdeparteraentet (x;h har haftkontakt frärast med den estniska raigrationsmyndigheten, med viUcen ettsamarbete för UtbUdning och utbyte av information inletts. bedriversedan våren 1992 etl projekt i syfte att stärka den rättsliga infrastrakturen iRumänien. Arbetet är inriktat på de delar av den ramänska statsförvaltningensora är verksamma inom raigrationsorarådet och syftar ytterst tiU att stärkaden inhemska befoUcningens förttoende för sina rättsliga institutioner.Projektet drivs i form av utbildningsinsatser och studiebesök i ochkontaktskapande insatser i förhållande till svenska rayndigheter ochrättsvårdande organ. Projektet kommer att utvärderas och avslutas under år1993. Denordiska regeringamas samrådsgrapp i flyktingfrågor (NSHF) har under år 1992hållt fyra ordinarie raöten och ett särskUt raöte raed anledning av situationeni f d. . har innehaft ordförandeskapet. Vidde ordinarie mötena har bl.a. avsatts tid för diskussioner med UNHCR:s nordiskarepresentant samt IOM. I grappen har under åretbl.a. diskuterats frågan om samverkan och samråd avseende mottegande avflyktingar, rättslig bedömning m.ra. i möjliga massflyktssituationer. Inomramen för samrådsgrappens verksarahets-oraråde och mandat har vidare samordningoch saraverkan skett avseende de nordiska ländernas insatser för att stödja enekonomisk cxh demokratisk utveckling i såväl Baltikura sora . Sverigeinnehar ordförandeskapet för . Det nordiskautiänningsulskottet, sora priraärt ansvarar för övervakningen av hur dennordiska passkonttoUöverenskoraraelsen tUlämpas, har regelbundna samrådsraötenraed förettädare för de nordiska utlänningsmyndighetema. I dessa raöten delter även represententer för berörda Skr.1992/93: 157 departement s.k. nordiska migrationsgrappen, som organisatoriskt hör till nordiskaministerrådet behandlas frågor om saraarbete mellan de nordiska länderaa oraintegration av flyktingar och invandrare. Grappen ter på dette orarådeinitiativ tiU cx;h driver ett antal olika geraensamraa projekt för erfarenhetsutbyteoch raetodutveckluig. Blandprojekten kan nämnas serainarier för och raed invandrarkvinnor, ett projekt oranordiska erfarenheter av "kriscentta" för invandrarkvinnor och ettprojekt rörande raottegande av tortyroffer. På arbetmarknadssidan har nyligenavslutets ett projekt ora arbetsraarknadspoUtiska insatser för flyktingar. 1ett annat pågående projekt studeras arbetsplatsens funktion sora raötesplatsmellan invandrare och värdbefolkningen i de nordiska ländema. Ett projekt orainvandrare sora entreprenörer koraraer att sterte . Under hösten1993 koramer grappen att arrangera ett nordiskt migrationsforskar-serainariura. Vidsidan härav förekoraraer orafattande kontakter meUan ochmotsvarande myndigheter i Danraark, och . Ettslort anlal mteraationella frivilligorganisationer är aktiva inora såväl flyktingbiståndetsom det asylrättsliga området Ensamraanslutning av europeiska frivilliga organisationer (ECRE) har tidigarepresenterat ett flyktingpolitiskt prograra för , vilket har diskuteratsinom ramen för det nordiska och det europeiska saraarbetet särat inora UNHCR. IntemationalCouncil of () är en sararaansluming av frivUligaorganisationer med säte i . Av de intemationella frivilUga organisationersom raottar svenskt stöd kan fraraför aUt tre nämnas: () är formellt en schweizisk organisation och arbetarefter principema i Genévekonventionema (den grapp av avtal som gällerbehandlingen av sjuka, sårade, krigsfångar och civilpersoner under krig). ICRCisarbete omfatter skydd och bistånd till krigsfångar och civila interaerade, intemflyktingar,efterforskning av saknade personer, förmedling av farailjeraeddelanden säratinformationsspridning om Genévekonventionema och nuraera också materieUtbistånd till nödlidande. bidrar raed eu mindre bidrag till ICRC:sreguljära budget samt tiU katestrofinsatser. Innevarande år har hittiUsbidragit raed tiU ICRC:s katasttofverksamhet Kyrkomasvärldsråd (WCC) får tUlbaka SIDA-raedel för verksarahet somfrämst orafattar insatser för att främja skyddet av de mänskliga rättigheternasamt även till viss del social verksamhet /92 bidrog med 10miljoner kronor tUl WCC vilket tiU största delen kanaliserades tiU kyrkUgaorganisationer i . () har raottegit bidrag från Skr. 1992/93:157 SIDA för stipendieprogram för flyktingar i . Bidrag utgår även tiUutbildningsprojekt i samt till stipendieverksamhet för sydafrikaneri och för sydafrikaner sora lever i exil i andra afrikanska länder.För 1991/92 utgick ett svenskt bidrag ora tiU Latinamerikaoch till . I takt med demokratiseringsprocesseri dessa områden kan bidragen komraa att ändras och eventuellt minskas. VII De svenska frivilhgorganisationernas roll Flerasvenska frivilligorganisationer är aktiva inom invandrar-, flykting- ochbiståndspolitiken. På centtal nivå samlas de störste organisationema i ett flyktingpolitisktråd, som är knutet till och leds av statsrådet. I rådetingår ledamöter från Amnesty Intemationals svenska sektion, Advokatsarafund,Rädda bamen. församlingsnämnd, Svenskaröda korset och frikyrkoråd. Dessutora ingår representanter frånberörda rayndigheter, riksdagspartiema. och flyktingmouagningar (RIB) och UNHCR. /92 har haft tte samraan-ttäden. Rådetfungerar som ett samrådsorgan i olUca flyktingpolitiska frågor. Bl.a. kalladesrådet sararaan för diskussion och information med anledning av denflyktingsituation som uppsfett till följd av konflUcten i f d. . Soratidigare närants tillsatte regeringen i raars 1992 en uttedning, sora skall seöver mottegandet av asylsökande och flyktingar. I uppdraget ingår bl.a. hur frivUligorganisationemakan få en ökad roll för att permanent driva förläggningar och andra forraer avboende och verksamhet för asylsökande. Enviktig roll spelar också invandramas och flyktingamas egna organisationer. Detgäller både de organisationer sora representerar arbetskraftsin-vandrama och deraed många flyktingar bland sina medlemraar. Dessa organisationer gör värdefiUlainsatser inom flyktingmottegandet och i vissa faU för att underlätteåtervändande tiU hemlandet FrivUligorganisationeraaspelar också en viktig roU i det intemationella flyktingbiståndet Genominsamlade medel och SIDA-anslag medverkar de i många av de intemationeUaflyktingprogrammen. Härnedan följer de svenska frivilligorganisationemas egna redogörelser för verksamhelen. Amnesty Internationalssvenska sektion Skr. 1992/93: 157 AmnestyIntemational (Al), sora finansierar sin verksamhet hell utan stetiiga medel,motsätter sig att personer sänds från ett land till ett annat där risk finnsatt de blir samvetsfångar, utsätts för tortyr, döras till döden, avrättas eller"försvmner". Mot denna bakgrand disttibueras fortiöpande aktuell dokumentetionom situationen bettäffande mänskliga rättigheter till berörda myndigheter,organisationer Ijuli1992 vände sig AI tiU regeringen och kritiserade avvisningsbeslut för en grapp peraanersora ansågs ha verkat för Sendero Luminoso.