prop · GF03125 · 1992-01-01 00:00:00 — Till grund för nämnda beslut ligger att medelsansvisningarna bl.a. inkluderar kompensation för mervärdesskatt och att mervärdesskatten, enligt tidigare beslut av , skulle sänkas inför . har i en skrivelse till regeringen konstaterat att företrädare för regeringen uttalat att mervärdesskatten inför årsskiftet kommer att sänkas endast i ett begränsat antal fall. I övriga fall skall den behållas på nivån . För rundradioverksamhet på Radio-koncernens område betyder det ett ytterligare behov av TV-avgiftsmedel för om 7,6 milj.kr. Av beloppet hänför sig 2,4 milj.kr. till investeringar och 5,2 milj.kr. Om inte kompenseras för ökningen av mervärdesskatten kan konsekvenser för Radiokoncernens programverksamhet inte undvikas. har mot denna bakgrund hemställt att verket på grund av merkostnader förorsakade av icke förutsedda kostnader för mervärdesskatt, av TV-avgiftsmedel anvisas ytterligare 7,6 milj.kr. för rundradioverksamhet för . Föredragandens överväganden svarar på statens uppdrag för distributionen till allmänheten och för insamlingen av Radio-koncernens program. De TV- TV-avgiftsmedel som anvisas för detta ändamål beräknas täcka verkets självkostnader. Mot bakgrund av att kostnadsförutsättningarna genom de ändrade reglerna för mervärdesskatt har förändrats efter det att fattat beslut om medelstilldelning för , tillstyrker jag att erhåller kompensation för sådana merkostnader. Där- igenom undviks återverkningar i fråga om utsändning av Radio-koncernens programverksamhet. Sammanlagt bör anvisas ytterligare 7,6 milj.kr. Av medelsökningen bör 2,4 milj.kr. tillföras posten för investeringar och 5,2 milj.kr. posten för driftsmedel. Den sammanlagda medelstilldelningen för blir därmed 611,4 milj.kr., varav 189,8 milj.kr. avser investeringar och 421,6 milj.kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att godkänna förslaget till reviderad medelsberäkning för investerings- och driftskostnader för . Invandring m.m. [2] D 2. Förläggningskostnader I prop. 1991/92:100 bil.12 redovisades i vilken utsträckning det skulle kunna vara möjligt att minska invandrarverkets förläggningskapacitet under budgetåren 1991/92 och 1992/93. Under vissa förutsättningar skulle antalet belagda platser kunna bringas ned till ca 16 000 vid utgången av innevarande budgetår. Det stod redan då klart att den stora ökningen av antalet asylsökande från främst de jugoslaviska delrepublikerna skulle omintetgöra den snabbare avvecklingsplan invandrarverket tidigare hade avsett att arbeta efter. I propositionen redovisades också att invandrarverket skulle redovisa förnyade bedömningar av förläggnings- situationen och eventuellt därmed förknippade anslagskonsekvenser. Jag vill nu återkomma till denna fråga i vad avser anslagskonsekvenserna för innevarande budgetår. fanns genomsnittligt 27 000 belagda platser i invandrarverkets olika förläggningsformer. hade beläggningen stigit till 28 700 personer. Ökningen fortsatte under vårvintern 1992. var man sålunda uppe i 30 500 belagda förläggningsplatser och beräknas ökningen kulminera med en beläggning på ca 32 500 platser. Enligt invandrarverkets bedömning skulle belastningen sedan kunna komma att successivt sjunka så att man är nere i drygt 29 000 platser. Förutom att förläggningarna har fått ta emot jugoslaviska asyl- sökande, vars ärenden utreds men där invandrarverket avvaktar med själva besluten, upptas alltjämt många förläggningsplatser av personer som av invandrarverket redan fått avslag på sina asylansökningar och därefter överklagat besluten hos regeringen och fortfarande väntar på beslut, numera från . Dessa överklagandeärenden har inte gått att avgöra i samma takt som de kommit in, vilket resulterat i stora ärendebalanser först hos regeringen och därefter utänningsnämnden, vilket medfört långa förläggningsvistelser för de asylsökande. Huvudparten av de överklagade asylärendena prövas av den då inrättade som också fått överta regeringens tidigare balanser. Ärendehanteringen har snabbats upp och som en effekt av detta lättar successivt trycket på förläggningarna. Mot bakgrund av den nu redovisade situationen beräknar jag att förläggningskostnaderna under innevarande budgetår kommer att överstiga anvisat anslag (1 954 milj. kr. exkl. mervärdeskatt) med 1 376 milj. kr. Jag vill anmäla att anslagsförbrukningen beräknas minska med ca 800 milj. kr. under det anslag - Ersättning till kommunerna för åtgärder för flyktingar m.m. - varifrån kommunerna genom statsbidrag får kompensation för sina mottagningskostnader för sådana flyktingar som lämnat förläggningssystemet. Den beräknade anslagsbesparingen är en följd av att utflyttningarna från förläggningarna fördröjts under innevarande budgetår och att därmed behovet av att utge statsbidrag till kommunerna minskat. Hemställan Jag hemställer att regeringen föreslår att till Förläggningskostnader på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /92 anvisa ett förslagsanslag på 1 . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Föredragande: statsrådet . Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för /92 [1] A 3. Utredningar m.m. I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna rubrik anvisats ett reservationsanslag på . Den ingående reservationen under anslaget uppgick till . Av reservationen utgörs av externt tillförda medel som inte längre disponeras. Från anslaget finansieras bl.a. vissa råd och delegationer m.m., övriga kommittéer samt särskilda utredningar inom verksamhetsområde. beslutade (prop. 1991/92:69, NU10, rskr. 92) att bemyndiga regeringen att sälja statens aktier i vissa i propositionen angivna företag samt att godkänna de riktlinjer för försäljningen som anges i propositionen. I samband med försäljningen och ägarspridningen uppkommer vissa kostnader för ägaren staten. Regeringen har i budgetpropositionen 1992 beräknat medel för detta för /93. Redan under innevarande budgetår uppkommer dock vissa kostnader för denna verksamhet. Regeringen tillkallade en med högst nio ledamöter (dir.1992:1) med uppdrag att till regeringen yttra sig i vissa ärenden som hänskjuts till den av berört statsråd. Kommissionen omfattas av kommittéförordningen och kostnaderna skall belasta anslaget Utredningar m.m. under denna huvudtitel. Utredningsverksamheten för övrigt inom har också blivit mer omfattande och kostnadskrävande än vad som förutsågs vid anslagsberäkningen. Även förberedelserna för bolagiseringen av vissa verksamheter har medfört behov av ytterligare utredningsmedel. Medlen som beräknades i budgetpropositionen 1991 har därför visat sig otillräckliga, varför jag har beräknat ett ytterligare medelsbehov på . för /92. Hemställan Jag hemställer att regeringen föreslår att till Utredningar m.m. på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /92 anvisa ett reservationsanslag på . m.m. [2] E 3. Infriande av pensionsgaranti för Under denna anslagsrubrik har i statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ett förslagsanslag på . I budgetpropositionen för /93 (prop. 1991/92:100 bil. 13) föreslog regeringen att under denna anslagsrubrik anvisa ett förslagsanslag på . har bifallit regerings förslag (1991/92:NU17, rskr. Bakgrund beslöt (prop. 1989/90:88, NU35, rskr. 249) att bemyndiga regeringen att ombilda affärsverket FFV till aktiebolag. I samband därmed beslöt att också utställa en garanti för FFV AB:s pensionsåtaganden. Det innebar att staten påtager sig FFV AB:s pensionsförpliktelser intill ett belopp av 1 112 milj.kr. Denna garanti kommer att successivt infrias och belasta budgeten i takt med att pensioner betalas ut från staten till pensionärer med pensionsrätt från affärsverket FFV. Regeringen har genom beslut fastställt villkoren för utnyttjandet av pensionsgarantin. förvärvade samtliga aktier i . beslöt (prop. 1991/92:69, NU10, rskr. 92) att bemyndiga regeringen att genomföra försäljning helt eller delvis av statens aktier i vissa angivna statligt ägda företag eller att sälja delar av företag i vilka staten äger aktier. Bemyndigandet omfattade bl.a. . har i skrivelse tagit upp frågan om FFV AB:s pensionsskuld bl.a. mot bakgrund av koncernens kommande privatisering. FFV AB:s pensionsåtaganden var tidigare inte skuldförda i affärsverket. I verkets balansräkning per upptogs en skuld på 1 084 milj.kr. Mot denna bruttoskuld står en fordran på staten på 1 112 milj.kr. att utbetalas i takt med att pensionsutbetalningen sker. I FFV AB:s proformabalansräkning per upptogs pensionsskulden till 484 milj.kr., utgörande ett netto av det totala åtagandet och den betal- ningsgaranti staten utfärdat. Värdet 484 milj.kr. förutsätter att nuvärdet av statens betalningsgaranti är 600 milj.kr. En- ligt gällande redovisningsregler måste dock förpliktelserna bruttoredovisas. bär att de totala åtagandena på måste upptas på skuldsidan som en fordran på staten motsvarande statens betalningsgaranti skall bokas upp på tillgångssidan. Denna fordran på staten kommer att leva kvar i balansräkning . kommer staten att svara för merparten av alla utbetalningar hänförliga till pensionsförpliktelserna. Jag vill därför mot bakgrund av en kommande privatisering av lämna följande förslag till lösning av statens pensionsgaranti för . Ett övertagande av pensionsåtagandena medför en icke önskvärd ökning av omslutningen av Celsiuskoncernens balansräkning med 600 milj.kr., vilket reducerar koncernens soliditet . Vidare kräver pensionsåtagandena en omfattande uppföljning och administrativ hantering, inte minst beroende just på att förpliktelserna måste skiljas ut från statens pensionsförpliktelser. Detta är en ur privatiseringssynpunkt icke önskvärd utveckling. Mot denna bakgrund anser jag att staten bör fullfölja sina förpliktelser gentemot och betala ut nuvärdebeloppet av garantin till företaget. En sådan lösning innebär också ett principiellt ställningstagande mot att staten åtager sig långsiktiga pensionsförpliktelser vid kommande bolagsbildningar. Jag förordar därför att regeringen föreslår att ett förslagsanslag om 600 milj. kr. för slutligt infriande av pensionsgaranti för förs upp på tilläggsbudget på statsbudgeten för /92. Angivet belopp är en nuvärdesberäkning av statens betalningsgaranti. Under förutsättning att godkänner detta förslag till engångsbetalning finns det inget behov av det anslag för budget- /93 som beslutet om. Jag avser att återkomma till regeringen om hur denna fråga skall regleras i samband med att propositionen med förslag i slutlig reglering av statsbudgeten för /93 (kompletteringspropositionen) behandlas. Hemställan Jag hemställer att regeringen föreslår att till Infriande av pensionsgaranti för på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /92 anvisa ett förslagsanslag på . F. Teknisk utveckling m.m. [3] F 5. Under denna rubrik har i statsbudgeten för /92 anvisats ett förslagsanslag på . Under samma rubrik har regeringen bemyndigats att under /92 ikläda staten nya förpliktelser för kommande budgetår inom europeiskt rymdsamarbete om högst . Inom det europeiska () deltar i ett förberedande program inom fjärranalysområdet benämnt POEM-1 (Polar Earth Observation Mission). andel är vilket motsvarar 12,9 milj.kr. Programmet omfattar nyttolasten för en polär plattform med instrument för forskning och övervakning inom områdena hav, is, klimatologi, atmosfär, ozon och miljö. Inom programmet ryms också meteorologiska instrument för kontinuerlig väderobser- vation. Uppsändning av den polära plattformen är planerad . Vid ett rådsmöte på ministernivå inom beslutades att huvudprogrammet för POEM-1 skall påbörjas. Den svenska delegationen vid detta möte anmälde preliminärt att avser att delta i programmet med en andel på högst . Detta motsvarar en kostnad på 442,2 milj.kr. /93 - 2003/2004. Fjärranalys från satellit är ett framtidsområde kring vilket det råder stor enighet i . bestäms den framtida inriktningen . Jag anser att det är viktigt att är med i ESA:s jordresurs- och miljöinriktade program. Ett deltagande i programmet POEM-1 är enligt min mening en markering av det svenska intresset för fjärranalys och övervakning av förhållanderna i atmosfären. Programmet kan vidare ha betydelse för olika miljöövervakningssystem. En bidragsandel på av de totala projektkostnaderna ger dessutom en god möjlighet att påverka programinnehållet. Någon utökning av anslaget på tilläggsbudget behöver inte anvisas. Regeringens ram för bemyndiganden för kommande budgetår bör dock utökas med 400 milj.kr. Hemställan Jag hemställer att regeringen föreslår att bemyndiga regeringen att under /92 ikläda staten nya förpliktelser för betalningar under kommande budgetår inom euro-peiskt rymdsamarbete om högst . Det sammanlagda be-myndigandet för regeringen beträffande nya förpliktelser inom euro- peiskt rymdsamarbete kommer då att uppgå till högst . [4] Förslag att även andra organ än myndigheter skall kunna utses till riksmätplatser Genom de svenska riksmätplatssystemet garanteras att svenska mätresultat och mätteknik håller internationell standard. Verksamheten vid riksmätplatserna har en strategisk betydelse som grund för teknisk-vetenskaplig forskning. Tillgång till kvalificerad mätteknik som säkerställer tillförlitliga mätresultat har också fått en allt större bet- ydelse för att tillgodose näringslivets och förvaltningens behov av kvali- tetssäkring. Behovet härav accentueras ytterligare av att produkter och produktionsprocesser blir allt mer komplicerade. Verksamheten vid riksmätplatserna finansieras genom bidrag från detta anslag samt genom kalibreringsintäkter och riksmätplatsernas egna bidrag. Under innevarande budgetår har anslagit . Anslaget disponeras av styrelsen för teknisk ackreditering som fördelar anslagna medel mellan riksmätplatserna och även enligt sin instruktion utövar tillsyn över riksmätplatserna. Enligt 5 § lagen (1989:164) om kontroll genom teknisk provning och om mätning kan endast statliga myndigheter vara riksmätplatser. Enligt 6 § samma lag ankommer det på regeringen att utse riksmätplatser. finns tre stycken riksmätplatser som sammanlagt håller mätnormaler för 35-tal olika storheter. Den största riksmätplatsen, statens provningsanstalt, svarar för 24 storheter. Övriga riksmätplatser är flygtekniska försöksanstalten och . Föredragandens överväganden Genom den bolagisering av vissa statliga myndigheter som förekommit har den situationen uppkommit i några fall att riksmätplatsverksamhet som tidigare bedrivits hos myndighet kommit att ingå i sådan verksamhet som överförts till bolag. På grund av lagens bestämmelser kan mätverksamheten, trots att den bedrivs i oförändrade former, av formella skäl inte kvarstå som riksmätplats. Stöd till verksamheten i form av bidrag från riksmätplatsanslaget kan inte heller längre utgå. har efter anmälan från regeringen i två sådana fall, och , beslutat att medel från anslaget under /92 skall kunna utbetalas till mätplatsverksamhet vid dessa organ trots att dessa inte längre utgör riksmätplatser (prop. 1990/91:100 bil. 14, NU24, rskr. 149 och prop. 1991/92:25 bil. 11, NU13, rskr. Det kan i detta sammanhang även finnas anledning att erinra om att regeringen beslutat att låta en särskild utredare (dir. 1992:7) överväga begränsning av statens engagemang i bl.a. statens provningsanstalt, som enligt vad jag nämnt utgör landets dominerande riksmätplats. I min anmälan till prop. 1991/92:100 bil. 13 redovisade jag att styrelsen för teknisk ackreditering i sin fördjupade anslagsframställning för budgetåren 1992/93 - 1994/95 föreslagit att lagen (1989:164) om kontroll genom teknisk prov- ning och om mätning borde ändras så att såväl statliga som privaträttsliga organ som uppfyller kraven på opartiskhet och kompetens kan utses till riksmätplatser. Jag anförde vidare att jag delade ackrediteringsstyrelsen uppfattning att kravet på ställning som statlig myndighet var otidsenligt och att jag därför avsåg att återkomma med förslag till ändring av lagen i detta hänseende. Mot denna bakgrund vill jag därför nu föreslå att lagen (1989:164) om kontroll genom teknisk provning och om mätning ändras så att det blir möjligt att vid sidan av statliga myndigheter även utse annat organ till riksmätplats. Det bör även i fortsättningen ankomma på regeringen att utse riksmätplatser. Vägledande bör därvid vara att välja de organ i landet som har den högsta kompetensen för uppgifterna både ifråga om personal och utrustning. Ett ytterligare krav måste vara att organen bedöms vara opartiskta. Av bl.a. sekretesskäl är det viktigt att ingen potentiell kund skall kunna uppfatta en riksmätplats som en möjlig konkurrent. Riksmätplatsverksamheten i ett privaträttsligt organ bör liksom statliga riksmätplatser stå under tillsyn av Styrelsen för teknisk ackreditering, som med stöd av bemyndigande från regeringen också har utfärdat föreskrifter för verksamheten vid riksmätplatserna. Genom att verksamheten vid riksmätplatserna endast är av teknisk-vetenskaplig karaktär utan inslag av myndighetsutövning föreligger inte hinder av konstitutionell art mot låta enskilda organ verka som riksmätplatser. Upprättat lagförslag Inom har upprättats ett förslag till lag om ändring av lagen (1989:164) om kontroll genom teknisk provning och om mätning. Förslaget bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. Lagstiftningsärendet är av sådan beskaffenhet att lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Jag hemställer att regeringen föreslår att anta förslaget till lag om ändring av lagen (1989:164) om kontroll genom teknisk provning och om mätning. [5] Ökning av garantifonden vid som bildades har till ändamål att medverka vid finansiering av rederiverksamhet, som bedrivs av svenskt rederi eller av en utländsk juridisk person som ägarmässigt eller på annat sätt domineras av svenskt rederi. Bestämmelserna om kassans verksamhet är intagna i lagen (1980:1097, ändrad senast 1990:1313) om . Utestående lån var vid utgången av ca 4 000 milj.kr. och det egna kapitalet i form av reservfond 351 milj.kr. Enligt 2 § i nämnda lag ställer staten som garantifond för kassans förbindelser till förfogande garan- tiförbindelser utfärdade av på 167 milj.kr. Kassan har ett utestående förlagslån på 125 milj.kr. I en skrivelse har styrelsen för kassan begärt att garantifonden ökas med 183 milj.kr. till 350 milj.kr. Skälet är enligt kassan att kassan inte kan genomföra den för budgeterade utlå ningen utan en ökning av garantifonden. I lagen om kassan finns i 4 § regler om upplåningsbegränsningar. I andra stycket sägs att det sammanlagda beloppet av kassans låneskuld och garantiförpliktelser inte får uppgå till mer än tio gånger det sammanlagda beloppet av kassans garantier och reservfonder. För att kunna öka utlåningen i den omfattning som budgeterats krävs enligt kassan en ökning av garantifonden med 183 milj.kr. till 350 milj.kr. Enligt reglerna för kapitaltäckning i kassans verksamhet § 3 a har kassan enligt kassans beräkningar möjlighe- ter att per ha en utlåning på ca 7,5 mil- jarder kronor. Kapitaltäckningsreglerna lägger således inte heller något hinder i vägen för den budgeterade utlåningsök- ningen. Efter remiss har yttranden över skrivelse lämnats av fullmäktige i , och finansinspektionen. Alla tillstyrker den begärda ökningen av garantifonden. Föredragandens överväganden saknar inte betydelse som finansiär av svenska rederier. Detta gäller icke minst de mindre och medelstora fartygen. På grund av det överskott som har kunnat skapa har kassan betydande möjligheter att öka sin utlåning. För att kassan, i avvaktan på regeringens ställningstagande till hypoteksutredningens be- tänkande (SOU 1989:103) Hypoteksinstituten , skall kunna möta efterfrågan på krediter bör garantifonden utökas. En sådan förändring bör enligt min bedömning kunna ske . Jag föreslår därför att 2 § i lagen om ändras i enlighet med kassans förslag så att garantifonden därefter uppgår till 350 milj.kr. Vidare före- slår jag att bemyndigas att utfärda en garan- tiförbindelse på 350 milj.kr. som ersättning för den nuvarande på 167 milj.kr. Kassan erlägger en ga- rantiprovision på i förskott på utestående garantier. Det ankommer på regeringen att besluta om garantiprovisionens storlek. Inom har upprättats ett förslag till lag om ändring av lagen (1980:1097) om . Förslaget bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2. På grund av frågans beskaffenhet skulle lagrådets hörande sakna betydelse. Hemställan Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. anta förslaget till lag om ändring av lagen (1980:1097) om , 2. bemyndiga regeringen att låta utfärda en garantiförbindelse på . att ingå i Svenska garantifond. [6] för fartygsfinansiering beslutade att () skulle upphöra som myndighet i och med utgången av juni månad 1986 (prop. 1985/86:120, NU34, rskr. Nämndens verk- samhet skulle enligt beslutet överföras till dåvarande statens industriverk (SIND), numera närings- och teknikutvecklingsverket (). För anmäldes i propositionen att vid SIND, sedermera , skulle inrättas en rådgivande nämnd, finansiering, för att biträda vid beslut om varvsfrågor. Vid myndigheten har också sedan varvsfrågorna fördes dit funnits en sådan nämnd. Ledamöterna utses av regeringen. I en skrivelse av har föreslagit att föreskrifterna i verkets instruktion om bl.a. Det bör enligt ankomma på verket självt att under flexibla och ändamålsenliga former knyta till sig expertis på området. Jag biträder förslag, som jag finner vara en lämplig förenkling av denna verksamhet, som är av begränsad omfattning, och avser därför föreslå regeringen att nämnden skall upphöra vid utgången av . Det bör därefter tillkomma att anlita expertis bl.a. på varvsområdet. Med hänsyn till att inrättandet av nämnden har anmälts för , bör underrättas även om att den upphör. Jag hemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag anfört om upphörande av . [7] Avveckling av medverkade staten till en omstrukturering av den del av specialstålindustrin som då var inriktad på rostfritt stål. En förutsättning för statens medverkan var att berörda företag tillsammans bildade ett särskilt bolag, sedermera benämnt , med uppgift att medverka till skapandet av nya verksamheter i av strukturförändringarna berörda regioner, i första hand på berörda bruksorter. Bolaget skulle drivas efter kommersiella principer. Enligt avtal av mellan staten, (numera ), (numera ), och (numera ) tillskjöt företagen sammanlagt 100 milj.kr. Bruksinvest har kritiserats från olika håll för att ha varit mindre framgångsrikt med att skapa nya arbetstillfällen. Man menade att en viktig förklaring till denna passivitet var Bruksinvests ägarkonstellation, med fyra sinsemellan konkurrerande företag som delägare. Efter förhandlingar mellan företrädare för staten och Bruksinvests delägare, med syfte att effektivisera verksamheten, tecknades ett tilläggsavtal till avtal med följande innebörd. Den verksamhet som Bruksinvest skulle bedriva skall utan avbrott drivas vidare inom fyra nya bolag, som bildas av Bruksinvests delägare med ett inom varje koncern. Verksamheten i dessa bolag skall drivas med samma inriktning som gällde för Bruksinvest, dvs. att på kommersiella grunder bidra till att nya verksamheter skapas i Bergsslagen och där i första hand på de orter som direkt berördes av omstruktureringen av den nämnda specialstålindustrin. Det kapital som tillförs de nya bolagen motsvarar resp. företags del av Bruksinvests totala nettotillgångar vid avvecklingen. Hemställan Jag hemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag anfört om . [8] , installation av s.k. optokablar i storkraftnätet , som inrättades , har till uppgift att svara för drift och utbyggnad av storkraftnätet och främja kon-kurrens inom elöverföringsområdet. Enligt sin instruktion (1991:2013) skall verket även i övrigt bedriva verksamheter som är anknutna till kraftöverförings- systemet. I samband med bolagiseringen av huvuddelen av verk- samhet övertog och driften av storkraftnätet. övertogs redan påbörjade förhandlingar med kommersiella motparter om installation av s.k. optokablar i storkraftnätet.