prop · GG03244 · 1992-12-31 00:00:00 — möjlighetenatt göra utfästelser i olika biståndsprojekt, ökar från landramenupp till fem gånger den aktuella planeringsramen. Icke utnyttjade medel under ett av tilldelatanslag skall kunna överföras från ett budgetår till ett kommande sedan orsakentill den s.k. oin-tecknade reservationen grundligt analyserats av den myndighetsom disponerar medlen och redovisats för regeringen. Intecknade medel skallliksom kunna överföras utan särskilda åtgärder. Vad gäller det s.k. importstödet, som ingår ilandramarna för vissa samarbetsländer, och stödet tiil ekonomiska reformprogramoch skuldlätt-nadsinsatser har regeringen redan i årets budgetproposition(1992/93:100 bil. 4, s. 105) aviserat vissa förändringar vad gälleranslagsstruktur, beredningsordning m.m. Som framhölls i det sammanhanget börförändringen genomföras successivt. De närmare följderna av förslaget vad gälleranslagsberäkningar etc, avser jag att återkomma till regeringen i min anmälani samband med budgetproposition. 5.2 En ny modell för samarbetet med mottagarländerna Mitt förslag: Regeringens ansvar för det bilateralautvecklingssamarbetet bör tydligare framhållas genom att: -Av regeringenfastställda landstrategier införs som ett nytt styrnings- ochsamordningsinstrument i utvecklingssamarbetet med mottagarländerna. -Regeringensansvar för att inleda och upprätthålla en dialog med mottagarlandets regeringmarkeras. -Samordning ochhelhetssyn vad gäller utrikesrelationer och bistånd framhålls genom att densvenska fältrepresentationen i mottagarländerna samordnas inom ramen för utrikesrepresentatio-nen. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt.Remissinstanserna: En övervägande majoritet av de remissinstanser somkommenterat utredningens förslag om införandet av landstrategimodellen är positiva till förslaget (BITS, , , Prop. 1992/93:244 , ,, , , Swedish Cooperative Center,ambassaderna i Dar es Sa-laam, , och och delegationerna iParis och ). SIDA, SAREC och ambassaden i ifrågasätterutredningens förslag i denna del. Flertalet instanser har lämnat förslagetutan erinran. menar att det nya systemet kommer att förbättrasamordningen mellan myndigheterna och underlätta möjligheterna för attställa krav i frågor som rör övergången till en fungerande marknadsekonomi.Myndigheten anser dock att det är väsentligt att det nya systemet ger storfrihet och flexibilitet vad gäller de enskilda insatsernas utformning ochvaraktighet. SIDA välkomnar utredningens förslag om ett tydliggörandeoch en förenkling av regeringens styrinstrument vis ä vis myndigheterna, menpekar på budgetprocessens centrala roll för regeringens och riksdagensstyrning. SIDA betonar vidare att gällande regler angående myndigheternas beredandefunktioner gentemot regeringen måste upprätthållas. Om landstrategimodellengenomförs föreslår SIDA att verket får i uppdrag att utforma förslag tillstrategiska överväganden, mål och inriktning för det svenska biståndet tillprogramlandet i en landöversikt som inlämnas till . SAREC rnenar att förslaget medför risker förtjänstemannastyrning. Myndigheten förordar att strategierna bör avse centrala policyfrågorav bi-ståndspolitisk karaktär. Biståndsmyndigheterna bör rimligen pröva förutsättningarnaför bilaterala insatser, skriver SAREC. Ett fåtal remissinstanser pekar på vikten av att fånga inmottagarlandets prioriteringar i processen och några andra pekar på vikten avatt biståndets olika intressenter kommer till tals i landstrategiarbetet vidintressentmöten. Skälen för mitt förslag: Budgetprocessen utnyttjas som detcentrala styrnings- och samordningsinstrumentet. Det finns dock behov av ettsärskilt styrnings- och samordningsinstrument som kan ligga till grund för enfördjupad prövning av det samlade svenska biståndet till ett enskild Idnd. Närsåväl antalet samarbetsländer som antalet verksamma myndigheter i samma landökar, accentueras behoven av ett sådant instrument. Syftet bör vara att redovisaresultaten av det hittillsvarande biståndet och att styra inriktningen av detframtida svenska biståndet till landet i fråga. Förslaget innebär att regeringen får två olika instrument tillsitt förfogande, vilka Svarar mot skilda behov i de bilaterala relationernaoch som kan tjäna som underlag för prövning av de bilaterala svenskabiståndsinsatserna. Landprofiler bör även fortsättningsvis fylla en viktigfunktion som underlag för regeringens överväganden rörande samarbete medländer som inte mottagit mer omfattande svenskt bistånd.Landprofilerna bör användas för kartläggning av utvecklingssituationen samt förinventering och avstämning mellan olika aktörer. Utredningen har föreskrivit att landstrategier införs somett nytt styrnings- och samordnjngsinstrument i det bilaterala utvecklingssamarbetet. Lands trategin bör ange övergripande mål och inriktning samt utgöra den huvud sakliga grunden för biståndsmyndigheternas verksamheter i samarbets- 11 landet.Regeringen bör svara för att landstrategier upprättas och fastställs Prop.1992/93:244 samt att de förnyas efter behov, i regel . Processen som leder fram till en landstrategi för ett samarbetslandinnehåller enligt utredningens förslag följande viktigare steg: -Utarbetande aven landöversikt. -Intressentmöte(med företrädare för folkrörelser, enskilda organisationer, näringslivet m.fl.). -överläggningarpå regeringsnivå med mottagarlandet (vilka kan avslutas med ett"Memorandum of understanding"). -Beslut avregeringen om att berörda myndigheter skall utgå från landstrategin i sinainsatser i det berörda landet. Av inte minst praktiska skäl bör delar av processen,särskilt vad gäller dess inledande kartläggande skede, bedrivas utanförregeringskansliet. Jag finner det angeläget att SIDA och övriga berördamyndigheter vid utformandet av landöversikterna inte bara redovisar denverksamhet som bedrivits, utan också sina förslag vad gällerinriktning och utformning av det fortsatta svenska biståndet. Ansvaret förprocessen bör dock ligga hos förinternationellt utvecklingssamarbete. Jag ansluter mig till utredningens förslag om attregeringen får en mer framträdande roll i ett skede av detbilaterala samarbetet än vad som gäller . Detta underlättar för regeringenatt hålla löpande underrättad om sina planer vad gäller detbilaterala utvecklingssamarbetet. I takt med att en allt större del av biståndet ges i formav insatser till stöd för mottagariändernas utveckling vad avser fungerandemarknadsekonomi, demokrati och mänskliga rättigheter samt en hållbar utveckling- förstärks som jag ser det ytterligare kraven på politiska och ekonomiskabedömningar för att utforma grundvalen för det bilaterala samarbetet. Det finns enligt min mening goda förutsättningar attlandstrategier kan bidra till att uppfylla de krav som en mål- och resultatorienteradstyrning ställer. Resultaten och erfarenheterna av tidigare samarbete med ettland kan fångas upp och arbetas in i processen och på ett naturligt sätt utgöraunderlag för styrningen av det fortsatta samarbetet. Intressentmötets syfte börvara att tillvarata den kunskap som finns samlad i den svenska resursbasen. Jag anser att landstrategier också ur mottagarländernasperspektiv har fördelar. Strategin kommer i sig att vara den svenskaregeringens uttryck för ett långsiktigt åtagande och engagemang i det aktuellalandets utveckling. Jag vill också påpeka att de föreslagna landstrategiernabör beslutas av regeringen efter regeringsöverläggningarna med mottagarlandet. Genom landstrategier kan antalet enskilda regeringsbeslutbegränsas och regeringens arbete kan i större utsträckning koncentreras tillmål, ramar och riktlinjer. Samordningen mellan myndigheterna underlättas ochger möjligheter till ökad delegering till biståndsmyndigheterna; medlandstrategin som grund kan dessa utforma biståndsinsatserna enligt sinarespektive arbetssätt. Mittforslag: En integration bör genomföras av ambassader och biståndskontor iprogramländerna. Grundstrukturen bör vara en en-chefsmyndighet, vilket innebären chef, som tillika är biståndschef. Utredningens detaljerade förslag börberedas ytterligare. Utredningens förslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker ihuvudsak utredningens förslag. BITS, SIDAoch poängterar att det är viktigt att myndigheterna ges instruktionsrätttill den integrerade ambassaden. Flera remissinstanser framhåller vikten avklarhet i det regelverk som aktörerna har att verka inom, vikten av en klardefinition av ansvarsfördelningen och behovet av utformning av detaljeradeförslag rörande vissa aspekter. SIDAföreslår att en modell med regionala ambassader blir föremål för ytterligare överväganden,vilket överensstämmer med det särskilda yttrandet i utredningen. Också ettfåtal andra remissinstanser förordar att detta förslag bör prövas ytterligare. Ett stortantal remissinstanser, i första hand ambassader, har därutöver framförtsynpunkter vad gäller olika praktiska frågor i samband med genomförandet av deföreslagna integrerade ambassaderna. Skälen for mitt förslag: Kraven pä helhetsperspektiv,behovet av en fördjupad policy-dialog med mottagarländerna, bredden i detsvenska utvecklingssamarbetet med flera organisationer verksamma i de enskildamottagarländerna, kraven på samordning av de svenska relationerna med enskildaländer samt kraven på besparingar och ett effektivt resursutnyttjande i biståndettalar entydigt för att fältadministrationen bör samordnas. Jag ser biståndet som en mycket viktigutrikespolitisk relation till många . I ett längre och vidareperspektiv bör ett mål vara att relationerna utvecklas och övergår tillsamarbete i flera andra former, t.ex. handel, investeringar och turism. Ävendetta talar för att den svenska representationen i integreras. Även i ett internationellt perspektiv skiljer sig densvenska fältrepresentationen från flertalet andra länder. Bara har endubbelrepresentation av en liknande modell som den svenska. fattade beslut om förstärktintegration av biståndskontoren och ambassaderna i programländerna (bet. Den nuvarande svenska strukturen vad gäller biståndetsfältadministration präglas av otydlighet och dubbelarbete; Oklarheter iledningen av verksamheten är inbyggda i systemet och skilda administrativasystem leder till betydande dubbelarbete. Beslut omutnämningar av chefer för de nya integrerade biståndsambassaderna fattas ivanlig ordning av regeringen efter att synpunkter på lämpligt sätt inhämtatsfrån berörda myndigheter. Direkt underställd chefen bör finnas en tjänstemanmed ansvar för biståndsfrågor, som normalt också bör Ambassaden bör i normalfallet bestå av tre or- Prop.1992/93:244 ganisatoriska enheter (administrativ, politisk/ekonomisk ochbistånd). Det är viktigt att det administrativa systemet blirändamålsenligt och bildar ett samlat rationellt system med enhetlighandläggning. För biståndsmyndigheterna innebär förslaget ingen förändring vadgäller direktivrätten i förhållande till de svenska ambassaderna imottagarländerna. En integration enligt förslaget innebär enligt min mening attvissa aspekter måste beredas vidare. Arbetet vad gäller frågor med anknytning tillpersonaltillsättning, budget, arkiv m.m. bör närmare studeras. Det bör ankommapå regeringen att ange de närmare riktlinjerna för detta arbete. Integrationen och de förändringar denna föranleder börgenomföras successivt. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag anfört om enförändrad anslagsstruktur (5.1), 2. godkänna mitt förslag till modellför samarbetet med mottagarländerna (avsnitt 5.2), 3. godkänna mitt förslag om enintegrerad fältadministration (5.3) Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att anta de förslag somföredraganden har lagt fram. Förteckning över remissinstanserna för Prop. betänkandet(SOU 1993:1) Styrnings- och bilagai Yttranden har lämnats av Beredningen för internationellt tekniskt-ekono-misktsamarbete (BITS), , , Styrelsen förinternationellt näringslivsbistånd (). Styrelsen för internationellutveckling (SIDA), Styrelsen för u-landsforskning (SAREC), , (), (),(), Statskontoret, ,, (), SverigesExportråd, , i (LO),Centralorganisationen /SR, (),, , , Röda korset, Swedish CooperativeCenter, (),, ambassaderna i , ,, , , , , , , , , , , , delegationerna i , och samtlegationen i . gotab 43440,siockholm 1993