prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Sammantaget haravregleringen av inrikesflyget inneburit positiva effekter för resenärernagenom ett större utbud och lägre priser. Regeringen följer emellertid mycketnoga effekterna av avregleringen så att de trafikpolitiska målen kanupprätthållas även fortsättningsvis. Regeringen beslutade i oktober 1992om en proposition om vissa sjöfartspolitiska frägor (prop. 1992/93:128). Ipropositionen föreslog regeringen att det för innevarande budgetär införs ettstatsbidrag avseende svenska fartyg som går i fjärrfart. Bidraget avser dels enåterbetalning av sjömansskatt dels ett bidrag för att reducera socialakostnader. Av propositionen framgår attregeringen är beredd att återkomma med förslag om en mer permanent insats frånstatens sida. Detta blir emellertid beroende på vilka förutsättningar somskapats för en utvecklad sjöfart genom de kostnadsbesparingar som kanåstadkommas enligt den överenskommelse som träffats mellan sjöarbetsmarknadensparter. Arbetet med att förbereda enomstrukturering och bolagisering av Tele verket fortskrider. 1 proposition 1992/93:132 om vissa frågor inom Kommu nikationsdepartementets område har regeringen angivit tidplan och for merna för arbetet med bolagiseringen av . Regeringen avser att förelägga ett samlat förslag till ny lagstiftning på tele- och radioområdet samt till bolagisering av . Bolagiseringen av Te- 5 leverket och ikraftträdandet av ny lagstiftning inom tele-och radioområdet Prop. 1992/93:100 föresläs ske senast den Ijuli 1993. myndighet-Telestyrelsen-inrätta- Bilaga 7 des den 1 juli 1992.Telestyrelsen skall vara tillsynsmyndighet inom telekommunikationsområdet ochhar redan nu ansvar för en stor del av myndighetsuppgifterna inom dettaområde. Översynen av pågår.Regeringen föreslår (prop. 1992/93:132) att postmarknaden slutligt avreglerasgenom att ensamrätt på brevbefordran upphör . Jagåterkommer senare till med ett samlat förslag beträffande postlagoch bolagisering av . Den utredning som haft till uppgiftatt föreslå åtgärder för att avreglera AB lämnade sittförslag (SOU 1992:115). Jag återkommer senare till regeringenmed förslag om den framtida kontrollbesiktningen för motorfordon. En av regeringens fyra huvuduppgifter är att forma enlångsiktig och hållbar utveckling avseende miljön. Uppgiften berör i hög gradtrafiken och transportsektorn i dess helhet. Insikten om de skador på människor,natur och klimat som trafiken orsakar har ökat avsevärt under senare år.Regeringens målmedvetna och långsiktiga arbete har givit och kommer på siktatt leda till förbättringar. Ytterligare åtgärder kommer dock att erfordras. Pä det internationella planet harunder stora framsteg gjorts. Vid för miljö ochutveckling (UNCED) 1992 undertecknades den s.k. som lägger grundenför nästa århundrades miljöpolitik inte minst på trafik- och energiområdena. Enminst lika viktig ätgärd är att flertalet länder även underteckat deninternationella klimatkonventionen. Vid föreslogsinom ramen för den s.k. att världsdelsvisa konferenser om trafik ochmiljö bör genomföras. ECE - FN:s regionala utvecklingsorgan för - böransvara för genomförandet i . bör verka för att konferensen kangenomföras 1995. De internationella avtalen kommeratt få effekter på miljöarbetet inom transportsektorn i . Miljöarbetetinom transportsektorn måste nu intensifieras. Min bedömning är att vi stär införflera parallella processer. En handlar om att i internationell samverkan minskabränslekonsumtionen inom transportsektorn och alltså inte enbart reducerautsläppen av skadliga ämnen. Det genomförda miljöarbetet har främstinriktats mot det . En annan process avser utveckling och introduktion avnya energislag och bränslen, inklusive biobaserade bränslen, itransportsektorn. En tredje process inriktas mot att i europeisk samverkanstimulera användningen av miljövänliga transportalternativ, främst järnvägs-och sjötransporter. Utbyggnaden av kollektivtrafiksystemen istorstadsregionerna är ett led i detta arbete. Ett flertal europeiska studier visar på stora behov av attforcera miljöarbe- 6 tet bäde i och inte minst i statema i denöstra delen av . 1992/93:100 . har beslutat om ett Bilaga 7 särskilt handlingsprogram för trafiken,som inkluderar miljöfrågorna. Ett samarbete har pä svenskt-polsktinitiativ inletts mellan staterna runt . Detta syftar till att ta framett handlingsprogram för trafikens miljöarbete i denna region. Arbetet kommeratt redovisas redan under är 1993. Regeringen gav i början av är 1992trafikverken i uppdrag att redovisa miljösituationen och föreslååtgärder som reducerar miljöeffekterna från trafiken samt föreslå särskildamiljömål för transportsektorn. Redovisningen av verkens första miljöplanervisar tydligt att det kommer att krävas ytterligare insatser. Regeringen kommer i början av år1993 att ge trafikverken i uppdrag att komma med preciserade förslag avseendeätgärder inom vägtrafiken, sjöfarten, flyget och järnvägsområdet. Ett antal utredningar pågar förnärvarande. kommer i början av är 1993 att redovisa sittuppdrag om hur ett miljöklass-system för bensin bör utformas. Likaså kommerutredningen och översyn av vissa regler i inkomstslaget tjänst attunder vären 1993 redovisa förslag om hur reseavdragen bör utformas. Inomregeringskansliet pågår arbete med en promemoria om beskattningen avförmänsbilar. Miljöklass-systemet för fordon ses över inomregeringskansliet. Flera olika studier i övrigt pekarpå behovet av åtgärder inom flera områden som faller inom ramen för denfastlagda strategin. Transportforskningsberedningen ochNutek har lämnat rapporter om användningen av bl.a. biobränslen somfordonsbränsle och hur el-och hybridbilsutvecklingen fortskrider. Ett viktigt element i denlångsiktiga strategin är att utnyttja ekonomiska styrmedel för att påverka sävälden tekniska utvecklingen som efterfrågan pä transporter mot en miljöanpassningav trafiken. Erfarenheterna från höjningen av bensinpriset i anslutning till1991 års skattereform visar pä möjligheterna att dämpa bränsleförbrukningen.Krisuppgörelsen mellan regeringen och socialdemokraterna innefattade enhöjning av skatten på bensin. genomför nu studierrörande effekten av en bestående hög prisnivå. Preliminära beräkningar, somStatens väg- och trafikinstitut gjort, visar att bensinprishöjningarna pä kortsikt minskar både trafikarbetet och bensinförbrukningen med . På längresikt minskar bensinförbrukningen ytterligare. Detta beror delvis pä ändradsammansättning på fordonsparken i riktning mot bensinsnälare bilar. publiceradeKommunikationsdepartementet en rapport kallad Trafikavgifter päsamhällsekonomiska villkor (Dsl992:44). Rapporten behandlar transportsektornskostnadsansvar dvs. hur de samhällsekonomiska kostnaderna av trafikens externaeffekter skall behandlas. En genomgång av hur kostnadsansvaret beaktas i olikaländer i redovisas. Under vären 1993 kommer regeringenatt redovisa förslag till hur den långsiktiga investeringsplaneringen skallinriktas. Miljöhänsyn i planeringen kommer att fä en ökad betydelse. Arbete pägär inomregeringskansliet med en banlag vilket innebär att miljöhänsynen kommer att beaktas i ett tidigt skede 7 vidplaneringen av nya järnvägssträckningar. En översyn av väglagen sker Prop.1992/93:100 ocksä i syfte att ytterligare förstärka det system medmiljökonsekvensbe- Bilaga 7 skrivningar som föreskrivs iväglagen. Som framgått av min redovisningpågår nu ett brett arbete som syftar till att konkretisera olika åtgärdsförslaginom resp. trafikgren. och den europeiska integrationen ställning som ett högt utvecklat, litet land medett starkt exportberoende har lett till en tilltagande internationalisering.Väl fungerande transporter och andra kommunikationer är av central betydelseför handelsutbytet och samarbetet länder emellan. Dessa sektorers rollförstärks nu ytterligare genoiTi det fördjupade europasamarbetet och dånärmast genom . har enligtplanerna varit slutdatum för fullbordandet av EG:s interna marknad. De frihetersom följer av marknadens genomförande träder dock i kraft med vissaeftersläpningar. Förseningar vid awecklingen av konkurrenshinder kankonstateras pä en rad områden inte minst transportområdet. Viktigaliberaliseringar som frihet att utföra cabotage vid luftfart, sjöfart ochvägtransporter genomförs i sin helhet först efter långa övergångsperioder,liksom harmoniseringsåtgärderna för skatterna på väg-användning och på innehavav vägtransportfordon. Även beräknades kunna tillämpas från ochmed . Den tidpunkten kommer att förskjutas som följd avresultatet i den schweiziska folkomröstningen. Trots förseningarna börjar den friatransportmarknaden i nu bli en realitet för svenska operatörer. väl träder i kraft kommer möjligheterna att konkurrera medtransporttjänster inom EES-området att öka successivt i den takt EG:s senasteavregleringsbeslut införlivas i . De nationellt betingade restriktionersom sedan läng tid präglat de internationella transporterna är på väg attförsvinna vilket öppnar möjligheter för nya, effektivare, säkrare ochmiljövänligare lösningar för transportföretagen. kommer att medföra enrad nya regler som inte till-lämpats för svenska aktörer på den egnahemmamarknaden eller på marknaderna i de övriga EFTA-länderna. Bland dessa kanför vägtransporterna nämnas nya körtidsregler, belastningsbestämmelser ochekonomiska regler föryrkestrafikprövningen. För luftfarten ökar möjligheternatill anslutnings-cabotage och för sjöfarten införs cabotagefrihet med vissainskränkningar och övergångsperioder. För järnvägstransporterna kommermöjlighet till öppnande av bannätet för konkurrens mellan staterna enligt avtalmellan operatörerna och vid kombitrafik. kommer att ge Sverigemöjlighet att påverka beslutsfattandet i EG på beredningsstadiet. Det skall ske genom att råd- frågar experter från EFTA:s medlemsländer på samma sätt som den rådfrå gar experter frän EG-medlemstaterna. 1 praktiken innebär detta att svenska transport- och, kommunikationsexperter bereds möjlighet att delta i arbetet i vissa av kommissionens rädgivande kommittéer och arbetsgrupper. natexempel på detta är svenska experters medverkan i EG:s arbete med att Prop.1992/93:100 utforma nya miljöregler för trafiken. har redan under 1992inbjudits Bilaga 7 av och deltagit i visst expertarbete medavseende pä utformningen av den framtida infrastrukturen pä hamn- ochsjöfartsomrädet i förbindelse med och pä områdetkonventionella järnvägstransporter. Även övrigt expertsamarbete iberedningsfasen blir av stor vikt för svenska experters möjligheter att påverkaden framtida utformningen av transportpolitiken inom EG. Svenskt deltagande idenna typ av arbetsgrupper kommer därför att prioriteras vilket kommer attställa krav på nya former av beslutsfattande på transport-ochkommunikationssektorerna. Samordningen av de svenska insatserna i EG-arbetetblir nu allt viktigare. Ytterligare former för samverkan ochinformationsspridning kommer därför att behöva utvecklas. Beslutet om avregleringen av taxi ligger fast. Reformenhar visat sig vara en framgång. Utbudet av taxifordon har ökat kraftigt.Väntetiden pä taxi är som regel mycket kort. Allt fler indikationer finns päatt taximarknaden, som alltid varit genomreglerad, nu börjar ageraaffärsmässigt. En ökad priskonkurrens har märkts med lägrerespriser som följd. Därmed slår avregleringens fördelar successivt igenom. Det kan emellertid ocksåkonstateras att avregleringen kommit att medföra en del omställningsproblemför de tidigare, etablerade taxiföretagen. Detta är en konsekvens av attnäringen varit reglerad i detalj. I propositionen1992/93:106 om ätgärder rörande taxitrafiken, som regeringen senare denna dagbeslutar om, lämnas åtskilliga förslag till åtgärder för att komma till rättamed vissa problem inom taxiverksamheten. Redan tidigare under hösten 1992har regeringen beslutat om viktiga ätgärder rörande taxi. Det ena beslutetavser ett medgivande om samköming av TSV:s yrkestrafikregister medKronofogdemyndigheternas utsökningsregister om skatter och avgifter. Genombeslutet får länsstyrelserna nu ett bättre verktyg för sin tillsyn. Regeringenhar uppdragit åt Statskontoret att se över länsstyrelsernas arbete och lämnaförslag för att effektivisera verksamheten. Vidare har regeringen i december1992 beslutat att taxiförare skall besitta viss yrkeskompetens utöver att körasjälva fordonet vilken godkänns vid ett särskilt skriftligt prov. Taxiförareskall inneha särskild legitimation som skall vara synlig i taxibilen. Det är nuvidare ett klarare samband mellan trafiktillstånd, tiUståndshavare, fordon ochregistreringsskylt för taxitrafik. Slopandet av linjetrafiktillståndenför busstrafiken i länen medför successiva besparingar för trafikhuvudmännen.Inledningsvis har kostnadssänkningar på kunnat noteras. Det armedtillfredsställelse jag nu kan se att den marknadsmässiga upphandlingen i alltstörre utsträckning kommer att omfatta också de områden där de stora kommunalakollektivtrafikföretagen verkar. Möjligheterna till effektiviseringar med enfri upphandling synes vara betydande. Den uppdelning i beställar- ochutforarroUer som sker bi- drar till ökade möjligheter till en bättretrafikförsörjning till oförändrade Prop. 1992/93:100 kostnader. Den Ijanuari 1993 träder den ändradelagstiftningen i kraft beträffande tillståndsprövningen för den långvägabusstrafiken. Det innebär att nuvarande skaderekvisit mjukas upp genom enomvänd bevisbörda. I fortsättningen skall det vara järnvägsföretaget ellertrafikhuvudmannen som skall göra sannolikt att de ekonomiska förutsättningarnaatt driva den berörda trafiken skadas i betydande mån om det sökta tillståndetbeviljas. Vidare gäller att tillstånd skall beviljas oavsett skada för någotjärnvägsföretag eller någon huvudman om den sökta trafiken enligttillståndsmyndighetens bedömning kommer att medföra en väsentligt bättretrafikförsörjning. I detta sistnämnda begrepp ligger också väsentligt lägrerespriser. För många medborgare bör enavreglerad busstrafik kunna medföra sänkta respriser pä sträckor där tåget harsvårt att konkurrera på grund av högt kostnadsläge och glesa turer, men därbusstrafik tidigare inte fått bedrivas till följd av regler som slopas den 1januari 1993 i yrkestrafiklagen om skada för järnvägstrafik. Riksfärdtjänsten bör kommunaliseras vid årsskiftet1993/94. Det innebär att kommunerna fär överta kostnadsansvaret för allfärdtjänst. Förslaget om ett förändrat huvudmannaskap för riksfärdtjänstenkommer att ske inom ramen för den s.k. finansieringsprincipen för fördelning.avkostnader mellan kommunsektorn och staten. Närmare förslag om framtida regleroch villkor för riksfärdtjänsten kommer att föreläggas . Handikappanpassningen avkollektivtrafiken förbättras successivt. Föreskrifter finns för alla slag avfärdmedel utom för taxifordon, för vilka det i stället utformats "allmännaråd". Föreskrifterna är tvingande för trafikföretagen och tillverkarna.Det är emellertid angeläget att de olika trafikverken skärper kraven pä handikappanpassningeninom sina respektive trafikgrenar. Det kan erinras om att fr.o.m. 1januari 1993 har ansvar inte bara för anpassningen av vägtrafikfordon, utanockså har uppgiften att initiera, planera och följa upp anpassningen samtverka för att anpassningen samordnas mellan samtliga trafikgrenar. Det är också viktigt att de olikatrafikverken, inklusive och , har nära samarbete medföreträdare för handikappade i sitt arbete med att öka tillgängligheten förrörelsehindrade och andra personer med funktionshinder. Med anledning häravanmodades trafikverken i en skrivelse att redovisa vilkasamverkansformer som verken har med handikapprörelsen. Av redovisningarnaframgår att samverkan som regel sker i fasta referensgrupper men också medlokala grupper t.ex. vid ombyggnad av flygterminaler. Verken hänvisar ocksåtill att de deltar i rådgivande delegation förhandikappfrågor. På det internationella omrädet skersuccessivt ett erfarenhetsutbyte i syfte att finna lösningar som underlättarhandikappades förflyttningsproblem. har varit ledande när det gälleratt introducera s.k. servicelinjer Sädana linjer har mottagits mycket väl av de handi- Prop. 1992/93:100 kappade och har dessutom bidragit till sänkta kostnader för färdtjänsten. De svenska trafikföretagen haralltmer börjat använda sig av s.k. läggolv-bussar. De ger möjlighet även förgravt rörelsehindrade att lätt gä pä och av bussen. En tredje positiv nyhet är att SJnu har ett stort antal personvagnar som är försedda med rullstolslift. Jagutgår från att SJ även fortsättning.svis informerar om rullstolsburnasmöjligheter att på längre sträckor kunna resa med tåg, t.ex. i riksfärdtjänsten. Trafiksäkerhetsarbetet kommer attprioriteras. Vissa åtgärder har redan vidtagits, men ytterligare åtgärder ärnödvändiga. Olycksutvecklingen och detsplittrade ansvaret för trafiksäkerhetsarbetet motiverade en översyn av detoffentliga trafiksäkerhetsarbetets inriktning och organisation. Den särskildeutredaren som regeringen tillsatte föreslog bl.a. att Trafiksäkerhetsverketskulle avvecklas och att huvuddelen av verkets uppgifter skulle föras övertill . Efter förslag från regeringen harriksdagen beslutat att skall läggas ned med utgången avdetta år och att de verksamheter som fullgörs av verket förs över tillVägverket fr.o.m. (prop. 1992/93:2, bet. 1992/93:TU4,rskr.l992/93:58). I och med den organisatoriskaförändringen av trafiksäkerhetsarbetet har ett första steg tagits för attytterligare effektivisera och rationalisera verksamheten. Som ett andra steg kommer jag senareatt föreslå regeringen att förelägga en proposition med förslag attanta en strategi för att ytterligare förbättra säkerheten pä vägarna. Dennastrategi skall bygga pä en helhetssyn, kunskap och långsiktighet. Min avsiktär att regeringen skall återkomma till i denna fräga. Isamband härmed avses även frägor om förarutbildning,hastighetsbegränsningssystem m.m. att behandlas. A.Kommunikationsdepartementet m.m. Prop. Bilaga 7 A 1. 1991/92 Utgift 32360935 1992/93 Anslag 34 823 000 1993/94 Förslag 45 726000 Jag beräknar anslaget för nästa budgetår till 45 726000kronor. Anslaget förKommunikationsdepartementet har budgeterats utan hänsyn till de tekniska justeringarsom mäste göras till följd av ändringen av nivän pä lönekostnadspälägget, denändrade finansieringsformen för Statshälsan, övergången till lån i RGK samt denya principerna för budgeteringen av anslagen. Riktlinjerna för dessaförändringar har tidigare denna dag redovisats av chefen förFinansdepartementet (bilaga 1). Det belopp som kommer att ställas tillKommunikationsdepartementets disposition kommer slutligt att fastställas enligtde redovisade riktlinjerna och kan därför avvika frän det nu budgeteradebeloppet. Chefen för hartidigare redovisat ett förslag om generell räntebeläggning av statligamedelsflöden samt presenterat den modell som bör tillämpas.Kommunikationsdepartementet kommer därför att tilldelas ett räntekonto medkredit i Rik.sgäldskontoret och medlen under detta anslag förs till dettakonto. Jag hemställer att regeringen föreslär att tillKommuiiikationsdepailementet för /94 anvisa ett ramanslag pä . 1991/92 Utgift 7169072 Reservation3166 941 1992/93 Anslag 5 710000 1993/94 Förslag 12490000 Med hänsyn till den beräknade omfattningen avutredningsverksamheten bör anslaget uppgå till under nästabudgetär. Jag har därvid beräknat medel för viss prognosverksamhet som i dagutförs av . Jag återkommer till denna fråga iden forskningspolitiska propositionen för åren 1993/94-1995/96 som avsesläggas under vären. Jag hemställer att regeringen föreslär att till Utredningar m.m. /93 anvisa ett ramanslag på . 1991/92 Utgift 3 950056 1992/93 Anslag 4 651000 1993/94 Förslag 5151000 mission lör (ECE) 3. sen (CEMT) Internationella järnvägsfördragen (COTIF) Internationellt samarbete rörande sjö- farten samt Internationella sjöfartsorgani satioiien (IMO) 6. Diverse internationell verksamhet(bl.a. EES, EG) Summa kronor Prop.1992/93:100 Bilaga 7 Under posten 6, har medel beräknats för kostnader isamband med ökat internationellt engagemang i samband med EES-avtaletsikraftträdande och förberedelser för EG-medlemsskap. Anslaget bör beräknas till5151 . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Viss internationellverksamhet för /94 anvisa ett förslagsanslag på 5 151 000kronor. Kostnader för aweckling av 1992/93 Anslag Förslag på tilläggsbudget I 1993/94 Förslag Riksdagenhar fattat beslut om att () skallavvecklas (prop. 1992/93:2, bet. 1992/93:TU4, rskr. 1992/93:58). TSV upphör sommyndighet . övertar fr.o.m. deuppgifter som ligger på TSV. Jag räknar i samband härmed med en vissrationaliseringsvinst. Jag har denna dag föreslagit att anvisaspå tilläggsbudget 1 innevarande budgetär för kostnader i samband medawecklingen av TSV. För /94 föreslårjag att medel avsätts föratt täcka kostnader för att fullfölja awecklingen av TSV. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Kosttiader för avvecklingav för /94 anvisa ett förslagsanslag på32000000 kronor. B. Vägväsende m.m. 1 verksamhet 1992/93:100 Bilaga 7 Sammanfattning av föredragandens förslag - trafikpolitiska beslutligger fast. verksamhet skall riktas mot tillväxtbefrämjande vägätgärder i syfte att bidra till de trafikpolitiska mål som lades fast i 1988 ärs beslut. Frägor som rör miljö, trafiksäkerhet och regional balans skall ges en fort satt stor betydelse i verksamheten. - All produktion i Vägverketskall marknadsanpassas och sä snart det är möjligt utsättas för full konkurrens och föras till en annan huvudman. I awaktan pä ett lagförslag om anbudskonkurrens i den offentliga sektorn skall följande gälla för . 1993 skall av Vägverketsnyinvesteringar upphandlas i konkurrens av väghällningsdivisionen. 1994 skall av Vägverketsnyinvesteringar upphandlas av väghållningsdivisionen på affärsmässiga grunderoch under konkurrens. Motsvarande siffra för drift- och underhällsverksamhetenskall vara . -Vägverketsproduktionsverksamhet skall bolagiseras med inriktning mot är 1995. Bolagetskall vara ett självständigt bolag direkt ägt av staten. -Väginvest ABbör äga och förvalta aktier i samtliga till Vägverketknutna hel- och delägda bolag med undantag för . - En övergäng till ett nytt finansieringssystem skallske. Finansie ringen av investeringar skall främst ske genom lån i . Amortering och ränta på lånen skall betalas med anslag över statsbudgeten. är central förvaltningsmyndighet för frägor omväghållning. Verket har ett samlat ansvar för den statliga väghållningen medansvar för trafiksäkerhet och miljö vilket i huvudsak inkluderar planering,byggande och drift av det statliga vägnätet samt fördelning av vissastatsbidrag. Vidare förvaltar statens aktier i ett antal bolag.Swedish National Road Consulting Aktiebolag () bedriver påaffärsmässiga grunder exportverksamhet på väghållningsomrädet. VägverketsInvesterings Aktie- Prop. 1992/93:100 bolag ()svarar för ägarfunktion för av- Bilaga 7 giftsfinansieradevägobjekt. () svararbl.a. för drift, byggande och finansiering av de svenska anslutningarna tillöresundsförbindelsen. I den nya budgetprocessen ingårVägverket i budgetcykel tre. Verket redovisade enfördjupad anslagsframställning avseende budgetåren 1993/94-1995/96. har i sin fördjupadeanslagsframställning redovisat grunderna för verksamheten. Verksamheten utgårifrån de delmål för vägtrafiken som lades fast i det trafikpolitiska beslutetår . Resultatanalysen visar i vilken mån som har medverkat tillatt uppnä dessa mäl. Som första delmål angavs attansvaret för väghållningen skall vara lämpligt avgränsat. En omfattandeöversyn av fördelningen av väghållningsansvaret mellan stat och kommun hardärför gjorts med resultat att har övertagit väghällningsansvaret förca väg frän kommunerna och överlämnat länsväg till kommunerna.Detta har skapat en tydligare ansvarsfördelning och möjliggör en rationellareskötsel av de högtrafikerade genomfartsvägarna. Vidare överfördes genomriksdagens beslut vären 1992 (prop. 1991/92:150, bet. 1991/92:FiU29, rskr.1991/92:345) det ekonomiska ansvaret för de statskommunala vägarna till kommunerna. Det andra delmålet är attvägkapitalet skall säkras.