prop · GG03150 · 1992-12-31 00:00:00 — Sammanfettningsvis kansägas att endast en liten del av utgiftema styrs genom separate beslut, medanmerparten endast kan påverkas genom ändringar i befintliga regelsystem.Huvuddelen av utgiftema bestäms av innebär att en ekonomisk utveckling Prop.1992/93:150 med hög BNP-tillväxt och måttliga pris- och löneökningar ger enlångsam Bilaga 1.2 ökning av steteutgiftema och fellande stetligutgiftskvot. 2.3.5Utgiftema fördelade på realekonomiska kategorier Iföljande avsnitt görs en uppdelning av utgiftema i realekonomiska kategorier.Det innebär att utgiftema delas upp på konsumtion, investeringar,transfereringar och steteskuldräntor. Utgifterna inkluderar utgifter påinkomsteidan. Utgiftema i tillkommande utgiftsbehov realfördelas också enligtsamma princip som används för övriga utgifter. Uppdelningen som görs stämmer istort sett överens med det intemationella nationalräkenskapssystemet SNA(System of National Accounte). Diagram2.11 Realekonomisk fSrdelning f5r de totela utgiftema f5r budgetåren; 1986/87,1993/94 och 1997/98. Miljarder kronor, fasta priser 1992/93:150 Bilaga1.2 Dekategorier som har ökat mest är utgifter för konsumtion ochtransfereringar till hushåll. Noteras kan att utgiftema för investeringar harsjunkit markant från 23 miljarder /87 till 13 miljarder1997/98. Till en väsentlig del förklaras dette av att vissaaffärsverksinvesteringar förte ut från budgeten för att i stället belästestetens lånebehov i Rgk. Övriga transfereringar minskar också kraftigt vilketförklaras av att utgiftema för räntebidrag och investeringsbidrag sjunkerunder LK-perioden. I tebeUen har finansplanens besparingsprogram om 25miljarder kronor i nivå 1997/98 schablonmässigt lagte in under rabrikenhushållstransfereringar. Tabell 2.3 Realekonomisk fördelning av stetsbudgetensutgifter Miljarder kronor, fasta priser (fp) 1993/94 Genomsnittlig procentuell 1993/94 - 1997/98 fp -1,7 -4,3 -10,1 -8,8 -3,6 Finansplanens program om utgiftsnedslcärningar har i sinhelliet fördelats på hushållstransfereringar Inklusive tillkommandeutgiftsbehov Källor: , ochRiksgäldskontoret 2.3.6 Konsumtion Prop. Bilaga1.2 Utgiftema för stetlig konsumtion beräknas 1993/94 uöra ca en Qärdedel Konsumtionsutgifterna består av löner och andrautgifter framför allt för stetlig förvaltning, försvaret och högskolan. Underperioden /87 - 1990/91 ökade den stefliga konsumtionen med i medeltel 2,6%per år realt. De konsumtionsutgifter som ökat mest avser drift av vägar ochjämvägar, arbetemarknadsutbildning samt utgifter för förläggningskostnader förflyktingar. Underperioden /94 - 1997/98 beräknas de stetliga konsumtions-utgiftema i fästepriser minska med i genomsnitt 1,dels till följd av att finansplanenskrav på realt oförändrad konsumtion i offentlig sektor lagte in i beräkningamadels på att utgiftema för arbetemarknadspolitiska åtgärder som /94utgörs av utbildningsåtgärder till stor del bortfeUer 1994/95. Investeringsutgiftemaberäknas /94 utgöra av stetebudgetens utgifter. Endast de avstetens egna investeringar som finansieras över stetebudgeten redovisas idenna kategori. Investeringar som finansieras över stetebudgeten och som gårtill andra sektorer i ekonomin redovisas som transfereringar till respektivesektor. Utgifter för byggnader och anläggningar samt materielinköp för civilaändamål betraktas som investeringar. Deinvesteringar som finansieras över stetebudgeten har tidigare främst bestått avinvesteringar i vägar och jämvägar. /94 lyftsinfrastrukturinvesteringar om ca 4,5 nuljarder kronor ut från stetebudgeten föratt finansieras via lån i . Investeringaraa inom affärsverkenuppgår till . Dessa finansieras inte överstetebudgeten utan via Riksgäldskontorete upplåning. Investeringamaminskade /87 - 1990/91 i feste priser med i genomsnitt -8,9%per år. Att investeringama minskat förklaras av främst tvåfinansieringstekniska förändringar. Stetens vattenfellsverksinvesteringsanslag lyftes av från stetebudgeten 1988/89. Vidare avveckladesbyggnadsstyrelsens investeringsanslag fr.o.m /91. De sistnämndainvesteringama finansieras numera genom lån i . Från och /93 finansierar även de stetliga myndighetema sina investeringarför förvaltningsändamål via lån i . Sammanlagt innebär detekniska förändringama att endast en mindre del av stetens anskaffningsutgifterför investeringar redovisas över stetebudgeten. Desammanlagda transfereringama beräknas 1993/94 uppgå till knappt två tredjedelarav stetebudgetens utgifter. Transfereringama går främst tiU hushåU, kommuner,företeg och som bistånd till utlandet. Under budgetåren 1986/87 - 1991/92minskade utgiftema för företegs- stödsamtidigt som transfereringama till hushåU ökade kraftigt. De hushållstransfereringarsom ökat mest är utgifter för sjukförsäkring, arbeteskadeförsäkring ochstudiemedel. Räntebidrag till bostäder, vilka klassificeras som transfereringartill företeg, ökade också relativt kraftigt. Hushållstransfereringarsvarar för knappt hälften av stetsbudgetens transfereringsutgifter. De störstehushållstransfereringama på stetebudgeten är folkpensioner, sjuk- ochföräldrapenning, allmänna bambidrag, arbetsskadeersättningar och studiestöd.De utgiftsminskningar som aimonserate i besparingsprogrammet har iLK-beräkningama schablonmässigt fördelate på hushållstransfereringar. Hushållstransfereringamasjunker i fäste priser , främst på grund besparingsprogrammetmed 5,. Om den underliggande utvecklingen beräknas d.v.s. utan att inkluderabesparingsprogrammet så kommer hushållstransfereringama att minska med i genomsnitt1,. Utgiftema för pensionerminskar /94 till 1997/98 dels pga regeringens förslag i prop1992/93:155 om bl.a. höjd pensionsålder, dels p.g.a. ökade intjänandepoäng iATP-systemet vilket minskar utgiftema för folkpensionen. ökar dock i sintur utgiftema inom ATP-systemet som ligger utanför stetebudgeten. harsjukfrånvaron minskat, vilket till en del förklaras av lägre ersättningsnivåermen också reflekterar ett sämre arbetemarknadsläge. har ett nyttbegrepp införte. Istället för det gamla sjuktelet används nu sjukpenningteletsom motsvarighet till sjuktelet. Med anledning av den samordning som skettmellan sjukförsäkring- och arbeteskadeförsäkringen är sjukpenningtelet inte direktjämförbart med det gamla sjuktelet. Sjukpenningtelet som legat till grund förLK-beräkningama är /år. Diagram2.12 TVansfereringar till hushåll uppdelat på folkpensioner, sjukför-penning,föräldrapenning och arbetsskadeersättningar. Miljarder laonor, löpande 1992/93:150 Bilaga1.2 1993/94 1994/95 1995/96 1996/97 Transfereringar tillkommuner, minskar realt med Prop. 1992/93:150 ca 10,1 %per år. De minskade reala utgiftema sammanhänger till störste Bilaga 1.2delen med att de generella stetebidragen till kommunsektorn antas varanominellt oförändrade , dvs realt sjunkande. jyansfereringartill utlandet består huvudsakligen av anslag till utvecklingsbistånd. Isamband med uppgörelsen med Socialdemokraterna , gick regeringentillfälligt ifrån målet om att biståndsramen skall utgöra en procent av BNI. Övrigatransfereringar minskar kraftigt i fäste priser. Det förklaras till störstedelen av antegandet om minskat bostadsbyggande, samt de besparingar somgenomförts i och med övergången till ett nytt räntebidragssystem, vilketmedför kraftigt minskade utgifter för ränte- och investeringsbidrag. Statsskuldräntornaökar med 1,beroende på att de stora underskotten i stetens budget underperioden leder till en kraftig ökning av steteskulden . 2.3.9Den koi\junkturrensade utgiftsnivån Denkonjunkturrensade utgiftsnivån exkl. räntor sjunker från 558miljarder kronor till . Det beror framför allt påbesparingsprogrammet från finansplanen. Mot slutet av LK-perioden närmar sigstmkturaltemativete utgiftsnivå huvudalternativets pga huvudaltemativete högretillväxttakt. Steteskuldräntoma antas enligt den metod som används vara sammasom de i huvudaltemativet och ökar således med i genomsnitt . 3 Statens inkomster och utgifter utanför statsbudgetenexkl. LK-beräkningamaavser i förste hand stetebudgeten. Då kalkylema skall ligga till grund förregeringens långsiktiga utgiftsstrategi för hela den offentliga sektom måsteberäkningama också uteträckas till att omfette även övriga delar av denoffentliga sektom. Stetens utgifter och inkomster utanför stetsbudgeten är endel av hela den offenflig sektom. En sammanställning och konsolidering avoffenflig sektor, ger en heltäckande bild av de offentliga finansema och denoffentliga sektoms resursanspråk. Idette avsnitt redovisas utvecklingen för övriga steten dvs. arbetemarknadsfonden,delpensionsfonden, arbeteskadefonden och arbetelivsfonden. AP-fonden redovisasi avsnitt 5. Diagram3.1 FinansieUt sparande i fonder som ingår i Övriga stetens saldo1986/87-1997/98, löpande priser 1992/93:150 Bilaga1.2 / ,# #' - #' ,# # ,# 4 Källor: ochFinansdepartementet Diagrammetvisar att det framför allt är arbetemarknadsfonden som går med betydandeunderskott. Resterande fonder är i stort sett i balans i slutet av LK-perioden.Arbetemarknadsfonden belaster steteskulden och sparandet i offentlig sektor.Arbetemarknadsfondens underskott mot slutet av perioden är ett resultet av denhöga arbetelösheten. Detfinansiella sparandet i arbeteskadefonden förbättras . Det är ettresultet av att arbeteskadesjukpenningen slopas. Ersättning utgår fr.o.m. den 1juli 1993 enligt sjukförsäkringens regler. Lönegarantifonden används för attfinansiera den stetliga lönegarantin vid konkurser. Fonden har ett underskottunder förste delen av 1990-telet. Delpensionsfondens finansiella sparande är istort sett oförändrat över LK-perioden, Enligtde beräkningsförateättningar som ligger till grund för LK-kalkylen,huvudaltemativ, ökar den öppna arbetelösheten successivt från till7,. Därefter vänder utvecklingen och är den öppnaarbetelösheten tillbaka på 5,. Beräkningama bygger också på att 5,avarbetekraften omfettas av olika arbetemarknadspolitiska åtgärder och7,. Därefter minskar åtgärdema i takt med arbetelösheten. År 1998omfettas 5,av arbetekraften av arbet-marknadspolitiksa åtgärder. Ikänslighetsaltemativet är tillväxten lägre och arbetelöshetenivån något högreän i huvudalternativet . Diagram3.2 Arbetsmarknadsfondens finansieUa sparande inklusive ränte, löpande priser O,----------- ■---------------------------------------------------------------------------------------------- 1992/93:150 Bilaga1.2 Detfmansiella sparandet är negativt och fortsätter aft försämras underLK-perioden. Försämringen förklaras till stor del av ökade ränteutgifter. Diagram 3.3 Arbetemarknadsfondens inkomster och utgifter /94-1997/98, löpande priser Avdiagram 3.3 framgår att arbetemarknadsfondens inkomster inte har Prop. 1992/93:150en koppling till utgiftemas utveckling. Merparten av utgiftema, dvs. Bilaga1.2 arbetelösheteersättningen, följer arbetelösheten utveckling. Inkomstemaökar däremot i stort sett i takt med lönesununan, dvs. Arbetemarknadsfonden belastas också av vissa utgifterför arbetemarknadspolitiska åtgärder. Arbetemarknadsfondensutgifter finansieras dels med arbetegivaravgifter, dels de försäkradesegenavgifter. Arbetegivaravgiftemauppgår till 2,av avgiftsunderlaget. Från avgiften kan arbetegivama dra sinautgifter för utbildningsvikariat. /94 beräknas arbetegivamafinansiera av utgiftema. Dengenomsnitfliga finansieringsavgiften, dvs. de försäkrades avgifter, uppgår tillca . /94 beräknas finansieringsavgiftenfinansiera inindre än av de totela utgiftema. Arbetemarknadsfondens utgifterfinansieras till av arbetemarknadens parter. Underskottet, avutgiftema, finansieras via stetens upplåning via . Skillnadenmellan inkomster och utgifter beräknas uppgå till ca ,exklusive ränte, vid utgången av /94. Skillnadema mellan fondensinkomster och utgifter minskar något under den kommande femårsperioden.Utvecklingen skulle vara mer positiv om inte fonden belastedes av räntor på denrörliga krediten. Räntoma ökar successivt och motsvarar /98 28%av fondens utgifter, exklusive räntor. Olika arbetemarknadspolitiska åtgärdermotsvarar ytterligare . Föratt uppnå balans i fonden skulle utgiftema behöva minska . För att uppnåen så stor besparing krävs emellertid mycket genomgripande åtgärder. Somexempel kan nämnas att dagersättningen skulle behöva sänkas till ungefär sammanivå som det kontante arbete-marknadsstödet. Altemativt skulle personkretsenoch kvalifikationskraven behöva begränsas radikalt. Om balans skall uppnåsgenom ökade inkomster skulle dessa på kort sikt behöva tredubblas. Delpensionsförsäkringenfinansieras med arbetegivaravgifter, som uppgår till 0,20%av avgiftsunderlaget. Regeringen föreslog i årete budgetproposition vissainskränkningar i rätten till delpension. avslog dock förslaget. Somett resultet av bl.a. dette kommer det finansiella sparandet i fonden attminska kraftigt. Fondens ränteinkomster, tillsammans med avgiftsinkomstema,täcker emellertid delpensionsutbetelningama . kommerfondkapitelet emellertid att tas i anspråk för löpande utbetelningar, dvs.utgiftema överstiger de totela inkomstema. Diagram3.4Delpensionsfondensutgifterochinkomster1991-1998,löpandepriser Prop. 3,5t----------------------------------------------------- Denkraftiga minskningen av ränteinkomstema förklarastill övervägande del av att av delpensionsfondenstillgångar överförs tUl arbeteskadefonden under /92. Detteinnebär att det ackumulerade underskottet i arbeteskadefonden kommer attreduceras. Deinkomster som inte redovisas på stetebudgeten består främst avarbetegivaravgifter samt AP-fondens ränteinkomster. AP-fonden redovisas iavsnitt 5. Avgiftsinkomstemas utveckling styrs, vid oförändrat avgiftsutteg, avlönesummans utveckling. Lönesumman beror av timlön och sysselsättning iekonomin. Utvecklingen av inkomster från arbetegivaravgifter är således i höggrad beroende av tillväxten i ekonomin. Inkomstema från arbetegivaravgiftemaökar med i genomsnitt och följer därmed i stortsett lönesummans utveciding. Ävenarbetelöshetsförsäkringen finansieras i huvudsak genom arbetegivaravgiften,som uppgår till 2,av lönesununan. Däratöver betelararbetelöshetekassomas medlemmar en avgift som utgör avarbetelösheteförsäkringens utgifter. 4 Statens tillgångar och skulder Prop. 4.1 Statens lånebehov och skuld Steteskuldsförändringenunder en given tidsperiod är lika med det totala, tillkommande lånebehov somsteten har att finansiera samt de effekter av de tillfälliga bokföringstransaktionerna av dispositiv karaktär som Riksgäldskontoretvidter och som påverkar steteskuldens storlek. Statens lånebehov bestäms avföljande fektorer: -finansieringav underskott i fonder som ligger utanför stetebudgeten Stetensnegativa budgetsaido är den viktigaste orsaken tUI uppkomsten av lånebehovet.Det är emellertid inte det redovisade budgetutfellet baserat påinkomst/utgiftsmässiga principer som är relevant för att fastställaupplåningsbehovet utan i stället dess kassamässiga motsvarighet, dvs utfellet påstetsverkete checkräkning i . Skillnaden meUan redovisat budgetutfelloch rörelsema på stetsverkete checkräkning betecknas kassamässigakorrigeringar. Dessa korrigeringar kan i allmänhet endast göras i efterhand närutfellen är kända. I prognosperspektivet antes att de kassamässiga flödena ärlika med budgetsaldot. Riksgäldskontoretbedriver en omfettande utlåningsverksamhet till affärsverk och myndigheter. Somexempel på sådan utlåning kan nämnas myndighetemas lån för investeringar ianläggningstillgångar för förvaltningsändamål och utlåning till CSN förstudielån. skall te upp lån i för vidareutlåning till nödlidande banker. och myndigheter kommer under denärmaste åren te upp stora lån för investeringar i infiastruktur.Riksgäldskontorete utlåningsverksamhet påverkar inte stetebudgeten, men däremotlånebeho-vete storlek. Somföljd av ökad arbetelöshet, beroende på det försämrade konjunkturläget, harundeiskott i arbetemarknadsfonden uppstått vilket medför ett upplåningsbehov.Dette upplåningsbehov beräknas till för /93och för /94. På grund av det försämradekonjunkturläget har även underskott i lönegarantifonden uppstått. I dette fellsammanhänger underskottet med ett ökat antel konkurser. Detberäknade totela upplåningsbehovet uppgår till ca 1992/93och till ca 255 miljarder /94. Statsskuldensforändring påverkas, utöver av lånebehovet, av transaktioner av dispositivkaraktär som gör. Dessa transaktioner, ellerskulddispositioner, uppstår ofta p.g.a tidsförskjutningar mellan dekassamässiga betelningar som stetsskulden ger upphov till och derasredovisning. Som exempel kan nämnas utbetelningar och regleringar av förskottför inlösen av obligationer och premieobligationsvinster. Valuteomvärderingar utgör en annan betydelsefull del av skulddispositionema.Valutaskulden värderas löpande till aktuella valutakurser som avräkningenmot stetebudgeten enbart avser de realiserade valutedifferensema. Stetens valutaskuld ökadeunder , då i två omgångar begärde att Riksgäldskontoretskulle te upp lån i ufländsk valute för räkning. Syftet med upplåningenvar dels att stärka valutereserven, dels att underlätte svenska bankersfinansiering i ufländsk valute. Den förste omgången lån uppgick till ca 13miljarder ecu, vilket vid dåvarande valutakurser motsvarade ca 100 miljarderkronor. Den andra omgången lån uppgick till ca 15 miljarder ecu, vilketmotsvarade, med dåvarande valutakurser ca 110 miljarder kronor.Valutelånenormen avskaffedes genom riksdagsbeslut . Medanledning av att den svenska kronan har deprecierate, ökar valuteskulden. Detteåterspeglas i beräkiung av skulddispositionema. UnderLK-perioden sker en kraftig ökning av steteskulden från ca 1 250 miljarderkronor vid utgången av 1993/94 till 1997/98. Detteförklaras i huvudsak av de stora underskotten i stetebudgeten. Budgetåret1996/97 kommer, enligt beräkningama i LK-kalkylen, steteskulden att överstigaBNP. Dessutom kommer räntoma på steteskulden att överstigaunderskottet i stetebudgeten, dvs. stetebudgeten kommer att uppvisa ettöverskott i finansieringen av de verkliga steteutgiftema, dvs ett positivt s.k.primärsaldo. Diagram4.1 Stetsskuldens utveckling 92/93 - 97/98. MiUarder kronor, löpande priser 1992/93:150 Bilaga 1.2 93/94 94/95 95/96 96/97 97/98 Försämringenav de offentliga finansema och den därav följande Prop. 1992/93:150skulduppbyggnaden innebär potentiellt högre skatter på framtida Bilaga 1.2 generationer. Omsteten skall kunna amortera av på steteskulden, för att på så sätt minska dennabörda måste skillnaden mellan stetens inkomster och stetens utgifter exkl.räntor överstiga utgiftema för räntor på steteskulden. Ettmått som används pä stetens skuldbörda är skuldkvoten, dvs förhållandet mellanskuldstocken och BNP. beräknas skuldkvoten öka från ca 80%1993/94 till 1997/98. Viden analys av utvecklingen uppstår frågan; om och när blir stetsskulden enövermäktig börda att bära? Flera synsätt kan anföras. I Nya villkor för ekonomioch politik, (SOU, 1993:16), () konsteteras att ett avproblemen med en snabbt växande steteskuld är att handlingsfriheten i finanspolitikenavter, p.g.a. att en stor del av stetens inkomster vid en hög skuldbörda gårtill att betela räntor. Det konsteteras att det är önskvärt att stebiliserastetens skuld så att den inte växer snabbare än BNP. Om steteskulden intestebiliseras kommer skuldkvoten in i en "exploderande" bana ochsteteskulden bli ohanterlig. slutsatser är att skuldkvotenbör stebiliseras. EG:s konvergenskrav iimebär en skuldkvot om maximalt . Uranalytisk synpunkt kan det vara intressant att dela upp en förändring iskuldkvoten mellan två faktorer. Nämligen den del som beror på utvecklingen avdet primära budgetsaldot och den del som beror på skillnaden mellan realränteoch BNP-tillväxt. I det här kapitlet (4.1.1) likställs det primära budgetsaldotmed det primära lånebehovet, dvs stetens lånebehov exkl. räntor påsteteskulden. Enförändring av primärsaldot slår direkt igenom som en förändring av skuldkvotenallt annat lika p.g.a. att täljaren förändras som nämnaren ärkonstant. Förändringar i realräntenivån påverkar stetens skuldstock på så sättatt kostnaden för upplåningen förändras ett ev budgetunderskott måstelånefinansieras till den aktuella realräntan, d.v.s. även här så förändrastäljaren som nämnaren förblir . Slutligen påverkarBNP-tillväxten direkt skuldkvoten genom att nämnaren varierar i storlek.BNP-tiUväxten påverkar även indirekt skuldkvoten genom att skatteinkomstemapåverkas av BNP-tillväxten. Vid en låg BNP-tillväxt växer skatteinkomstemalångsamt. Dänned försämras budgetsaldot, vilket i sin tur försämrarskuldkvoten. Enmer ingående diskussion om utvecklingen av skuldkvoten kräver att vissaanteganden görs angående primärbudgetunderskottete utveckling. Vid antegandetom att primärsaldot sätte till noll nås följande resultet: om realräntanöverstiger tillväxttakten sä kommer skuldkvoten att öka. Då det omvändaförhållandet råder d.v.s. att tillväxttakten överstiger realräntan kommerskuldkvoten att sjunka. En på förhand given differens mellan realräntan ochBNP-tillväxten fär dessutom en större effekt på skuldkvoten ju högreskuldkvoten är i utgångsläget. Detkrävs alltså ett visst förhållande mellan realränte och tUlväxt för att s.k.långsiktig hållbarhet (susteinability) ska uppnås, d.v.s. för att steteskuldenstillväxt skall kunna kontrolleras. Lk-kalkylenvisar att primärsaldot närmar sig noll mot slutet av Prop. 1992/93:150perioden. Realräntan kommer i början av LK-perioden, dvs fram till Bilaga 1.21995/96, att överstiga BNP-tillväxten. Om primärsaldot är negativt och omrealräntan överstiger tillväxten innebär med tidigare nänmda resonemang attskuldkvoten ökar. Skuldkvoten stiger från till . En stor del avökningstakten fär dock tillskrivas primärbud-getunderskottet. Den senare delenav LK-perioden hinner tillväxttakten upp realräntan och mot slutet överstigertillväxten realräntan. sjunker primärbudgetunderskottet.Dessa fektorer bidrar till att hejda steteskuldens snabba utveckling.Tidsperspektivet är dock inte tillräckligt långt för att skuldkvoten ska kunnasjunka. Däremot avter ökningstakten och den genomsnitfliga ökningstakten för desiste åren blir . Resultetetav beräkningama visar att trote den relativt ljusa utvecklingen med en snabbökningstakt av BNP samt den gynnsamma utvecklingen på räntemarknaden somföratspås konuner skuldkvoten att fortsatte stiga under hela LK-perioden.Ökningstakten av skuldkvoten avter dock mot slutet av LK-perioden och vid enförlängning ov LK-perspektivet är det möjligt att utvecklingen skulle kunnastebiliseras. Ibilaga 1 till årete budgetproposition gjordes i särskilda frågor en beräkningav den stefliga verksamhetens effekter pä stetens förmögenhet. För att i ettlängre perspektiv knyte an till den redovisningen görs här liknande beräkningarmed utgångspunkt i RRVs årsbokslut för steten 1991/92. Årsbokslutet är i sinnuvarande utformning inte fullständigt. RRV har för avsikt att till bokslutetför /94 ha ett betydligt bättre underlag samt utvecklat en modell för attpresentera en fullständig årsredovisning för steten. Ur RRVs årsbokslut harvärden till nukostnad har använte. Det innebär att beräkningama baseras pånyanskafiiiings-värde och omfetter vissa tillgångar (t.ex. vägar) som ännu intebokförs av myndighetema. Utvecklingenav stetens tillgångar, skulder och nettoförmögenhet visas i diagram 4.2.1. Föratt beräkna tillgångama har varje års investeringar och utlåning lagte till detillgångar som RRV har beräknat /92 som avskrivningar påtidigare investeringar och återbetelning av lån dragite bort. Skuldutvecklingenhar erhållite genom ackumulering av stetens upplåningsbehov, främst till följdav stetebudgetens saldo. Hur nettoförmögenheten utvecklas beror sedan sammantagetpä det årliga resultetet i stetens och kan utläsas som skillnad mellan steplamai diagrammet. Diagram 4.2 Stetens tillgångar och skulder 1986/87-1997/98 1992/93:150 Bilaga1.2 86/8787/88 88/89 89/90 90/91 91/92 92/93 93/94 94/95 95/96 96/97 97/98 Nettoförmögenhetenhar i förste hand påverkate av hur budgetsaldot utvecklate. De investeringarsom aviserate inför LK-perioden motverkar särskilt inledningsvis, om änförhållandevis marginellt, minskningen av nettoförmögenheten.