prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Sammanfettningsvis kan omdessa metoder sägas att de avser att komma till rätto med i olika avseendendiskriminerande regler och regler som skapar monopol. I har stupstocksmetoden ochsolnedgångsmetoden med framgång använts för att sanera och begränsaregelbeståndet. Stupstocksmetoden innebär att regeringen upphävermyndighetsregler om de inte finns förtecknade i enrayndighets regelförteckning (se övergångsbestämmelsema till SFS 1984:212). Solnedgångsmetoden iimebär att regeringen upphävermyndighetsregler vid en viss framtida tidpunkt. till dess reglemaupphör att gälla kan myndigheten beslute nya regler, om den finner att reglerfortferande behövs. Enligt min bedömning är det två bra metoder för attkomma till rätte med föråldrade och onödiga regler. De är enkla att använda ochlägger bevisbördan huravida en regel behövs eller inte på myndigheten. På det kommunala området bör bl.a.stupstocksmetoden kuima övervägas i arbetet med de kommunalaförfettningssamlingama. Regelreformeringsfrågomahar fått en ökande betydelse i industriländema. Det berorframför allt på en växande insikt om de ekonomiska effekter som regleringar avolika slag kan ha. Inom dess perraanenfe Prop. 1992/93:100 utskott föroffentlig styraing (, PUMA) Bilaga 8 pågår bl.a.aktiviteter med syfte att få en bättre regelkvalitet. Enligt vad jag har inhämfet kommer PUMA inom kortatt ge ut en sammanställning över regelreformeringsarbetet och arbetetsorganisation och syften i medlemsländeraa. har varit drivande i dettearbete. Också interat inom EG drivs krav påregelreformering. Både och har beslutet att förenklautfonnningen av EG:s rättsakter. Avsikten är att göra enklare ochklarare för att öka öppenheten och göra regelsystemen inora EG meratillgängliga. Det framgår av Maastrichtöverenskommelsen. I en rapport som lämnats till kommissionen- den s.k. Suther-landrapporten intemal märket after 1992, Meeting theChallenge från - understryks ytterligare betydelsen av attskapa öppenhet i regelverken inom EG, alltså även nationella sådana, och atthålla ordning i dem. Inom de nordiska länderaa har olika projektbedrivits, bl.a. i kring frågor om reglering och styraing och i Norgehar en särskild koraraitté gjort en genoragång av lagstiftningen för att få enbättre regelstruktur. Enligt min bedömning är det angeläget att försvensk del ha tillgång till så breda erferenheter som möjligt. De erferenheterav regelreformering som finns utanför gränser bör fes till vara och utnyttjasockså här hemma. Bidrag till ett sådant arbete bör kunna hämtosbl.a. från PUMA:s sammanställning över regelreformeringsarbetet i olika länder. Bådei 7 § förvaltningslagen (1986:223) och i 7 § verksförordningen (1987:1100)ställs krav på ett bra och begripligt språk i myndighetemas verksamhet. Enligtförvaltningslagen skall myndigheten sålunda sträva efter att uttrycka siglättbegripligt. Enligt verksförordningen är det myndighetens chef som ansvararför att språket är klart och begripligt i skrivelser och beslut. Som jag ser det måste ett bra och begripligt språkses som ett medel att nå de resultet som krävs i myndighetens verksamhet. Deverksamhetsansvariga måste betrakte språkvårdsarbete som ett av flera raedelsom står till ledningens förfogande för att verksamhetens resultet skall bli såbra som möjligt. Kompetens att bedriva språkvårdsarbete måste finnas hosmyndighetema. Enligt vad jag har inhämtet kommer resulteten avett språkvårdsprojekt att presenteras i en departementspromeraoria i början avår 1993. Projektet har bland annat lett till effektivare texter hospolismyndigheter och hos kronofogdemyndigheter. Genom rapporten kanerferenheteraa från projektet spridas, vilket säkerligen ökar medvetenheten omde effektivitetsvmster och andra bidrag till verksamhetsresultetet som fmns atthämte i ett aktivt språkvårdsarbete. Påmarknaden finns det en god tillgång på språkvårdande expertis. Prop.1992/93:100 Bland armat finns särskilda, universitetsutbildade språk- Bilaga 8 konsulter. Det nämnda språkvårdsprojektet liksom detmångåriga språkvårdsarbete som bedrivits i visar att det ärav stor vikt att språkarbetet bedrivs fortlöpande och systematiskt och med godkännedom om myndighetens verksamhet. Det finns därför ett behov av att samordnaspråkvårdsarbetet på myndighetema så att erferenheter från olika håll kanutnyttjas. Inte minst viktigt är att arbetet iregeringskansliet med att göra t.ex. nya lagar så överskådliga och lättlästasom raöjligt förmedlas till myndigheteraa inför deras regelarbete. Despeciella krav, konstitutionella och formella, som ställs på förfettningar göratt det behövs utbildning inte bara för regelskrivare utan också förspråkkonsulter som anlifes i regelarbetet. Språkexperteraa iJustitiedepartementet är en viktig resurs i sådan utbildning. Jag anser alltså att det behövs en samordning avden offentliga språkvården. Enligt min bedömning kan varaett lämpligt organ för uppgiften att särskilt uppmärksamma behovet av attförbättra de offentliga textema och att utveckla och så långt det är möjligtsamordna språkvårdsinsatser på myndigheteraa. är ett förhållandevis litet,icke-statligt organ med begränsade resurser. Dess uppgift är att följa svenskaspråkets utveckling i tal och skrift och att bedriva språkvård. Det iimebär attnämnden verkar för ett ändamålsenligt språkbrak på i stort sett alla områden ivårt samhälle. För att särskilt kunna ta sig an den uppgift jag nyssbeskrivit kommer nämnden att behöva stöd. Enligt min uppfattning bör ett sådant stöd i förstahand ges nämnden i form av en arbetsgmpp med företrädare för departement,rryndigheter och offentliga språkvårdare. Grappen bör hjälpa näranden attmarknadsföra, utveckla och samordna språkvårdande insatser på det offentligasverksamhetsfält. En föratsättning för verksamheten är också att myndigheteraabetalar för de konsulttjänster som språknämnden förraedlar raed de medel som deförfogar över för att nå sina verksamhetsmål. Ett liknande systera finns iFinland, där Finska språkbyrån genom sin "avdelning för avgiftsbelagdatjänster" granskar texter åt myndigheter, håller kurser där eller deltar iolika projekt. Jag räknar med att återkomma till regeringen med förslagom att det skall träffes ett avtal med nänmden om dess roll i språkvårdsarbetetinom statsförvaltningen. Jag har i frågan om samråttmed chefen för turdepartementet. 1992/93:100 7.7 Samhällsinformation Bilaga 8 Enligtmin bedömning kommer det program för arbetet med att höja regelkvaliteten somjag har redogjort för att väsentligt underlätta förståelsen ochförbilliga tillärapningen av regleringaraa. Men hur raycket man än satsar påatt höja kvaliteten och hur bra man än lyckas med detta kommer det alltid attbehövas information kring regelsysteraen. Sådana behov kan vara generella ellergälla enskilda frågor eller gmpper av medborgare. Ett grandläggande krav måstevara att samhällsinformationen är korrekt, lättillgänglig, lättförståelig ochaktuell. Jag delar således uppfettning ombetydelsen av en god och allsidig samhällsinformation (se bet. I991/92:KUI7). Jag vill emellertid framhålla att informationenenligt min bedömning sker bäst som en del av den verksainhet som den skallinformera om. Informationen bör sålunda av de verksamhetsansvariga ses som ettav flera medel att nå ett så bra resultat i verksamheten som möjligt. Deresurser som en verksamhet förfogar över skall användas till informationsinsatserom de kan förbättra verksamhetsresultatet. Och i verksamhetsresultatet skallsjälvfellet vägas in att man når sådana grapper eller andra i samhället som harrätt till myndighetens service eller är i behov av den. Det följer av 7 § verksförordningen(1987:1 IOO) där det bl.a. sägs att rayndighetens chef skall se till attallmänhetens, organisationers, företags och offentliga myndigheters kontaktermed rayndigheten underlättas genom en god service och tillgänglighet, genominformation och genom ett klart och begripligt språk. Av vad jag nu sagt följer att behov av attutvärdera hur informationen om reglema når fram till medboigama ständigt måsteuppmärksammas. Det kan hos de verksamhetsansvariga uppstå behov avstöd utifrån för att infonnationen skall bli så bra som möjligt. tar i sitt nyssnämnda betänkande upppublikationen Samhällsguiden. Den är en publikation som beskriver våraviktigaste lagar och andra regleringar, anpassade efter allmänhetens behov aven sararaanhållen, lättillgänglig sarahällsinforraation. Att riksdag ochregering har ett gemensamt ansvar för guiden utgår från. Jag har intenågon annan uppfettnmg än och är angelägen om att den intagning avSamhällsguidens text i datasystem, Rixlex, som regeringen nu harombesörjt, kan leda till att texten löpande kan hållas aktuell och attSamhällsguiden ges ut i reviderade upplagor så ofta sora möjligt. Regeringensansvar bör dock begränsas till dess verksara-hetsområde. Vad gäller finansieringen av det fortsatta arbetetmed Samhällsguiden anser jag att den bäst sker på marknadsraässiga grander. Detfinns enligt min bedömning en så pass kraftig efterfrågan på i första handsjälva publikationen att en både frekventare och mer kvalitativ utgivning kansäkerställas. Men också vad gäller den datorbaserade informationen finns enligtvad jag har inhämtot ekonomiska fömtsättningar på marknaden för att kraftigt öka ochförbättra den informationskällan. 1992/93: IOO Efterbemyndigande av regeringen har avtol träffets med Bilaga 8 förvaltningskontor resp.CE om det fortsatta arbetet med och utgivningen av Samhällsguiden, m.m. Av avtalenföljer också att partema är överens om att behandla frågor om Samhällsguiden i den redaktionskommittésom skall läinna råd m.m. tillCE i fråga om en annan publikation på området, nämligen Sverigesstatskalender. Jag anser mig med dessa åtgärder ha säkerställt attSamhällsguiden kan fortsättaatt komma ut och att goda fömtsättningar har skapats för att en god kvalitet kankänneteckna samhällsinformationen. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag nu har anfört omRegelreformermg, språkvård och samhällsinformation. 1991/92utgift III 120 496 1992/93 Anslag 121 037 000 1993/94 Förslag 125 914 000 Jag beräknar anslaget för nästa budgetår till vilket innebär en besparing med 5 808 tkr avseende den reguljäraverksamheten i departementet. Jag har redovisat ett förslag omgenerell räntebeläggning av statliga medelsflöden samt presenterat den modellsom bör tillämpas. kommer fr.o.m. /94 atttillämpa denna modell. kommer därför att tilldelas etträntekonto med kredit i och medlen under anslaget A 1. förstill detta konto. Som en följd av departementets utökadeverksamhetsområde har jag beräknat medel för vissa förstärkningar till denpolitiska ledningen. För det fortsatta arbetet med statsbidragssystemtill kommunema har jag beräknat medelsbehovet till 2000 tkr. Utöver detta har jag beräknat medel förkapitalkostnader för lån i . Låneramen beräknas till 1 500tkr. Genom omfördelning av medel inom regeringskansliettillförs departementet 341 tkr för vissa telefonkostnader. Anslaget för har budgeteratsutan hänsyn till de tekniska justeringar som måste göras till följd avändringen av nivån på lönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen förStatshälsan, övergången till lån i RGK samt de nya principeraa förbudgeteringen av anslagen. Jag har tidigare denna dag redovisat riktlinjema fördessa förändringar (bilaga 1, Statsbudgeten och särskilda frågor, avsnitt 2.2).Det belopp som kommer att ställas till disposition kommerslutligt att festställas enligt de redovisade riktlinjema och kan därför avvikafrån det nu budgeterade beloppet. Jaghemställer att regeringen föreslår att till för /94 anvisa ett ramanslag på . 1992/93:100 A 2. Ekonomiska råd Bilaga 8 1991/92Utgift 3 867 689 1992/93 Anslag 4 302 000 1993/94Förslag 4 302 000 Från anslaget bestrids kostnadema för ekonomiskaråd. De ekonoraiska råden är stationerade i , och . Jagberäknar medelsbehovet för /93 till . Anslaget för ekonomiska råd har budgeterats utanhänsyn till de tekniska justeringar sora raåste göras till följd av ändringenav nivån på lönekostnadspålägget. Jag har tidigare denna dag redovisatriktlinjeraa för denna förändring (bilaga I, Statsbudgeten och särskildafrågor, avsnitt 2.2). Det belopp som kommer att ställas till Ekonomiska rådsdisposition kommer slutligt att festställas enligt de redovisade riktlinjeraaoch kan därför avvika från det nu budgeterade beloppet. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Ekonomiska råd för /94anvisa ett förslagsanslag på . 1991/92Utgift 39073 933 Reservation 12 071 984 1992/93 Anslag 29 500 000 1993/94Förslag 40 000 000 Frånanslaget bestrids kostnaderaa för kommittéer och arbetsgrapper, de ekonomiskalångtidsutredningama samt för vissa konsulter bl.a. inom finansmarknadsområdet. Med hänsyn till den beräknade omfattningen avutredningsverksamheten bör anslaget uppgå till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Utredningar m.m. för /94anvisa ett ramanslag på . A 4.Utvecklingsarbete Prop. Bilaga 8 1992/93 Anslag 40 000 000 1993/94 Förslag 38 000 000 Från anslaget bestrids kostnader för riktodeinsatser i det fortsätto arbetet med utveckling av de förändrade styrformema istotsförvaltningen samt utvecklingsarbetet rörande styrning av de fmansiellafömtsättningama för stotsförvaltningen (prop. 1991/92:100, bil. 8, s. 21-22). Jaghemställer att regeringen föreslår att till Utvecklingsarbete för /94anvisa ett reservationsanslag på . 1993/94Nytt anslag (ramanslag) 55 000 000 Jag kommer senare under anslaget E 5.Stotskontoret: Uppdragsverksamhet att föreslå ett nytt fmansieringssystem förStotskontoret, som innebär att Stotskontoret ombildas till en uppdragsmyndighetoch att uppdrag åt regeringen skall avgiftsfinansieras. Ett nytt ramanslag bör anvisas för fmansisering avstabsuppgifter och uppdrag som regeringen ger Statskontoret. Jag har /94 beräknat detta anslag till , varav 20miljoner kronor bör disponeras av Statskontoret för stabsuppgifter och 35iniljoner kronor bör användas för att fmansiera särskilda uppdrag till Statskontoret.Jag återkommer under anslaget E 5. med ytterligare preciseringar beträffandeanvändningen av anslaget. Anslaget har budgeterats utan hänsyn till detekniska justeringar som måste göras till följd av ändringen av nivån pålönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen för Stetshälsan,övergången till lån i samt de nya principema förbudgeteringen av anslagen. Jag har tidigare denna dag redovisat riktlinjeraaför dessa förändringar (bilaga 1, stetsbudgeten och särskilda frågor, avsnitt2.2). Det belopp som kommer att ställas till Stetskontorets disposition kommerslutligt att fastställas enligt de redovisade riktlinjeraa och kan därföravvika från det nu budgeterade beloppet. Den modell för räntebeläggning av statligamedelsflöden som jag tidigare redovisat skall tillämpas på detta anslag.Statskontoret kommer därför att tilldelas ett räntekonto med kredit iRiksgäldskontoret och medlen under anslaget förs till detta konto. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Uppdrag till Statskontoret för budgetåret1993/94 anvisa ett ramanslag på . och exekutionsväsendet °p- 1992/93:ioo Bilaga 8 () svarar för dencentrala ledningen av skatteförvaltningen och exekutionsväsendet. RSV harockså uppgifter som central förvaltningsmyndighet för frågor om allmänna val. finns på regional nivå 24 skattemyndigheter med sammanlagt131 lokala skattekontor. Det övergripande målet för skatteförvaltningensverksamhet är att skatt skall tas ut i den omfettning, med den fördelning och iden tid och ordning som åsyftas med gällande skattelagstiftning. RSV har i sin fördjupade anslagsframstälhiingredovisat skatteförvaltningens verksamhet inom områdena beskattning ochfolkbokföring. Vad gäller beskattning har redovisning lämnats för följandedelområden: s.k. gmndhantering, skrivbordskontroll, revision, processverksamhetoch fastighetstaxering. Med grandhantering avses bl.a. sortering, maskinellgranskning och registrering av uppgifter, löpande service, handläggning avjämkningsansökningar etc, samt hantering av likvidströmmar. Verksaniheten på beskattningsområdet följer enkalenderårscykel. Den resultatredovisning som RSV lämnat omfettar periodenI987-I99I. Det totala antalet skattskyldiga har ökat måttligt.Det har däremot skett en kraftig ökning av främst antalet juridiska personer.Perioden har vidare präglats av ett omfettande arbete med att genomföra såvälmateriella reformer som förferande- och organisationsförändringar. Särskilt islutet av perioden har genomförandeaktiviteter av detta slag krävt inteobetydliga resurser. Utider perioden har vidare arbete pågått med attutveckla uppföljningssystem för verksamheten. RSV har deltagit i denförsöksverksamhet som bedrevs med årliga resultatredovisnmgar. I grundhanteringen har kostnaden per prestationkurmat sänkas , bl.a. tack vare ett förbättrat ADB-stöd. Totaltsett gör RSV bedömningen att produktiviteten i skatteförvaltningen trots dettavarit i stort sett oförändrad . Att den totalaproduktiviteten inte förbättrats nämnvärt förklaras av de begränsningar ikontrollverksamhet och s.k. offensiv processföring som myndigheteraa tvingatstill på gmnd av det omfettande förändringsarbetet . har i det nya systemet med uppdeladfastighetsfexering genomförts allmän fastighetstaxering 1988 i fråga om hyres-och industri-festigheter och 1990 i fråga om småhus. Systemet har iimeburit enjämnare belastning och höjd kompetens inom skatteförvaltningen. RSV föreslår inför perioden /94-1995/96 intenågon förändring vad gäller det övergripande målet för skatteförvaltningen. Somverksamhetsmål föreslår RSV att gmndhanteringen även fortsättningsvis skallrationaliseras för att ge utrymme för ökade satsningar på riktad service ochkontroll. Åtgärder bör i detta syfte bl.a. vidtas för att främja lämnande avuppgifter på ADB-medium. inriktas på väsentligheteroch på efterlevnaden av nya materiella regler. 1992/93:100Omfettningen av den planmässiga revisionsverksamheten vad gäller Bilaga 8 förefeg skall upprätthållas. Den riktade servicen ochinformationsverksamheten skall inriktas på information om materiella regleroch förferanderegler. Inomexekutionsväsendet finns under RSV 24 kronofogdernyndigheter. Inom dessabedrivs det operativa arbetet på kronokontor med verksamhet på sammanlagt 113orter. Kronofogdemyndigheternas uppgift som verkställandemyndigheter är att på uppdrag av borgenärer och andra sökande reglerarättsanspråk som inte kan regleras på frivillig väg. Ansökningar omverksfellighet skall handläggas skyndsamt och med hög kvalitet.Kronofogdemyndighetema skall även i övrigt verka för attbefelningsförpliktelser som kan bli föremål för verkställighet fullgörs i rätttid och ordning. Även på exekutionsväsendets område har arbete underperioden pågått med att utveckla uppföljningssystem. RSV:s medverkan iförsöksverksamheten med årliga resultatredovisningar har också gällt kronofogdemyndigheteraa. RSV har i sin fördjupade anslagsframställningredovisat verksamheten inom områdena indrivning och övriga ärenden. I987-I99I har antalet inkomnaärenden ökat kraftigt inora kronofogderayndighetemas alla verksamhetsområden.Det gäller särskilt den senare delen av perioden. Även antelet avslutade målhar ökat. RSV anser eraellertid att uppgifteraa ora hanterade volyraer inte ärav den arten att de kan läggas till gmnd för en beräkning av den totalaprestationsvolymen. Enligt verket kan man dock konstatera att kronofogdemyndighetemalyckats hantera allt större ärendevolymer inom ramen för i stort settoförändrade resurser. Endast i perioden har antaletoavslutade ärenden ökat. Man har inte uppnått verksamhetsmålet att minskaantalet gäldenärer eller de totala skuldbeloppen. Detta beror emellertid på enrad förhållanden, varav många ligger utanför kronofogdemyndighetemas kontroll. RSV föreslår för den kommande perioden inte någonförändring i sak vad gäller övergripande mål för exekutionsväsendet. Somverksamhetsmål föreslås att föreläggande i mål ora betalningsföreläggande ochhandräckning skall utfärdas , att gäldenärens betalningsförmågai enskilda utsökningsmål skall vara utredd , att förstaförsäljningsförsök i fråga ora festigheter om möjligt skall genomföras , och normalt inte senare än , att arbetet medkonkurstillsyn skall inriktas på en regelbunden och planmässig tillsyn medkoncentration på väsentlighet och risk samt att kronofogdemyndigheteraa i denförebyggande verksamheten skall nå huvuddelen av elevema i gymnasieskolansavgångsklasser med den information som RSV bestämmer. 3 1992/93. 1992/93:100 Bilaga 8 Förden kommande treårsperioden skall följande övergripande mål gälla för denverksamhet som RSV ansvarar för. Detövergripande målet för skatteförvaltningens verksamhet skall vara att skattskall tos ut i den omfattning, med den fördelning och i den tid och ordning somåsyftas med gällande skattelagstiftning. Kronofogdemyndighetemasuppgift som verkställande myndigheter skall vara att på uppdrag av borgenäreroch andra sökande reglera rättsanspråk som inte kan regleras på frivillig väg.Ansökningar om verkställighet skall handläggas skyndsamt och med hög kvalitet.Kronofogdemyndigheteraa skall genom information och liknande förebyggandeåtgärder verka för att betalningsförpliktelser och andra förpliktelser som kanbli föremål för verkställighet fullgörs frivilligt i rätt tid och ordning. Ramanslag1993/94: Ramanslag1993/94: Ramanslag1993/94: I Motbakgmnd av den osäkerhet som råder om den framtida tillströmningen av mål ochärenden finns det inte föratsättningar för att fastställa någon flerårigplaneringsram i fråga om kronofogdemyndigheteraa. 1992/93:100 Bilaga 8 Somframgår av den resultatanalys som RSV redovisat har arbetsmängden, uttryckt itermer av antal skattskyldiga, antel lämnade och granskade deklarationer ellerpå liknande sätt, ökat måttligt . har anteletskattskyldiga juridiska personer och andra skattskyldiga med raerakomplicerade ekonoiniska förhållanden ökat markant. Ett skäl till detto är denfinansiella sektoras tillväxt . Underperioden har ytterligare resurser ställts till skatteförvaltningens dispositionför nya arbetsuppgifter avseende folkbokföringen och förvaltningens nya roll itaxeringsförferandet. Tillfälliga resurstillskott har också getts förgenomförandet av större reformer, bland vilka främst bör nämnasfolkbokföringsreformen och I989-I990 års skattereform. Detintensiva förändringsarbetet har föratom tillfälligaresurstillskott krävt betydande omprioriteringar vad gäller befintiigaresurser. Sora ett resulfet av dette har beslutede reformer kunnat genomföraspå ett tillfredsställande sätt. har den löpande verksamheten på dethela taget kunnat bedrivas utan några allvarliga stömingar. Det har emellertidinte kunnat undvikas att intensiteten i viktiga delar av kontrollverksamhetenoch den offensiva processverksamheten gått ned under den mest reformtätoperioden. DenI juli I99I övertog skatteförvaltningen folkbokföringsverksamheten frånsvenska kyrkan. I samband med omorganisationen togs ett datorsystem förregisterföringen i bmk. trädde en ny folkbokföringslag i kraft sominnebar vissa materiella förändringar. På grand av balanser som fenns vidövertogandet och andra initialsvårigheter blev handläggningstidema till enbörjan långa. De förkortodes dock betydligt under fjärde kvartolet 1991. Denperiod som redovisas i RSVs resultotanalys präglas av en kraftig ökning avantelet mål och ärenden inom samtliga kronofogdemyndighetemasverksamhetsområden. På vissa delområden har volymökning- Jag tänker då främst på antelet Prop. 1992/93:100 inträffedekonkurser och anfelet löneborgenärer i ärenden om sfetlig Bilaga 8lönegaranti vid konkurs, men också på antelet ärenden om exekutiv försäljningav fest egendom m.m. Denna utveckling har föranlett vissförstärkning av kronofogderayndighetemas raedelsresurser. I likhet med RSV gör jag bedömningen attmyndighetema i det stora hela har lyckats väl med att hantera den växandeärendemängden. Vissa uppsatte verksamhetsmål, som t.ex. att minska anteletgäldenärer, har inte gått att uppnå.