prop · GF03150 · 1992-01-01 00:00:00 — Genomsnittlig procentuell förändring per år1992/93 1992/93-1996/97 1986/87-1990/91 Socialavgifter, brutto 144,74,1 11,4 Sjukförsäkringsutgifter1 51,32,6 13,1 Arbetsskadeförsäkrings- utgifter 12,65,0 32,3 Socialavgifter, netto 80,84,9 7,0 1I detta belopp ingår föräldraförsäkring och administrationskostnader Källor: och Anm.: I socialavifter brutto ingår överföring från delpensionsfonden (1992/93) och årliga överföringar från arbetslivsfonden (3,7 - ) Tabell 5.3 Lagstadgade socialavgifter Procent av avgiftsunderlag Avgiftsuttag Avgifter vilka helt redovisas på statsbudgeten Folkpensionavgift 7,457,45Barnomsorgsavgift2,202,20 Utbildningsavgift1 0,310,35 Särskild löneskatt2 21,8521,85 Avgifter vilka nettoredovisas på statsbudgeten Sjukförsäkringsavgift 7,807,80 Arbetsskadeförsäkringsavgift3 0,901,58 Avgifter vilka ej redovisas på statsbudgeten ATP-avgift 13,0013,00 Delpensionsavgift4 0,50 -Arbetsmarknadsavgift52,162,16 Lönegarantiavgift 0,200,20 Arbetarskyddsavgift 0,350,17Avgift för sjöfolks pensionering61,201,20 Summa34,83 34,83 1Vuxenutbildningsavgift uppgår till 0,fr.o.m. . t.o.m. är avgiften 0,. Fr.o.m. höjs avgiftentill 0,. 2Särskild löneskatt utgår på passiv näringsverksamhet, för lön och aktiv näringsverksamhet efter samt för arbetsgivares pensionspremier.Ingår inte i "summan". 3Arbetsskadeförsäkringsavgift uppgår till 0,t.o.m. . 1,t.o.m. . 1,fr.o.m. . 4Delpensionsavgift uppgår till 0,t.o.m. . Slopas fr.o.m.1 juli 1992. 5Arbetsmarknadsavgift uppgår till 2,fr.o.m. . t.o.m. är avgiften 2,. Fr.o.m. sänks avgiftentill 2,6Avgift för sjöfolks pensionering betalas endast av arbetsgivare som sysselsätter sjömansskattepliktig personal. Ingår inte i "summa". De lagstadgade socialavgifterna följer, vid oförändrat avgiftsuttag, lönesummans utveckling. Denna beror på timlön och sysselsättningsgraden i ekonomin. Socialavgiftsinkomsterna styrs således i mycket hög grad av den nominella och reala tillväxten i ekonomin. Det totala avgiftsuttaget framgår av tabell 5.3. En knapp tredjedel av avgiftsinkomsterna redovisas på statsbudgeten. Resten redovisas direkt till fonder utanför statsbudgeten. Den största av dessa är AP-fonden. Sjukförsäkrings- och arbetsskadeavgifterna redovisas netto på statsbudgetens inkomstsida, dvs med avdrag för de utgifter som de avses finansiera. Detta betyder att underskott kan uppstå på respektive inkomsttitel om utgifterna överstiger avgiftsinkomsterna. Statsbudgetens inkomster av lagstadgade socialavgifter beräknas uppgå till ca brutto /93. De utgör därmed en tredjedel av statsbudgetens inkomster. I beloppet ingår en engångsöverföring från delpensionsfonden på som skall förstärka finansieringen av arbetsskadefonden och folkpensionssystemet samt en överföring från arbetsmarknadsfonden om , avsedd att bidra till finansieringen av utbildningsbidragen inom arbetsmarknadsutbildningen. beräknas inkomsterna av lagstadgade socialavgifter, brutto, öka med ca eller i genomsnitt 4,. Lönesumman antas öka med i genomsnitt 5,. Att avgiftsinkomsterna ökar långsammare än lönesumman beror på att engångsinkomsten från delpensionsfonden försvinner efter 1992/93. 5.2.4 Skatt på egendom Skatt på egendom utgörs av skatt på fast egendom, förmö- genhetsskatt, arvs- och gåvoskatt samt stämpelskatt. Under /93 beräknas dessa skatter inbringa . beräknas inkomsterna av dessa skatter minska med ca eller i genomsnitt 2,. Minskningen förklaras av att förmögenhetsskatten slopas . 5.2.5 Mervärdeskatt Inkomsterna av mervärdeskatt styrs främst av den privata konsumtionens utveckling samt investeringarnas utveckling i löpande priser. Därmed är de i hög grad beroende av den ekonomiska utvecklingen. Mervärdeskatt utgår på konsumtionen av de flesta varor och tjänster. Regeringen föreslår i kompletteringspropositionen att skattesatsen ska sänkas till . För livsmedel, inrikes transporter samt hotell och restaurang- tjänster utgår fr. o. m. en reducerad mervärdeskatt på . /93 beräknas inkomsterna av mervärdeskatt uppgå till . beräknas inkomsterna av mervärdeskatt öka med eller 3,. Den privata konsumtionen antas öka med i genomsnitt 5,. Att inkomsterna av mervärdeskatt ökar långsammare än den privata konsumtionen förklaras av förslaget om sänkt skattesats fr.o.m. . 5.2.6 Övriga indirekta skatter Flertalet av de övriga indirekta skatterna utgår med fasta belopp för viss volym eller per enhet. Detta innebär att den reala beskattningen minskar vid prisökningar. beräknas inkomsterna av övriga indirekta skatter öka med ca eller i genomsnitt 3,. 5.2.7 Avräkningsskatt Avräkningsskatten, som uttas /91, tillkom som ett led i skattereformen för att neutralisera effekten för kommunerna av breddade skattebaser och för kommunernas avdrag för mervärdeskatt. Skatten upphör fr.o.m. som en följd av regeringens förslag om ett nytt system för statsbidrag till kommuner och landsting. För /93 beräknas inkomsterna (avseende ) till ca . Övriga inkomster består av inkomster från statens verksamhet (bl. a. rörelseöverskott, ränteinkomster, inkomster av statens aktier och offentligrättsliga avgifter), inkomster av försåld egendom och återbetalning av lån m. m. Dessa inkomster utgör tillsammans ca eller av statsbudgetens inkomster. beräknas dessa inkomster minska med ca eller i genomsnitt 11,. Minskningen beror på att skattutjämningsavgiften för kommunerna tas bort och att vissa engångsinkomster /93 bortfaller, liksom ränteinkomster och amortering avseende statslån för affärsverk som bolagiseras. 6 Statsbudgetens utgifter Under /93 beräknas statsbudgetens utgifter uppgå till . Av dessa utgifter redovisas av utgifterna för sjuk- och föräldraförsäkringen samt de totala utgifterna för arbetsskadeförsäkringen på statsbudgetens inkomstsida. Sammanlagt uppgår dessa utgifter till . I det följande avses statsbudgetens bruttoutgifter, dvs inklusive utgifter som redovisas på inkomst- sidan, såvida inte annat anges. 6.1 Utgiftsutveckling för budgetåren 1986/87 - 1996/97 Statsbudgetens utgifter inkl. statsskuldräntor minskade med ca 0,i fasta priser /87-1990/91. Detta speglar de fallande ränteutgifterna som minskade realt med i genomsnitt 7,. De minskade ränteutgifterna beror på successivt förbättrade statsfinanser ifråga med undantag för /91 då budgetunderskottet uppgick till . Statsbudgetens utgifter exkl. statsskuldräntor ökade däremot realt /87 - 1990/91 med i genomsnitt ca 0,. Den reala BNP-tillväxten var i genomsnitt 1,. Statsbudgetens utgifter som andel av BNP, utgiftskvoten, minskade därmed från 38,1986/87 till 37,1990/91. De utgifter som har ökat mest är utgifter för räntebidrag, bidrag till kommuner för flyktingar, försvar, internationellt utvecklingsarbete, sjukförsäkring samt utgifter för arbetsskador. Vidare har utgifterna ökat för skatteutjämningssystemet. Detta system finansieras dels genom skatteutjämningsavgifter, dels genom bidrag från staten. I regeringens förslag till förändrat kommunalt bidragssystem förslås att skatteutjämningsavgiften avskaffas. Diagram 6.1 Statsbudgetens utgifter, brutto, inkl. resp. exkl. statsskuldräntor 1986/87 - 1990/, fasta priser Att utgifterna totalt sett inte ökat mer förklaras av att ut- giftsminskningar skett inom vissa områden. Vissa affärsverks investeringsanslag har lyfts ut från statsbudgeten. Minskade utgifter för sysselsättningsskapande åtgärder har kunnat ske till följd av positiv konjunkturutveckling som företagsstöden dragits ner. Slutligen har utgifterna för statsskuldräntor minskat. Vid utgången av /91 uppgick statsskulden till . Även , dvs. 1992/93 - 1996/97, beräknas stats- budgetens utgifter exkl. statsskuldräntor minska - med i genom- snitt 1,i fasta priser, vilket innebär att utgiftsnivån sjunker med 1996/97 jämfört med /93. En väsentlig förklaring till att utgifterna minskar totalt sett sammanhänger med det förslag som presenteras i del II i kompletteringspropositionen. Som ett led i omläggningen avskaffas både skatteutjämningsavgift och avräkningsskatt vilket medför minskade inkomster för staten. För att neutralisera denna effekt minskas de totala statsbidragen till kommunerna. budgetproposition beräknades avräkningsskatt och skattutjämningsavgift till sammanslagt för /93. En viktig förklaring till utgiftsminskningen är att bostadssubventionerna minskar kraftigt . Räntebidrag och investeringsbidrag minskar med sammanlagt i fasta priser . Denna nedgång beror framförallt på beräkningsförutsättningarna. Således antas en kraftig minskning i lägenhetsbyggandet. Vidare förutsätts en sjunkande räntenivå. Beräkningarna utgår från att investeringsbidraget avskaffas fr.o.m. . Ytterligare förklaringar till utgiftsnedgången är att programmet med omställningsåtgärder inom jordbruket och östeuropaprogrammet faller bort . Pensionsut- betalningarna för folkpension och förtidspensioner minskar realt som en följd av stigande pensionspoäng för nybeviljade ATP- pensioner. En motsvarande merbelastning sker alltså på utgifterna i AP-fonden. Diagram 6.2 Statsbudgetens utgifter, brutto, inkl. resp exkl. statsskuldräntor 1992/93 - 1996/97Miljarder kronor, fasta priser Utgifterna växer å andra sidan till följd av att utlandsbiståndet ökar i takt med utvecklingen av BNI. Inom område ökar utgifterna för barnbidrag beroene på ökat antal bidragstagare . Inom område ökar utgifterna till följd av ökat antal högskoleplatser. På grund av de fortsatt stora underskotten i statsbudgeten ökar statsskulden och därmed även utgifterna för statsskuldräntor. Dessa beräknas öka från /93 till 1996/97, vilket motsvarar en årlig genomsnittlig ökning med 10,. Som jämförelse kan nämnas att utvecklingen av BNP uppgår till 5,. Det allmänna ränteläget antas sjunka vilket innebär att utgifterna för statsskuldräntorna skulle ha varit ännu högre om nuvarande räntenivå skulle gälla . Tabell 6.1 Utgifter för statsskuldräntor m.m. Miljarder kronor, löpande priser 1992/93 1993/94 1994/95 1995/961996/97 Totalt69,0 80,089,0 94,0 101,0 Räntor på lån i svenska kronor 64,075,2 84,789,897,4 Räntor på lån i utländsk valuta 5,14,0 3,7 3,6 3,6Valutakursdifferenser -0,10,8 0,6 0,6 0,0 I löpande priser beräknas statsbudgetens totala utgifter öka med i genomsnitt 2,. En konsekvens av att utgifterna ökar långsammare än BNP är att statsbudgetens utgiftskvot minskar. Under /93 beräknas utgifternas andel av BNP uppgå till 37,och minska till 33,1996/97. Orsaken till den förhållandevis långsamma utgiftsutvecklingen är antaganden om en relativt långsam pris- och löneökningstakt . Detta medför att även index- bundna transfereringar som pensioner, sjukförsäkring och arbetsskador ökar relativt långsamt. 6.2 Utgiftstyrande faktorer av utgifterna på statsbudgeten, vilket 1992/93 motsvarar , styrs av automatiskt verkande regelsystem. Dessa utgifter ökar automatiskt i takt med t.ex. inflation, räntenivå eller volym, om inga nya politiska beslut fattas. Exempel på stora utgifter, vilka styrs av sådan automatik, är sjukförsäkring, folkpensioner och räntebidrag till bostäder. Sammantaget kan ovan nämnda utgifter sägas vara föremål för beslutad automatik. Därtill kommer eller för verksamheter som i efterhand kompenseras enligt praxis för historisk prisutveckling. Till denna kategori hänförs främst utgifter för den statliga förvaltningen. Utgifter för räntor på statsskulden svarar för och beräknas uppgå till . Dessa utgifter styrs av den historiska utvecklingen av statsbudgetens saldo, vilket avspeglas i statsskulden, samt av räntenivån. eller av statsbudgetens utgifter bestäms av separata beslut. De två största utgiftsposterna i denna kategori är allmänna barnbidrag och utgifter för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Diagram 6.3 Utgiftsstyrande faktorer Sammanfattningsvis kan sägas att endast en liten del av utgifterna styrs genom separata beslut, medan merparten endast kan påverkas genom ändringar i befintliga regelsystem. Huvud- delen av utgifterna bestäms av pris- och löneutvecklingen. Detta innebär att en ekonomisk utveckling med hög BNP-tillväxt och måttliga pris- och löneökningar ger en långsam ökning av statsutgifterna och fallande statlig utgiftskvot. 6.3 Utgifterna fördelade på realekonomiska kategorier I följande avsnitt görs en uppdelning av utgifterna i realekonomiska kategorier innebärande att utgifterna indelas i konsumtion, investeringar, transfereringar och finansiella transaktioner. Denna uppdelning stämmer i stort sett överens med det internationella nationalräkenskapssystemet SNA (System of National Accounts). Tabell 6.2 Realekonomisk fördelning av statsbudgetens utgifterMiljarder kronor, fasta priser (fp), och löpande priser (lp) 1992/93 Genomsnittlig procentuell förändring 1986/871992/93-1996/971990/91 lp fp fp Konsumtion 126,93,0 -1,3 2,6Investeringar 14,3-1,2 -4,7 -8,9 Transfereringar, brutto 366,20,5 -3,71,3 till hushåll 176,72,7 -0,6 0,4 till kommunerna 111,4-7,1 -10,43,0 till utlandet 15,14,5 1,3 8,1 till företag m.m. 63,0-5,9 -9,1 4,1 Finansiella transaktioner 1,1-7,7 -7,7 -27,3 Statsskuldräntor 69,010,0 6,3 -7,9 Summa utgifter1 577,51,2 -2,4 -0,6 varav transfereringar från inkomstsidan 60,22,9 -0,57,9 1Inklusive tillkommande utgiftsbehov Källor: , och 6.3.1 Konsumtion Utgifterna för statlig konsumtion beräknas 1992/93 utgöra en femtedel av statsbudgetens utgifter. Dessa består av löner och andra utgifter för framför allt statlig förvaltning, försvaret och högskolan. /87 - 1990/91 ökade den statliga konsumtionen med i medeltal 2,realt. De konsumtionsutgifter som ökat mest avser drift av vägar och järnvägar, arbetsmarknadsutbildning samt utgifter för förläggningskostnader för flyktingar. /93 - 1996/97 beräknas de statliga konsumtionsutgifterna i fasta priser minska med i genomsnitt 1,. Utgiftsminskningen beror bl.a. på minskade kostnader för flyktingförläggningar p.g.a antagen minskning av antalet asylsökande. Investeringsutgifterna beräknas 1992/93 utgöra drygt 2,av statsbudgetens utgifter. De investeringar som finansieras över statsbudgeten består främst i vägar och järnvägar. Investeringarna inom affärsverken uppgår till . Dessa finansieras inte över statsbudgeten utan genom upplåning bl.a. i . Utgifter för byggnader och anläggningar samt materielinköp för civila ändamål betraktas som investeringar. Endast de av statens egna inves-teringar som finansieras över statsbudgeten redovisas i denna kategori. Investeringar som finansieras över statsbudg- eten och som går till andra sektorer i ekonomin redovisas som transfereringar till respektive sektor. Investeringarna minskade /87 - 1990/91 i fasta priser med i genomsnitt 8,. Att investeringarna minskat förklaras av främst två finansieringstekniska förändringar. Statens vattenfallsverks investeringsanslag lyftes av från statsbudgeten 1988/89. Vidare avvecklades byggnads- styrelsens investeringsanslag fr.o.m /91. De sistnämnda investeringarna finansieras numera genom lån i . 6.3.3 Transfereringar De sammanlagda transfereringarna beräknas 1992/93 motsvara knappt två tredjedelar av statsbudgetens utgifter. Trans- fereringarna går främst till hushåll, kommuner, företag och som bistånd till utlandet. Under budgetåren 1986/87 - 1990/91 minskade utgifterna för företagsstöd och arbetsmarknadspolitiska åtgärder som transfereringarna till hushåll ökade kraftigt. De hushållstran- sfereringar som ökat mest är utgifter för sjukförsäkring och studiemedel. Räntebidrag till bostäder, vilka klassificeras som transfereringar till företag, ökade också relativt kraftigt. Hushållstransfereringar svarar för knappt hälften av statsbudg- etens transfereringsutgifter. De största hushållstransfereringarna på statsbudgeten är folkpensioner, sjuk- och föräldraförsäkring, allmänna barnbidrag, arbetsskadeersättningar och studiestöd. Hushållstrans- fereringarna minskar något i fasta priser , främst på grund av minskade utgifter för folkpensioner. Denna minskning beror till viss del på ökade intjänandepoäng i ATP- systemet vilket i sin tur ökar utgifterna inom ATP-systemet utanför statsbudgeten. Hushållstransfereringar redovisas även på statsbudgetens in- komstsida. Dessa gäller sjuk- och föräldraförsäkringen (redovisas på inkomstsidan) samt utgifterna för ar- betsskadeförsäkringen. Utgifterna för sjuk- och ar- betsskadeförsäkringen beräknas öka med i genomsnitt 2,i löpande priser. har sjukfrån- varon minskat, vilket till en del kan antas bero på lägre ersättningsnivåer i sjukförsäkringen men också reflekterar ett försämrat arbetsmarknadsläge. Tabell 6.3 Transfereringar till hushåll Miljarder kronor, fasta priser (fp), och löpande priser (lp) 1992/93 Genomsnittlig procentuell förändring 1986/87 1992/93-1996/97 1990/91 lp fp fp Summa transfereringar till hushåll 176,72,7 -0,6 0,4 varav: Folkpensioner 68,52,2 -0,91,1 Sjukförsäkringar 22,41,5 -1,8 1,1 Föräldraförsäkringar 18,24,1 0,613,4 Arbetsskadeförsäkringar 12,65,0 1,5 21,8 Källor: , och Transfereringar till kommuner, minskar realt med ca 10,. De minskade reala utgifterna sammanhänger med regeringens förslag till förändrat kommunalt bidragssystem. Enligt förslaget minskas statsbidragen bl.a. som en följd av avveckling av avräkningsskatt och skatteutjämningsavgift. Transfereringar till utlandet består huvudsakligen av anslag till utvecklingsbistånd. Utgifterna för biståndet uppgår till av BNI. beräknas transfereringarna till utlandet att öka med i genomsnitt 1,. Transfereringar till företag m.m. förväntas minska kraftigt i fasta priser. Den främsta orsaken är att de tillfälliga utgifterna för omställningsåtgärder inom jordbruket försvinner . Antagandet om minskat bostadsbyggande medför vidare kraftigt minskade utgifter för ränte- och investeringsbidrag vilka klassificeras som transfereringar till företag. 7 Budgetsaldot Utvecklingen av statsbudgetens saldo budgetåren 1986/87 - 1996/97 framgår av tabell 7.1. Under budgetåren 1986/87 - 1988/89 skedde en successiv förbättring av saldot. Detta förklaras framförallt av en snabb inkomstökning 1988/89. Till följd av saldoförbättringen minskade även utgifterna för statsskuldräntor. /90 till 1992/93 sker en mycket kraftig försämring av budgetsaldot, därefter sker en viss återhämtning. 1996/97 är underskottet fortfarande betydande. Tabell 7.1 Budgetsaldo 1986/87 - 1996/, löpande priser Utgifter Stats- Budget- som exkl. skuld- saldo andel av stads- räntor BNP skuld- räntor 1986/87 320,1271,5 63,8 -15,2-1,1987/88 332,6283,3 53,4 - 4,1-0,1988/89 367,7296,4 53,2 18,11,1989/90 401,5334,4 63,7 3,40,1990/91 403,5377,0 61,0 -34,5-2, Nuvarande beräkning 1991/92 416,5422,8 61,3 - 67,6-4,1992/93 381,8414,6 69,0-101,8-6, 1993/94 362,7401,5 80,0 -118,8-7,1994/95 396,8411,6 89,0 -103,8-6,1995/96 422,8431,8 94,0 -103,0-6,1996/97 440,9437,9 101,0 - 98,0-5, 8 Den offentliga sektorn Den offentliga sektorn omfattar staten, socialförsäkringssektorn samt kommunsektorn (kommuner, landsting, kyrkokommuner och kommunalförbund). De samlade offentliga utgifterna beräknas 1992/93 uppgå till av BNP. Av detta belopp svarar staten för hälften, den kommunala sektorn för . Resterande utgörs av utgifter för ATP-systemet. Regeringens och beslutsfattande är inte avgränsat enbart till statsbudgeten. Gränserna mellan delsektorerna är inte för alltid givna - både finansierings- och verksamhetsansvar har över tiden ändrats. Som exempel kan nämnas förstatligandet av den kommunala polisen och den överflyttning av arbetsgivaransvaret för lärare från staten till kommunerna som skedde 1991. Skatter och avgifter flyttas också mellan delsektorerna. Detta gäller t.ex. avvecklingen av den kommunala företagsbeskattningen och fastighetsbeskattningen. Ytterligare exempel utgör växlingen av inkomster av arbetsgivaravgifter från statsbudgeten till AP-fonden fr.o.m. . LK-beräkningarna avser i första hand statsbudgeten. LK- kalkylerna skall emellertid ligga till grund för regeringens långsiktiga utgiftsstrategi för hela den offentliga sektorn. Detta nödvändiggör en sammanställning och konsolidering av offentlig sektor, vilket ger en heltäckande bild av de offentliga finanserna och den offentliga sektorns resursanspråk. 8.1 Staten och socialförsäkringssektorn Statsbudgetens inkomster och utgifter har redan redovisats i avsnitten 5 och 6. I detta avsnitt redovisas utvecklingen av inkomster och utgifter för statsbudgeten samt AP-fonden, arbetsmarknadsfonden, delpensionsfonden, arbetarskyddsfonden, lönegarantifonden och arbetslivsfonden. 8.1.1 Inkomster De inkomster som inte redovisas på statsbudgeten består främst av arbetsgivaravgifter samt AP-fondens ränteinkomster. Arbetsgivaravgifternas utveckling styrs, vid oförändrat avgiftsuttag, av lönesummans utveckling. Lönesumman beror av timlön och sysselsättning i ekonomin. Utvecklingen av inkomster från arbetsgivaravgifter är således i hög grad beroende av den nominella och reala tillväxten i ekonomin. Ränteinkomsterna bestäms främst av räntenivån samt fondstorleken. Tabell 8.1 Statens och socialförsäkringssektorns inkomster Miljarder kronor, löpande priser Genomsnittlig procentuell förändringper /93 1992/93-1996/97 1986/87-1990/91 Statsbudgetens inkomster 381,83,7 6,0 Nettoredovisade inkomster1 63,93,1 15,0ATP-avgifter85,45,417, Övriga avgiftsinkomster 16,76,8 23,2 AP-fondens ränteinkomster 50,9- 0,1 7,3 Övrigt1,6 -13,1181,7 Summa totalt 600,33,6 8,9 Som andel av BNP2 41,1Avser inkomster som nettoredovisas mot sjuk- och arbetsskadeförsäkringsutgifter 2Andelen var 41,1986/87 och beräknas /97 till 38,Källor: och /87 -1990/91 ökade statens och socialförsäkringssektorns inkomster totalt med ca eller i genomsnitt 8,. BNP ökade med i genomsnitt 9,. Statsinkomsternas andel av BNP minskade därmed från 46,till 45,. Trots en minskning av de samlade inkomsterna, ökade sektorns skatter och avgifter med ca vilket bidrog till en höjning av skatte- kvoten . Ca av inkomstökningen avser inkomster utanför statsbudgeten. Tre fjärdedelar av denna ökning har skett i ATP-systemet, bl.a. till följd av en höjning av ATP-avgiften . beräknas statsbudgetens inkomster, bruttoredovisat, öka med i genomsnitt 3,. Av statens inkomster utanför statsbudgeten beräknas arbetsgivaravgifterna öka med i genomsnitt 6,. Lönesumman antas öka med i genomsnitt 5,. Att inkomsterna av arbetsgivaravgifter beräknas öka snabbare förklaras av att arbetsgivare får göra avdrag för kostnader för utbildningsvikariat under /93. Denna avdragsmöjlighet antas upphöra /94. AP-fondens ränteinkomster beräknas ligga kvar på i stort sett samma nominella nivå 1996/97 som 1992/93. Arbetslöshetsförsäkringen finansieras i huvudsak genom arbets- marknadsavgiften, vilken uppgår till 2,av lönesumman. Avgiften skall sänkas /93 - 1994/95. En motsvarande höjning sker av vuxenutbildningsavgiften. Därutöver betalar medlemmar i a- kassan en s.k. egenavgift som utgör av arbetslöshetsförsäkringens inkomster. Egenavgiften kommer att höjas och beräknas utgöra av inkomsterna . Delpensionsfondens behållning uppgick vid utgången av till ca . Delpensionsfonden har finansierats med en delpensionsavgift som uppgår till 0,av lönesumman. avvecklas delpensionsavgiften och växlas mot en lika stor höjning av avgiften för arbetsskadeförsäkringen. Fr.o.m. upphör också möjligheten att ansöka om delpension. /93 skall av delpensionsfondens behållning överföras till statsbudgeten för att förstärka arbetsskadeförsäkringen och folkpensionssystemet. Delpensionsfondens inkomster under LK- perioden består av ränteinkomster på det återstående fondkapitalet. Statens och socialförsäkringssektorns inkomster beräknas öka med ca eller i genomsnitt 3,. Mätt som andel av BNP innebär detta en minskning från 41,till 38,. Staten och socialförsäkringssektorn bidrar till en sänkning av skattekvoten . 8.1.2 Utgifter Utgifterna i staten och socialförsäkringssektorn redovisas i tabell 8.2. Tabell 8.2 Statens och socialförsäkringssektorns utgifter Miljarder kronor, löpande priser 1992/93 Genomsnittlig procentuell förändring per år1986/87 1992/93-1996/97 1990/91lpfpfp