prop · GG0332 · 1992-12-31 00:00:00 — Därefter lämnas försändelsen for postbefordran till valnämnden. En väljare som på grund av kroppsligt fel inte kan avge sin röst iföreskriven ordning får vid röstningen anlite biträde som han utsett. Idenna paragraf regleras hur väljaren går tillväga vid brevröstning. Denallmänna motiveringen till att välja ett brevröstningsförfarande liksomtillvägagångssättet vid brevröstning har redovisats under avsnitt 8. Somtidigare har anförts är det viktigt att valet till så långt det överhuvud taget är möjligt präglas av samma säkerhet och tillgår på i stort settsamma sätt som vid allmänna val. Den föreslagna lagtexten bygger därför i sinahuvuddrag på lagen (1991:189) om brevröstning i ochSchweiz. Bestämmelsernai första stycket överenstämmer i sina huvuddrag med bestemmelsema i 11 kap. 3 §andra stycket vallagen om hur en valförsändelse ställs i ordning. Föratt stävja missbruk föreskrivs att väljaren på ytterkuvertet skall skriva enförsäkran att han själv har lagt in en valsedel i innerkuvertet, att han inärvaro av vittnena har lagt in innerkuvertet i ytterkuvertet och däreftertillslutit detta. Vittnenas intyg omfattar de uppgifter som väljaren lämnar isin försäkran. Enväljare som medvetet eller av grov oaktsamhet lämnar oriktig uppgift i ensådan försäkran som anges i första stycket gör sig skyldig till osann resp.vårdslös försäkran (15 kap. 10 § ). Även ett vittne gör sigskyldigt till brott, om han i samband med brevröstning lämnar medvetetoriktiga uppgifter i intyget (osant intygande, 15 kap. 11 § första stycketbrottsbalken). En förutsättning härför är naturligtvis att han förstårinnebörden av texten på ytterkuvertet. 1 andra stycket finns närmare bestämmelser om hurförsändelsen görs Prop. 1992/93: 32 färdig för postbefordran. Det krävsinte att väljaren personligen lämnar Bilaga 1 försändelsen tillpostbefordran. När han har gjort i ordning försändel- Utbildningsdep. senenligt första stycket är det inget som hindrar att han låter någon annan postaden. Enligt bestämmelserna i tredje stycket får, i likhet medvad som gäller vid röstning i vaUokal och vid de allmänna valen, en handikappadperson arUita biträde för att få hjälp med att exempelvis stoppa ner valsedelni innerkuvertet. Den som har agerat som biträde bör sedan inte vara vittne. 20 § Brevröstningsförsändelse skall avges senast påvaldagen. 1 paragrafen anges tidsfristen för röstning medbrevröstningsförsändelse. Någon bestämmelse om tidigaste dag närbrevröstningsförsändelse får vara iordninggjord föreslås inte.Brevröstningsförsändelse skall dock vara avgiven senast på valdagen. Som regelkan detta avgöras med ledning av poststämpeln. 21 § då brevröstningsförsändelserkommer in till val nämnden skall antelet antecknas i ett särskilt protokoll. I vanten på den sluUiga sammanräkningen och mandatfördelningen skall försändelserna förvaras på ett betryggande sätt. Omslagskuverten med brevröstningsförsändelser som anländertill valnämnden förvaras hos valnämnden på ett betryggande sätt i väntan pårösträkningen. Det är viktigt att omslagskuverten inte öppnas eller på någotannat sätt manipuleras. 22 § Vid en offentlig förrättning, som skall påbörjas såsnart det kan ske förflutit från valdagen, skall valnämnden granska och räkna de avgivna rösterna. Vid sammanräkningen prövar valnämnden valsedlarnasgiltighet och meddelar de beslut som denna prövning föranleder. Härvid gällerför valnämnden i tillämpliga delar vad som enligt 14 kap. 2 § andra stycket och3-5 §§ vallagen (1972:620) gäller för vid slutlig sammanräkningoch mandatfördelning. Vid förrättningen skall protokoll föras. Då sammanräkningen enligt första stycket skall ske vidoffentlig för-rätming skall valnämnden kungöra tid och plats försammanräkningen. Närmare föreskrifter om hur detta skall ske har inte lämnats.Sedan väl etablerats och fått sina lokaler torde det vara ettminimikrav att kungörelse om tid och plats anslås där. Vidare bör en kungörelseföras in i pressen, minst i en ortstidning där tinget har sitt säte. vid avbrott iförrättningen skall valsedlarna och övriga valhandlingar läggas i säkertförvar. Innan förrättningen återupptas skall valnämnden' se till att någonobehörig åtgärd inte vidtegits med valhandlingarna. Enligtandra stycket har valnämnden bl.a. att pröva valsedlarnas giltighet. Härvidhänvisas till bestämmelser i 14 kap. vallagen. Det rör sig här om den sistafasen i granskningsarbetet, nämligen då innerkuverten bryts och själva valsedlarnagranskas. Ur dessa regler kan noteras bl.a. följande: -Har avgivna valsedlar inteförvarats på föreskrivet sätt, skall de förklaras ogiltiga, om det inte kanantas att obehörig åtgärd inte vidtagits dem. -Valsedel är ogiltig, om densaknar beteckning på grupp, parti eller liknande sammanslutning eller upptermer än en sådan beteckning eller är försedd med kännetecken som uppenbarUgenblivit anbragt på valsedeln med avsikt. -Finns i innerkuvertet mer än envalsedel, är valsedlarna ogiltiga. InnehåUer kuvertet två eller tre valsedlarsom bär samma beteckning på grupp, parti eller sammanslutning skall dock envalsedel räknas som giltig. Uppvisar i sådant fall valsedlarna olikheter ifråga om kandidatnamn, skall namnen på sedlarna anses obefintliga. -Namn på valsedel skall ocksåanses obefintiigt om kandidaten inte är valbar eller det inte framgår klart vemsom avses. Detsamma gäller om ordmngen mellan namnet och annat namn inteframgår klart eller om valsedeln upptar andra än enligt 9 § andra stycket registreradegrupper, partier eller liknande sammanslutningar och kandidater. 1992/93:32 Bilaga 1Utbildningsdep. 23 §Granskningen inleds med att de ytterkuvert som kommit in från vaUokalerna räknas. Antalet kuvert jämförs med antalet avgivna röster enUgt förteckningarna från vallokalerna. Därefter antecknas i röstläng den vilka väljare som har rostet i vallokal. Har någon väljarerostet mer än en gång i vallokal, skall hans röster förklaras ogiltiga ochytterkuverten med hans röster obrutna läggas åt sidan. 24 §Sedan de röster som skall förklaras ogiltiga enligt 23 § andra styck et har lagts åt sidan och anteckning om ogiltigförklaringen har gjorts i protokollet, kontrolleras att övriga ytterkuvert är tillslutna. Är ytterkuvertettillslutet, bryts det och innerkuvertet granskas. Därvid kontrolleras attinnerkuvertet är av föreskriven beskaffenhet och att väljaren har ställt iordnmg endast ett innerkuvert samt att innerkuvertet inte är försett medobehörig märkning. 25 §Föreligger inte någon brist vid den granskning som skall göras en ligt 24 § läggs innerkuvertet i en valurna. I annat fall förklaras rösten OgUtig och ytter- och innerkuvert läggs åt sidan. Därvid skall innerku vertet ligga i ytterkuvertet. Anteckning om ogiltigförklaringen görs i protokollet. 1 23-25 §§ reglerasförfarandet vid valnämndens granskning av de röster som avgivits i vallokal.Denna granskning genomförs i huvudsak på samma sätt som granskningen avvalsedelsförsändelser enligt 13 kap. 3-5 §§ vallagen. 123 § föreskrivs att granskningen skall inledas med att antelet ytterkuvertjämförs med antalet avgivna röster enUgt de förteckningar som upprättats ivarje vallokal. Genom avprickning i röstlängden sker därefter en kontroll avatt en väljare inte röstat mer än en gång i vallokal. I 24§ ges regler för granskningen av innerkuverten sedan valnämnden kontrolleratatt de godkända ytterkuverten inte är brutna. Procedurenmed rösterna från vallokalerna sköts separat från hantering av brevrösternafram till och med det steg som anges i 24 §. Är allt i ordning så långt, läggsdet obrutna innerkuvertet i en valurna för att senare i det skicket blandas medde godkända obrutna innerkuverten från brevröstningen. 26 §Sedan rösterna från vallokalerna har behandlats enligt 23-25 §§, fortsätter granskningen med de röster som har avgivits genom brevröst ning och som har kommit in till valnämnden före förrättningens början. Brevröstersom kommer in efter förrättningens början läggs uten vidare åtgärd åt sidan. 27 §Granskningen av brevröstningsförsändelserna inleds med att om slagskuverten räknas, varefter antelet antecknas i protokollet. 1.omslagskuverten inte harblivit öppnade efter tillslutendet, och 2.försändelsen inte haravgetts senare än på valdagen. Föreligger inte någon brist vid den granskningsom avses i förste stycket skaU degodkända försändelserna behandlas vidare enligt vad som föreskrivs i 28 §. Iannat fall läggs försändelserna åt sidan. Antelet försändelser som har lagts åtsidan antecknas i protokollet. 28 §När kontrollen enligt 27 § är avsluted, öppnas de godkända om slagskuverten. Därefterkontrolleras att samma väljare inte har lagt mer än ett ytterkuvert iomslagskuvertet och att väljaren inte har rostet i vallokal eller mer än en gånggenom brevröstning. Föreliggerinte någon brist vid den granskning som avses i andra stycket behandlasytterkuvertet vidare enligt 29 §. I annat fall förklaras rösterna iförsändelsen ogiltiga, anteckning härom görs i protokollet och försändelsenläggs åt sidan. 29 §När kontroUen enligt 28 § är avsluted, granskas ytterkuverten till de försändelser som inte då har lagts åt sidan. Därvidkontrolleras att försändelsen är i föreskrivet skick. Om så är fallet, brytsytterkuvertet och innerkuvertet granskas på samma sätt som 1992/93: 32 Bilaga 1Utbildningsdep. ärföreskrivet i 24 § andra stycket beträffande innerkuvert för röstning ivaUokal. 30 §Föreligger inte någon brist vid den granskning som skall göras en ligt 29 § läggs innerkuvertet i en valurna tillsammans med de godkända innerkuverten från röstningen i vallokalerna. I annat fall förklaras rös ten OgUtig och ytter- och innerkuvert läggs åt sidan. Därvid skall inner kuvertet Ugga i ytterkuvertet. Anteckning om ogiltigförklaringen görs i protokoUet. I26-30 §§ regleras förfarandet vid valnämndens granskning av brevröster.Paragraferna har även här utformats efter mönster av 13 kap. 3-5 §§ vallagenmed de ändringar som krävs av hänsyn till den särskilda valmaterielen förbrevröstning. Hanteringenav brevrösterna måste hållas separat av två skäl. Dels måste först kontrollerasvilka som röstat i vallokal, eftersom vid dubbel röstning det är rösten frånvallokalen som gäller. Dels gäller andra regler om ytterkuvertet än vidröstning i vaUokal. Enligt26 § andra stycket är en brevröst som kommer in till valnämnden efterförrättningens början ogiltig. Med hänsyn till att förrättningen inte fårpåbörjas förrän efter valet och brevröstning får ske senast påvaldagen bör brevrösterna med normal postgång komma in innanförrättningen börjar. I 27§ föreskrivs de kontrollåtgärder som skall vidtas innan omslagskuvertetöppnas. I detta skede kontroUeras att omslagskuvertet inte blivit öppnat eftertillslutendet. Vidare kontrolleras att försändelsen inte avgetts senare än påvaldagen. Nästa etapp i kontrollenregleras i 28 § och genomförs efter det att omslagskuvertet öppnats. skallnämnden kontrollera att samma väljare inte har avgett flerabrevröstningsförsändelser och att han inte har röstat i vallokal undervaldagen. Skulle samma väljare ha avgett två eller flera brevröster är allaröstema ogiltiga. Har någon röstat både i vallokal och genom brevröstning, ärbrevrösten ogiltig. Det är dock inget i lagen som hindrar att flera väljare harlägger ner sina ytterkuvert i samma omslagskuvert. I29 § ges regler för granskningen av ytterkuvert och innerkuvert. Granskningenav innerkuverten genomförs på samma sätt som är föreskrivet beträffandeinnerkuvert för röstning i vallokal i 24 §. Degodkända obrutna innerkuverten samlas sedan tillsammans med innerkuverten frånvaUokalsröstningen i en valurna. Därefter är hanteringen gemensam, nämligenden hantering då innerkuverten bryts och valsedlarna granskas. De allmännabestämmelserna om denna fas finns i 3 kap. 22 § i form av hänvisningar till 14kap. 31 §Försändelser, ytterkuvert eller innerkuvert som skall läggas åt si dan skall sedan förrättningen i övrigt är klar läggas i ett eller flera om slag som förseglas och förses med anteckning om innehållet. 1992/93:32 Bilaga 1Utbildningsdep. Paragrafen reglerar hur försändelser, ytterkuvert ochinnerkuvert som Prop. 1992/93: 32 inte har godkänts utan lagts åt sidan skall behandlasefter det att val- Bilaga 1 nämnden räknat de godkända rösterna. Reglema syftar tillatt göra möj- Utbildningsdep. lig den kontroU som kan krävas vid ett överklagande av valet. 32 § Vid mandatfördelningen mellan grupper, partier ochliknande sammanslutningar skall reglerna i 14 kap. 15 d och 17 §§ vallagen(1972:620) tillämpas. Dock gäller att jämförelsetelet innan något mandat hartiUdelats skall vara detsamma som röstetelet för gruppen, partiet eller motsvarande. Sedan valnämnden fördelat mandaten i skallresultetet av valet offentliggöras genom kungörelse i Post- och InrikesTidningar. skall uten dröjsmål till regeringen redovisaresultetet av valet samt utfärda bevis till valda ledamöter och ersättere. Sammanräkningen bör vara. avslutad i vart fall inom en månadefter valet. Detta gör det möjligt, även med beaktande av att valet eventuelltkan komma att överklagas hos , att det nyvalda Sametingetsförsta sammanträde kan hållas eller senast valåret ochatt tinget då kan föreslå vem som skall utses till ordförande i . Sammanfattningsvisser tidschemat för valåret ut på följande sätt: Sista dag för röstlängdsanmälan (3 kap. 4 §) Preliminär röstlängd upprättad (3 kap. 5 §) Sista dag för att överklaga valnämndens beslut om den preliminära röstlängden (3 kap. 5 §) beslutar om ev. anmärkningar mot röstlängden (3 kap. 5 §) Valnämndenupprättar den slutiiga röstlängden (3 kap. 6 §) Anmälan avkandidater (3 kap. 9 §) Röstkort,ytterkuvert och information sänds ut till väljarna(3 kap. 7 §) Valdag,brevröstningen avslutas (3 kap. 1 och 20 §§) 33 §Valnämndens beslut enligt 22 och 32 §§ får överklagas hos Valprövningsnämnden.Ett beslut får överklagas av den som enligt röstlängden var röstberättigad vidvalet. Det får också överklagas av en grupp, ett parti eller en liknandesammanslutning som har deltegit i valet. Överklagandetskall ges in till och vara nämnden till hända inom tiodagar efter det att resultetet av valet offentiig-gjorts enligt 32 §. prövning av överklaganden som avses i denna paragraf fårnämnden upphäva valet eller föranstelte om andra 15 kap. 7 § mindreingripande åtgärder enligt de grunder som anges vaUagen (1972:620). Ambitionenatt låta valet till tillgå i stort sett på samma sätt som deallmänna valen och i huvudsak med samma regelsystem som grund gör det befogatatt skapa möjligheter att överpröva huruvida valet till har ägt rumpå ett korrekt sätt. Överprövningsin-stens bör vara . Rättenatt överklaga valnämndens beslut bör tillkomma röstberättigad same och engrupp, ett parti eller en liknande sammanslutning som har deltagit i valet. Om det vid planeringen ochgenomförandet av sametingsvalet förekommit avvikelse från i denna lagföreskriven ordning eUer om någon har hindrat röstningen, förvanskat avgivnaröster eller otUlbörligen verkat vid valet på något annat sätt, skallValprövningsnämnden, om det med fog kan antas att vad som förekommit harinverkat på valutgången, vid prövning av ett överklagande upphäva valet. Kanrättelse åstadkommas genom förnyad sammanräkning eller annan sådan mindreingripande åtgärd, skall nämnden dock i stellet för att förordna om omvaluppdra åt valnämnden att vidta sådan rättelse. 1992/93: 32 Bilaga 1Utbildningsdep. Särskilda föreskrifter om sameröstlängden 1 § fårföra sameröstiängden med hjälp av automatisk datebehandling. Bestämmelserna i2-5 §§ gäller röstlängd som förs på det sättet. I den allmännamotiveringen under avsnitt 10 har skälen till att sameröstlängden får förasmed ADB behandlats. 2 §Sameröstlängden får, förutom som röstlängd, användas för att skicka ut röstkort, valsedlar och information om sametingsvalet till de röstberättigade samerna. Den får också användas för framställning av stetistik kring valen till . Idenna paragraf redovisas för vilka ändamål sameröstlängden får användas. Allade redovisade ändamålen har samband med sametingsvalet. Att använda adressernafrån sameröstlängden för att skicka ut annan information än sådan som rörsametingsvalet är inte tillåtet. Vidare är det inte tillåtet att framställaannan statistik än den som rör sametingsvalet. 3 §Sameröstlängden får förutom namnuppgifter på de samer som har rösträtt till innehålla uppgift om personnummer, adresser och medborgarskap för de röstberättigade. Avdenna paragraf framgår att sameröstlängden får innehålla namn, personnummer,adresser och medborgarskap för de röstberättigade. Inget hindrar dock att denpappersutskrift som görs för t.ex. valförrättning- en endast innehålleruppgift om namn och personnummer om dessa Prop. 1992/93: 32 uppgifter anses tillräckliga för ändamålet med utskriften. 4 § Till sameröstlängden får inhämtes uppgifter om namn, personnum mer, adress och medborgarskap för aktualisering, komplettering och kontroU från register hos skattemyndigheterna avseende uppgifter i folk bokföringen. Röstlängdenfår samköras med register hos skattemyndigheterna avseende uppgifter ifolkbokföringen. Skälet till detta är att röstlängden på så sätt på ett enkeltsätt kan uppdateras såvitt gäller adresser, vilket är viktigt när röstkortenoch annan information om valet skall skickas ut. Några föreskrifter om attdödsfall och flyttningar skall anmälas till behövs inte heller ioch med att registret får samköras med register som innehåller uppgifter omfolkbokföring. Någon samköming med andra register får inte ske. 5 §Uppgift som inte längre behövs för ändamålet med registret skall gaUras om inte något annat följer av andra stycket. Den sluUiga sameröstlängden från varje sametingsval skall bevaras fördet ändamål som framgår av 1 kap. 2 § 3. Regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer får föreskriva om ytterligare bevarande. Bestämmelsenhar behandlats i den allmänna motiveringen under avsnitt 10. Huvudregeln äratt uppgifterna i röstlängden skall förstöras när de inte längre behövs. Denslutliga sameröstlängden måste dock bevaras eftersom den som anser sig varasame kan åberopa som grund för att bli upptagen i sameröstlängden är någon avhans föräldrar har varit upptagen i sameröstlängden. För att valnämnden skallkunna kontrollera detta påstående måste de slutliga sameröstlängderna finnasbevarade. Vidare kan regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmerbesluta att andra utdrag av röstlängden, t.ex. den preliminära röstlängden,skall bevaras. Den myndighet som företrädesvis blir aktuell är Riksarkiveteftersom det i detta fall rör sig om en statlig myndighet som företräder samerfrån hela landet. 1.Denna lag träder i kraftden . 2.Det förste valet tillSametinget hålls i enlighet med bestämmelserna i denna lag.Sametingets förste sammanträde skall hållas eller . 3.De uppgifter som enligtdenna lag ankommer på valnämnden skall vid det förste valet fullgöras av en avregeringen särskilt förordnad organisationskommitté. Organisationskommitténsbeslut enligt 3 kap. 5 § att någon inte skall tes upp i röstlängd fåröverklagas till i . Anmälan tillsameröstlängden för deltegande i sametingsvalet Prop. 1992/93: 32 skall ha inkommit till organisationskommittén Bilaga1 1993. Sametingetskall enligt lagen själv bestämma tiderna för sammanträde men för det förstasammanträdet erfordras en särskild bestämmelse. Enligtsametingslagen skall valet till i huvudsak skötas av , mendet första valet måste organiseras och genomföras på ett annat sätt. Förslagetinnebär att regeringen tillsätter en organisationskommitté som har attförbereda och ansvara för det första valet till . Detta harbehandlats utförligt i den allmänna motiveringen under avsnitt 11. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attanta förslaget fill sametingslag. Jag hemställer vidare att regeringensamtidigt bereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört omsamiskt språk (avsnitt 9), samt genomförande och kostnader (avsnitt 11). Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde Föredragande: statsrådet 1992/93:32 Bilaga 2Jordbruksdep. Anmälan till proposition om samerna och samisk kultur m.m. 1 Ärendet och dess beredning Samerättsutredningenhar i huvudbetänkandet (SOU 1989:41) Samerätt och sameting bl.a. behandlatfrågan om renskötselns rättsliga ställning och i slutbetänkandet (SOU 1990:91)Samerätt och samiskt språk behandlat bl.a. frågor om fiskesamerna och andrautövare av traditionella samiska näringar utanför samebyn. Tillprotokollet i detta ärende bör fogas dels en sammanfattning av huvudbetänkandet(SOU 1989:41) Samerätt och sameting såvitt avser renskötselns rättsligaställning som bilaga 2.1, dels de lagförslag som läggs fram i den delen sombilaga2.2, dels en sammanfattning av slutbetänkandet (SOU 1990:91) Samerätt ochsamiskt språk såvitt avser fiskesamerna och andra utövare av traditionellasamiska näringar utanför samebyn som bilaga 2.3, dels det lagförslag som läggsfram i den delen som bilaga 2.4. Medstöd av regeringens bemyndigande tillkallade chefen fördåvarande Miljö- och en särskild utredare att göra enÖversyn av naturvårdslagen. Utredningen (generaldirektören ), somantog namnet , avgav betänkandet (SOU1990:38) Översyn av naturvårdslagen m.m. Betänkandet har remissbehandlats. Enförteckning över de remissinstanser som yttrat sig har fogats till prop.1990/91:90 En god livsmiljö som bUaga 16.2. En sammanställning avremissyttrandena finns tillgänglig i Miljö- och naturresursdepartementet. Till protokolleti detta ärende bör fogas dels en sammanfattning av betänkandet såvitt avsernaturvårdshänsyn vid renskötsel som bilaga 2.5, dels det lagförslag som läggsfram om ändring i rennäringslagen som bilaga 2.6, dels en förteckning överremissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandena såvitt avsernaturvårdshänsyn vid renskötsel som bilaga 2.7. Lantbruksstyrelsensrapport om samebyarnas organisation, funktion och ekonomi Lantbrukssfyrelsenbeslutade att tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att seöver vissa frågor som sammanhänger med same- 6 1992/93. byarnasorganisation, funktion och ekonomi. Arbetsgruppen, som antog namnetRennäringsgruppen, överlämnade sitt förslag till Lantbruksstyrelsen.Förslaget, Frågor om samebyarnas organisation, funktion och ekonomi,(Lantbruksstyrelsens rapport 1989:4), överlämnades till regeringen i juni1989. Rapporten har remissbehandlats. Tillprotokollet i detta ärende bör fogas dels en sammanfattning av rapporten sombilaga 2.8, dels de lagförslag som läggs fram som bilaga 2.9, dels enförteckning över remissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandenasom bilaga 2.10. Prop.1992/93:32 Bilaga 2 Jordbruksdep. fiirslag om körning på barmark redovisade regeringen i en skrivelse tillriksdagen en översyn av terrängkörningslagstiftningen (skr. 1984/85:203).Statens naturvårdsverk har därefter i en framställning tillregeringen föreslagit vissa ändringar i lagstiftningen. Förslaget avsåg bl.a.en ändring i terrängkörnings-förordningen (1978:594) sä att körning på barmarkpå kalfjäll förbjuds. Framställningen har fogats till prop. 1988/89:128 omändring i bilavgaslagen (1986:1386), m.m. som bilaga 1. Naturvärdsverketsframställning har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna ochen sammanställning av remissyttrandena har fogats till den nämndapropositionen som bilaga 2. 1990/91:4 om ändring i rennäringslagen (1971:437),m.m. föreslog den dåvarande regeringen ett flertal ändringar i rennäringslagen(1971:437). Förslagen grundade sig på huvudbetänkande(SOU 1989:41) Samerätt och sameting såvitt avsäg renskötselns rättsliga ställningsamt Lantbruksstyrelsens rapport om samebyarnas organisation, funktionoch ekonomi. beslutade emellertid att avslå propositionen och begäraett nytt förslag där de frägor som omfattas av propositionen behandlas inomramen för ett mer sammanhållet förslag angående samernas ställning och därförslagen från kan bli föremål för en samlad bedömning(bet. 1990/91 :JoU12, rskr. 1990/91:46). Regeringen föreslog vidare i prop.