prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — Medlen till de medicinska fakulteterna fördelasinnevarande budgetår enligi följande: i i i GöteborgUniversitetet i 298 570 000 119 444 000 67 990 000 136 060 000 139 320 000108 659 000 1992/93:170 AvsniU 8Utbildningsdep. Härutöver erhåller fakulteterna externa medel motsvarandeca av fakulielsanslaget. Staten ersätter, enligt avtal, sjukvårdshuvudmännen förvissa kostnader som uppslår i samband med klinisk forskning och /93 anvisades ca 1 för delta ändamål. Den medicinska forskningen i är lill slora delar iden internalionella forskningsfronten. Många av landets medicinska forskare ärinternationellt respekterade och citerade. För att bibehålla och utveckla denkvalitet och konkurrenskraft som råder inom den medicinska forskningen skerlöpande utvärderingar och omprioriteringar. Flera fakulteter planerar attskapa s.k. "centers of exceUence", dvs. centrumbildningar med högstavetenskapliga kompetens inom specifika forskningsområden med samarbete överforskningsområdesgränserna. ligger landets ojämförligt största medicinska fakultet. Idagslägel bedrivs kraftfull internationell frontlinjeforskning bl.a. inomområdena biokemi, molekylär- och cellbiologi, endokrinologi, neurobiologi,tumörbiologi samt mikrobiologi. Palienlorienlerad forskning bedrives tillstörsta delen vid de två stora undervisningssjukhusen ochHuddinge sjukhus. Mot bakgrund av den förändrade karaktären av biomedicinskforskning, där traditionella ämnesgränser upplöses, där experimentell ochklinisk forskning bedrivs i nära samverkan och där kraven på breddad kompetensoch avancerad metodik ökar har initiativ tagits för skapandet av etl antalslagkraftiga centrum- och nälverksbildningar. Inom finnssedan flera år erfarenheter av sådana organisationsformer i form av Centrumför molekylärbiologi och inom vid med inriktning motbioteknik, näringsforskning och struklurbiokemi. Inom pågår uppbyggnaden av ett antalnya centrumbildningar t.ex. inom molekylär biologi och onkologi i anslutninglill Radiumhemmet, molekylärmedicin samt för forskning kring barns sjukdomaroch hälsa. En annan organisationsform inom inslitutet , vilket är en särskild inrättning med etlövergripande nationellt ansvar för miljömedicinen. Även internationellastiftelser har valt att lokalisera centers of exceUence till Sveri- 16 1992/93. 1 samL Nr 170 Vid finns t.ex. ettLudwiginstitul för avancerad cancerforskning vilket är väl integrerat med denforskning som bedrivs vid . Som ett led i fakulteternas ökade ansvar för forskning videnheter utan fasta forskningsresurser har inrättat ettcentrum för vårdvetenskap, i nära samarbete med i medsyfte alt stärka forskningsanknytningen av grundutbilningen saml utvecklaforskningen inom de nya ämnesområden som dessa utbildningar represenlerar. Vid i bedrivs omfattandegrundforskning vid de prekliniska och kliniska institutionerna. Genomkoncentrationen lill Biomedicinska centrum, BMC, skapas dessutom unikamöjligheter lill samverkan med andra fakulteter med biologisk forskning,nämligen den farmaceutiska fakulteten, delar av den matematisk-naturvetenskapligafakulteten och vissa institutioner vid . Denmedicinskt genetiska forskningen vid syftar bl.a. tillatt lokalisera och identifiera viktiga sjukdomsframkallande arvsanlag.Utvecklingen har lett till att intar en framträdande position i Sverigeinom det genetiska områdei. I U|)psala finns också framståendeiransplantationsforskning med flera projekt i den internationellaforskningsfronten. Forskningen utförs delvis inom ramen för ett EG-projekt.Verksamhelen vid PFiT-cenirum (Positron emission lomography)startade . Tillkomsten av detta centrum med dess helkroppskamera,den första och enda i landet, har givit förutsättningar för humansludier inomhjärt- och lungsjukdomar samt olika typer av cancersjukdomar. Även vidUniversitetet i finns elt Ludwiginstitul för avancerad cancerforskning. Utbildnings- och forskningsorganisationen vidHälsouniversitetet i är relativt liten jämfört med landets övrigamedicinska fakulteter, men utvecklas starkt. Förutom alt etableradeforskningsområden förstärkts har en kraftig nysatsning skett inom fleraområden. Hälsouniversitetet har vidare myckel gynnsamma möjligheler att verkaöver ämnesgränserna och därigenom bidra till förnyelse. En uppbyggnad avforskningsområdet medicinsk genetik har under en följd av år stått högst påhälsouniversitetets prioriteringslista. Inom forskningen vid medicinska fakulteten i kansärskiljas etl antal profilområden vilka genom omfattande satsningar och sinnationella position fått en särskild betydelse och styrka. Särskilt bör neurobiologiomnämnas, vilket är det forskningsområde som erhåller starkast stöd.Vidare finns en internationellt stark forskning inom området rörelseorganenoch deras sjukdomar. har fakulteten byggt upp elt starkt centrumför samhällsmedicinsk forskning i . Forskningen kring proteiner ikoagulationsprocessen samt proteinspjäl-kande enzymer och deras hämmare har eninternationellt framträdande roll. 1 syfle alt stärka den grundvelenskapligaforskningen samt bättre integrera den med den kliniska, finns långl framskridnaplaner på elt biomedicinskt centrum inom laiiaretlsområdet. Prop.1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep. Forskningenvid medicinska fakulteten vid . 1992/93:170har ett antal internationellt konkurrenskraftiga profilområden, där Avsnitt 8 forskningen om cell- och vävnadsytor saml forskningen om ålderfeno- Utbildningsdep. men speciellt bör framhållas. Vaccinforskningen intar eninlernationelll framstående position. Vidare bedrivs omfattande forskning kringåderförkalkning. Hjärl-kärlområdet är elt av de viktigaste fälten för den epidemiologiskaforskningen inom fakulteten och svarar totalt för en tredjedel av fakultetensdisputationer. Vid i görs betydande insatser inomforskning inom endokrinologi och melabolism. De neurovelenskapligadisciplinerna är inlernationelll slagkraftiga och kännetecknas av elt etableratsamarbete mellan grundforskning och klinisk forskning. Forskningen kring ryggoch rörelseorganen, har givit en internationellt ledande ställninginom området. Vid i finns flera profilområden medforskning som både nationellt och internationellt håller hög klass. Av dessabör speciellt molekylärbiologi och bioteknik nämnas vilka båda har en storutvecklingspotential samt är av slor medicinsk betydelse. att inrätta ett palogenes. Såväl kommun somVästerbottens läns landsting medverkar i projektet. Vidare bör universitetetssatsning på forskning kring nervsystemet och folkhälsovetenskaplig forskningframhållas. gemensamt förUniversitetet i , och Högskolan förlärarutbildning i . Det leds av en styrelse, utsedd av regeringen,bestående av ordförande och åtta ledamöter. Centrums uppgifier är framför allt: -att bedriva forskning inom idrottens område samt verkaför samordning av denna forskning -att bedriva fristående kurser med syfte ati föra utaktuella forskningsresultat, varvid nationella som regionala utbildningsbehovskall beaktas, -all sprida information och upplysningar omidrottsforskning. har uttryckt idrottsrörelsensönskan om en nationell samordning av idrotlsforskningen. enligt riksidrotisförbundet med nuvarande organisationsform inte fåttmöjlighet all tillräckligt utveckla sin verksamhet. Den medicinska forskningen i är av mycket godinternationell kvalitet. Bibliometriska siudier och olika utvärderingar visarall många svenska forskare och forskargrupjier tillhör den internationellaeliten. producerade forskare vid de svenska med cinskafakulteterna inte mindre än 30 000 publikationer. De svenska Prop.1992/93:170 medicinska forskarna är dessutom framgångsrika när del gäller att få ve- Avsnitt 8 tenskapliga rön publicerade i de ledande internationella tidskrifterna. Flera fakulteter använder former för resursfördelning somliknar forskningsrådens vilket gynnar de i ett internationellt perspektiv ledandeforskama. På etl nationellt plan har de medicinska fakulteterna nyligengenomfört en jämförande analys av publiceringmönstret inom den medicinskaforskningen i . Analysen redovisar jämförelser mellan fakulteter ochdiscipliner och ger bl.a. en bild av den internalionella konkurrenskraften.Vad gäller parametrar för alt fastställa forskningskvalitet ses förmågan alterhålla medel från forskningsråd som ett viktigt kvalitetsmått. Den samlade redovisningen för de medicinska fakulteternasom bygger på bibliometriska studier av olika forskningsområden visar blandannat att medicinska fakulteten i har en .särställning inom mikrobiologiskforskning, att de medicinska fakulteterna i och dominerarinom området immunologi och medicinska fakulteterna i , Slockholm ochGöteborg inom endokrinologi. Forskningen om nervsystemet är väl representerad iStockholm, och . Inom ramen för Hälsouniversitetet i en starkt etablerad grundläggande mikrobiologisk och cellbiologiskforskning. De fördjupade anslagsframställningarna visar att det pågår eltomfattande samarbete mellan flera av de medicinska fakulteterna och bådenationella och internationella företag. Speciellt kan nämnas forskning kringtillväxthormon saml grunder för nya läkemedel mol infektioner och inflammationer.Vidare visar de fördjupade anslagsframställningarna på etl gott samarbetemellan de medicinska fakulteterna och sjukvårdshuvudmännen, somnödvändigheten av att noggrant följa utvecklingen av omstruktureringarna avhälso- och sjukvården inom landstings- och primärkommunema påpekas. slöts ett samarbetsavtal mellan slaten och sjukvårdshuvudmännen(SOU 1989:29). Avtalet reglerar bl.a. systemet för driftersättningar lillsjukvårdshuvudmannen samt anlalel limmar som skall avsättas för forskning. De fördjupade anslagsframställningarna visar att demedicinska fakulteterna anser att samarbetsavialels konstruktion är bra, bl.a.genom att det har bidragit till klara förbättringar när det gäller att utnyttjade samlade resurserna för klinisk utbildning och forskning. Vad gäller formernaför tilldelning av forskarmånader, har flertalet landsting tillsammans med demedicinska fakulteterna skapat rådsliknande fördelningssystem som prövar deolika forskarnas kompetens och forskningsprogram. råderenighet om alt avtalet är av stor betydelse för klinisk forskning Prop.1992/93:170 och utbildning i landet. Slora delar av svensk medicinsk forskning ligger i deninlernalionella frontlinjen. Den medicinska forskningen har potential att ävenfortsättningsvis tillhöra den internationella eliten och genom tillkomsten avolika typer av forskningscentra, kommer möjligheterna därtill all öka. Genomsamarbete med sjukvårdshuvudmän och över både fakullelsgränser ochinstitutionsgränser kommer den medicinska forskningen att ha slorautvecklingsmöjligheter. Omprioriteringar och kontinuerlig uppföljning avverksamheten är nödvändig, en strävan mol allt högre kvalitet börutgöra basen för detla. Regeringens mening är alt detla bör ske inom demedicinska fakulteternas beflntliga resursramar. Regeringen vill understrykadet angelägna i att effekterna av den pågående omstruktureringen av hälso- ochsjukvården på den kliniska forskningen följs upp avser att bygga upp elt Centrum förmolekylär patogenes, med s.k. programmerad celldöd som grund för verksamhelen.Forskningen kommer att öka förståelsen av uppkomst och förlopp av en radsjukdomar som t.ex. cancer, infektioner samt andra nervdege-neraliva ochauloimmuna sjukdomar. Programområdet är starkt förankrat i ledande grundforskningsamlidigl som flera kliniska kopplingar kan göras. Därmed har programmet ävenbetydelse för utvecklingen av klinisk forskning. Regeringen förordar attsammanlagt anvisas för en uppbyggnad av etl Centrum förmolekylär patogenes. Av beloppet bör beräknas för denmedicinska fakulteten. I delta sammanhang vill regeringen också hänvisa tillden särskilda satsning på långsiktigt och kontinuerligt forskningssamarbetemed utländska elituniversilet som beskrivs under avsnillet Internationelltforskningssamarbete. För att bedriva effektiv och ändamålsenligidrotlsforskning i är det angeläget att en lämplig organisationutformas. En omstrukturering av göras. få ett nationelltsamordningsansvar för forskningen inom idrottsområdel samt initiera och stödjaforskning inom idrottens område. övertar huvudmannaskapet förCentrum, i nära samarbete med . Dessa två högskolor bör hagemensamt ansvar för driften av . ledas av en styrelse medrepresentanter för universiteten. Högskolan förlärarutbildning i , och . Ordförandeni styrelsen utses av regeringen. Elt vetenskapligt råd knyts till styrelsen . Regeringen kommer i annat sammanhang all beslutaom föreskrifier för verksamhelen. FörCentrums verksamhet bör för /94 föreslås en förstärkning med2,. Regeringensförslag i del följande innebär all lill de medicinska fakulteterna anvisassammanlagt för budgetårel 1993/94. För det därpå följandebudgetårel förordas en ökning med avseende Centrum föridrotlsforskning. För budgetårel 1995/96 förordas därutöver ingen ytterligareändring. Prop.1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep. all godkänner vad som förordats i avsnittetSlutsatser beträffande de medicinska fakulteterna. Odontologisk fakultet finns vid universiteten i ,, samt vid . Medlentill de odonlologiska fakulteterna fördelas innevarande budgetår enligtföljande: 22 498 00017 778 000 21 999 000 28 946 000 Härutöver erhåller fakulteierna externa medel motsvarandeca av fakulielsanslaget. Denodontologiska forskningen i har framför allt under del senastedecenniet genomgått en väsentlig förändring i det att steget mellangrundforskning och klinisk forskning och dess tillämpning minskat avsevärt. Vidde odontologiska fakulteterna bedrivs i huvudsak forskning och utbildningangående sjukdomar och avvikelser i munhålan och angränsande vävnader, derasetiologi, patogenes, prevention, behandling och epidemiologi. Dessutom bedrivsen omfattande forskning kring dentala material. Många av ämnena är avexperimentell karaktär och ställer således speciella krav. Den svenska kliniskaodontologin har inom flera områden varit internationellt vägledande. Inomodontologisk forskning vid har man lagt tyngdpunkten påbiomedicin och dentala material, infektionssjukdomar, klinisk mikrobiologisaml immunologi och innehar en särställning inom dessa områden. Fakulteten harett mycket brett samarbete med vilket är för infektionssjukdomar. Vid odontologiska fakulteten vid haretablerats en forskningsprofil som bygger på omfattande nationella ochinternalionella kontaktnät bl.a. kring karies, kariesrelalerademikroorganismers epidemiologi, landlossningssjukdomarna, immunologi,användbarheten av nya material, som ersättning för amalgam och som implantatsamt utveckling av diagnostiska metoder för tidig uppläckt av maligna förändringaroch andra sjukdomar i käkar och ansiklsskeletl. För alt den kliniska forskningen vid odonlologiskafakulteten i även i framliden skall kunna vara internationelltslagkraftig har vissa basala forskningsinriktningar prioriterats starkt somt.ex. cytogene-tik, mikrobiell adhesionsforskning saml oral biokemi, vilka haren stor betydelse för utvecklingen av den odontologiska forskningen. vid odontologiska fakulteten vidUniversitetet i har varit föremål för fortlöpande utvärdering genom åren.Under den senaste femårsperioden har skapats en enhet för studier av benetsbiologi, speciellt då för studier av de inflammalionsinduceradebenförändringarnas patogenes. 1 finns en för landet unik kompelens inomdetla område. Genom framsynt planering disponerar fakulteten överändamålsenliga forskningslaboratorier i anslutning till den kliniskaverksamhelen, samt planerar för alt knyta de prekliniska verksamheternanärmare forskningen inom de kliniska ämnena. Efter bemyndigande av regeringen den 25 oktober 1990tillkallades en särskild utredare med uppdrag all förhandla om systemet förersättning till tandvårdshuvudmännen för vissa kostnader i samband med odontologiskutbildning och forskning m.m. Genom beslut utfärdaderegeringen tilläggsdirektiv till utredningen. Enligt dessa direktiv skulleförhandlingsarbetet bl.a. begränsas till att avse ochVästerbottens läns landstingskommun Utredarens förslag med avseende på vissa förändringar itjänsteorganisationen, som lades fram , har remissbehandlats.Förslaget tillstyrktes i huvudsak. Resmissvaren finns tillgängliga på Utbildningsdepartementet.Utredaren har lagt fram förslag till avlal. Förslaget bereds nu inomregeringskansliet. Prop.1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep. Resultatbedömning och fördjupad prövning Den kliniska odonlologiska forskningen har förändratsväsentligt . Fakulteterna har bl.a. skapat sig vissaprofilområden vilket medförl en ökad (lublicering av artiklar. Defördjupade anslagsframställningarna visar att speciell vikt kommer att läggasvid samverkan mellan preklinisk och klinisk verksamhet inom den odontologiskaforskningen. Samhällets ökade krav på all de material som används inomsjukvården håller hög kvalitet påverkar i hög grad den odonlologiskaforskningen, vilket bl.a. lett till all flera fa- kultelerprioriterar forskningen kring dentala material. Den nya biolo- Prop.1992/93:170 giska grundsyn som forskningen utvecklat ställer krav på en förändrad Avsnitt 8 forskningsstrategi och forskningsorganisation. Odontologisk forskning är angelägen för den samladekunskapen om människornas hälsa och sjukdomar. Det är bl.a. viktigt alt fåkunskapsunderlag för de orala problem som uppslår genom alt befolkningens åldersstrukturförändras. Regeringens förslag i del följande innebär all till deodontologiska fakulteterna anvisas sammanlagt för budgetåret1993/94. För de där på två följande budgetåren föreslås oförändrade resurser. all godkänner vad som förordals i avsnittetSlutsatser beträffande de odonlologiska fakulteterna. Farmaceutisk fakultet finns vid . För farmaceutisk forskning anvisas /93sammanlagt . Härutöver erhåller fakulteten externa medelmotsvarande av fakulielsanslaget. Mellan den medicinska fakulteten i och denfarmaceutiska fakulteten pågår samverkan i ell stort anlalforskningsprojekt och då framför allt med olika kliniska institutioner vidAkademiska sjukhuset i . Det har härigenom framkommit ett anlal profilområden förforskningen vid den farmaceutiska fakulteten, områden inom vilka en internationelltuppmärksammad forskning bedrivs och där det mångdiscipli-näraforskningssamarbetet har spelat en betydelsefull roll. Bland dessa finns tretydliga profilområden: design av farmaka, läkemedelstillförsel samt läkemedelsupplag och disposition i den levande organismen och betydelsen därav förläkemedelsterapin och miljöforskningen. Av de samlade externa medlen svarar forskningsråd för igenomsnitt . Forskningen inom exempelvis biofarmaci, galenisk farmaci, läkemedelsformulering,farmakognosi och socialfarmaci har läkemedelsindustrin och Apoteksbolaget somfrämsta finansieringskällor. Resuliaibedömning och fördjupad prövning Inom den farmaceutiska fakulteten har 854 artiklarpublicerats inom det kemiska områdei. skapliga områdei har 455 artiklar publicerats samt 248artiklar inom området farmaci. Del inlernalionella samarbelel är väl utvecklat. Svenskfarmaceutisk forskning och utbildning har en internationellt framskjutenställning. I samarbetet mellan läkemedelsindustrin, sjukvården och denfarmaceutiska forskningen finns en kreativ växelverkan mellan utveckling ochgrundforskning. Inom läkemedelsområdet finns ett fåtal större företag elleroffenlliga verksamheter med utpräglad beställarkompetens och relativt högandel forskarutbildad personal, som i samarbete med forskare inom delfarmaceutiska området satsar på egen forskning och eget utvecklingsarbete. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. Svensk farmaceutisk forskning håller en mycket godkvalitet. Den farmaceutiska forskningen har potential att ävenfortsättningsvis hålla internationellt högsta standard. Etl fortsatt samarbetemed läkemedelsindustrin ger den farmaceutiska forskningen godautvecklingsmöjligheter. Likaså är samarbetet över fakultets- ochinstitutionsgränserna betydande. Den farmaceutiska fakulteten i Uppsalaprioriterar ett antal viktiga områden. Så långl möjligt bör av fakultetenprioriterade områden tillgodoses genom omfördelningar inom fakultetanslaget. Regeringensförslag i del följande innebär att till den farmaceutiska fakulteten anvisassammanlagt för /94. För de där på två följandebudgetåren föreslås oförändrade resurser. att godkänner vad som förordals i avsnilletSlutsatser beträffande den farmaceutiska fakulteten. För anvisas /93sammanlagt . Förulomatt stödja inomvetenskapligt motiverad forskning av grundläggande ochlångsiktig karaktär har lill uppgifi att tainitiativ lill att stärka forskning inom medicinska områden som har särskildbetydelse för samhället saml att stärka internationellt forskningssamarbeteoch informera om forskningens resultat. Rådetarbetar över hela del medicinska forskningsfältet inklusive de farmaceutiska,odontologiska och veterinärmedicinska områdena. Drygthälften av medlen används lill projektbidrag, ungefär en femtedel lill olikaforskartjänster och en tiondel till olika initiativområden. Dessutom användsresurserna lill finansiering av forskningsapparatur och lill stipendier avolika slag samt symposier, konferenser m.m. Stöd lill internationellt samarbeteär en relativt stor post i rådets budget. delningenav rådets resurser på de olika ändamålen är inle , utan omprioriteringarsker ständigt. Rådelsprojektstöd till olika områden fördelades budgetåret1991/92 enligt följande: Bidraglill forskningsprojekt 54, Forskninginom initialivområden 10, Bidragtill forskningsapparatur 2, Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. Resultatbedömning och fördjupad prövning MFR:s forskningsstöd finansierar till största delenforskningsprojekt och forskartjänster. Slora ämnesområden när det gäller rådetsprojektstöd är nervsystemet och dess sjukdomar, mikrobiologi, cellbiologi,forskning om hjärtat och kärlsystemen samt molekylärbiologi. I förhållande till befolkningen, intar en internationelltledande ställning inom områdei biomiedicin och ligger på tredje plats inomområdet klinisk medicin när det gäller publiceringsaktivilet. MFR påbörjade en ny aktivitet i form av s.k.ämneskonferenser. Avsikten med dessa är alt identifiera starkaforskningsområden samt problemområden inom MFR:s verksamhet, all la framinstrument för all konsolidera och vidareutveckla rådets tyngdpunklsområdensamt att lägga fram förslag lill åtgärder inom problemområden. harfyra konferenser avhållits och behandlat neurovetenskap, fysiologi och farmakologi,patologi och bioteknik. Konferenserna har visat att svensk forskning inom dessaområden är av god kvalitet och omfattning. Gemensamt för dessa områden är attsamarbelel mellan de prekliniska och kliniska disciplinerna måsle underlättasoch vidgas Forskning där människor och djur utgör en del avstudieområdel innehåller alllid en etisk dimension. Vid all forskning av dennatyp träder forskaren in i ell ansvarsförhållande till de undersökta.Vetenskapssamhället har också av tradition varit medvetet om etiskaöverväganden. För all garantera all forskning bedrivs på etl etiskttillfredsställande säll behövs både en etisk granskningsorganisation ochtydligt formulerade regler för området. Inom medicinsk forskning har byggts upp ett syslem företisk granskning av forskningsprojekt. Denna granskningsverksamhet sker i speciellttillsatta forskningseliska kommittéer, som är direkt eller indirekt knutnalill de medicinska fakulteterna och har en sammansättning av fackmän ochlekmän. Etisk granskning av forskningsprojekt krävs av alla medicinskafakulteter, sjukvårdshuvudmännen. och andraanslagsgivare samt av vetenskapliga tidskrifter. 1 och medintroduktionen av molekylärbiologiska tekniker i den biomedicinska ochbiologiska forskningen i mitten på 1970-talel skapades experimentellamöjligheler att studera de centrala livsprocesserna hos växter och djur på ettsäll som dittills varit hell otänkbart. Vidare skapades förutsättningar förhelt nya industriella tillämpningar av bioteknologiska metoder i kommersiellskala.