prop · GG0358 · 1992-12-31 00:00:00 — FKFo anser att när detgäller den bidragsberättigade kretsen skall fastighetsägare ävenfortsättningsvis kunna söka bidrag för enskilcfe personer. FKFo anser inte attdetta strider mot bidragets syfte, eftersom kommuneraa cxksä i dessa fall grandarbidraget pä en bedönming av den enskildes handikapp cxh behov av åtgärder.Många fastighetsägare hjälper i cfeg enskilcfe att söka bidraget, vilketinnebär att konmiuneraas arbete väsentligt förenklas. NHR menar att de som pägrund av funktionsnedsättning har svårigheter i sitt boende som kan avhjälpasmed fysiska åtgärder cxksä skall ha rätt till bostadsanpassningsbidrag för attfä dessa ätgärder genomförda. Förslaget är oklart när det gäller vem som är bidragsberättigad:den ftinktionshindrade eller fastighetsägaren/kontraktsinnehavaren. Denenskilde funktionshindrade, bara eller vuxen, måste ha rätt att få sin bostadanpassad. Bostadsanpassningsbidraglämnas för anpassning av en bostads fasta ftinktioner i cxh i anslutning fiinktionshindrad persons bostad som behövs för att den skall vara äncfemålsenligsom bostad för den funktionshindrade. Boverketframhåller att förslaget i denna del överensstammer med nuvarande lydelse. Ispecialmotiveringen till 5 § anges att kravet på att anpassningsåtgärden skallvara nödvändig med hänsyn till funktionshindret kvarstar. Det är mindrelämpligt att preciseringen finns i tillämpningsföreskrifter. Med hänsyn tilldet stora antal tvister som kan förväntas bör om möjligt angelägenhetsgradenav de sökta åtgärdema precise- ras i lagtexten. I denallmänna motiveringen anges att stöd inte lämnas Prop. för lösa inventarier somdet är sjukvårdshuvudmannens uppgift att Bilaga 2 tillhandahålla.Uttalandet bör förtydligas till att avse samtliga lösa inventarier.Katrineholms kommun framhåller att begreppet "fasta funktioner" inteär något klart och entydigt begrepp. De senaste årens produktutveckling inom byggsektoraoch skiftande synsätt avseende standard försvårar gränsdragningen mellan fastaoch lösa inventarier. Lagen måste därför precisera vad som avses med fastaresp. Ytterligare ett skäl att klarlägga skillnaden är attdet som genom anpassning tillförs bostaden i princip tillfallerfastighetsägaren med äganderätt. Stqffanstorps kommun menar att, om kommunenbedömer att det isatta hjälpmedlet bör kunna återanväncfes till en annansökande, borde kommunen ha rätt att flytta över den till en annan anpassadlägenhet. Bidragstagaren skulle inte ha äganderätt till åtgärden, utankommunens godkäimande. vill kraftigt understryka att det bör staklart i en ny lag att kommunen har rätt att återta alla anordningar såsom lyftar,hissar, larm, spisvakter, ramper, hygienmcxluler, kvarboendestugor etc. och harätt att upprätta avtal med bidragstagaren som reglerar återtagandet. //C/påpekar att begreppet "fasta funktioner" måste förtydligas cxh attdet i lagtexten mäste finnas en öppning som gör det möjligt att kompletterafast inredning med vissa lösa inventarier. DHR motsätter sig inte att bostadsanpassningsbidragskall utgå för fasta funktioner, men anser att begreppet måste definieras medexempel för att inte tolkningsproblem skall uppkomma. PRO påpekar att anpassningsåtgärdersom syftar till att ge även vårdpersonal en väl fungerande arbetsmiljö bör varabidragsberättigade. påpekar att regleraa innebär preciserar att bidraget lämnas för anpassning av bostadens fastafunktioner. Vidare bör det finnas ett intyg som styrker nödvändigheten avåtgärden. Förbundet vill särskilt framhålla att det är kommunen som skallavgöra på vilket sätt som kommunen handlägger bostadsanpassningsbidragen. Denstatliga tillsynsmyndigheten skall således inte styra handläggningen viasärskilda blanketter eller krav på viss typ av intygsgivare m.m. FKFoanser att det är bra att den föreslagna lagen anger att anpassningen skallgälla bostadens fasta funktioner. Därigenom klargörs och förenklasgränsdragningen mot bl.a hjälpmedel cxh vissa hushållsmaskiner som tvätt- ochdiskmaskin. NHR ser det som naturligt att bostadsanpassningsbidrag endastlämnas till fast inredning. I byggsammanhang skiljer man på fast och lös inredning/utmstning.Begreppen måste redas ut och det är viktigt att det inte uppstar några luckormellan bostadsanpassningsbidraget och bidrag till hjälpmedel. Det måste ocksåklart framgå att åtgärder får vidtas som motsvarar kommande behov som man kärmertill. 4 Bostadsanpassningsbidragvid nybyggnad och köp '■p- 1992/93:58 eller byte av bostad 2 Vidnybyggnad samt vid köp eller byte av bostad lämnas bostadsanpassningsbidrag encfestom det finns särskilda skäl. Sociabtyrebenframhåller att det kan vara mycket svårt, framför allt för personer med flera cxhstora funktionshinder, att vid byte eller köp av bostad finna en bostad somuppfyller alla krav på individuell anpassning. Flera individuella faktorerpåverkar valet av bostad som t.ex. närhet till service, kommunikationer,arbete, fritidsliv, socialt umgänge och fastighetens pris. Det är cferförviktigt att man tar hänsyn till dessa faktorer och noggrant bedömer om det ärmöjligt att finna en annan lämplig bostad. Om detta är tveksamt bör bostadsanpassningsbidragkunna utgä. SHR skriver att enligt förslaget skall vid köp eller byte bostadsanpassningsbidraglämnas endast om det finns särskilda skäl. Rådet påpekar att vad som skallanses som särskilcfe skäl inte anges. I vissa kommuner byggs encfest bostadermed bostadsrätt cxh med standard enligt PBL. Då finns inte nägon reellvalmöjlighet att välja en utifrån fiinktionshindret helt tillgänglig bostad.Många behöver elektrisk dönöppnare, anpassning i kök och badram. Det bordeenligt rådets mening anses som särskilt skäl. framhåller att när detgäller köp eller byte av bostad beviljas, enligt rådande praxis, denhandikappade bidrag om det inte är fråga om omfattande eller kostnadskrävandeanpassningsåtgärder. I sädana fall krävs således inte särskilcfe skäl.Förslaget innebär att även i dessa fall skall det finnas särskilda skäl förflyttningen. Detta ter sig som en väl hård inskränkning i möjligheten förhandikappade att flytta till en ny bostad. I nuvarande tillämpning prövas omdet finns särskilcfe skäl för valet av den nya bostaden och inte varförsökanden flyttar. Det bör vara den bidragssökandens ensak varför han väljer attflytta. Myndighetens prövning bör naturligtvis inriktas på den nya bostadenslämplighet. iMalmöhus län instammer i förslaget att bidrag till anpassningsåtgärder medgesvid nybyggnad och köp eller byte av bostad endast om det finns särskilcfe skäl.Handikappinstitutet menar att det bör vara självklart att en person som intetidigare fått bostadsanpassningsbidrag ges möjlighet att lösa sinbostadssituation på bästa sätt, utan att vara bunden av sin befintliga bostadför att få bidraget. Enligt Handikappinstitutets mening bör huvudprincipenvara att bidrag skall lämnas såväl vid anpassning av befintlig bostad som närman flyttar till en annan bostad, dvs. vid nybyggnad, byte eller köp av bostad.Undantag skulle dock kunna göras för åtgärder som behövs på grand av att man flyttatfill en uppenbart olämplig bostad, t.ex. bostad i flera plan, eller 5 1992/93. om man utan skälig orsakflyttar från en väl fungerande bostad fill en Prop. som kräver omfattande anpassningsätgärder. I utredningen påpekas Bilaga 2 särskiltatt det vid nybyggnad ofta krävs omfattande anpassningsätgärder och att man börvälja en sådan bostad att anpassningsätgärder kan minimeras eller undvikas.Handikappinstitutet anser att man vid nybyggnad inte skall behöva specialritasitt hus, utan ha möjlighet att välja ett typhus och cfe få bidrag förmerkostnaden för de anpassningsåtgärder som behövs på grand av handikappet.Självfallet skall man välja ett hus med så stor grundläggande tillgänglighetsom möjligt för att minimera behovet av anpassningsåtgärder. kommun anföratt det skall skrivas in klara regler för bidragsgivning vid byte av bostad ikommunen. Kommunen skall ha möjlighet att anvisa ledig, handikappanpassadlägenhet som alteraativ till kostnadskrävande ombyggnad av annan bostad. LJusdabkommun framhåller att vid köp eller byte av bostad bör kommunen ges möjlighetatt göra en bedömning av fastighetens lämplighet samt att eventuellt finna alteraativalösningar för att ge en så ändamålsenlig bostad som möjligt för den fiinktionshindrade. Stqffanstorpskommun menar att bidrag borde begränsas till sökanden som ger kommunenmöjlighet att göra en bedömning om behovet innan fastigheten inhandlas. Vidallergisaneringar bör krav kunna stallas pä den sökande att bidrag endast kanerhållas om bostaden har en rökfri miljö, inget innehav av pälsdjur eller attpå annat sätt utsätta den allergiskt drabbade för riskema av en dålig miljö. Torsbykommun påpekar att det i detta sammanhang borde förtydligas vad som är särskilcfeskäl, t.ex. flyttning från annan kommun. kommun framhåller att om den funktionshindradebor i en bostad som med hjälp av bostadsanpassningsbidrag är anpassad för hanseller hennes behov, måste kunna krävas att personen bara medges bidrag för attbyta till en annan bostad om det firms särskilda skäl för det. Det måste därföri lagen införas vissa tidsbegränsningar när det gäller möjlighetema att få nyttbostadsanpassningsbidrag vid nybyggnad samt köp eller byte av bostad. Österåkerskommun tillstyrker förslaget att det vid nybyggnad och vid köp eller byte avbostad endast skall lämnas bostadsanpassningsbidrag om det finns särskildaskäl. HCK anser att en integritetskränkande prövning av de individuella skälenför byte eller köp av bostad inte bör få förekomma. Såsom bostadsbeståndet serut är det svårt för många funktionshindrade att vid flyttning få enlägenhet som från början fungerar väl i alla avseenden. Det är viktigt att inseatt det inte bara är själva lägenheten som skall vara tillgänglig ochanvändbar. Den måste ligga i ett område där den funktionshindrade personen kanto sig fram och klara sina dagliga aktiviteter. DHR påpekar att den enskildemåste kunna välja bostadstyp, bostadsort och område av olika skäl. Redan i dagär valfriheten beskuren av gammalt bostadsbestånd, byggmissar och för låg nivåpå den generella tillgängligheten. Som särskilda skäl bör räknas när den enskildekan motivera sitt val av bostad med hänvisning till behov av parkering,möjligheter att installera behövliga inredningar i t.ex. kök, umgänge, närhet tillkommersiell service eller social service, invand miljö, byte av miljö ellerandra aspekter exempelvis att välja att bo i villa. Vid det valetmåste ett särskilt skäl kunna vara hur utbudet Prop. ser ut på orten. Ingenskall behöva tvingas flytta till en särskild boende- Bilaga2 form,bostadstyp eller bostadsområde pä grund av funktionshindret cxh att inte bidragkan utgå. SRFpåpekar att det i anvisningaraa för om- cxh nybyggnation inte finns någotkonkret krav som förbättrar orienterbarheten för dem som har ettorienteringshandikapp. Behovet av bostadsanpassningsbidrag minskar därför intenär en person med funktionshinder flyttar till ett nybyggt eller nyrenoveratområde. Förbundet avvisar därför förslaget om begränsningar av bostadsanpassningsbidragför personer som flyttar till nya bostäder eller av någon anledning vill bytabostad. PRO framför att flyttningar bland handikappade inte är särskiltvanliga, men när det finns skäl därför mäste principen om valfrihet i boendetäven gälla handikappade cxh bostadsanpassningsbidrag bör utgä även i den nya bostaden.Svenska kommunförbundethar inget att erinra mot förslaget att anpassningsbidragskall utgå i samband med köp eller byte av bostad. NHR framhåller att fiinktionshindrademåste ha samma möjligheter att byta bostad cxh rätt att göra det av samma skälsom andra och påpekar att rätten att flytta cxh bosätta sig var som helst inomriket är grandlagfäst. Förbundet vänder sig därför mot resonemanget att man, orainte särskilda skäl föreligger, encfest skall få flytta till en bostad där bostadsanpassningsbidraginte krävs. Föratsättningaraaför återstallningsbidrag knyts enbart till de krav som stalls upp i 12 §lagförslaget. Boverketpoängterar att tidigare gavs återstallningsbidrag för åtgärder som gjorts föratt den funktionshindrade skall komma in i cxh ut ur bostaden och för attunderlätta förflyttningen till och från huset eller inom toraten. Det fannsdärför visst fog för att begränsa bidraget till bostadsrättslägenheter i flerbostadshus.Enligt förslaget skall återstallningsbidrag länmas i sainma utsträckning somtill hyreslägenheter cxh småhus som hyrs ut. Något skäl att begränsa bidragettill bostadsrättslägenheter i flerbostadshus torde därför inte finnas omutredningens förslag genomförs. Det kan dock starkt ifrågasättas om det ärlämpligt att lämna återstallningsbidrag beträffande åtgärder ibostadsrättslägenheter. Detta innebär nämligen en direkt värdeökning som tiUkommerbostadsrättshavaren pä samma sätt som ett återstallningsbidrag beträffandeegnahem skulle tillföra ägaren en värdeökning. Ett skäl som anförts förett utvidgat återstallningsbidrag har varit den tidigare ringa efter- Prop.1992/93:58 frågan på bidrag. Det torde kunna förväntas en kraftig tillströmning av Bilaga2 ansökningarom förslaget genomförs. Höörs kommun framhåUer att lagförslaget när det gäller återstallningsbidraghar en minimigräns på . Kommunen anser att detta är för högt cxhgränsen bör därför sättas vid . påpekar att syftetmed återstallningsbidraget är att fastighetsägare skall godkänna bostadsanpassningar.Några sådana oraständigheter finns inte när det gäller småhus ochbostadsrättslägenheter och återstallningsbidrag bör därför inte beviljas fördessa grapper. anser att det främsta skälet till att återstallningsbidragfinns är att få fastighetsägare att gcxlkänna bostadsanpassningar. Ibostadsrättsföreningar cxh egnahem finns inte något sädant skäl varför vi anseratt någon utvidgning av bidraget inte bör ske. FKFo anser att en utvidgning av återstallningsbidragetinte bör genomföras. Skälet för att återstallningbidraget infördes var att fåfastighetsägare att ge sitt godkännande till anpassningar. I bostadsrättslägenheteroch egnahem finns inte detto skäl. Kommunema kan inte heller stalla krav påförmedling av denna typ av bostader enligt 13 § i lagförslaget. Den situationsom kan uppsta om möjligheter till bidrag för återstallning skulle införas i des.sabostader är att en köpare i efterhand kan kräva att en återstallning skallgöras. Föreningen anser att bostadsrättslägenheter och egnahem skall behandlaslika och att återstallningsbidrag till dessa inte bör kunna utgå. 6 Kostnadsminimum vid reparationsbidrag Bostadsanpassningsbidragskall utgå för reparation av utmstning som anskaffats med stöd av bidrag enligtlagen om bostadsanpassningsbidrag även ora kostnaden understiger . Karlskronaoch kommuner föreslår att det införs en generell minimigräns för bostadsanpassningsbidragsom star i rimlig proportion till kommuneraas adnunistrationskostnader. Medstandardhöjande åtgärd avses en åtgärd som i väsentlig mån förbättrar husetseller bostadens ftinktioner. standardhöjande åtgärderlämnas endast om det fmns särskilda skäl. Maximigränsen i fråga ombidrag för stancferdhöjande åtgärd slopas. Boverketpåpekar att den definition på begreppet "standardhöjande ätgärder"som utredningen föreslår torde innebära en betydligt restriktivare tolkning änsom nu är i praxis. Flera av de exempel på stancferdhöjande åtgärder somutredningen nämner i specialmofiveringen anses enligt nuvarande praxis i vissafall inte utgöra sådana ätgärder. Detta gäller bl.a. uttalandet om tillbyggnadav ytterligare ett ram och inredning av vind eller garderob till bostads- ochhygienutrymme. För att undvika en kraftig begränsning av bidragsgivningenjämfört med dagens situation behöver motiveringen i förslaget finslipasytterligare. För bidrag för stancferdhöjande åtgärd krävs enligt nuvarandeordning bl.a. att åtgärden är av väsentlig betydelse för den fiinktionshindrade.Enligt förslaget bör de nuvarande föratsättningaraa kunna tjäna som vägledningvid prövningen om särskilcfe skäl för bidrag föreligger. I enlighet med vad somtidigare angetts gäller kravet på att anpassningsåtgärden skall vara nödvändigmed hänsyn till ftinktionshindret för att bidrag över huvud taget skallbeviljas. Kravet på väsentlig betydelse ter sig cferför meningslöst. inte avser någon saklig förändring kan det ifrågasättas om inte bestanunelsenbör utforaas enligt nuvarande lydelse med ovan angivet undantag. Detta skullebetydligt underlätta tillämpningen cxh förhindra en restriktivare tolkning.Handikappinstitutet framför att ätgärder som inte ansetts som standardhöjandenu föreslås betraktas som sädana cxh därmed inte vara bidragsberättigade såvicfedet inte finns särskilcfe skäl. Som standardhöjande åtgärd föresläs nu räknas stönetillbyggnad av fastighet (tidigare standardhöjande endast ora behovet av anpassningsätgärderskulle kunnat tillgodoses inom befinflig byggnad), tillbyggnad av rara (ansågsinte tidigare som stancferdhöjande om rammet ersatte ett tidigare ram sombehövde tas i anspråk för annan anpassning), inredning av garderober o.d. tillhygienutrymme (tidigare möjligt att flytta befintlig hygienfunktion från t.ex.över-eller källarplan till bottenplan genom anordnande av nytt handikappanpassathygienram, det finns ingen kommentar ora att detta nya hygienram inte fickanordnas i tidigare garderob). Institutet anser att detta innebär en försämringav bostadsanpassningsbidraget sora inte är acceptabel. Halbtahammarskommun konstaterar att nägon motsvarighet till gällande regel om maximibidragför standardhöjande åtgärder inte föreslås. Begränsningen ligger endast i att särskilcfeskäl skall finnas för stancferdhöjande åtgärder. Avsikten raed den borttagnabegränsningen raåste rimligtvis vara att personer som inte varit bidragsberättigadenu skall erhålla bidrag. Utan maximigräns kan därför ifrågasättas om intekostnadsökningar för kommunema uppstar, vilket strider mot kravet på reformenskostnadsneutralitet. Höörs kommun anser det positivt att begreppet "stancferdhöjandeåtgärder" definieras i lagen och attdet anges att sådana ätgärder inte är bidragsberättigade om inte Prop.1992/93:58 För att inte ge utrymme för olUca tolkningar Bilaga2 bordefinitionen lyda: "Standardhöjande åtgärder definieras som en åtgärd somi väsenflig män förbättrar husets eller bostadens funktioner eller som tillförhuset eller bostaden nya funktioner." påpekar attsärskilda skäl kan förekomma vid olika tillfällen och att det sannolikt ärnödvändigt att denna regel finns. Det torde emellertid inte vara ovanligt atten stancferdhöjande åtgärd väsentligt höjer en fastighets saluvärde. Detta kanföra med sig att enskilda kan fillgodoräkna sig en vinst vid försäljning av t.ex.en villafasfighet cxh vinsten har direkt samband med de anpassningsåtgärder somvidtagits och för vilka bidrag har lämnats. Lagen bör kompletteras med reglerom återbetalningsskyldighet cfe det är uppenbart att fastighetsägare gör en vinstvid försäljning cxh denna vinst har samband raed de anpassningsätgärder som gjortsoch för vilka bidrag lämnats. Torsbykommun framhåller att med "standardhöjande åtgärd" enligtlagförslaget skall avses en åtgärd som i väsentlig mån förbättrar huset ellerbostadens fiinktioner. För att "anpassa stancferdhöjande" skall särskilcfeskäl föreligga. Kommunen anser att "väsenflig mån" är en alldeles förvag formulering. Det kommer att bli oändliga tolkningsfrågor. Kommunen menaratt en åtgärd skall räknas som stancferdhöjande encfest om bostaden tillförsen ny funktion. I dessa fall bör ombyggnadsstöd kunna utgå för nyinvestering.Österåkers kommun tillstyrker att bostadsanpassningsbidrag endast läranas omdet finns särskilda skäl. kommun anser att ändringaraa beträffande standardhöjandeåtgärder är bra. HCK anser att definitionen av standardhöjande åtgärder måstebli tydligare. Det kan annars uppfattas sora ora alla anpassningar av en bostadför funktionshindrade blir en stancferdhöjande åtgärd. De åtgärder som vidtasför att bostaden skall fiingera för den boende får inte betraktas som stancferdhöjande.I visssa fall kan det krävas omfattande ombyggnader av kök, badram och entréersom är nödvändiga åtgärder för att bostaden skall fungera för t.ex. en boendemed rörelsehinder och rallstolsburen. SRF påpekar att det är viktigt att detfinns klara anvisningar för vad sora menas med standardhöjande åtgärder. Förvem är det stancferdhöjande, den övriga familjen eller den sora är funktionshindrad? FKFoanser att det är bra att begreppet "standardhöjande åtgärder"definieras i lagen cxh att det anges att sådana åtgärder inte är bidragsberättigadeom inte särskilcfe skäl finns. Föreningen menar dcxk att definitionen intetydligt tacker in situationer när nya funktioner tillförs en bostad.Organisationen föreslår cferför ett tillägg så att en standardhöjande åtgärddefinieras som en åtgärd som i väsentlig mån förbättrar husets eller bostadensfunktioner eller sora tiUför huset eller bostaden nya fiinktioner. NHR betonaratt det är betydelsefullt hur gränsdragningen görs. Det raåste klargöras attde ätgärder sora behövs för att bostaden skall fungera för den funktionshindradealdrig får betraktas som stancferdhöjande åtgärder. 8Skälig kostnad Prop. Bostodsanpassningsbidragcxh återstallningsbidrag lämnas med ett belopp som motsvarar skälig kostnad föråtgärderaa. DHRanser att texten i den gamla 7 § skall överföras till lagen ora bo-stodsanpassninsbidrag.Konsekvensen befaras annars bli att de tjänstemän som tillämpar lagen inte beaktorhänsynen till hela familjen. 9 Fråga om förskottsbetalning Möjligheteraatill förskottsbetolning slopas. I stallet öppnas möjlighet att göradelbetalningar ora flera entreprenörer är inblancfede. Den nya bestanunelsengäller även återstallningsbidrag. Boverketkonstaterar att enligt utredningen kan slutligt bidrag betalas ut i olikaetapper. När en entreprenör har slutfört sitt arbete kan den delen slutregleras.I korabination med bestammelsen ora återkallelse av beslut innebär detta attsedan en delbetalning skett kan beslutet i den delen inte återkallas. Dettaanser verket vara en cfelig lösning. Det bör i stallet finnas möjlighet förkommunen att bevaka att hela eller i vart fall väsentliga delar av projektetgenomförs cxh på ett sätt som innebär en bra lösning för den funktionshindrade.En ordning med någon form av preliminär förskottsbetalrung är därför avgjortbättre. kommun menar att ansvar för upphandling avanpassningsåtgärder borde hanteras gemensamt av kommunen cxh den sökande. Mångapersoner saknar kimskap därom, måste lita till mer eller raindre seriösaentreprenörer raed kanske onödigt stora kostnader för åtgärden sora följd. NHRframhåller att vid omfattande åtgärder som utförs av samma entreprenör kan detbli aktuellt med delbetalningar. Lagen måste ge möjlighet till detta. Det bör cxksåfiimas möjlighet att ersätta åtgärder som vidtagits innan beslut fattats. I defall behovet av ätgärder är akut kan situationer uppsta där det är motiveratatt betala i efterhand. 10 Länsbostadsnämndernas roll i fråga om pp- 1992/93:58 verksamheten med bostadsanpassningsbidrag ''g Länsbostadsnänmderaafirånkopplas allt ansvar i fräga om verksamheten med bostadsanpassningsbidrag. Boverketframhäller att innan utredningen avslutades framkom vissa nya uppgifterbeträffande länsbostadsnämnderaas framtid. Med anledning av vad som sades i kompletteringspropositionen(prop. 1991/92:150 del 1, bil. 1:5) uttalade bostadsutskottet att "dekommande övervägandena bör göras med utgångspunkt från att ansvaret för dekvarvarande uppgifteraa pä regional nivå anförtros länsstyrelseraa" (bet. 1991/92:BoU23). har senare bifallit vad utskottet herastallt (rskr.1991/92:343). Länsbostadsnämnderaas framtid kan cferför inte i sig utgöra skälför en ändrad roll i fräga om bostadsanpassningsbidrag. I enlighet med vadutredningen anför bör dcxk kommuneraa vara beslutande i alla ärenden om bostadsanpassningsbidrag,dvs. även s.k. kombinationsärenden. Frägor om räntebidrag kommer att prövas avregionala myndigheter. Rutiner för hur uppgifter om bostadsanpassningsbidragskall lämnas till dessa myndigheter måste därför utarbetas.