prop · GG03141 · 1992-12-31 00:00:00 — Det handlar omnegligeringar, man drar sig undan från personen, man kanske går ut närvederbörande kommer in i kafferummet, man talar inte till henne, man kan hållaundan information, vederbörande får inte komma med på fester och sådant Ochdetta är i kombinarion, det här är ju det som personen själv märker. Bakomryggen så förekommer det ju ofta förtal. Det är ganska många då sombörjar förstå att de skall dra sig undan den här personen för att inte reta deÖvriga i grappen eller bli obekväma själva. Särbehandlingentrappas väldigt ofta upp om den drabbade försöker bryta situationen eller villtala om den. Det är en farlig sak för den drabbade människan att fråga. Varförfår inte jag vara med på fester? Varför är det så att jag inte får information?Då får de väldigt undanglidande svar, men försvaren hos människoma som hanvill ha svar från ökar. För här gäller det att på något sätt försvara det mangör utan att direkt tala om för den personen vad det handlar om. Man förväntarsig att den här personen skall veta själv vad det handlar om. Det här innebäratt förklaringar saknas och det är ingen som vill ge förklaringama heller. Dendrabbade blir mycket förvurad och sttessad av det här och möter allmänna återkommandeföröchnjukelser och små händelser som är väldigt svåra att bevisa, man rör sigmycket försiktigt här. Det sker kritiserande observationer av den drabbade, föratt inte säga hemlig konttoll, man går och kikar i lådorna vad den här personensysslar med eller man går och kollar flexkortet arbetskamrater emellan och detär ju en konttoll som inte alls är acceptabel. Allt det här är svårt attrabricera och bevisa för den som blir utpekad. Om han/hon skall säga detta tillnågon så låter det väldigt barnsligt och det gör att de i det längsta helstinte säger något Det förekommer också pennaUsm, det är ju mera tydligt. Dethär var arbetskamrater emellan, sedan har vi särbehandling från arbetsgivarenoch det kan vara att gruppen eller personer i den här gruppen som pekar ut enannan försöker få med sig arbetsgivaren eller chefen i de negativa åsikterna omdenna person. Det kan ju naturligtvis vara en person som har gjort en del fel,men i stället för att ta upp det sakligt med människan i fråga så använder manutfrysningsmetoder för att bli av med vederbörande eller fä den här personenatt fatta själv. Det är där det stora felet Ugger från arbetsgivarens sida. Mansnarare bryter ner en person än att sakligt ta upp de fel som har blivitbegångna. Man intar en negativt kritiserande håUning, viUcet ganska snabbt kanbryta ner en anstäUd. De vet inte riktigt var de står på jobbet och vet interiktigt hur de befinner sig identitetsmässigt och yrkesmässigt. Man fryserförmåner, det är också en vanlig sak och ju högre upp man sitter i hierarkindesto flera förmåner kan man förlora. Tjänstebilen brukar ryka utan förklaring.Löneläget kan frysas, information och arbetsuppgifter fryser man ofta ochibland så tar man ifrån folk arbetsuppgifter utan att ge dem några nya ellerger dem skenuppgifter. Förklaringar saknas och det är det som äranmärkningsvärt, att sakskälen saknas.Personen hamnar väldigt snabbt i en mycket farlig psykologisk och social situation där folkheller inte riktigt vet hur de skall placera den här Prop. personen i arbetslivet,han förlonu- sin identitet. Den anställde får väldigt Bilaga 4 ofta stämpelnsamarbetsproblem på sig, vilket försvårar möjlighetema till nya jobb ochhan börjar snabbt bete sig annorlunda. sig i förhållande till hurhan bUr behandlad, förvinad, upprörd, nervös, neurotisk och desperat ochhar också i och med detta naturligtvis svårare au ta sig fram. Den kränkandesärbehandlingen blir tydligare och absolut mer hotfull, när arbetsgivarenkommer in i bilden. Vihar en fråga här som handlar om gruppens betydelse. Klimatet i arbetsgmppema ärju av avgörande betydelse därför att i ett bra gruppklimat så inttäffar dettanästan aldrig. Jag har i alla fall aldrig hört talas om det. Ett bra gmppklimat,alltså ett ofarligt klimat, är det som betyder mest. Jag har frågat mångamänniskor om detta, mobbade och icke mobbade, och det entycUga svaret är attarbetsledarens attityd och förhållningssätt på jobbet är avgörande för hurklimatet är. Vi är ju flockdjur och tittar ju på vår ledare, det är ganskatydligt och klan, och om ledaren fungerar bra och själv trivs bra med sitt jobboch har bra arbetsförhållanden brakar det också fungera bra i arbetsgmppen. Dåkan man ta upp problem när de inttäffar, man kan också bli osams, menförhållandena blU aldrig sjuka, nedbrytande eller förstörande. I gmpper därmånga lider av missnöje eller sttess så påverkas alla i högre eller lägre gradnegativt. Frasttationer och irritationer tenderar att spridas mycket snabbt,nästan som en smitta som går fram i en grupp. Syndabockar utses mycket lätt ochdet är väldigt lätt att låta Uritation kanaliseras mot någon medlem i gruppenoch då kan väldigt små fel hos en person förstoras upp och vändas mot dennaöppet eller hemligt. Det är ett sätt att avreagera sin egen irritationnaturUgtvis. Vilkaär då typiskt sett involverade? Vem som helst kan bli mobbad och vem som helstkan befinna sig bland mobbama. Hos offren kan man möjligtvis se ibland att detkan drabba människor som bryter vissa kultur mönster, där man beter sig på ettannat sätt än vad som förväntas på just den arbetsplatsen. är det defrispråkiga, ibland är det dem som strider för en sak, som de kan ha rätt i,men som inte tas nådigt upp om man verbaliserar den. Effektema för dendrabbade kan bli katasttofala. De lättare fallen söker sig därifrån och ser sigom efter någonting annat, försöker att vara tjänstiediga så mycket som möjUgt,stanna hemma osv. Och de svårare fallen kan utmynna i mycket svåra uaumatiskatillstånd. Årslånga sjukskrivningar är vanliga, fackens möjligheter är atthjälpa till mycket små och vad gäller självmord så har vi ingen dUekt forskningsom handlar om samband mellan självmordsbeteende och problem med arbetsUvet,men man kan göra avancerade gissningar här. Det här med sttaffrättsligalagstiftningsåtgärder, det har jag svårt att uttala mig om. Detfinns betydligt mer fakta än vad Arbetarskyddsstyrelsen vill göra gällande.Det har forskats på det här med arbetsmiljöfondspengar. Om vitittar på forskningen som har gjorts kring mobbning så har den förekommit iskolans värld och avseende vuxenmobbning i arbetslivet. två områden är bästgenomforskade även intemationellt sett Jag har gjort Prop. 1992/93:141 enstudie av mobbningsfenomen i partipolitiskt sammanhang avseende, två tSilaga 4 riksdagspartiers lokala styrelser samt vämplUctiga. Naturligtvisdefinierar man vad mobbning är. Det går inte an att man bara säger att det ärsvårt, man måste tvingas sig att definiera. Det kan man göra kvalitativt påolika sätt Den definitionen som vi har valt i forskningen är rentkvantitativ/operativ. Den bygger på tidigare inventering av hancUingar somlokaliserades vid 300 intervjuer och som resulterade i 45 fientligahandlingsformer. Definitionen är förekomst av en eller fler av dessa operativtnämnda hand--, lingar minst en gång under minst ett halvt år.Fokuseringen på den långa tiden beror då på alt man inom arbetarskyddsforskningenär ute efter belasmingsgränser och vid denna gräns har folk blivit sjukskrivna.En juridisk definition bör alltså inte ha den här långa varaktigheten utan kanavse . Men jag ttor att man måste på något sän beskriva konkretahandUngar och väga in frekvens och tid. Detfinns en undersökning som statistiskt sett är mycket tillförlitiig och som haren slumpvariation på enbart 0,. När jag pratar om kvantifieringar så är dethela tiden den nämnda definitionen som gäller. Vi har hittat att 3,av denarbetande befoUcningen passar in i den här definitionen. Det är 154.000människor som är mobbade enligt denna uppgift. Man kan då bedöma hur mångaarbetsgmpper som har en mobbad person. Vi antar au en arbetsgrupp i svensktarbetsliv är mellan 5 och 10 personer stor. Vi har då 10-20 arbetsgrapper perhuncha, vi har 4 mobbade per huncha alltså har var ttedje till femtearbetsgrupp i svenskt näringsUv en mobbad bland sig. Talet 154.000 kallar manprevalens, det som man hittar . På basis av den kan man sedanberäkna incidenser, dvs hur många nya fall som tillkommer . Beräkningeninnebär att det tillkommer 120.000 nya fall, som mobbas under minstett halvt år och med en genomsnittstid , alltså enväldigt . På basis av det så kan man skatta livsrisken att råka utför mobbning. Om man antar att den genomsnittiiga livsarbetstiden ligger vid 30år, vilket säkert är en underskattning, så visar den här beräkningen att varfjärde svensk i arbetslivet riskerar an råka ut för mobbing. Omman sedan tittar på de 45 handlingar som man har hittat och som stämmer överensmed vad har berättat om. Statistiska analyser av det här materialet visarväldigt tydligt skillnader i manligt och kvinnligt beteende. Män och kvinnorväljer olika aktiviteter. Undersökningen visar att i av fallen så är detchefen som mobbar. I av fallen så sker det på samma nivå och dåär det mellan en eller till fyra personer indragna. Nedifrån och uppåt mobbasdet bara i av fallen. Effekterfinns det ju vid det här laget också ganska mycket kunskap om. Socialt för denhär hanteringen till ett väldigt snabbt sammanbrott av individens socialanätverk, dvs. man blir övergiven och ganska ensam, såväl privat som iarbetslivet. Arbetsmarknadsmässigt så förlorar den personen väldigt snabbtmöjligheten att söka nytt jobb av olika skäl. Psykologiskt sker det ett ganskasnabbt sammanbrott av självförtroendet som i en rad fall är ineparabeU.Psykosomatiskt har man sett en hel rad av sjukdomstillstånd som också har nämntoch man kan räkna med en betydlig nedsättning Prop. 1992/93:141 avimmunförsvaret. Psykiatriskt sett rrunskar det allmänna välbefinnandet Btiaga 4mycket snabbt. till något halvår uppstår starkasttess-symtom, lätta depressioner, psykosomatiska problem, irritationsproblem,sjukskrivningstider om dagar och veckor. Om det här tar än något årså ökar problemen, mycket svåra depressioner och sjukskrivningstider inttäffarsom tar månader och är. Om man utttycker det här i psykiatriska termer såuppttäder postttaumatiska sjukdomstillstånd. Det är sammasjuklighet som också inttäffar efter våld och överfall eller ancha hotandehändelser. så visar en undersökning att problemen breddar sigtill ett generellt ångestsyndrom till följd av olösta sociala situationer.Detta syndrom i sin tur ser ut att bli kroniskt och kan mednuvarande behandUngsmetoder svårligen lösas. Antalet suicider är mycket välundersökta. Det är förbryllande att Arbetarskyddsstyrelsen inte känner tiUundersökningama. Åtminstone 100 förmodligen upp rill 300 inttäffar om året.Detta är av de svenska årliga suicidema. Våldoch aggression har säkert allrid varit ett problem i vården. Men ridigarediskuterades i huvudsak "övervåld" som insriturionsvård innebär förparienten, medan situarionen för personalen däremot knappast berördes. Underåren 1982 rill 1984 genomgick psykiatriska klinikema på s.k.sektorisering - mentalsjukhusen stängdes och vi tog successivt allt ansvar förpsykiatrisk vård. Aggressiva handlingar från patientema mot personalen ökade,och det blev svårt att rekrytera och behålla personal på de s.k. låstaLPT-avdelningama. Det våld och hot om våld, som förekommer inom psykiattin, harenligt vår mening inte ticUgare uppmärksammats rillräckligt. Arbetsmiljölagenrillkom 1977 och i den läggs huvudansvaret pä arbetsgivaren som i samverkan medarbetstagaren skall åstadkomma en god arbetsmiljö. Tyvän har personal somarbetar på lästa avdelningar ofta glömts bort. startade vi på Danderydssjukhus en s.k. aggressionsstudie. Vi har gjort en systemarisk undersökning avalla aggressiva incidenter när patienter vänt sig mot personalen. Dessutom harvi också intervjuat aU personal som varit utsatt för hot och hot om våld. Vifokuserade på deras känslomässiga reaktioner i samband med våldsincidenter. Närdet gäller typer av skador kan det hända att patienterna sparkas, slåss, kastarmöbler och tar sttupgrepp. Dock har de mycket sällan använt vassa föremål (knivoch dylUct). När det gäller fysiska skador upplevs de inte så dramatiskt. Dockkan den känslomässiga reaktionen bli rätt så svåi\ Personalen kan känna sigotUlräckUg, har svårt att komma tillbaka till jobbet, många har mardrömmar ochångest. Inte så sällan utvecklar personalen symtom typ magkatan ellermuskelspänning. tiUbaka har vi bildat en s.k. aggressionsgrupp som representerar olikayrkeskategorier och olika enheter. Gruppen ttäffas en gång . Somhuvuduppgift har vi att samla, dokumentera och sprida kunskap och erfarenhetkring aggressionsproblematUcen inom psykvården. En del av aggressionsgrappen utgörett kristeam bestående av en psykiater och Kristeamet skall snabbt kunna ge stöd åt personal som hamnat Prop. 1992/93:141 i en krissituation efter svåra våldsincidenter. Jagär personaladministtatör och har arbetat inom detta yrke . Redan för tioår sedan tog jag upp frågan om vuxenmobbning - i min bok . Då jag tog frågan om vuxenmobbning i arbetslivettiU allmän debatt blev jag vamad för an arbeta vidare med denna känsliga fråga.Som är känslig och tabubelagd. Närjag började inttessera mig för ämnet kunde jag konstatera att det är en radsammansatta faktorer vi måste ta hänsyn till när vi analyserar och diskuterarvuxenmobbning på arbetsplatsen. Jag har här försökt göra en lista på 13punkter.2 Noteras kan att dessa ej är "viktade". Det är faktorer sombör kunna utgöra en grund när vi diskuterar psykiskt våld på arbetsplatsen. Målfrågomaoch organisationens styr- och ledningssystem är viktiga att uppmärksamma när vivill sätta in åtgärder mot vuxenmobbning. Turbulensen och den ökade takten närdet gäller organisationsförändringar bör vi också uppmärksainma. Ta min egenkommun, . Ni vet saken vad som händer hos oss. Vi kotnmer att säga upp 1500 anställda och kommer att omplacera 800 personer, till detta kommer en nyorganisation, det så kallade , som utöver en starkt förändradorganisation även kommer att påverka och förändra företagskulturen. Vi har fåtten mycket jobbig situation i kommunen. Detta påverkar självfallet arbetsklimatet,spänningar och konflikter ökar - och därmed ökar risken för mobbning ochutstötning av anställda. Detär också viktigt att studera makten och "maktens ansikte" inomorganisationen. Detta är välcUgt vUctigt. Det är ju de maktlösa som utsätts förmobbning. Att komma åt och identifiera "maktens ansUcte" ochmakt-sttukturema inom "företaget" kan vara ganska svan, eftersommakten är dold. Chefs-och ledarskapets betydelse och roll när vi diskuterar vuxenmobbning får ejunderskattas. Detta understtök också . Vi har många chefer menfäne ledare. Inte minst efterlyser jag ledare med social kompetens.Ledare som kan hantera och lösa konflikter. Chefens roU och dennes inställningoch attityd till ledarskap och hans samspel med sina medarbetare har enavgörande betydelse för arbetsklimatet. Hur vi organiserararbetet är också mycket viktigt. Vilka organisationer har vi? Jag vill själv förespråka platta och flexibla organisationer. Tilldetta återkommer jag . VUctigt an uppmärksamma är ocksåorganisationspolitiken och organisationsutveckligen inomföretaget/förvaltningen. När det gäller en politisk organisation kan den - Listanupptar följande punkter: 1. Organisationens styr- och ledningssysiem/målfrägor.2. Makt - maktens "ansikte". 4.Arbetsorganisation, 5. Organisationspolitik/organisationsutveckling. 6.Personalpolitik/Personalutveckling, 7. Arbetsmiljö/Företagskultiir. 8.Information - kommunikation. Insyn - Inflytande -Medbestammande, 10.Personalfunktionens "status", resurser och metoder, 11. Förmåga atthantera konflikter. Ekonomi och 13. ocksåbetecknas som en konfiUctorganisation. Fylld av inte bara politiska Prop.1992/93:141 konflikter utan exempelvis också kulturella och administtativakonflikter. Bilaga 4 ViUcet självfallet kan utgöra grogrunder förvuxenmobbning. Brådskan när det gäller att genomföra och genomdrivaorganisationsförändringar kan också påverka och förstärka vuxenmobbningen påarbetsplatsen. Personal-politUcens innehåll och inrUctning samt utvecklingen avpersonalen är också viktiga att uppmärksamma, när vi vill tillskapa ochutveckla metoder emot vuxenmobbning. Om personalpolitik och personalpolitikensinnehåll har jag skrivit en hel del, bl.a. i "Kommun-Aktuellt". Vihar den psykiska arbetsmiljön/företagskulturen: Passar den alla? Informationoch kommunikation på arbetsplatsen måste också lyftas fram när vi diskuteraråtgärder emot vuxenmobbning. Hur fungerar inte nunst den mänskligakommunikationen? Är den rak, öppen och personlig? I inte minst storaorganisationer blir de anställda anonyma för varandra. Brist på personUgakontakter/närhet kan skapa och förstärka konflikter. Och kan därmed leda tillutstötning. Insyn, inflytande och medbestämmandefrågor på arbetsplatsen måsteockså uppmärksammas. Att ha insyn och inflytande är viktigt för vatje anstäUd. Huroch på viUcet sätt kommer personalfunktionen in i sammanhanget? alldelesför sent vill jag påstå. Jag ttor att personalfolket i gemen har en osäker ochkluven inställning tiU fenomenet vuxenmobbning. Kluvenhetenkan bero på personalfunktionens befogenheter och ibland låga status när det gälleratt arbeta med dessa känsliga frågor. Här måste vi bli tydligare och klarare -men framför allt måste vi arbeta mera förebyggande. Närdet gäller konflikter rent allmänt och när det gäller vuxenmobbning i synnerhetär det viktigt an ta i dessa på ett tidigt stadium. Jag brukar ha gamnystan somexempel. Ett litet nystan är lättare att reda ut än ett ston. Detta gäller inteminst vid konflUcter. sammanflätas mål, intresse-och maktkonflikter medorganisations- och yrkeskonflikter. Som blir mycket svåra att reda ut. Dettavar en kort diskussion kring ett antal punkter, som bör kunna utgöra en grundvid dagens diskussion. Jagvill först knyta an till det som sa om det fysiska våldet somkanske snarare resulterar i psykiska lidanden för personalen. Jag skulle villanämna de sexuella ttakasserierna som man som vårdpersonal blir utsatt för på depsykiatriska klinUcema. Och det här gäller inte enban skötarperso-nalen, alltsåskötare och sköterskor, utan även läkama kan bli väldigt utsatta för den härtypen av ttakasserier. Det där är ju också någonting som aldrig kommer fram.Det kan ju alchig mätas, det brukar inte leda till åtal eftersom patientema ärså sjuka att det inte äi" aktuellt. Sedan skulle jag vilja knyta an tilldet som nämnde om de 300 suicidfallen per är. Jag uppfattadeinte riktigt om du sa att det berodde pä mobbning, eller om det vararbetsrelaterai UNS? HeinzLeymann: Prop. Definitionenär minst 100 förmodUgen upp till 300 till följd av förhållanden Bilaga 4i arbetsmiljön varav mobbningen är det vanligaste skälet. Detär ju välcUgt svårt att tala just om att mobbning ensamt skulle vara orsak tillsi eller så många dödsfall. har ju gjort en undersökning 1970. Detvar 271 självmord, det hancUade om män. Där fick han fram att i av defallen var det arbetsrelaterade orsaker. Man fick inte fram att det beroddejust på mobbning, å andra sidan hade han inte specifikt frågat anhöriga omdet. Sedan har gjort en undersökning av 104 kvinnor som harbegått självmord och intervjuat anhöriga. Han har kommit fram till att i avde fallen så berodde det på arbetsproblem. Han har inte heller fått fram attdet skulle bero på just mobbning, men det är samma metodologiska brist där,att man har inte expUcit frågat om mobbning. Jag ville bara stryka under attdet finns så oändligt många andra arbetsrelaterade problem än just mobbning,t.ex. att vara arbetslös, att förlora sitt arbete, att förtidspensioneras, attmissbraka alkohol på arbetet osv. Eftersomni efterlyser forskning på området så måste nämnas. I mer än 20 århar han studerat mobbning i skolor och synliggjort både mobb-offrets ochmobbarens roU. Detsom har frågat efter är inte specifikt mobbning och det är intespecifikt arbetsplatsinriktat utan det man har frågat om är psykiskt våld merallmänt sett Det som vi nu har fått höra har ju varit mycket inriktat på justvad som förekommer på arbetsplatser. Är det arbetsplatserna och det som ärarbetsplatsrelaterat som är det stora problemet, eller är det så att det ärbara tillfälligheter att ni tagit upp detta och att samma typ av problem finnsi hemmen, i vänkretsar, och andra sammanhang? UllaGranéli, och Skola: Föratt svara på frågan om problemets omfattning så är det ändå ganska klart attdet inom skolans värld förekommer stora bekymmer med mobbning och precis somrepresentanten från sa har gjort ganska omfattande forskning.Om jag inte misstar mig så kommer han precis i dagama ut med en ny bok i ämnetsom just heter "Mobbning i skolan". Av tidigare siffror framgår att15% av elevema i svensk grundskola är inblandade i mobbning. Då handlar detbåde om mobboffer och mobbare. Det är också viktigt att komma ihåg att ta medbåda för att om man ser på konsekvensema av mobbning så blir det ävenkonsekvenser för mobbama. Det går inte bra för dem. De är övenepresenterade ikriminalitet. Det finns alltså stora bekymmer inom skolans område och det somvi egentiigen inte riktigt har någon forskning på är om det är en stor ökning när det gällermobbning i skolan. Det finns en del rapporter, men egentligen ingenkonsekvent undersökning. Vi tycker att varje skola Prop. självklart skall ha ettåtgärdsprogram för att jobba med mobbningsfrägor Bilaga 4 och det skall omfatta bådeförebyggande och akuta mobbningssituationer. Så vill vi också att manutvärderar och följer upp programmen. definition om mobbningmåste man självklart ha, men jag ttor att barnen i skolan ändå har ganskaklan för sig mobbningsbegreppet Jag tycker det är viktigt vad förassociationer bamen får tUl mobbningsbegreppet, det har jag ingen forskning på, menmin uppfattning är nog att man har ganska klart för sigvad mobbning egentiigen innebär. Jag ttor att får många samtal frånbam som blir mobbade i skolan, och vi får många samtal från föräldrar somhar bam som blir mobbade i skolan. De vänder sig till oss, för att man känner att man inte fårnågon lösning på problemet och därför försöker vi Sedanär det väldigt viktigt aUt det som har sagts om arbetsplatser för skolan är juSveriges största arbetsplats. Det påverkar ju också situationen för bamen hurarbetsplatsen som sådan har det med arbetsmiljön. Detär förmodUgen på det viset att mobbning förekommer även på andra livsområden,fast det är inte genomforskat. Arbetslivsområdet har man undersökt, sexuellattakasserier har man undersökt och där finns även särlagstiftning. Vämpliktigahar man tittat på och detta problem är kanske jämförbart medutbildningsförhållanden. En undersökning av riksdagspartiers lokala styrelserfinns. Förmodligen kan man säga att fritidsförhållanden är inte lika farligasom arbetsmiljö- och utbildningsmiljöförhållanden, eftersom man där upptäckerde stora frekvensema och stor varaktighet. Man kan inte komma undan lika lätt.Om familjen finns mig veterligen ingenting av den här typen av forskning. Vadsom skymtar fram är att i värdnadsfall kan det bli väldigt häftiga krig medottoliga övergrepp och psykiskt våld, men jag har alchig sett någonundersökning av detta problem. Denhär reflektionen att det bara handlar om arbetslivet, den är ju riktig. Vi somär här jobbar kanske med den typen av frågor till övervägande delen. Ur minsynvinkel sett så är det beroende på att arbetsmiljölagen inte alltidtillgodoser eller hjälper upp de här bristema i förståelse och åtgärder på depsykosociala områdena i arbetslivet. Arbetsmiljölagen i sig är en mycket bralag. Men förståelsen ute på ai-betsplatsema är ofta inte så hög när det gällerde här frågoma. Vad som betecknar de stora problemen i arbetslivet, ärberoendet och det är ju också tydligt även i skolan och i ancha sammanhang därpsykisk misshandel förekommer, beroendet av det egna arbetet och det ekonomiskautbytet av arbetet. I skolan ägnar man mycket arbete åt och har gjortfantastiska upptäckter och åtgärder vad gäller elevmobbning.