prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Enligt de beräkningar somföreligger nu kommer underskottet i arbetsmarknadsfonden att öka från ca vid slutet av innevarande budgetår till ca 43 000 miljonerkronor vid utgängen av /94. Inom Arbetsmarknadsdepartementethar ett arbete påbörjats för att komma till rätta med underfinansieringen av dekontanta understöden och utbildningsbidragen. Jag har bl.a. för avsikt attåterkomma till regeringen med förslag till tilläggsdirektiv till utredningen omen obligatorisk arbetslöshetsförsäkring rörande finansieringsfrågorna. Den växande underfinansieringenkräver emellertid att vissa ätgärder vidtas redan nu i awaktan på attutredaren presenterar sitt förslag . Jag kommer därför att nuredovisa etl antal förslag som syftar till att minska kostnaderna förarbetslöshetsförsäkringen, KAS och vissa utbUdningsbidrag. Förslagen bör trädai krafl . Jag föreslår således att femkarensdagar införs i bäde arbetslöshetsförsäkringen och KAS. Vidare förslårjag att kompensationsnivån i arbetslöshetsförsäkringen sänks från till av den inkomst som den arbetslöse hade före arbetslöshetens inträde.Utbildningsbidragen för kassamedlemmar bör då sänkas på motsvarande sätt. Den högsta dagpenningen iarbetslöshetsförsäkringen uppgår fr.o.m. till . Denhögsta dagpenningen skall enligt 17 § lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring följa löneutvecklingen för vuxna industriarbetare.Enligt 18 § lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd används sammaberäkningsgrund för att fastställa beloppet för KAS. Fr.o.m. den 4 januari 1993uppgår stödbeloppet för KAS till per dag. Nivåerna på utbildningsbidragenberäknas pä samma sätt som för arbetslöshetsförsäkringen och KAS. Jag föreslår att den nuvarande beräkningsgrunden för attfastställa ersätt ningsbeloppen för högsta dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen, KAS och utbildningsbidragen frångås. Vidare förslär jag att den högsta dagpen ningen i arbetslöshetsförsäkringen sänks från till fr.o.m. , dvs. till samma nivå som gäller för . bör ersätt ningsbeloppet för KAS pä motsvarande sätt sänkas från per dag co till per dag. Även utbildningsbidragen somutgår lill dem som är Prop. 1992/93:100 kassaberättigade bör dä sänkas tillatt motsvara den nya nivån i arbetslös- Bilaga 11 helsförsäkriiigen. Jag beräknar all dessa förslagkommer alt minska statens kostnader för arbetslöshetsförsäkringen med ca och för KAS med ca . Besparingen förutbildningsbidragen beräknarjag till ca , varav 600miljoner kronor avser bidrag som finansieras ur arbetsmarknadsfonden. Ökningenav underskottet minskas därmed med mer än till ca under /94. Jag kommer i samband medkompletteringspropositionen all redovisa mina förslag lill den reglering i formav lagsliftning m.m. som erfordras för all genomföra de nu föreslagnaändringarna. Vidare kommerjagatt dä redovisa förslag till nödvändig lagändringför att avdragen för utbildningsvikariat fullt ut skall ske frånarbetsmarknadsavgifterna. Jag hemställer att regeringen föreslår alt 1.godkänna de avmig föreslagna riktlinjerna i fråga om karensdagar och ersättningar inomarbetslöshetsförsäkringen oeh det kontanta arbetsmarknadsstödet samt i fråga omutbildningsbidragen, 2.tWlArbetsmarknadspolitiska åtgärder för /94 anvisa etlreservationsanslag pä 28 . 1991/92 Utgift 11918 000 1992/93 Anslag 13 212 000 1993/94 Förslag 14 395 000 Arbetsdomstolen (AD) prövar mäl rörande kollektivavtalsaml andra arbetstvister enligt lagen (1974:371) om rättegången iarbetstvister. För domstolen gäller förordningen (1988:1137) med instruktionför Arbetsdomstolen. Måltillströmningen liksom målbalansen har fortsatt att ökaunder /92. AD har i årsredovisningen för /92bedömt att handläggningstiderna kunnat hållas pä en acceptabel nivå men attunderlag för en närmare redovisning av handläggningstiderna saknas. 1 den förenklade anslagsframställningenredovisar AD förhållanden som torde ha en positiv inverkan påmålgenomslrömningen under /93. Domstolen har fått ökade resurseri form av en fjärde ordförande. Rekryteringsläget beträffande sekreterare idomstolen har förbättrats. trädde vissa ändringar av reglernai arbetstvistiagen i krafl. Dessaändringar medför tillsammans med den investering i ADB-teknik som Prop.1992/93:100 genomförts att domstolens arbetskapacitet höjs. AD begär i den förenkladeanslagsframställningen att domstolen dessutom förstärks med etl ökat antalsekreterare och all den ekonomiadministrativa funktionen också förstärks. ADbegär alt medel ställs lill förfogande i form av elt ramanslag för budgetåret1993/94 pä . I propositionen 1991/92:84 om ändring i lagen (1974:371)om rättegången i arbetstvister m.m. uttalade jag min avsikt all återkomma tillfrågorna om en förstärkning av AD och vilka målkategorier som bör kunna prövasav domstolen som första instans. Bakgrunden var att dessa frågor bordeövervägas ytterligare. I propositionen lämnades förslag till åtgärder somsyftade lill att underlätta AD:s målhantering. beslutade i enlighet medregeringens förslag. Som en ytterligare ätgärd för att förbättraarbetssituationen beslutade om en ändring i arbetstvistiagen avinnebörd att antalet ordförande i ökades från högst tre lill högst fyra. AD har därefter i skrivelse den 25juni 1992 framhållit att frägan om vilka målkategorier som skall kunna prövasav domstolen alltjämt stär öppen. Det måste enligt AD anses angeläget att endefinitiv ståndpunkt nu tas till vilka regler om rättegängen i arbetstvistersom skall gälla för framtiden. I en till skrivelsen fogadpromemoria framhålls att AD ser optimistiskt på möjligheterna att med deförstärkningar som domstolen nu tillförs bemästra den krafiigt ökandearbetsbördan utan all besvärande balanser skall behöva uppstå. Domstolensarbetsläge utgör enligt AD inle något motiv för att ändra ordningen förprövning av arbelstvisterna. Det anförs vidare all en viktig förutsättning föratt AD skall kunna fungera på ett tillfredsställande sätt är att det föreliggerenighet mellan arbetsmarknadens parter om de grundläggande spelreglerna. Medhänsyn härtill bör enligt domstolen en förändring av rättegångsordningen förarbetstvister inte genomföras ulan stöd av båda partssidorna. AD:s skrivelse har behandlats vidett möte med arbetsmarknadens parter. Vid mötet uttalades elt starkt stöd föruppfattningen all inte vidta ytterligare förändringar av rättegångsordningenför arbetstvister. Jag delar denna uppfattning ochavser därför inte att aktualisera några förändringar av reglerna omrättegången i arbetstvister. Som AD framhäller är det angeläget att det nu tasdefinitiv ståndpunkt i denna fråga. Jag kommer emellertid självfallet att nogafölja hur AD:s arbetssituation utvecklar sig . De mäl som gäller förtreårsperioden /92 - 1993/94 bör ligga fast. Domstolens verksamhetsmål är dels att snabbt och effektivt samt med iakt tagande av höga krav på rättssäkerhet avgöra de arbetstvister som anhängig görs vid domstolen, dels all leda rättsutvecklingen och främja en enhetlig rättstillämpning inom del arbetsrättsliga området. Som resultatkrav har an givits att domstolen skall sträva efter att begränsa handläggningstiderna och att utveckla den administrativa funktionen. AD måste fortsätta arbetet med att begränsahandläggningstiderna sär- Prop. 1992/93:100 skilt mot bakgrund av den ökandemåltillströmningen. Anlalel ordförande i 11 domstolen har ökal tillfyra, sekreterarnas behörighet har utvidgats och en heltidsanställd viceordförande har fr.o.m. innevarande budgetär ansvar för ekonomi- ochpersonaladministrationen. Dessa åtgärder bör leda till en ökadmålgenomströmning och effektivare ekonomiadministration. Jag är inot dennabakgrund inte beredd att tillstyrka AD:s begäran om ytterligare förstärkningar.Däremot bedömer jag att domstolen saknar utrymme att tillgodoserationaliseringskravet för /94. De sammanlagda kostnaderna fördomstolen under nästa budgetär har jag beräknat till . Anslaget för AD har budgeteratsutan hänsyn till de tekniska justeringar som mäste göras lill följd avändringen av nivän pä lönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen förStatshälsan, övergången lill lån i Riksgäidskontoret samt de nya principernaför budgeleringen av anslagen. Riktlinjerna för dessa förändringar hartidigare denna dag redovisats av chefen för (bil. 1,Statsbudgeten och särskilda frågor, avsnitt 2.2). Del belopp som kommer attställas till domstolens disposition kommer slutligt att fastställas enligt deredovisade riktlinjerna oeh kan därför awika frän det nu budgeterade beloppet. Chefen för hartidigare redovisat ett förslag om generell ränlebeläggning av statligamedelsflöden. Denna modell bör fr.o.m. budgetårel 1993/94 tillämpas också påAD. Jag hemställer att regeringen föreslär att ti\l Arbetsdomstolen /94 anvisa elt ramanslag på . 1991/92 Utgift 1 418 000 1992/93Anslag 1 534 000 1993/94Förslag 1 684 000 Statens förlikningsmannaexpedition är cenlral myndighetför det statliga för-likningsväsendel. Expeditionen ansvarar vidare förstatistiken över arbetsinställelser i riket. För Förlikningsmannaexpeditionengäller förordningen (1988:653) med instruktion för Statens förlikningsmannaexpedition. Beräknad ändring 1993/94 Föredraganden (därav lönekostnader) (857 000) ( + 45 000) Prop.1992/93:100 Bilaga 11 Med hänvisning lill svårigheten all beräkna antalelkonflikter på arbetsmarknaden och därmed storleken av de ersättningar tillförlikningsmän som kan komma alt utgä föreslär Förlikningsmannaexpeditionen i denförenklade anslagsframställningen att anvisade förvaltningsmedel tas upp somen förslagsposl. Vidare yrkas ell med förhöjt anslag motsvarandeberäknad hyreskostnad som inte belastat expeditionen. För budgeläret 1993/94 föreslär myndigheten ell förslagsanslag pä . Förlikningsmannaexpeditionen ingår sedan budgetåret1992/93 i verksamheten med treåriga budgetramar. Med hänsyn till svårigheten att bedöma omfattningen avantalet arbetskonflikter bör förvaltningsmedlen även i fortsättningen anvisasi form av förslagsanslag. Myndigheten har varit samlokaliseradmed i och har inte lidigare debiterats förhyreskostnader. Från och med innevarande budgetår kommer att taut hyra för de lokaler Expeditionen utnyttjar. För /94 beräknasmyndigheten behöva elt tillskott för att läcka hyreskostnader. Rationaliseringskravetpå myndigheten är tillgodosett genom neddragning av andra anslag inomhuvudtiteln. Medelsbehovet för nästa budgetår,inkl. hyreskostnader, har jag beräknat till . Anslaget för Förlikningsmannaexpeditionen har budgeteratsutan hänsyn till de tekniska justeringar som måste göras till följd av ändringenav nivän på lönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen förStatshälsan, övergången till län i saml de nya principernaför budgeteringen av anslagen. Riktlinjerna för dessa förändringar hartidigare denna dag redovisats av chefen för (bil. 1,Statsbudgeten och särskilda frägor, avsnitt 2.2). Det belopp som kommer attställas lill myndighetens disposition kommer slutligt att fastställas enligtde redovisade riktlinjerna och kan därför avvika från det nu budgeteradebeloppet. Chefen för har lidigare i dagredovisat ett förslag om generell räntebeläggning av statliga medelsflöden. Dennamodell bör fr.o.m. Prop. 1992/93:100 /94 tillämpas också päStatens förlikningsmannaexpedition. Jag hemställer all regeringen föreslär att till Statensförlikningsmannaexpedition för /94 anvisa elt förslagsanslag på1 . 1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag för arbetstagares uppfinningar avgerutlåtanden i frågor som avser tillämpningen av lagen (1949:345) om rätten lillarbetstagares uppfinningar. Nämnden består av ordföranden och sex ledamöter.Nämnden har en sekreterare som åtnjuter fast arvode. I övrigt har inte nämndennägon personal. Anslaget för budgetårel 1993/94 bör föras upp med 75 000kr. Anslaget för Nämnden harbudgeterats utan hänsyn till de tekniska justeringar som måste göras tillföljd av ändringen av nivån på lönekostnadspålägget, den ändradefinansieringsformen för Statshälsan, övergängen till lån i Riksgäldskontoretsamt de nya principerna för budgeteringen av anslagen. Riktlinjerna för dessaförändringar har tidigare denna dag redovisats av chefen förFinansdepartementet (bil. 1, Statsbudgeten och särskilda frågor, avsnitt 2.2).Det belopp som kommer att ställas till Nämndens disposition kommer slutligtatt fastställas enligt de redovisade riktlinjerna och kan därför avvika fråndet nu budgeterade beloppet. Jag hemställer all regeringen föreslår att till förarbetstagares uppfinningar för /94 anvisa ell förslagsanslag på75 . Bidrag till vissa affärsverksinvesteringar 1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag Anslagethar inrättats fr.o.m. /85 (prop. 1983/84:150 bil. 4, bet.1983/84:AU24, rskr. 1983/84:385). Från anslaget skall betalastidigare-läggningsbidrag lill affärsverksinvesteringar utanför statsbudgeten.Anslaget disponeras av regeringen. Anslaget har under innevarande budgetår inteutnyttjats. Anslaget bör föras upp med endast ett formellt belopp pä . 5 1992/93. Jaghemställer att regeringen föreslår Prop. att till Bidrag till vissatiftär.sverksinvcsteiingår för budgetåret Bilaga II 1993/94 anvisa ell förslagsanslag på . 1991/92 Utgift 6 500 000 1992/93 Anslag 5 500 000 1993/94 Förslag 2 500 000 Stiftelsen begär för budgetåret1993/94 ett bidrag pä för personalutvecklings- och marknadsföringsinsatsersamt elevsocial verksamhet. Stiftelsen skall under de tre första verksamhetsåren,l.o.m. är 1993, erhålla bidrag för att finansiera personalutvecklings- ochmarknadsföringsinsatser samt elevsocial verksamhet (prop. 1990/91:2, bet.1990/9I:AU14, rskr. 1990/91:28). Detta bidrag skall uppgå till 5miljoner kronor. För /94 bör därför anvisas 2,5 miljonerkronor. Enligt den överenskommelse somtecknades med och med anledning av bildandet av stiftelsen år1991 skall en uppföljning av verksamheten ske efter stiftelsens tvä förstaverksamhetsår. En sådan uppföljning pågår . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till Stiftelsen för /94 anvisa ett reseivationsanslag pä 2 500 000kr. c. Arbetslivsfrågor Pron-1992/93:100 Bilaga 11 C 1. 1991/92Utgift 351 105 000 1992/93Anslag 384 259 000 1993/94Förslag 387 645 000 Verket består av Arbetarskyddsstyrelsenoch . Arbetarskyddsstyrelsen är centralförvaltningsmyndighet för arbetsmiljö-och arbetstidsfrågor, utom i fråga omfarlygsarbete, samt chefsmyndighet för . är regional tillsynsmyndighet påarbetsmiljö- och arbetstidsområdet. De övergripande målen för Arbetarskyddstyrelsen ochYrkesinspektionen är att arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen samt, inomarbetsmiljöområdet, lagstiftningen om kemikaliekontroll efterlevs. Arbetarskyddsstyrelsenhar lämnat en förenklad anslagsframställning för /94, som är detandra året i den treårsperiod för vilken gjordes en fördjupad prövning förraåret. Arbetarskyddsstyrelsen begär inte någraförändringar av den beslutade inriktningen för verksamheten. Enligt Arbetarskyddsstyrelsens mening leddeemellertid oklarheter om avgiftsbeläggning av förhandsbedömningar och omomfattningen av insatserna för europasamarbete till att en tillräckligresursprövning i vissa avseenden inte kunde ske i den fördjupade prövningen.Styrelsen återkommer därför med yrkanden om vissa resursförstärkningar somtogs upp i den fördjupade anslagsframställningen. Arbetarskyddsstyrelsen begärdärvid att yrkandet om medel för ytterligare 50 yrkesinspektörstjänster nuprövas. Styrelsen begär även ytterligare medel för att kunna fortsätta ocheventuellt öka deltagandet i det europeiska standardiseringsarbetet. Vidareyrkar styrelsen medel för vissa kostnader för ADB-investeringar samt attundantag görs från det generella rationaliseringskravet. Ett besparingsmål på förtreårsperioden gäller för med anledning av riksdagensbeslut rörande omställning och minskning av den statligaadministrationen (prop. 1990/91:150 bil. 11:9, bet. 1990/9l:FiU30, rskr.1990/91:386). Arbetarskyddsstyrelsen föreslär att besparingen läggs ut med3,på /94. De övergripande mål som gäller för treårsperioden /93- 1994/95 bör ligga fast. Prop.1992/93:100 Bilaga II Enåterrapportering av resultatet av verksamheten skall ske i verkels årsredovisningsom skall lämnas . Arbetarskyddsstyrelsen har dessutom iregleringsbrevet för /93 fått i uppdrag att utveckla metoderoch system för uppföljning av mål och resultat i verksamheten. De mål och riktlinjer som lades fast för verksamheten i1992 års budgetproposition bör gälla även för /94. En mer ingående resultatbedömningkan göras först sedan Arbetarskyddsstyrelsen kommit in med sin förstaårsredovisning. Arbetarskyddsstyrelsen harföreslagit resursförstärkningar för att kunna öka insatserna pä vissa omräden.Mitt förslag till ramanslag utgår från att insatserna på angivna omrädenprioriteras inom ramen för tilldelade medel med beaktande av de riktlinjer somgäller för verksamheten. Jag föreslär emellertid att anslaget tillförs 5miljoner kronor för att göra det möjligt för Arbetarskyddsstyrelsen attfortsätta att aktivt deltaga i del europeiska standardiseringsarbetet. Medlenhar finansierats genom omprioritering inom departementets ansvarsområde. Förstandardiseringsarbetet har styrelsen för innevarande budgetår samt de tvåföregående budgetåren tilldelats särskilda medel på ,jämte prisomräkning (prop. 1989/90:150 bil. 5, bet.1989/90:FiU40, rskr. 1989/90:358). Förslaget har i övrigt beräknatsmed hänsyn dels till del generella rationaliseringskravet pä , dels tillbesparingen i den administrativa verksamheten på tillföljd av beslut rörande omställning och minskning av den statligaadministrationen (prop. 1990/91:150 bil. 11:9, bet. 1990/9l:FiU30, rskr.1990/91:386). Återstående besparing om kommer alt läggasut för /95. Chefen för har tidigare i dagredovisat elt förslag om generell räntebeläggning av statliga medelsflöden samtpresenterat den modell som bör tillämpas. bör /94 tillämpa denna modell. Arbetarskyddsstyrelsen bör därförtilldelas ell räntekonto med kredit i Riksgäidskontoret och medlen underanslaget C 1. föras till detta konto. Anslaget för har budgeterats utanhänsyn till de lek- niska justeringar som måste göras lill följd av ändringenav nivån pä löne- Prop. 1992/93:100 koslnadspålägget, den ändradefinansieringsformen för Stalshälsan, över- Bilaga 11 gängen till län iRiksgäldskontoret samt de nya principerna för budgeteringen av anslagen.Riktlinjerna för dessa ändringar har tidigare denna dag redovisats av chefenför (bil. 1, Statsbudgeten och särskilda frågor, avsnitt2.2). Del belopp som skall ställas till myndighetens disposition bör slutligtfastställas enligt de redovisade riktlinjerna och kan därför awika från det nubudgeterade beloppet. Jag hemställer att regeringen föreslär att till /94 anvisa ett ramanslag på . uppgifter är att bedriva och främjaforskning, utbildning oeh dokumentation inom arbetsmiljöområdet i syfte altförbättra arbetsmiljön. Jag hemställer att regeringen föreslår att, i awaktan på en särskildproposition om forskning, till för /94beräkna ett ramanslag på . 1991/92 Utgift 797 500 000' 1992/93 Anslag 764 153 000 1993/94 Förslag 787 783 000 Från anslaget betalas anordnande och drift av samtmetodutveckling, forskning och personalutbildning inom den yrkesinriktaderehabiliteringen. arbetar i växande omfattning konsultativt. Derastjänster används alltmer för arbetssökande vid arbetsförmedlingarna utan attdessa sökande behöver skrivas in vid instituten. Enligt AMS årsredovisning var igenomsnitt 7 178 personer in skrivna vid /92, vilket innebar en ökning jämfört med de närmast föregående budgetåren, då det genomsnittliga antalet inskrivna sökande var knappt 6 700. Andelen arbetshandikappade sjönk från budgetårel 1989/90 och /91 lill budgeläret 67 1991/92. Ocksä antalet sökande som skrevs ut från tillarbete eller ut- Prop. 1992/93:100 bildning har sjunkit. En bidragande orsak - förutom deökade svårigheterna på arbetsmarknaden - är att resurser i störreutsträckning använts för kortare insatser där de sökande återgått tillarbetsförmedlingen. Detta avspeglas också i att inskrivningstiderna har minskatfrän /91 budgetåret1991/92. AMS anser dock att det totalaantalet arbetshandikappade som placerats i arbete/utbildning ger ett bättremått på verksamhetens resultat. Ett skäl härför är att en större del av numera används för konsultativa insatser eller som utredningsresurseråt arbetsförmedlingen och att placeringarna därför oftare görs avförmedlingen. Mätt på detta sätt har i genomsnitt ca 2 500 personer per månadlämnat förmedling och för arbete eller utbildning . gav regeringen bemyndigande att besluta om den regionala organisationen avarbetsmarknadsinstitut med särskilda resurser för olika grupperfunktionshindrade. Regeringen angav följande riktlinjer förorganisationsförändringen: -också sökandemed grava handikapp och flerhandikapp skall ges tillgång till service eftersina behov, -metodik ochkompetens på resp. handikappområde skall kunna tillvaratas och utvecklas. Enligt AMS har särskildaresurser för olika handikappgrupper (f.d. Ami-S) decentraliserats för att ökatillgängligheten och anpassningen till lokala behov. AMS har redovisatorganisationsförändringen i en särskild rapport till regeringen.Specialresurser har kunnat etableras i fler län än tidigare och tillgänglighetentill dem har ökat. Genom omfördelning inom anslaget har nya resurser kunnatbyggas upp, främst för socialmedicinskt och psykiskt arbetshandikappade. Enligt AMS har ändringen avorganisationen inte medfört några negativa förändringar i servicen till sökandemed grava handikapp eller flerhandikapp. med särskilda resurser ärverkets specialistkompetens inom resp. handikappområde. Kompetens och metodikhar uppmärksammats särskilt vid organisationsförändringen. Utvecklingsarbeteoch kunskapsspridning pågår bl.a. inom områdena datoriserad testning,datorbaserade arbetshjälpmedel, insatser gällande smärtproblematik ochrehabilitering av hjärnskadade. Utveckling av insatser för dyslektikerplaneras. Medelsbehov för /94 AMS begär till arbetsmarknadsinstitutens /94 oförändrat anslag med . Vidare föreslår AMSatt anslaget undantas frän kravet på besparingar med hänsyn till det svåraarbetsmarknadsläget. 1992/93 bör ligga Frop.1992/93:100 Bilaga 11 RRV konstaterar i sin granskning av AMS årsredovisning attredovisningen av verksamhet inte mäter de prestationer som uiförs försökande som inte skrivs in vid instituten. Vidare påtalar RRV attresultatredovisningen görs i absoluta tal, vilket gör det svårt att bedömaresultatet. Som exempel nämner RRV att det inte framgår hur stor andel av dearbetshandikappade, som har gått till arbete eller utbildning. En följd av inte annat än schablonmässigt kan ange hur stor del av resurser somanvänds för inskrivna sökande är, att det heller inte går att ange exempelviskostnaden för en inskrivning vid . RRV har i en rapport (RRV dnr23-91-2164) Yrkesinriktad rehabilitering inom AMV bl.a. tagit upp frågor omlänsarbetsnämndernas styrning av verksamhet, som ofta är otydlig ochsällan innebär krav på resultat. Problemet är särskilt markant i fräga om Amimed särskilda resurser, bl.a. därför att dessa ofta ger länsövergripandeservice. RRV anser vidare attdecentraliseringen av Ami-S resurser och den ökade tillgängligheten till dessaresurser är positiv. RRV bedömer också att AMS har gjort en lämplig awägningvad gäller omfattningen av omorganisationen. En alltför långtgående splittringav resurserna kan leda till svårigheter för personalen vid Ami-S att behållaoch utveckla sin kompetens. Somframgår av RRV:s olika rapporter kan det ta att utveckla braresultatmått och redovisningar som fungerar effektivt i ett syslem med mål-ochresultatstyrning. Ett arbete har inletts inom för attta fram bättre resultatmått. Regeringen har med anledning av den lidigarenämnda rapporten om yrkesinriktad rehabilitering inom Arbetsmarknadsverketgett AMS i uppdrag att komma med förslag om resultatindikatorer m.m. för enbättre redovisning av resultat och prestationer.