prop · GG0358 · 1992-12-31 00:00:00 — I förhållande till nuvarande ordning har den ändringengjorts, att återstallningsbidrag medges även i fall cfe hyreslägenheter ärinrymda i småhus. Detta innebär att även en person som hyr ut en del av sinegen bostad har rätt till återstallningsbidrag (se vicfere allmänmotiveringen,avsnitt 2.3.5). 3 1992/93. 12§ Återstallningsbidrag lämnas under föratsättning att Prop.1992/93:58 1. återstallningenavser en anpassningsåtgärd som har utförts med stöd av bidrag enligt denna lag, förordningen (1982:639) om bostadsanpass ningsbidrag eller förordningen (1987:1050) om statskommunalt bostads anpassningsbidrag och 2. anpassningsåtgärdenpå grand av ändrade förhållanden kan utnyttjas för sitt ändamål och åtgärden är till nackdel för andra boende. Paragrafenmotsvarar 2 § ÅB. Punkt 3 i bestammelsen har slopats, eftersom de specialdestineradestatsbidragen försvinner. Punkt 4 i bestanunelsen om koslnadsminimum för rätttill bidrag har flyttats till 14 § i den nya lagen. 13§ För bidrag enligt 11 § 1 gäller ocksä att husägaren har tillförsäkrat kommunenrätt att när den anpassade lägenheten blir ledig anvisa den till bostadssökandeoch att kommunen cfe lägenheten blir ledig inle har kunnatanvisa den till någon annan person med funktionshinder. Paragrafenmotsvarar 3 § ÅB. Ett förtydligande har gjorts som innebär att en föratsättningför bidrag är att kommunen inte kunnat anvisa lägenheten till en annan funktionshindradperson. 14§ Bostadsanpassningsbidrag och återstallningsbidrag lämnas med belopp sommotsvarar skälig kostnad för åtgärderaa. Återstallningsbidrag lämnas dockendast om den godkända kostnaden vid ett och samma tillfälle överstiger 5 000kronor. Paragrafenmotsvarar 7 § och 2 § 4 ÅB. En ändring i förhållande till nuvarande ordninghar gjorts vilken innebär att det inte längre ankommer på regeringen att prövastandardhöjande åtgärder som överstiger (se vidareallmänmotiveringen, avsnitt 2.3.7). Vidarehar 7 § andra stycket slopats. Detta innebär inte någon saklig ändring avnuvarande ordning (se vidare allmänmotiveringen, avsnitt 2.3.8). 15§ Före utbetalningen av bostadsanpassningsbidrag eller återstallningsbidragfår den kommun som beviljat bidraget återkalla beslutet, om de föratsättningarsom låg till gmnd för beslutet inte längre föreligger. Paragrafenöverensstammer i fråga om bostadsanpassningsbidrag med 11 § . I ÅB finnsingen motsvarighet till bestammelsen. 16§ Bostadsanpassningsbidrag och återstallningsbidrag betalas ut sedan Prop.1992/93:58 åtgärd som bidraget avserhar utförts. Paragrafenmotsvarar 12 § första stycket första meningen i fråga om bostadsanpassningsbidrag.I ÅB finns ingen motsvarande bestammelse. Bestammelsen innehåller en ändring iförhållande till nuvarande ordning som iimebär att det öppnas möjlighet för enentreprenör att få betalt av kommunen även om inte alla anpassningsarbetenslutförts. Möjligheteraa till förskottsbetalning slopas (se vidare allmänmotiveringen,avsnitt 2.3.9). Bestammelseni 12 § andra stycket har mte överförts till den ny lagen. Skälet till dettaär att det torde vara självklart att kommunen betalar ut bidraget eftersom bidragsgivningenär en angelägenhet. 17§ Kommunen får besluta om återbetalning av bidrag helt eller delvis 1.om mottagaren av bidraget genomoriktiga uppgifter eller pä något annat sätt har förorsakat att bidragfelaktigt har lämnats eller lämnats med för högt belopp, 2.om bidrag i annat fallfelaktigt har lämnats eller lämnats med för högt belopp och mottagaren skäligenborde ha insett detta. Kommunenfår helt eller delvis efterge återbetalningsskyldigheten, om det finnssärskilda skäl. Förstastycket överensstammer med redaktionella ändringar med 13 § i fråga om bostadsanpassningsbidrag.När det gäller återstallningsbidrag är bestammelsen ny. Andrastycket motsvarar i fråga om bostadsanpassningsbidrag 14 § . En ändring hargjorts som innebär att länsbostadsnämnderaa inte längre prövar eftergift avåterbetalningsskyldighet. Det blir konmiunen själv som i fortsättningen fårgöra detta i och med att det Sjxcialdestine-rade statsbidraget försvinner. 18§ Kommunens beslut enligt denna lag får överklagas hos länsrätten. Paragrafenmotsvarar 16 § och 9 § ÅB. I förhållande till nuvarande ordning har enändring gjorts som innebär att beslut i fråga om både bostadsanpassningsbidragoch återstallningsbidrag överklagas hos länsrätten. Länsrättens beslutöverklagas hos kammarrätten. Kammanättens beslut överklagas hos Regeringsrätten(se vidare allmänmotiveringen, avsnitt 2.3.11) Enkommun bör i enlighet med förvaltningsrättslig praxis kunna överklaga ett avlänsrätt eller kammarrätt meddelat beslut om bostadsanpassningsbidrag eller återstallningsbidrag,som gått kommunen emot. Dennya lagen föratsätts träcfe i kraft den 1 januari 1993.1 princip gäller de nya bestammelseraafullt ut . Har kommunen, eller i fråga om kombinationsärenden,länsbostadsnämnden beslutat om bostadsanpassningsbidrag före lagensikraftträdande, gäller dock den gamla förordningen om statskommunalt bostadsanpassningsbidragfortfarande. Ett beslut som överklagats till länsbostadsnänmden eller Boverketöverklagas alltsä vicfere och prövas enligt den gamla ordningen. Har ansökan om bostadsanpassningsbidrag kommit in till kommunen eller,i förekommande fall, länsbostadsnänmden, före lagens ikraftträdande men ännuinte avgjorts där gäller däremot den nya lagen fiillt ut. Ett undantag hargjorts i fråga om den bidragsberättigade kretsen. Enligt den nya lagen lämnas bostadsanpassningsbidragenbart till enskilda personer som äger eller innehar en bostad. Vissa ägaretill bostadshus som enligt tidigare bestammelser innefattats i den bidragsberätfigadekretsen omfattas nu inte av rätt till bidrag. Om sädana ägare har ansökt om bostadsanpassningsbidragföre lagens ikraftträdande har de rätt att fä ansökan prövad enligt äldre bestammelser. Den nya lagen gäller med visst smäne undantag helt i fråga om återstallningsbidrag(se vidare allmänmofiveringen, 2.3.14). 4.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar. Enligtförslaget fill lag om bostadsanpassningsbidrag m.m. kan kommunens beslut om bostadsanpassningsbidragöverklagas hos länsrätten. 1 14 § lagen (1971:289) om aUmännaförvaltningsdomstolar har därför införts ett tillägg enligt vilket länsrättenhar att pröva mål enligt lagen om bostadsanpassningsbidrag m.m. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemstaller jag att regeringen föreslär rikscfegenatt anta förslagen till 1.lag om bostadsanpassningsbidragm.m., 2.lag om ändring i lagen(1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden cxh beslutar att genomproposition föreslå rikscfegen att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Sammanfattning av departementspromemorian Pop- 1992/93:58 (Ds 1992:52) ''8* i 1promemorian länmas förslag till en ny gemensam lag om bostadsanpassningsbidragoch återstallningsbidrag som skall ersätta förordningen (1985:489) omstatsbidrag för att äterstalla handUcappanpassade bostader m.m. ochförordningen (1987:1050) om statskommunalt bostadsanpassningsbidrag.Lagförslaget innehåller vissa förändringar både i förhållande till stödet ochhandläggningen. Ifråga om den bidragsberättigade kretsen föreslås att bostadsanpassningsbidragskall vara förbehållet enskild person som äger det hem som han bor i eller sominnehar lägenhet med hyres- eller bostadsrätt. Bostadsrättsföreningar, privatafastighetsägare och allmännyttiga företag samt kommuner och landsting hardäremot enligt förslaget inte rätt till bostadsanpassningsbidrag för attanpassa en bostad åt en hyresgäst eller bostadsrättshavare. Vidandrahandsupplåtelser föreslås att bostadsanpassningsbidrag får lämnas endastom anpassningsåtgärden är rimlig med hänsyn till upplåtelsens varaktighet. Vidperiodiskt boende föreslås att bostadsanpassningsbidraget enbart kopplas tillregelbundenheten och varaktigheten i åtagandet. Närdet gäller bidragsberättigande åtgärder föreslås att det i lagen införs denbegränsningen för rätten att få bostadsanpassningsbidrag, att det skallföreligga särskilda skäl för att bidrag skall utgå. Ifråga om rätten till återställningsbidrag föreslås vissa smäne ändringar. Ipromemorian lämnas också förslag om slopande av beloppsgräns vid reparation avutrustning, som anskaffats med stöd av bostadsanpassningsbidrag. Detlämnas också i lagtexten en definition vad som menas med standardhöjandeåtgärd samt föreslås att regeringsprövningen i fråga om sådana åtgärder överviss beloppsgräns slopas. Möjlighetentill förskottsbetalning av bidrag föreslås slopad. Detföreslås att tar över länsbostadsnämndemas tillsynsroll. Ifråga om besvärsordningen föreslås att kommunemas beslut får överklagas hoslänsrätten. Beslutande kommun eller får inträcfe som part i domstolen.Dessutom får beslutande kommun eller rätt att överklaga ettdomstolsbeslut som går kommunen emot. I fråga om återanvändningav lyftanordningar m.m. föreslås att nuvarande ordning skall fortsätta attgälla. 4 1992/93. Bilaga2 Departementspromemorian (Ds 1992:56) Bostadsanpassningsbidrag m.m. har remissbehandlats. Efterremiss har yttranden över promemorian avgetts av ,(), Statens handUcappräd (SHR), ,, , (), Kammanätten i ,Länsrätten i . i Nonbottenslän, , , , , , , , ,, , , , , , ,, , och kommuner samtHandikappförbundens (), (),Pensionäreraas (), , . Föreningen Kommunala Förmedlingsorgan (FKFo), () och (). 1 Allmänt om regleringen Engemensam lag med bestammelser om både bostadsanpassningsbidrag och återstallningsbidraginförs. Sociabtyrebenunderstryker vikten av att en särskild lagreglering kommer till stånd. yyVinstammeri utredningens allmänna överväganden att målet för samhällets insatser i frågaom personer med funktionshinder är att de skall få möjligheter att leva ett imöjligaste mån normalt liv. Detta fömtsätter att om personer medfunktionshinder skall kunna bo som andra måste den fysiska miljön göras fillgänglig.Systemet med bostadsanpassningsbidrag synes därvid vara ett viktigt inslag.Verket har i olika sammanhang stallt sig positiv till olika förslag som syftartill att förbättra situationen för handikappade. Ur det perspektivet har verketinget att erinra mot de föreslagna ändringama i regleraa om bostadsanpassningsbidrag.SHR tillstyrker att bostadsanpassningsbidraget blir lagfäst. Boverketavstyrker att förslaget i dess nuvarande utformning läggs till gmnd förlagstiftning beträffande bostadsanpassningsbidrag m.m. Verket menar attförslaget innehåller flera olämpliga lösningar och ett flertal oklarheter påväsentliga punkter. Enligt verkets mening bör förslaget omarbetas i enlighetmed vad verket angett i sitt yttrande. Statskontoret konstaterar attlagförslaget innehåller vissa förändringar, jämfört med nuvarande förhållanden,i fråga om bostadsanpassningsstödet vilka enligt verkets mening ger kommunemastörre frihet att handla efter lokala behov. RRV har från sina utgångspunkteringen anledning att ifrågasätta behovet av en regleringenligt de förslag som förs fram i promemorian. Länsrätteni har tiUstyrkt förslaget. Malmöhuslän tillstyrker förslaget i stort. Länsstyreben i ser positivtpå förslaget till en lag som reglerar kommuneraas skyldighet att svara förbostadsanpassningen. instammer helt i att verksamheten medbostadsanpassning även i fortsättningen behöver vara särskilt reglerad. Boråskommun framhåller att kommunen i och för sig inte har något emot att kommuneraasansvar beträffande bostadsanpassningsbidragen lagfästs, men kommunen stallersig avvisande till förslaget om en särskild lag som i detalj reglerarkommunens skyldighet. En bättre lösning vore att komplettera scxialtjänstlagenmed de krav staten vill stalla på kommuneraa cxh cfer föreskriva att kommunemagenom bidrag till anpassning av bostader eller pä annat sätt ge människor medfunktionshinder möjlighet till ett självständigt liv i eget boende. Halbtahammarskommun framför att rent principiellt kan statens behov av att reglera enkommunal verksamhet ifrågasättas. Kommuneraa bör ges förtroende att självaklara bostadsanpassningsfrågor. Då Hallstaham-mars kommun har en mycket klar installningatt leva upp till den föreslagna lagens ambitioner saknar dock frågan praktiskbetydelse. Lagen kan cferför accepteras med de förslag till ändringar ochklarlägganden som kommunen framför. Karbkrona kommun avvisar i första hand en lagstiftningmed hänvisning till att kommunerna enligt scxialtjänstlagen ensamma har detfulla ansvaret för vård, omsorg, boende för äldre och handikappade. Kungälvskommun framför att kommunens grundinstall-ning är att bostadsanpassningsbidragsverksamheteninte behöver lagregleras. Den lagreglering som firms i socialtjänstlagen är ftillttillräcklig för att trygga handikappades rätt till bostadsanpassning. Omregeringen väljer att lägga ett förslag om lagreglering tillstyrker kommunen deföreslagna regleraa. En sådan lagreglering bör kopplas till ett special-destineratstatsbidrag, eftersom kommunen inte kommer att ha möjlighet att själv råda överomfattning och kvalitet. Ljusdalskommun framhäller att lagförslaget innebär ett visst förtydligande ijämförelse med den nuvarande förordningen. kommun ifrågasätterbehovet av att en särskild lag om bostadsanpassningsbidrag införs. Sunnekommun motsätter sig att en särskild lag om bostadsanpassningsbidrag införs. Torsbykommun menar att bostadsanpassningsbidrag och återstallningsbidrag börregleras i en förordning för att uppnå lika behandling i hela riket. Ångelholmskommun framför att lagförslaget i flera delar är vagt formulerat och manbibringas lätt den uppfattningen att lagförslaget enbart ger kommunema rättenatt utge bostadsanpassningsbidrag. I lagen skall tydligt anges att det är enkommunal skyldighet att utge bostadsanpassningsbidrag till personer medfunktionshinder. kommun framför att en utgångspunkt för förslaget omen ny lag om bostadsanpassningsbidrag m.m. skall vara att den nya ordningeninte får innebära att kommunema åläggs nya kostnadskrävande uppgifter. Österåkerskommun instammer i utredningens bedömningar och tillstyrker förslag till lag ombostadsanpassnings- bidrag.HCK framhåller att det är positivt att det har tagits fram ett Prop.1992/93:58 förslagtill lag om bostadsanpassningsbidraget, men att det föreliggande Bilaga 2förslaget innehåller oklarheter som mäste förtydligas. SRF delar uppfattningenatt en avreglering av bostadsanpassningsbidraget kommer att innebäraförsämringar för brukaraa cxh att en lagsfiftning är enda möjligheten atttillförsäkra en bra boendestancferd . PRO finner det nödvändigt att kommuneraagenom en lag ges skyldighet att svara för bostadsanpassning cxh att lagen bör träcfei kraft från . PRO anser att det bör finnas en koppling till scxialtjänst-lagensbiståndsparagraf. motsäXter sig att en särskild lag om bostadsanpassning införs.FKFo delar uppfattningen att bostadsanpassningsbidraget spelar en viktig rolli bostadsförsörjningen för människor med ftinktionshinder. Föreningen anser attförslaget till ny lag om bostadsanpassningsbidrag i stort är bra. NHR anserdet mycket angeläget att en bostadsanpassningslag kommer till stånd. Detpresenterade lagförslaget bör dock bearbetas särskilt när det gällerpersonkrets, rätten att flytta, definitionen av standardhöjande åtgärder och formeraaför den enskildes ekonomiska åtaganden. Bostadsanpassningsbidragetskall i fortsättningen vara förbehållet enskilcfe personer som önskar anpassasin egen bostad. Sociabtyrebentillstyrker i princip detta. SHR framför att denna bestammelse betyder att detinte längre är möjligt att fä stöd för att nyprodu-cera handikapplägenheter medsärskild anpassning av ytor och utrymmen för personer med storafunktionshinder. Rådet anser att det är en brist att utredningen inte allsberör hur ungdomar och andra med stora fiinktionshinder utan bostad skall fäför dem anpassade bostader. I specialmotiveringen anges att föräldrar med deladvårdnad av ett funktionshindrat bara kan få bostadsanpassningsbidrag. Rådet föratsätteratt bidrag också läranas när vuxen person med funktionshinder bor hos föräldereller annan. Boverketmenar att begreppet "enskild ägare" är en mycket tveksam juridiskformulering. Ett bättre alteraativ är att använcfe det sedvanliga begreppetfysisk person. Vicfere menar att om avsUcten med förslaget är attinskränka kretsen av bidragsberättigade till fysiska personer som äger en- ochtvåbostadshus bör detta sägas i klartext. Lämpligheten av att begränsa bidragsgivningentill den krets som avses med förslaget kan dock ifrågasättas. Verket framföratt dd ibland kan vara praktiskt attfastighetsägaren sfer som sökande cxh att ansökan Prop. utformas i samråd med den funktionshindrade.Det kan därvid noteras Bilaga 2 atten anpassning av en lägenhet ofta utförs i samband med en stöne ombyggnad cxhatt det är ekonomiskt fördelaktigt att åtgärderaa samordnas. Det är emellertidav avgörande betydelse att den individuella anpassning som kan stödjas med bostadsanpassningsbidragfår en klar avgränsning mot den generella anpassning som skall göras enligt plan-ochbygglagen. I sistnämnda lag bör regleras de generella grandkrav som ärnödvändiga för att bostader skall vara lämpliga för sitt ancfemål sett ur ettsamhällsintresse. Om gränsdragningen blir oklar kan detta leda till storakostnader för kommuneraa cfe fler ätgärder kan komma att bedömas somindividuell anpassning. Det är särskilt viktigt att gränsdragningen klargörsbeträffande särskilcfe handikapplägenheter cxh olika former av grappbostader.När det gäller andrahandsupplåtelser kan det enligt meningifrågasättas om bidrag över huvud taget skall lämnas när det är fråga omkortvariga andrahandsupplåtelser. Det kan därvid noteras att det i andrasammanhang stalls krav på varaktighet för att bidrag skall utgå. Statskontoretdelar utredningens uppfattning att bostadsanpassningsbidrag skall varaförbehållet person med ftinktionshinder. Det är oklart vilken roll en hyresvärdhar vid ansökningsförfarandet. Oklarheten motiverar att hyresvärdens stallningregleras i lagen. Statskontoret efterlyser i detta sammanhang en definition avbegreppet bostad. 1 specialmotiveringen till 4 § bör införas ett tillägg med irmebördenatt med bostad avses inte byggnad för fritidsbruk. När det gäller periodisktboende i olika kommuner bör ett förtydligande göras. Av specialmotiveringentill 6 § bör framgå vilken kommun som är bidragsansvarig, dä förälder medgemensam vårdnad om bara med funktionshinder, resp. personer medvårdnadsåtagande för vuxna med funktionshinder, bor i skilda kommuner. Halbtahammarskommun framhåller att den föreslagna ändringen, att bidrag skall förbehållas "enskilcfe"personer, kan förväntas lecfe till onödigt krångel. Av lagförslaget har integått att utläsa om kommunen kan lämna bidrag till anpassning av egendom utanförkommunen eller till fritidshus. Vidare framgår det inte om bidrag skall lämnasför person som är folkbokförd i annan kommun. Enligt kommunen talarövervägande skäl för att bidrag bara lämnas för anpassning av permanenlbostader.Vidare bör kommunens skyldighet att lämna bidrag begränsas till i kommunenskrivna personer. När det gäller den utökade rätten till bidrag även för umgängesberättigadförälder utan vårdnad liksom förslaget att ta bort kravet på "svårt"handikappad bör detta leda till att ett ökat antal personer blir bidragsberättigade,något som knappast kan vara förenligt med finansieringsprincipen. Katrineholmskommun påpekar att för att lagen skall vara komplett krävs att det anges påvilka sakliga grander en fastighetsägare kan vägra lämna medgivande tillanpassning av en lägenhet. LJusdab kommun framhåller att om bidrag ges endasttill enskilda personer kommer detta att innebära stöne krav på kommunalaresurser för att bista sökanden. I de flesta fall har bostadsföretagen bättrekompetens för upphandling, upprätta ansökan m.m. änden enskilde sökanden. 1 lagförslaget bör Prop. klarläggasvilka villkor som kan stallas frän fastighetsägaren för att ge Bilaga 2 sittmedgivande till ätgärder. påpekar att om bidrag encfest lämnastill enskilcfe personer kan detta tolkas säsom att bostadsanpassningsbidraginte kan utgå till sädana ätgärder som skulle varit utförcfe enligt plan- cxhbygglagen. Anpassning av bostader uthyrda i andra hand bör ske endast omanpassningen är rimlig cxh säkrad . framför attett positivt förslag är att bostadsanpassningsbidraget i fortsättningen skallvara förbehåUet enskilda personer som önskar anpassa sin bostad cxh inte som nukommuner cxh landsting samt bostadsrättsföreningar cxh bostadsföretag somanpassar till sina hyresgäster. vill särskilt lyfta fram cxhtillstyrka förslaget om att bostadsanpassningsbidraget skall vara förbehålletenskilda personer som önskar anpassa sin egen bostad. HCK anser att den bidragsberättigadekretsen skall gälla enligt nuvarande ordning. HCK är tveksamma till att heltutestänga ägare av flerbostadshus från rätten till bostadsanpassningsbidrag, bl.a.cferför att det förefaller egendomligt att den enskilde hyresgästen eller bostadsrättshavarenskall beviljas medel för åtgärder i det gemensamma huset eller på tomtmarkenutanför. Förslaget kan försvära byggandet för särskilt omvårdnads-krävandepersoner integrerat i övrigt bostadsbyggande. Förslaget kan medföra onödiga fördyraingar.Den nya ordningen föratsätter att den framtida hyresgästen är utsedd innanprojekteringen görs. HCK ser dock stora fördelar med att tilldela hyresgästendet avgörande inflytandet över vilka anpassningsåtgärder som skall vidtas ihans eller hennes bostad. Särskilt betydelsefiillt blir möjligheten för dem sombor i specialbostader av olika slag, där kommunen som regel är fastighetsägare.HCK tillstyrker därför förslaget att den enskilde lägenhetsinnehavaren skallvara mottagare av bostadsanpassningsbidraget, men anser att det behöverkompletteras med en möjlighet också för fastighetsägaren att söka bidraget. DHRpåpekar att möjligheten för fastighetsägare, allmännyttiga företag,bostadsrättsföreningar, kommuner cxh landsting att söka bostadsanpassningsbidragföresläs försvinna. Förslaget får till konsekvens att s.k. handikapplägenheterinte kommer att byggas i fortsättningen. DHR anser att det även ifortsättningen måste finnas en lagstiftning som gör det möjligt att produceralägenheter med stöne ytor, som är planerade med utgångspunkt för personer somhar större rallstolar cxh andra skrymmande hjälpmedel. DHR motsätter sig attdet är enbart enskilda som skall ha rätt att söka bostadsanpassningsbidrag. Bygghenar,bostadsföretag m.fl. skall även i fortsättningen kunna göra det på grand avatt det måste finnas fungerande bostader för alla. Plan- cxh bygglagstiftningenär inte alltid tillräcklig när det gäller att producera fungerande bostader förfunktionshindrade. SRF framför alt det borde finnas en möjlighet tillanpassning av fritidshus. PRO anser att kravet på ändamålsenlig bostad som fitmsi (PBL) måste förstarkas vad gäller särskilcfe boendeformeroch bostader med särskild service. Med ett sådant krav på grandläggandetillgänglighet i PBL blir gräns- dragningen tillindividuell bostadsanpassning tydlig. PRO påpekar att det Prop.1992/93:58 måste samhällsekonomisktvara mindre kostsamt att vid nybyggnad göra Bilaga 2 alltboende grandläggande tillgängligt. framför attförslaget att ta bort fastighetsägarens möjlighet att söka anpassningsbidragför iordningsstallande av flera eller samtliga lägenheter i enfastighet fär till följd att det kan bli betydande svårigheter att bilcfebostadsrätter för pensionärer och handikappade i en redan befintlig fastighet.Svenska Kommunförbundet framför att om en lag äncfe skulle införas tillstyrksförslaget om uppstranming av regleraa om vilka som är bidragsberättigade. Närdet gäller periodiskt boende vill förbundet markera de särskilcfe problem somkan uppsta vid vistelse i familjehem. Enligt förbundets uppfattning är detvistelsekommunen som skall sta för eventuell bostadsanpassning. Beträffande denföreslagna 6 § noteras som positivt att olika vårdlösningar kan prövas, bl.a.blir det lättare för bara att värcfe gamla föräldrar.