prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Utöver de utökade resurseraa till filmområdet ochtill MEDIA-program-met sora har berörts i det föregående, föreslås en sraärreförstärkning av bidraget till . Vidare bör nämnasatt ett nytt avtal kommer att ttäffas denna dag så att verksamheten med En bokför alla kan fortsätta. Avtalet innehåller bl.a. ett förbehåll för riksdagensgodkännande av de ekonomiska förpliktelser för staten som följer av avtalet Film m.m. Prop. 1992/93: ioo r, o - n. c Bil. skall enligt sin instmktion(SFS 1990:994) granska filraer och videograra avsedda för offentiig visning.Byrån skall också vara tUlsynsrayndighet för videogrammarknaden. Målet för byrån är att minska förekomsten avrörliga bUder som kan verka förtåande eUer vålla bam och ungdom psykisk skada.Detta sker dels genom att förbjuda offentUg visning av filmer med förtåande innehåU,dels genom att förbjuda bam och ungdora att få tillttäde till filraer sora kanvålla psykisk skada, dels slutligen genora att hindra att videogram raed olagavåldsskildringar säljs eller hyrs ut Rådet raot skadliga våldsskildringar irörliga bilder () saraordnar alla statliga insatser raotskadliga vålds-skilddringar i rörliga bUder. Byråns granskningsverksarahet bekostas medavgifter. Inkomster vid som redovisas på statsbudgetensinkomstsida under rabrUcen 2522 Avgifter för granskning av filmer ochvideogram, beräknas till ca för nästa budgetår. (Budgetåret1992/93 var irJcomstema .) Statensbiografbyrå har i sin årsredovisning, i överensstämmelse med indelningen i denfördjupade anslagsframställningen för perioden /92-1993/94, redovisatbyråns olika verksarahetsgrenar filragranskning och tillsyn övervideogrammarknaden. Byrån anser att man i stort sett uppnår målen förverksamheten men art det är svårt att finna metoder att mäta effektema av den.Enligt byråns bedöraning iakttas åldersgränserna i stort sett och den reguljäravideogrammarknaden är relativt fri från olaga våldsskildringar. Byrån räknarmed att inrikta tillsynsverksamheten mot postordermarknaden under kommandebudgetår. De mått på styckkosmader som angivits tyder på en något stigandenivå, vilket beror på att färre filmer granskas numera. innebär dettaatt väntetiderna för granskning förkortats eUer helt avskaffats för de företagom lämnar in filraer för granskning. Byrån har också kunnat åtemppta en delinforraationsarbete ora film, viUcet legat nere som följd av ärendeanhopningen. Byrån har tagit i anspråk den anvisadeanslagskrediten för vissa investeringar. Investeringar kommer under kommandebudgetår att finansieras genom lån i . revisionsberättelse innehålleringa invändningar men verket framhåller att dess gransknmg avresultatredovisningen inskränkts till en bedömning av krav på fullständighetoch dokumentation. Byrånanmäler ett resursbehov för /94 om 7,7 miljoner Prop.1992/, varav avser tillsynsverksamheten ochåterstoden gjj 12 granskningsverksamheten. Byrånsårsredovisning visar att de uppsatta målen för verksamheten i huvudsak nås.Jag delar byråns bedömning rörande inriktningen av tillsynsverksamheten övervideogrammarknaden under kommande budgetår. Antalet filmgranskningar har de senaste årenminskat och koramer enligt Biografbyråns bedömning att fortsätta på ungefärnuvarande nivå. Ert visst utrymme för en lägre utgiftsnivå för granskning avfilmer bör säledes finnas , som byråns arbete medinformation och konsumentupplysning om filmer kan fortsätta. revisionsberättelse innehåUersom nämnts inte några invändningar, men revisionsarbetet har visat att vissaförbättringar i redovisningssystemet kan göras. Sararaantagetinnebär rain bedömning alt de riktiinjer för verksamhet som ladesfast år I99I (prop. 1990/91:100 bU. 10, s. 320, bet. 1990/9 l:KrU 15, rskr.1990/91:174) bör gälla även för /94. I enUghet raedbudgetförordningen skall byrån inför /95 lämna en fördjupadanslagsfraraställning. Jag har beräknat korapensation för vissakosmadsökningar och en besparing genora rationaliseringar på avanslaget. Chefen för har tidigare i dagredovisat ett förslag om generell räntebeläggning av statUga medelsflöden samlpresenterat den modeU sora bör tillämpas. koraraer /94 att tillämpa denna raodell. Byrån kommer därför atttilldelas ett räntekonto med kredit i och raedlen underanslaget C 1 bör föras till detta konto. Biografbyrån uppfyller de redovisningskrav enligtbokföringsförordningen som ulgör en fömtsätming för lån i Riksgäidskontoretför finansiering av investeringar i anläggningstUlgångar. Byråns behov avlåneram under budgetårel 1993/94 är . Anslaget har beräknats utan hänsyn tUl deriktiinjer som chefen för redovisat tidigare denna dagnär det gäller förändringar av lönekonsmadspålägg, finansieringsform förStatshälsan, övergång till län i samt nya principer förbudgetering av anslagen (jfr bil. 1, Statsbudgeten och särskilda frågor,avsnitt 2.2). Det slutiiga anslagsbeloppet koramer att faststäUas enUgt dessariktiinjer, och kan därför koraraa att avvUca från del här föreslagna beloppet. Jaghemställer att regeringen föreslår "'- att till anvisa ett ramanslagför /94 på . Stöd till svensk filmproduktion m.m. 1992/93 /slag 30 750 0001.2 1993/94 Förslag 61500 000 iBeloppetavser tiden den 1 januari-den 30 juni 1993, anvisat på tilläggsbudget.2Däratöver har för tiden den 1 juli-den 31 december 1992 utgått 15 080 000 krtill saimna ändamål firån anslaget Filmstöd. Den 3 septeraber 1992 ingick staten ett nytt filra-och videoavtal med film- och videobranschen samt med och . Avtalet gäller för tiden den 1 januari1993-den 31 december 1998. Utforraningen av det nya avtalet har redovisats ipropositionen 1992/93:10 om fUm- och videoavtalet och statens stöd tillfilmkulturell vericsamhet som regeringen överlämnade till i oktober.I propositionen presenteras riktiinjeraa för den statliga filmpolitiken förtiden frara till budgetårel 1994/95. behandlade propositionen den 9december och beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 1992/93:KrU7,rskr. 1992/93:60). Enligt del nya avtalet skall avgifter tillFilminstitutet erläggas av biografägare samt försäljare och uthyrare avvideogram. Vidare skall staten och de båda TV-företagen avsätta bidragtUl mstitulets verksamhet. Avtalets ändamål är huvudsakligen att stödjaproduktion av svensk film. Det statiiga filmstödel har hitintills utgått frånanslaget Filmstöd. För /93 belastades detta anslag raed , varav avsåg stöd till svensk filraproduktion. Del nyafilm- och videoavtalet har emellertid gjort det lämpUgare att ersärta detlaanslag med två nya anslag, näraligen C2. Stöd till svensk filmproduktion ochC3. Stöd till filmkulturell verksamhet. Regeringenhar i propositionen 1992/93:10 ora film- och videoavtalet och statens stöd tUlfilmkultureU verksamhet presenterat ett nytt film- och videoavtal. Ipropositionen redogörs ocksä för regeringens syn pä utformningen av denframtida filmpolitiken. RUcsdagen har beslutat i enlighet med regeringensförslag (bet. 1992/93:KrU7, rskr. 1992/93:60). Det nya fUm- och videoavtalet förutsätter artriksdagen godkänner att staten bidrar raed till avtalets ändaraål. Jag har beräknat att detta belopp skall utgå till stöd för svensk filraproduktion ra.ra. för budgel äret 1993/94. Jagherastaller att regeringen föreslär att till Stöd till svensk filmproduktion num. förbudgetårel 1993/94 anvisa ett reservationsanslag på . Prop.1992/93:100 BiL 12 Stöd till filmkulturell verksamhet 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag 16035 0001.2 68 298 000 iBeloppetavser tiden den 1 januari-den 30 juni 1993, anvisat på tilläggsbudget 2Dämtöverhar utgått för samma ändamål från anslaget FUmstöd. Av beloppetavser tiden den 1 januari-den 30 juni 1993. Som berörts under anslaget C2. Stöd till svenskfilmproduktion har ett nytt film- och videoavtal träffats raellan staten ochfUm- och videobranschen samt TV-företagen och . Finansieringen av den filmkulturella verksamheten, inkl.bidraget till filmstöd, har lyfts ur det nya avtalet ochkomraer att finansieras med bidrag direkt från staten, som anvisasfrån det nya anslaget C3. Stöd till filmkulturell verksamhet Det staUigafilmstödel har tidigare utgått från anslaget C2. För budgetåret1992/93 belastades detta anslag med , varav avsågstöd tiU filrakultureU verksamhet Sararaantaget har för perioden den 1januari-den 30 juni 1993 anvisats tUl filrakultureU verksamhet ulgår bidrag enligt följande sammanställning. 1992/93 juni Beräknad ändring 1993/94 Arkivverksamhet Publikationer och information Verksamhet rUctad tiU bam och ungdom Främjande av spridning och visning av värdefuU fUra Styrelse och ledning Administtativ service Bidrag till fUmstöd jmma 9000 000 4 250 000 01 2000 000 785 000 Ol 16 035 000 -¥ -1- 9000 000 4 250 000 2 228 000 52 263 000 Iprånanslaget Filmslöd har för anslagspostema 3, 4 och 7 anvisats , , resp. för perioden 1993. 1.FUrainstitutet konstaterar i sin anslagsfraraställning att det nya film- och "1- videoavtalet innebär att stödet ull svensk filmproduktion regleras avdet nya avtalet. I årets anslagsframställning redogör man därför endast förinstimtets filmkulmrella verksarahet. Av Filminstitutets anslagsframslällning framgår /92 på flera sätt varit myckel framgångsrikt. De svenska filmeraasandel av den totala biografpubliken har varit , viUcet innebär enäterhämming från förta årets bottennotering på mnt . Vidare konstateras attbland de tio populäraste filmeraa återfaims fyra svenska. Svenska FUminsutuiet begär för budgetåret1993/94 förstärkningar inom tte oraråden: för avdelningen ,5miljoner kronor, för filmrestaurering och omkopiering I miljon kronor och förartangemanget kring firandet av filmens hundraårsdag 0,5 miljoner kronor.Förstärkningen inom avdebiingen Film avser stöd tiU etablering avfUm- och medie-verkstäder utanför storstadsregionema. 1.Konstnärsnämnden framhåller i sin anslagsframställning vUcten av att det finnsinstitutioner sora inriktar sig på att stödja konsmärligt syftande film. Vidarebetonar man värdet av att det finns en institution vid sidan av Filminstitutetfrån vilken fria filmare kan söka stöd för sina produktioner. Detta garanterar,enligt nämnden, en sund mångfald i det svenska filmutbudet. begär för /94 enfördubbling av anslagsposten till projekt på filmområdet till 4,3 miljonerkronor (anslagsposten har för /94 döpts ora tUl Bidrag tillKonstnärsnämndens fUmstöd). Ipropositionen 1992/93:10 ora filra- och videoavtalet och statens stöd tiUfilrakultureU verksamhet har redogjorts för regeringens förslag till rikddnjerför utformning av den fraratida filmpolitiken. Det innebär bl.a. att statenensam tar över det finansiella ansvaret för den filrakulturella verksamheten.Riksdagen har antagit förslagen i filrapropositionen (betl992/93:KrU7, rskr.1992/93:60). har fått regeringens uppdrag an närmare seöver den fihnkulturella vericsaraheten och återkomraa med förslag om dessframtida utformning i den fördjupade anslagsframställningen för budgetåret1994/95. För /93 har bidrag för denfUmkulturella verksamheten utgått från såväl det tidigare anslaget Filmstöd som från det nya anslaget Stöd till filmkultureU verksamhet Anslagspostema 3, 4 och 7 utgår under anslaget Filmstöd men komraer fr.o.m. budget- jq /94 attåterfinnas under det nya anslaget Stöd tiU filmkultureU verk-scunhet.Anslagspostema 3 och 7 har delvis erhållit nya benämningar som bättre kan ansesbeskriva de ändamål de är avsedda att användas för. Riksdagenhar efter förslag av regeringen anvisat för tiden 1 januari-30juni 1993 för filmkulturell verksamhet Jag föreslår ett oförändrat bidrag /94, vilket på helårsbasis innebär att jag beräknar att utgår i stöd för fUmkulturell verksamhet Prop.1992/93:100 BiL 12 Jaghemställer att regeringen föreslår antill Stöd tiU filmkulturell verksamhet för /94 anvisa ettreservationsanslag på . Stödtill fonogram och musikalier 1991/92 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag Utgift II059 567 Reservation Från anslaget utgår stöd eiUigt förordningen(1982:505) om statsbidrag för framställning och utgivning av fonogram. Underanslaget utgår också bidrag tUl MusikaUska för utgivning av denmusikhistoriska fonogramantologin och för notutgivning av äldresvenska tonsättares verk. Stöd till Svenska rikskonserters fonogramutgivningföreslås för /94 även under anslag B 11. Bidrag tUl Svenskarikskonserter. Utgivningen av fonogramantologin regleras i ettavtal raellan staten och MusikaUska träffat den 25 juni 1987.Riksdagen har bemyndigat regeringen att förlänga avtalet to.m. budgetåret1993/94 (bet. 1991/92:KrU26, rskr. 1991/92:221). Vidare finns under anslagetmedel för information och utgivning av noter samt fill distribution avfonogram. Disttibutionsstödet regleras i ett avtal mellan staten och () ttäffat I99I. Avtalet gäller ttU utgången avjuni 1994. Stöd tiU utgivnmg av en musik- Stöd till utgivning av äldre svenska musikbyrå (SUM) - Svensk MusUc för inforraation och utgivning -1- 1 000 000 1992/93: ICX) 1.Kulturtådet har lämnat en fördjupad anslagsframslällning för perioden "*'-- 1993/94-1995/96. För /94 föreslår rådet en ökning av anslagettiU fonogramproduktion med 5(K) och för följande budgetår i periodensamma ökning. Ökningama bör i första hand användas för att främjamarknadsföringen av fonogram och för att stödja produktion av fonogram förbara. 2.Compact Distiibution AB ()har, i enhghet med ovannämnda avtal, begärt I för disttibution avkvalitetsfonograra. 3.Musikaliska har ocksåinkommit med en fördjupad anslagsframställning för perioden /94-1995/96.Akademien begär för /94 dels en ökning av bidraget till MusicaSveciae raed , som avtalet enligt berayndigandefår förlängas, dels ett extra bidrag på för att täcka kosmader förförstärkt marknadsföring, överföring av LP-skivor till CD samt förackuraulerade förluster (I raUjon konor) som hittiUs täckts genom lån urakademiens övriga resurser. 4.Musikaliska begär förutgivning av äldre svenska tonsättares verk en ökning med /94 samt för de två följande åren oförändrad nivå. 5.För allmän information tillutiandet om svensk musik samt medel för katalogisering, nomtgivning, utskrifteroch tryckning av noter m.m. begär Svensk Musik () en uppräkning raed för /94 och för de två följande budgetåren 390 000 krresp. föreslår an anslaget till Svensk Musik ökar raed8(X) för /94 samt för de två följande budgetåren med Imiljon kronor resp. . Statensstöd till fonogramutgivning och distribution i sker under två anslag.Under det här behandlade anslaget fördelas dels medel av tillfonogramproduktion, dels raedel till en musikhistorisk antologi utgiven avMusikaliska samt enUgt ett avtal raed distributionsföretaget , medel tiU distribution av kvaUtetsfonograra. Under anslagettill Svenska rikskonserter (1991/budgetanslag B 13. ), beräknas underinnevarande år 6 miljoner Icronor gå till produktion av fonogram under märketCaprice. Omslumingen av denna verksamhet omfattar sammanlagt ca 10 mUjonerkronor. Det StaUiga stödet tiU fonogramverksamhet börbedömas i ett sammanhang och regeringen har därför att beakta de fördjupade anslagsframställningaraafrån både Kulturtådet och Svenska rikskonserter när det gäller fonogram. Det stöd som staten kunnat ge tUl utgivning avfonograra har haft betydelse ttots relativt små insatser i ekonomiska termer. Den svenska fonogramraark- naden har en raycket stor dorainans av utiändsk musik, utiändska artis- 192 ter och musiktexter päandra språk än svenska, främst engelska. Det statiiga Prop. 1992/93: IOOstödet som frärast gått lill de mindre svenska bolagen på marknaden har gjj 12 därför också inneburit ett stöd till mångfald och valfrihet ifonogramutbudet Jag har följande koraraentarer till deresultatanalyser som lämnats i an-slagsfrarastäU ningaraa. Det statliga stödet till fonogramverksarahet har eni förhållande till branschens storlek raarginell roll. Stödet är ändåbetydelsefullt för de delar av fonogramsektora som berörs av de staUigastödinsatserna. I de berörda anslagsframställningama har i stort sett endastbehandlats effektema och resultaten av de StatUga stödformema. Under senaretid har dock en rad förändringar av marknadssuiikturen inttäffat vilka gör ettmer sammanhållet perspektiv nödvändigt, där man beaktar inte bara det statUgastödet utan även fonogramproduktion och -distribution i landet överhuvud.EnUgt min mening saknas en sådan analys i Kulturtådets framställning. Det finnsdärför skäl att komplettera den analys av fonogramstödet som gjorts meden bredare analys av vilUcoren för fonogramverksarahet i , särskilt iljuset av den ökade intemationaliseringen och företagskoncenttationen inombranschen. Svårighetemaför de mindre företag i fonograrabranschen viUca ger ut frärast svensk musikhar ökat . Även för de större internationella företagenhar konkurtensen hårdnat, vilket i sin tur ytterligare har försvårat vUlkorenför de mindre bolagen. Flera bolag har gått i konkurs eUer köpts in avintemationella storföretag. Det sista återstående störte fonogram-företaget isvensk ägo (Sonet) köptes upp av ett intemationellt företag. Delinnebär att i stort sett hela fonogramproduktionen och distributionen iSverige numera sköts av intemationeUa företag. Detta är en drastisk förändringav ägandeförhållandena, eftersom ännu nästan hälften av densvenska fonogramverksamheten också sköttes av inhemska företag.Ägarförhållandena när det gäller fonogramproduktionen påverkar också ägandet avden delen av det musikaliska kulturarvet som avser rättigheter. I åtskiUiga faUbefinner sig nuraera förlagsrättighetema till svenslca musUcaliska verkutoralands. Även ora de fonogram som de svenska mindre företagen produceraroftast finns inom genrer där stora upplagor är sällsynta är det angeläget attdessa företag kan fortsätta verka pä marknaden, eftersora de oftast gerförettäde för svensk rausik och använder svenska artister. Sora framhållits ger Kulturtådets fördjupadeanslagsframställning inte tillräckligt underlag för att bedöma resultaten avde statiiga insatsema för fonogramsektora i stort. Verksamheten bör därför bliföreraål för en översyn som beaktar inte bara de statliga insatsema utansituationen på marknaden som helhet och i ett intemationeUt perspektiv. För den svenska musikhistoriska antologin har ökade produktionskosmader inneburit att serien inte koramer attkunna fullföljas under innevarande budgetär såsora fastslogs i det avtal soraslöts , ttots att antalet utgåvor i serien minskats i förhållande tillvad som planerats. 13 1992/93. beror till stor del på atten övergång till CD-formatet från vinylskivor ägt mm Prop. 1992/93-100 under seriens utgivningstid. Anslagettill en musikhistorisk fonogramantologi avser kosmader för en förlängning avavtalet med om utgivning av antologin med en år. Jagavser , i enlighet med bemyndigande, föreslåregeringen en sådan förlängning. Jag föreslår att Kulturtådets anslag förfonogramproduktion tUlförs ytterUgare I miljon kronor. Den bredare analys av fonogramområdet som jagnärant i det föregående bör kunna ge underlag för en raer långsiktig behandlingav fonograrastödet Enligt rain raening bör således inte något beslut om entteårig planeringsram fattas för fonograrastödet vid detta . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Stöd till fonogram och musikalier /94 anvisa ett reservationsanslag på . Dagspress och tal tidningar Prop. Ienlighet med regeringens direktiv har Presstödsnäranden läranat en fördjupadanslagsframställning för perioden /94-1995/96.1 det följande görs ensammanfatming av nämndens resultat- och framtidsanalyser för samtiiga former avdirekt presstöd. Nämndens resursanalyser redovisas under anslagen C 6-C 9. I ansluming till sin fördjupade anslagsframstäUninghar Presstödsnäranden lämnat en särskild rapport ora stöd till tidningar påandra språk än svenska. Med skrivelse har nämnden ävenläranat en särskild rapport ora behovet av regler för reduktion av stödbelopp isärskilda fall. (Jfr bet I989/90:KU31 s. I4f och prop, 1990/91:100 bU. Dennya stödordning som infördes efter beslut (prop.1989/90:78, bet. I989/90:KU3I, rskr. 1989/90:302) innebär an det direktapresstödet renodlats till att omfalta tte stödformer: driftsstöd, utvecklingsstödoch distributionsstöd. För /93 har följande anslag anvisats: Utvecklingsstödtill dagspressen Täckande av förluster vid statiig kreditgarantilUl dagspressen 1 (XX) kr DistiibutionsstödtiU dagspressen 75 000 (XX) kr Formemaför det staUiga stödet till dagspressen har förändrats, men det övergripandemålet för den statiiga presspolitiken har varit attåstadkomraa mångfald, valfrihet och konkurrens i informations- ochåsiktbildningen. Nämnden anser att statens direkta stöd tilldagspressen, tillsamraans raed indirekt stöd i förra av t.ex. befrielse från mervärdesskatt hejdade den våg av tidningsnedläggelser som drog fram över landet under årtiondena efter . Därigenom kunde mångfalden upprätthållas, raen på en lägre nivå. De ryramer flera exempel på nedläggningar säväl som nyetableringar av dagstidningar. Mångfalden består säledes, men för många tidningsföretag är den ekonomiska gmndvalen trots ett omfattande presstöd mycket bräcklig. Det inbördes sambandet upplageutveckling - annonsintäkter - resultat är fortfarande giltigt och klyftan mellan första- och andratidningar har i den rådande lågkonjunkturen vidgats ytterUgare. Detnya driftsstödet som infördes innebär bl.a. att stödet till ""■ 1- hög- ochmedelfrekventa dagstidningar baseras på upplaga och utgivningsfrekvens istället för som tidigare på pappersförbrukning och utgivningsfrekvens. Sararaanlagt 76 dagstidningar har erhåUitdriftsstöd . Sedan driftsstödet infördes har tvåendagstidningar och en femdagarstidning med stöd lagts ned. har fått driftsstöd . Regleraa för allmänt driftsstöd tUl hög- ochmedelfrekventa tidningar innebär att en stödberättigad tidnings hushållstäckningpå utgivningsorten fär vara högst . Nämnden anser att 40-procentgränsenfortfarande återspeglar de ekonoraiska fömtsätmingama på dagspressmarknaden påett kortekt sätt Detnya och mer flexibla utvecklingsstödet infördes den 1 juU 1990 för artstimulera stmkturtationaliseringar hos tidningsföretagen. Det skall ske genominvesteringar i förpressledet av produktionen och genom samverkansprojektmellan olika tidningar. Syftet har varit art rainska tidningsföretagens kostnaderoch att minska andratidningamas beroende av driftsstöd. Totalt har nämnden disponerat 108,4 miljoner kronorför utvecklingsstöd . juU1990-oktober 1992 har nämnden fattat beslut om utvecklingsstöd till 65 dagstidningarpå totalt 98,5 miljoner Icronor. Därav har flertalet tidningar, som i flerafall saraverkar, bevUjats stöd till förpressinvesteringar, två tidningar harbeviljats stöd för samverkan genom legotryck, tvä tidningar för gemensaminvestering i ny tryckpress, och sex tidningar för övriga investeringar.Dessutom har medel inom ramen för utvecklingsstödet utbetalats som enengångsinsats för utveckling av UtbUdning i tidningsledning vid universiteteti . De första utbetalningama av utvecklingsstöd lilltidningsföretagen gjordes . Mot bakgmnd av den korta lid som förflutitsedan dess, anser nämnden inte all den kan göra nägon beräkning av stödetseffekt pä tidningamas ekonomi. Nämnden begär kontinuerligt in uppgifter frän deföretag sora erhåUit utveckUngsstöd och koraraer art sammanställa uppgiftemaför att analysera stödets effekter. Detnya distributionsstödet sora infördes innebar att antaletrabatmivåer ökades från tre till fyra och att öresbeloppen pä varje nivå höjdes.Syftet med förändringaraa var att säkra en fortsatt samordnad tidningsdistribution.Den 1 juli 1992 sänktes stödbeloppen raed (jfr prop. 1991/92:100 bil. 12,bet 1991/92:KU27, rskr. 1991/92:197). En grundläggande princip fördistributionsstödet är att lika pris skall debiteras av distti-butionsföretagetför aUa tidningar som bärs ut inom sarama omräde. Nämndensresultatanalys visar att distributionsstödet fyller sin uppgift Prop.1992/93-100 mycket väl. Den långtgående samordning som vuxit fram har ävenraedfört gjj 12 samhäUsekonoraiska vinster. Det faktura att stödets andel avdisuibutionskosmadema har minskat raedför påfrestningar för systeraet.