prop · GG03137 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93:137 om gränsdragningen mellan handelsbolag och Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås en ändrad,gränsdragning mellan handelsbolag och enklabolag. Den nya gränsdragningen innebär att ett handelsbolag uppkommer förstgenom registrering i handelsregistret och att näringsverksamhet kan utövasäven i ett enkelt bolag. Dennya lagstiftningen föreslås träda i kraft . r, ,£..., Prop. Lag om ändring i lagen (1980:1102) om handelsbolag Härigenom föreskrivs att I Icap. 1 och 3 §§ lagen(1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag sl<.all ha följande lydelse. Nuvarande lydebe Föreslagen lydebe Ett handelsbolag föreligger, om Ett handelsbolagföreligger, om två eller flera har avtalat att ge- två eller flera har avtalat att ge mensamt utöva näringsverksam- mensamt utöva näringsverksam het i bolag. het i bolag och bolaget har förtsin Första stycket gäller inte i fråga om verksamhet sommedför skyldighet att föra räkenskaper enligt jordbruksbokföringslagen(1979:141). Bestämmelser om firma för handelsbolag finns i firmalagen(1974: 156) och handelsregisterlagen (1974:157). Elt enkelt bolag föreligger, om två eller flera haravtalat att utöva verksamhet i bolag utan att handelsbolag föreligger enligt I §. Eu enkelt bolag blir ett handebbolag, om bolaget förs ini handebregbtret. 1.Denna lagträder i kraft . 2.Förhandelsbolag och enkla bolag som har bildats enligt äldre lag gäller den nyalagen med det undantag som följer av punkten 3. 3.Förhandelsbolag som har bildats före gäller 1 kap. 1 § i sinäldre lydelse till utgången av . Om ett sådant bolag vid utgången av1995 inte har förts in i handelsregistret är bolaget upplöst. Lag om ändringi handelsregisterlagen (1974:157) Härigenom föreskrivs att 2 § handelsregisterlagen(1974:157) skall ha följande lydelse. / handebregbterinföres enskild näringsidkare och handebbolag samt ideell förening eller stiftebesom idkar näring. Handebbolag skall söka registrering, innan bolaget börjarsin verksamhet. Detsamma gäller enskild näringsidkare, ideell förening ochstiftelse som skulle ha varit bokföringsskyldig enligt bokföringslagen(1929:117), om denna gällt även efter utgången av . Enkeh bolag får införas i handebregbter i den ordning somföreskrives för handebbolag. Vad i denna lag sägs om handebbolag gäller även ifråga om sålunda registrerat enkelt bolag. I handebregbtret förs in 1. enskild näringsidkare, 2. handebbolag, 3.ideellförening eller stiftebe som utövar näringsverksamhet, och 4.bolagsmäni enkla bolag, om näringsverksamhet utövas i bolaget. En enskild näringsidkare, ideell förening eller stiftelsesom skulle ha varit bokföringsskyldig enligt bokföringslagen (1929:117), omdenna gällt även efter utgången av , skall söka regbtrering innanverksamheten börjar. Detsamma gäller bolagsmännen i eu enkelt bolag, om denverksamhet som skall utövas i bolaget skulle ha medfört sådan bokföringsskyldighet. Bestämmebernai denna lag om enskild näringsidkare skall tillämpas på de bolagsmän i ettenkelt bolag som förs in i handebregistret, dock med följande undantag: 1.Någonfirma skall inte registreras för verksamheten. 2.Bolagsmännenskall regbtreras under sina namn. Denna lag träder i kraft . Senaste lydelse 1976:128. 1' 1992/93. Utdrag ur protokoll vid regerings-sammanträde den 4februari 1993 Närvarande: statsrådet . , ordförande, ochstatsråden , lohansson, , , , , ,, , , , , , , P. , Proposition om gränsdragningen mellan handelsbolag ochenkla bolag I den inom upprättade promemorian Enmanshandelsbolag(dnr 89-2816) föreslås dels en ändrad gränsdragning mellan handelsbolag och enklabolag och dels att en fysisk person ensam skall kunna bilda ett handelsbolag.Promemorian har remissbehandlats. Till protokollet i detta ärende bör fogas delspromemorians huvudsakliga innehåll som bilaga 1, dels lagförslagen ipromemorian som bilaga 2, dels en förteckning över remissinstanserna som bilaga3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr 89-2816). Under ärendets beredning i harkontakt hållits med företrädare för de danska, finländska, isländska och norskajustitiedepartementen samt det danskii industridepartementet. Regeringen beslutade att inhämtalagrådets yttrande över lagförslagen. De till lagrådet överlämnade förslagenframgår av bilaga 4. Lagrådet, som yttrade sig över de remitterade förslagenden , lämnade förslagen utan erinran. Lagrådets yttrande börfogas till protokollet i detta ärende som bilaga 5. Vissa redaktionella jämkningarhar gjorts i ett av de remitterade lagförslagen. I det följande behandlas frågorna om gränsdragningenmellan handelsbolag och enkla bolag (avsnitt 2.1), registrering i samband meddet enkla bolaget (avsnitt 2.2), det enkla bolaget och redovisninf;slagstiftningen(avsnitt 2.3), enmanshandelsbolag (avsnitt 2.4), ikraftträdande (avsnitt 2.5),och övergångsbestämmelser (avsnitt 2.6). De enskilda lagbestämmelserna kommenteras ispecialmotiveringen (avsnitt 4). 2.1 Gränsdragningen mellan handelsbolag och enkla bolag Mitt förslag: Ett handelsbolag uppkommer först genom attbolaget förs in i handelsregistret. Näringsverksamhet far utövas även i ettenkelt bolag. Promemorians förslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna har ihuvudsak tillstyrkt eller lämnat promemorians förslag utan erinran. Bakgrunden till mitt förslag: Regler om handelsbolag ochenkla bolag finns i lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag (HBL) somträdde i kraft . Genom den upphävdes lagen (1895:64 s.I) omhandelsbolag och enkla bolag. Handelsbolaget utmärks av att det är en juridisk person,vilket bl.a. innebär att bolagets borgenärer har företräde tillbolagsförmögenheten framför bolagsmännens privata borgenärer. Vidare ansvararbolagsmännen solidariskt för de förbindelser som ingås på bolagets vägnar. Det enkla bolaget däremot är inte någon juridisk person. 1det enkla bolaget svarar en bolagsman i princip endast för förpliktelser pågrund av avtal som han själv har deltagit i. I 2 § handelsregisterlagen (1974:157) föreskrivs att etthandelsbolag skall söka registrering innan bolaget börjar sin verksamhet.Registrering eller ansökan om sådan är dock inte någon förutsättning för attett handelsbolag skall anses föreligga. Enligt lag krävdes för att ett handelsbolagskulle föreligga, utöver bolagsavtalet, att bolaget hade gemensam firma och attbokföringsskyldighet skulle ha förelegat beträffande verksamheten enligt 1929års bokföringslag. Enligt huvudregeln i 1 kap. 1 § första stycket HBLföreligger ett handelsbolag, om två eller flera har avtalat att gemensamt utövanäringsverksamhet i bolag. Den nämnda handelsbolagsdefinitionen i HBL innebär bl.a.att ett handelsbolag föreligger så snart den verksamhet som bolagsmännen haravtalat att utöva gemensamt är att hänföra till näringsverksamhet. Det behöversåledes inte längre vara fråga om något av de slag av näringsverksamhet somräknas upp bokföringslag. Detta betyder en i förhållande till 1895års lag avsesvärd utvidgning av användningsområdet för handelsbolagen och en motsvarandeinskränkning för de enkla bolagen. Den nyssnämnda huvudregeln om vad som är handelsbolaggäller emellertid inte i fråga om verksamhet som medför skyldighet att föraräkenskaper enligt jordbruksbokföringslagen, 1979:141, (se 1 kap. 1 § andrastycket HBL). Detta innebär att om två eller flera fysiska personer ellerdödsbon har avtalat att i bolag utöva näringsverksamhet inom jord-eller skogsbruk så föreligger inte ett handelsbolag utan ett Prop. 1992/93:137enkelt bolag (se 1 kap. 3 § HBL). Särbehandlingen av jord- ochskogsbruk i förhållande till annan näring beror bl.a. på att den verksamhet som bedrivs på jordbruksfastighet i allmänhet är av mindreomfattning (se prop. 1979/80:143 s. 40) Eftersom HBL även gäller för bolag som har bildats enligtäldre rätt, innebär HBL:s bestämning av begreppet handelsbolag att vissa verksamhetersom har drivits som enkelt bolag omvandlas till handelsbolag. Lagstiftarenfann det dock skäligt att delägarna i ett näringsdrivande enkelt bolag gavs enviss övergångstid för att inrätta sig efter den nya ordningen. Enligt punkt 4 iövergångsbestämmelserna till HBL skulle således den nya jpänsdragningen emellanhandelsbolag och enkla bolag först efter utgången av gälla för bolagsom har bildats före HBL:s ikraftträdande. Denna övergångstid har senare förlängtsvid flera tillSllen och gäller nu till utgången av (se SFS 1992:1210). I sitt betänkande Staketmetod för beskattning avhandelsbolag (SOU 1986:44) föreslog företagskommitté atthandelsbolaget skulle behandlas som ett särskilt skattesubjekt. Dettaförutsatte enligt kommittén att full klarhet måste råda om när etthandelsbolag förelåg. Kommittén föreslog därför att ett handelsbolag skallanses föreligga först sedan bolaget har förts in i handelsregistret. För ensådan ordning kunde enligt kommittén starka skäl anföras även fråncivilrättslig synpunkt. Förutom att någon tveksamhet inte längre skulle råda omnär ett handelsbolag förelåg, innebär nämligen denna ordning att det blevmöjligt att driva näringsverksamhet i enkelt bolag. Det sistnämnda ansågkommittén vara av särskild betydelse vid jordbruksdrift och fiske samt vid uthyrningav lägenheter i samägda fastigheter. På de av företagskommittén anförda grunderna föreslog ävenutredningen om reformerad företagsbeskattning (se betänkandet Reformeradföretagsbeskattning, SOU 1989:34) att ett handelsbolag skall anses föreligga förstsedan bolaget har förts in i handelsregistret. De nämnda utredningarnas förslag har inte såvitt nu är ifråga lett till någon lagstiftning. 1 stället har utredningen om beskattning avenskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag i sitt betänkande Neutralföretagsbeskattning (SOU 1991:100) föreslagit nya regler om hur enskildanäringsidkare och delägare i handelsbolag skall beskattas. Dessa reglerförutsätter varken att handelsbolaget görs till skattesubjekt eller att någonny gräns dras mellan handelsbolag och enkla bolag. Skälen för mitt förslag: Den nuvarande gränsdragningenmellan handelsbolag och enkla bolag innebär i princip att varje bolagsavtal omatt utöva näringsverksamhet grundar ett handelsbolag. Denna gränsdragning kanenligt min mening med fog kritiseras på två olika grunder. För det första kan den nuvarande gränsdragningen i vissafall göra det svårt att dra en klar gränslinje mellan å ena sidan handelsbolag och å andra sidan enkla bolag och vissa konsortier (jfr prop. 1979/80:143 s. 39 f och bet. 1980/81 :LU4 s.7 f). Denna oklarhet kan medföra betydan- 6 Tveksamhet kan således uppkomma både hosbolags- männen och hos tredje man om i vilken rättslig form en vissverksam- Prop. En sådan tveksamhet kan leda till osäkerhet omvilka regler som är tillämpliga när det gäller företagets inrerättsförhållanden och ansvarigheten gentemot tredje man. Vidare finns det frånskatterättslig synpunkt ett starkt intresse av att det inte föreligger någonoklarhet om när ett handelsbolag är för handen, även om de skatterättsligareformförslag som ursprungligen åberopades till stöd för en ny gränsdragningfått minskad aktualitet. För det andra tillåter den nuvarande gränsdragningenmellan handelsbolag och enkla bolag endast att sådan näringsverksamhet sommedför skyldighet att föra räkenskaper enligt jordbruksbokföringslagen farutövas i enkelt bolag. Enligt min mening finns det emellertid ett behov av attkunna utöva även annan näringsverksamhet än jordbruk och skogsbruk i enkeltbolag. Ett exempel på sådan verksamhet är uthyrning av samägda fastigheter, därdet ofta både för fastighetsägarna och för tredje man torde framstå somverklighetsfrämmande att betrakta uthyrningsverksamheten som ett handelsbolag.Ett annat exempel gäller yrkesfisket. Ofta drivs en och samma fiskeverksamhetav två bolag, av vilka det ena sedan gammalt utgjort ett enkelt bolag (fiskelaget)och det andra ett partrederi (båtlaget) som äger och tillhandahåller båten. Ettfiskelag har ofta kort varaktighet eller består av en växlande personkrets. Bl.a.av dessa skäl torde på detta område det enkla bolaget med dess deladebetalningsansvar för bolagsmännen utgöra en lämplig företagsform (jfr skrivelsefrån i bilaga till prop. 1984/85:99). Enligt minuppfattning kan det inte uteslutas att det även på andra näringsområdenföreligger ett behov av det enkla bolaget som en alternativ företagsform. En regel om att ett handelsbolag uppkommer först då det påbolagsmännens begäran har förts in i handelsregistret tillgodoser enligt minmening önskemålet om en klar och entydig gränsdragning mellan handelsbolag ochenkla bolag. Regeln innebär också att det överlämnas till bolagsmännen attavgöra om en näringsverksamhet skall utövas i handelsbolag eller enkelt bolag.Därigenom blir det alltså möjligt att utöva näringsverksamhet i enkelt bolagäven i andra fall än då det är fråga om jordbruk eller skogsbruk. Det föreliggerdärför enligt min mening starka skäl av både civilrättslig och skatterättslignatur för den nu föreslagna gränsdragningen. En remissinstans har avstyrkt promemorians förslag främstpå den grunden att inträdet av bolagsmännens solidariska ansvar för bolagsskuldernai fråga om näringsdrivande verksamhet är så viktigt för tredje man, att dennarättsverkan inte bör vara beroende av att bolaget registreras. För egen del kanjag inte tillmäta denna synpunkt någon avgörande vikt. Till följd av den nu föreslagnahandelsbolagsdefinitionen kan nämligen tredje man alltid genomhandelsregistret skaffa sig säker kännedom om huruvida han har att göra med etthandelsbolag där bolagsmännen är solidariskt ansvariga eller med ett enkeltbolag där endast den eller de bolagsmän som ingår förbindelsen ansvarar för Vidare finns redan i gällande rätt (se 4 kap. 6 § HBL) 7 enbestämmelse om solidariskt ansvar för bolagsmännen i bl.a. sådana 1" 1992193. fall då envilseledande beteckning används som kan ge en medkontra-hent den felaktigaföreställningen att han avtalar med ett handelsbolag. Härtill kommer att detinte heller torde vara praktiskt möjligt att utövanäringsverksamhet i någon större skala i ett enkelt bolag. Frånvaron avrättssubjektivitet och solidariskt ansvar är nämligen ägnad att begränsakreditmöjligheterna för ett sådant bolag. Inte heller kan någon firmaregistreras för det enkla bolaget. Jag återkommer till detta i det följande(avsnitt 2.2). I de flesta fall av näringsverksamhet torde bolagsmännendärför, liksom , i eget intresse komma att välja handelsbolagsformenframför det enkla bolaget. 2.2 Registreringsfrågor i samband med det enkla bolaget Prop, 1992/93:137 Mitt förslag: Bolagsmännen i ett enkelt bolag har rätt attföras in i handelsregistret, om näringsverksamhet utövas i bolaget.Registreringsskyldighet för bolagsmännen föreligger, om näringsverksamhetenskulle ha medfört bokföringsskyldighet enligt bokföringslagen (1929:117) omdenna gällt även efter utgången av . Någon firma skall inte registrerasför näringsverksamheten. Promemorian: Promemorian innehåller inte något förslagangående registrering av enkla bolag eller av bolagsmännen i sådana bolag. Remissinstanserna: Enligt Hovrätten över ochBlekinge är det inkonsekvent att ett enkelt bolag till skillnad frånnäringsverksamhet av samma slag som drivs av t.ex. en enskild person inte skallvara underkastat registrering i handelsregistret. En tänkbar lösning är enligthovrätten att vid registrering i handelsregistret skilja på handelsbolag ochenkla bolag. Enligt Svenska Revisorsamfu:ndet SRS föreligger det ettbehov av firmaskydd för enkla bolag som driver näringsverksamhet. Skälen till mitt forslag: Enligt 2 § andra styckethandelsregisterlagen gäller registreringsskyldighet bl.a. för enskildanäringsidkare som skulle ha varit bokföringsskyldiga enligt 1929 årsbokföringslag om denna gällt efter utgången av 1976. (Sistnämnda lag upphördeatt gälla med utgången av sistnämnda år.) Grunden för registreringsskyldighetenär inte bara att näringslivet och allmänheten har intresse från informationssynpunktav att näringsidkare i största möjliga mån låter registrera sina företag, utanäven att en något så när fullständig företagsregistrering är av stor betydelseocl<.så från offentligrättsliga synpunkter (se prop. 1974:4 s. 193 och prop.1975:104 s. 144). Enligt min uppfattning är det otillfredsställande om ennäringsverksamhet, som skulle ha varit registreringsskyldig om den bedrevs aven enskild näringsidkare, undgår denna skyldighet enbart av det skälet attverksamheten utövas i enkelt bolag. Även i det fellet bör därför registreringsskyldighetinträda, om verksamheten skulle ha medfört bokföringsplikt enligt 1929 årsbokföringslag. Ett enkelt bolag utgör emellertid inget rättssubjekt utan är i princip endast ett obligationsrättsligt förhållandemellan bolags- Prop. 1992/93:137 männen (se 1 kap. 4 § HBL, jfr SOU 1978:67 s. 118 f och prop. 1979/80:143 s. 56). Registreringsskyldigheten bör därför enligt min uppfettning inte innebära att själva bolaget skallregistreras. I stället bör varje bolagsman registreras för sig. Intresset från bl.a. offentligrättslig synpunkt av enregistrering angående näringsverksamhet är mindre framträdande när det gällertypiska småföretagare utan anställda (se prop. För sådanaenskilda näringsidkare och vissa andra näringsdrivande rättssubjekt som inteskulle ha varit bokföringsskyldiga enligt bokföringslag föreliggerdärför enligt handelsregisterlagen ingen registreringsplikt utan endast en rätttill registrering. Grunden för denna rätt är främst att varje näringsidkareskall ha möjlighet att få sin firma skyddad genom registrering (se prop. Som jag strax skall återkomma till anser jag att firma inte bör kunnaregistreras för det enkla bolaget. Det kan dock inte uteslutas att en bolagsman i ettnäringsdrivande enkelt bolag av andra skäl än som nämnts kan önskaregistrering, även om näringsverksamheten inte skulle ha varit bokföringspliktigenligt lag. Från allmän synpunkt möter det enligt min mening intenågot hinder mot en sådan ordning. Den ordningen skulle bl.a. medföra att redanregistrerade bolagsmän inte behöver avföras ur registret endast av det skäletatt verksamheten inte längre har sådan omfattning som krävdes förbokföringsplikt enligt lag. Jag anser således att en bolagsman i ettenkelt bolag bör ha rätt till registrering i handelsregistret under sammaförutsättningar som bl.a. enskilda näringsidkare. Enligt 1 § firmalagen (1974:156) är firma den benämningunder vilken näringsidkare driver sin verksamhet. Med näringsidkare avses varoch en som yrkesmässigt driver verksamhet av ekonomisk art, både fysiska ochjuridiska personer (se t.ex. prop. (se t.ex. NJA11 1895 s. 49) gäller att ett enkelt bolag inte kan ha någon firma (jfr 4 kap.5 och 6 §§ HBL). Bakgrunden till detta är att det enkla bolaget inte är enjuridisk person och alltså inte kan ha någon egen förmögenhet, rättigheter ellerskyldigheter som skall sammanhållas genom en firma. Något påtagligt praktisktbehov av alt ändra denna ordning har inte påvisats. Förekomsten av en firmaskulle vidare enligt min mening kunna ge sken av att det enkla bolaget är ettsärskilt rättssubjekt. Vid en samlad bedömning kan jag därför inte finna attdet nu bör öppnas möjlighet att registrera firma för det enkla bolaget. 2.3 Det enkla bolaget och redovisningslagstiftningen Den nu föreslagna möjligheten att utöva näringsverksamheti enkelt bolagaktualiserar frågan om redovisningslagstiftningens tillämplighet i sådana fellG 1 § bokföringslagen, 1976:125). Frågan har inte berörts ipromemorian eller av remissinstanserna. 1991:07) har emellertid i uppdrag att göra en allmän översyn av redovisningslagstiftningenoch bör enligt sina direktiv slutföra utredningsuppdraget före den 1 december1993. I avvaktan på resultatet av kommitténs arbete och då min avsikt är attden nya gränsdragningen mellan handelsbolag och enkla bolag skall börja gällaförst , avstår jag från att nu ta upp redovisningsfrågan tillnärmare behandling. Mitt ställningstagande: Det införs inte någon möjlighetför en person att ensam bilda ett handelsbolag. Promemorians förslag: En fysisk person får möjlighet attensam bilda ett handelsbolag. Remissinstanserna: Promemorians förslag har fått ettblandat mottagande under remissbehandlingen. Bakgrunden till mitt ställningstagande: HBL medger inteatt ett handelsbolag bildas av en ensam fysisk eller juridisk person. Däremottillåter HBL att en enda person efter bildandet förvärvar alla andelarna ibolaget. 1 syfte att begränsa möjligheten att arbeta med enmanshandelsbolagföreskrivs dock i 2 kap. 28 § HBL att ett handelsbolag i vilket antaletbolagsmän har gått ned till en skall, när detta förhållande har bestått , anses ha trätt i likvidation om så inte har skett tidigare. 1 det tidigare nämnda betäntLandet SOU 1989:34presenterade utredningen om reformerad företagsbeskattning bl.a. tvåalternativa förslag till beskattning av egenföretagare som båda skulle ge egenföretagamasamma skattemässiga reserveringsmöjligheter som föreslogs föraktiebolag. Det ena av dessa alternativ förutsatte att möjlighet skapades fören fysisk person att ensam bilda ett handelsbolag. Mot denna bakgrund harfrågan om bildandet av sådana handelsbolag analyserats närmare ur civilräti.sligsynvinkel i den inom upprättade promemorian Enmanshandelsbolag. Som tidigare nämnts har därefter utredningen ombeskattning av enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag i sittbetänkande SOU 1991:100 föreslagit nya regler om bl.a. hur enskilda näringsidkareskall beskattas. Dessa förslag kräver emellertid inte för sitt genomförandeatt det skapas möjlighet för en person att ensam bilda ett handelsbolag. Grunden för mitt ställningstagande: Med hänsyn tillförslagen i betänkandet SOU 1991:100 och det positiva bemötande som dessaförslag fått under remissbehandlingen av betänkandet finns det enligt minmening inte längre någon anledning att av skatterättsliga skäl införa enmöjlighet för en fysisk person att ensam bilda ett handelsbolag. Vidare hardet varken i promemorian eller av remissinstanserna gjorts gällande att någraavgörande civilrättsliga skäl talar för ett införande av denna möjlighet. Inteheller jag anser att några sådana skal föreligger. I stället skulle enligt min uppfettninggodtagandet av handelsbolag med en enda delägare såsom en normalföreteelse vara ägnat att öka riskerna för godtyckliga förmögenhetsöverföringarmellan olika rättssubjekt (jfr SOU 1978:67 s. 104). Jag anser alltså inte att det finns tillräckliga skäl attändra den nuvarande begränsningen i HBL av möjligheterna att arbeta med enmanshandelsbolag. Den nu föreslagna gränsdragningen mellan handelsbolag ochenkla bolag innebär att ett handelsbolag uppkommer först genom registreringen.Det är därför givetvis angeläget att ärenden om sådan registrering handläggssnabbt. Goda förutsättningar för detta har skapats genom den av nyligenantagna lagstiftningen om ändrad handels-och föreningsregistrering (se prop.1992/93:27, bet. 1992/93:LU10, rskr. 1992/93:75, SFS 1992:1448-1459).Sistnämnda lagstiftning innebär att ansvaret för handels- och föreningsregistrenförs över från länsstyrelserna till (). De olika länens register skall vara överförda till PRVsenast . Som jag tidigare nämnt (se avsnitt 2.1) innebärvidare nu gällande övergångsbestämmelser till HBL att frågan om ett bolag somhar bildats enligt äldre lag är att betrakta som ett handelsbolag eller ettenkelt bolag intill utgången av sistnämnda år skall bedömas enligt lagom handelsbolag och enkla bolag. Den nu föreslagna lagstiftningen bör därför lämpligenträda i kraft den . De föreslagna lagändringarna torde inte medföra någrakostnader för det allmänna. Mitt förslag: De nya reglerna om gränsdragningen mellanhandelsbolag och enkla bolag skall gälla även för bolag som har bildats föreden . För ett handelsbolag som har bildats enligt äldre rättgäller dock de äldre gränsdragningsreglerna så länge bolaget är oregistrerat.Om ett sådant bolag ännu vid utgången av är oregistrerat, skall det dåanses upplöst.