prop · GG03170 · 1992-12-31 00:00:00 — Tjänstestrukturen inom del odonlologiska områdei En särskild utredare har överlämnat en rapport med förslagtill ny tjänsteorganisation inom odontologisk fakultet. harförslagen införts i den nya högskoleförordning som träder i kraft Prop.1992/93:170 . Förändringarna innebär att tjänsteorganisationenan- Avsnitt 8 passas till vad som gäller för universitets- ochhögskoleväsendet i övrigt. 1 den nya ordningen avskaffas tjänstetyperna lärare iodontologiskt ämne med klinisk anknytning och assistenttandläkare. Ifortsättningen skall i stället tjänsterna som högskolelektor ochhögskoleadjunkt användas också vid odontologisk fakultet. Tjänst som professor eller lektor får förenas med Ijänsiför specialistutbildad tandläkare vid sjukvårdsenhet som är upplåten förodontologisk utbildning och forskning. Till en sådan förenad ijänsi får utsesendasl den som är behörig lill båda tjänsterna. Arbetstidens fördelning mellan olika uppgifter för olikatjänstekategorier avgörs genom lokala beslut. Ijänstgöringens längd skallregleras i arbetstidsavtal. Ändringarna innebär även alt tjänstetypen kliniskassistent kommer att kunna användas vid odontologisk fakultet. Denna tjänstetypinrättades 1990 och var då avsedd för utbildning och forskning inom medicinskfakultet. Avsikten var att tjänsten skulle finnas under de närmaste fem åren.En utvärdering borde läggas till grund för beslut om huruvida denna typ avtjänst därefter skulle få finnas kvar (prop. 1989/90:90 avsnitt 17, bet.1989/90:UbU25, rskr. Professurer för konstnärlig verksamhet Enligt den nya högskoleförordningen kan innehavare avprofessurer som är förenade med konstnärligt utvecklingsarbete förordnas lillsvidare. Delta är en förändring gentemot lidigare. Möjligheten all tidsbegränsaförordnandena kvarstår dock. I de fall tidsbegränsade förordnanden används, fårde förnyas utan att tjänsten kungörs ledig. Ett tidsbegränsat förordnande fårges för sammanlagt högst . Syfiet med förändringen är i första hand alt förbättraförutsättningarna för dessa professorer att bedriva etl långsiktigtkonstnärligt utveck-lingarbele. Förändringen innebär även all de berörda högskolorna gesvalfrihet att anpassa professorsljänsterna efter vad som anses bäst inom olikaämnen. Högskolor med konstnärlig utbildning kan naturligtvisliksom andra högskoleenheter knyta till sig adjungerade professorer ochgästlärare. Denna möjlighet kan användas bl.a. för att främja den konslnärligaförnyelsen. Del bör understrykas alt den valfrihet för högskolorna somnu införs också innebär att eventuella kostnader för framlidaspecialarrangemang för professorer som anställs på tidsbegränsade förordnandenhelt skall bäras av den berörda högskolan. Avgångsvederlag kan inte påräknasfrån regeringen. Nuvarande innehavare av konstnärliga professurer som harförordnais av regeringen kan dock i enlighet med vad som lidigare angivilserbju dasavgångsvederlag för att underlätta återgången till egen konstnärlig verksamhet. Prop.1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep. All främja jämställdheten är en fråga om kvalitet. Som eltled i strävandena att höja kvaliteten i svensk utbildning och forskning måslesåväl kvinnors som mäns begåvningar och erfarenheter tas till vara fulll ut.Men del är naturligtvis också en fråga om rättvisa. Högskolelagen stadgar attjämställdhet mellan kvinnor och män alllid skall iakttas i universitetens ochhögskolornas verksamhet. I det föregående har under avsnittet om forskarutbildninguppgifter redovisats om utvecklingen beträffande bl.a. rekrytering ochexamination. Andelen kvinnor bland de nyexaminerade doktorerna ökadefrån lill . steg andelenkvinnor bland de nyantagna forskarstuderande från till . Kvinnorna ärsålunda fortfarande i klar minoritet totalt sett, även om det finns storaskillnader mellan fakulteterna. Kvinnornas andel bland de nydispulerade har ökat vid allafakulteter utom teologisk och juridisk. Den mest markanta ökningen har skettinom medicinsk fakultet. Där utgjorde de kvinnliga doktoranderna av denyantagna /92 och svarade för en tredjedel av doktorsexaminasamma år. Inom teknisk fakultet har kvinnornas andel bland de nyantagna nästanfördubblats och uppgick /92 lill . Kvinnornas andelav avlagda doktorsexamina vid teknisk fakultet /92 var . Kvinnornas andelar inom forskarutbildningen vid de olikafakulteterna avspeglar deras andelar inom den grundläggande högskoleutbildningenpå respeklive område. Andelen i forskarutbildningen är dock genomgående någollägre. Fördelningen mellan kvinnor och män bland universitets-och högskolelärarna har ändrais ytterst litet . Under perioden1987-1991 har andelen kvinnor bland forskarassistenterna legat något över 20 %.Under samma tid har kvinnornas andel bland dem som avlagt doktorsexamen ökatfrån till . Inom tjänstekategorin högskoleadjunkt har andelen kvinnorvarit . Bland högskolelektorerna har andelen kvinnor stigit från 17till . Andelen kvinnliga professorer ligger på en fortsatt synnerligen lågnivå; en ökning från kan noteras för denna grupp under perioden1987-1991. I anslagsframställningarna har universitet och högskolorlämnat redovisningar av sina jämslälldhelsakiiviteter och sitt arbete med attfå fram planer i enlighet med jämstäUdhetslagen. Där framgår bl.a. allflertalet enheter nu har jämställdhetshandläggare och att man på flera hålldessutom har jämställdhetskommittéer. I handledarseminarier uppmärksammasbl.a. Kartläggningar av löneutvecklingen för kvinnor och mänpågår eller planeras på flera håll. i redovisarinsatser för att få en jämnare könsfördelning bland lärarna. hardels utfärdat riktlinjer för tjänsteförslagsnämndernas och fakultetsnämndernasarbete med tillsättning av lärartjänster, dels meddelat föreskrifter om hurjämställdhetsaspekten i dessa sammanhang mera konkret skall beaktas. Del finnskurser och nätverk för kvinnor, bl.a. som resultat av arbete netllagl av deolika centra/fora för kvinnoforskning. Centra/fora för kvinnoforskning har i engemensam anslagsframställning redovitat sin verksamhet ochframfört förslag för nästa budgetperiod. På uppdrag av regeringen har ()utrett frågan om hur kvinnoforskning med inriktning på naturvetenskap ochteknik bör stödjas. FRN har 1992 avlämnat rapporten , teknik ochnaturvetenskap. Chefen för tillsatte i juni 1992en arbetsgrupp, den s.k. JAST-gruppen rned uppgift all lämna förslag tillåtgärder som förbättrar jämställdheten inom högre utbildningoch forskning. Arbetsgruppen har lämnat en första rapport (Ds1992:119). Rapporten redovisas i prop. 1992/93:169 om högre utbildning. Prop.1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep. Regeringens strävan är att främja både bredd och kvaliteti den svenska forskningen. Därför måste alla begåvningar tas till vara och geschansen att utvecklas. En stor outnyttjad begåvningsresurs finns bland kvinnorna.Det nuvarande mönstret, där kvinnornas kapacitet utnyttjas allt mindre ju högreman kommer i utbildningsväsendet, måsle brytas. Detta bliren viktig ulmaning för universitet och högskolor när de i framlidensjälvsländigl skall forma sin profil och åstadkomma högsta möjliga kvalitet iverksamheten, lör att det skall lyckas krävs ett målmedvetet, långsiktigtarbete. en extra stimulans i detla arbete presenterar regeringen etltiopunktsprogram, som redovisas avslutningsvis i detla avsnitt. Av de siffror som redovisats tidigare framgår att inomforskarutbildningen sker en långsam men stadig ökning av andelen kvinnor. nuvarande takt kommer det dock alt dröja långl in i nästasekel, innan balans mellan kvinnor och män har uppnåtts. Inte minst med tanke påmålel om en fördubbling av antalet avlagda doktorsexamina är delangeläget alt universitet och högskolor intensifierar rekryteringen av kvinnorpå alla nivåer och även all handledarna lägger vikt vid att kvinnliga ochmanliga doktorander stöds i samma utsträckning. Männen är fortfarande i klar majoritet bland universitets-och högskolelärarna. Detta kan till viss del förklaras av alt många av denuvarande ijänsteinnehavarna rekryterades , då antaletkvinnor behöriga till universitetslärartjänst var mer begränsat. Nyrekryteringenunder senare år, när tillgången på kompetenta kvinnliga kandidater tilltjänsterna stigit, har varit mindre omfattande. När pensionsavgångarna Ökar ibörjan av 2000-ialel är förutsättningarna goda för att öka andelen kvinnor. Även om det långsiktiga perspektivet sålunda är gynnsamt,och även om en förändring av könssammansättningen bland universitets- ochhögskolelärarna oundgängligen är en långsam process, krävs särskilda insatser inuläget. Kvaliteten i verksamheten kan stärkas genom att man tarlill vara kvinnornas erfarenheter och begåvningar fullt ut. Det gäller attskapa en god cirkel, där ett ökal antal kvinnliga lärare fungerar som förebilderoch handledare och stimulerar fler unga kvinnor att fortsätta frångrundutbildningen till doktorändstudier och att vilja satsa på enforskarkarriär. JämstäUdhetslagen gäller för universitet och högskolorlikaväl som för samhället i övrigt. Vid alla tjänstetillsättningar - alltifråndoktorandljänster till professurer - åligger det universitet och högskolor attiaktta denna lag. En viktig åtgärd som universitet och högskolor kan företa idella sammanhang är all kritiskt pröva om praxis när det gäller meritvärderingi realiteten är helt könsneutral och vid behov utfärda riktlinjer i detlaavseende för tjänsteförslagsnämndernas och fakultetsnämndernas arbete. Etl annat centralt arbetsfält i jämställdhelssammanhang ärlönebildningen. Det framgår av flera anslagsframställningar alt man är medvetenom detla och är i färd med eller planerar kartläggningar av eventuellalöneskillnader mellan kvinnor och män. Med utgångspunkt i lönestatistik för högskolelärare 1991som publicerats av () kan konstaterasatt kvinnor generellt har lägre lön än män på alla nivåer utom doktorandtjänster.Lika lön skall enligt jämställdhetslagen utgå för lika och likvärdigt arbete.Del är angeläget att universitet och högskolor arbetsgivare aktivt verkar föralt utjämna och förhindra löneskillnader som direkt eller indirekt kan bero påde anställdas kön. Flertalet kvinnliga högskolelärare finns bland de läraresom saknar doktorsexamen. Detta innebär alt den kraftfulla satsning somregeringen gjort för att ge möjlighet för icke disputerade lärare attdok- Prop.1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep. 1 samL Nr 170 torera(prop. 1992/93:42 om förstärkning av den grundläggande högsko- Prop.1992/93:170 kommer att ha positiv betydelse för jämställdhe- Avsnitt 8 Fora för kvinnliga forskare Fora för kvinnliga forskare har anvisats medel underUtbildningsdepartementets huvudtitel sedan budgetårel 1978/79. Dessacentra/fora fungerar som nätverk för de kvinnliga forskarna. Vid samtligacentra finns numera någon tjänst på forskarnivå inrättad. De olika former av utåtriktad verksamhet ochnätverksarbete som centra bedriver är av stor betydelse för rekrytering avkvinnor lill forskarstudier och forskning samt för att förbättraarbetsvillkoren för kvinnliga forskare och forskarstuderande. Detta arbete börutvecklas ytterligare. Fora är också av stort värde för kvinno- ochjämställdhetsforskningens fortsatta utveckling. Könsperspektivet är fortfarandedåligt beaktat inom många discipliner och kvinnoforskare möter ofta ointresseeller motstånd. Särskilt stöd bör mot denna bakgrund också avsättas för fora för kvinnliga forskare. Medel fördetta ändamål beräknas i det följande. Med utgångspunkt i de förslag som lagts fram i de lidigarenämnda rapporterna från FRN och JÄST-gruppen föreslår regeringen alt totalt 9miljoner kronor avsätts för ett program som i.korthet kan beskrivas på följandesäll. 1)Rådet förgrundläggande högskoleutbildning anvisas undertreårsperioden för insatser i syfte att främja jämställdheten. Insatserna börprimärt vara inriktade på studenterna. Förslag redovisas i prop. 1992/93:169om högre utbildning. 2)För särskildaåtgärder i syfte att främja jämställdheten vid universitet och högskoloravsätts . Medlen fördelas medul|>ångspunki i förslag som inhämtas från universiteten och högskolorna. Universitet och högskolor är enligt jämställdhetslagen(1991:433) skyldiga att upprätta årliga planer med konkreta åtgärder. Detföreslagna beloppet är avsett som ett extra stimulansbidrag till universitetoch högskolor i detla arbete- Särskilt angeläget är del att främja åtgärdersom leder till en ökad andel kvinnor bland universitets- och högskolelärarna.Inte minsl gäller detta forskarassistenttjänsterna, eftersom dessa tjänsterofta ger grunden till fortsalt forskarkarriär inom universitet och högskolor. 3) projektmedel för kvinno- ochjämställd hetsforskning fördubblas. Detta ger bl.a. utrymme för ökat stöd till verksamhet på områdena teknik och naturvetenskap.Förstärkningen finansieras genom omprioriteringar inom FRN:s anslag. 4)Anslaget tillHögskolan i ökas med för forskning och forskarutbildninginom områdei genus och teknik. Högskolan erbjuder en god miljö förgränsöverskridande forskning inom detta område. 5)Engästprofessur i kvinnoforskning med inriktning på naturvetenskap inrättas vidFRN. Professuren finansieras genom omprioriteringar inom FRN:s anslag. 6)Elt nationelltjämställdhetspris om instiftas och tilldelas en institutioneller fakultet som gjort betydelsefulla insatser för jämställdheten. Priset kant.ex utgå till en institution/fakultet som uppvisar positiva förändringar medavseende på underrepresenterat kön inom utbildning och examination eller blandlärare. 7)Återståendeutbildningsbidrag omvandlas till doktorandtjänster. Genom de sociala förmåner,som är förenade med innehav av tjänst, är förändringen av betydelse också förjämställdheten. 8)Vissariktlinjer ges för den närmare fördelningen av studiefinansieringen i syfteatt prioritera områden med slora inslag av kvinnliga sluderande. Inom ramenför anslagen till medicinsk respektive samhällsvetenskaplig fakultet börsålunda en viss del av resurserna för studiefinansieringen avsättas till vård-och undervisningsområdena. Vidare skall särskilda slimulansinsalser göras för kvinnligadoktorander vid teknisk fakultet inom ramen för forskarulbildningsprogram isamverkan med näringslivet. 9)En samladutvärdering skall göras av de projekt som bedrivits inomuniversitet och högskolor med sikte på ökad jämställdhet. 10) För att samla in erfarenheter, synpunkter och idéeroch stimulera det i punkt 2 nämnda programarbetet kommer chefen för departementet all hålla elt seminarium med landets kvinnli ga professorer och andra kvinnor engagerade i vetenskapligt arbete. Jämställdhetsaspeklen kommer också att beaktas i detpågående arbetet med förändringar avseende anslagssystemet för forskning ochforskarutbildning. Prop.1992/93:170 AvsniU 8 Utbildningsdep. 8.7 Forskningssamverkan näringsliv - universitet ochhögskolor har koncentrerat merparten av de statligaforskningsresurserna lill universitet och högskolor. hardärmed kunnat, säkras. En offensiv för att genom utbildning och forskningstärka näringslivels konkurrenskraft ger universitet och högskolor en viktigroll. Allt flerakunskapsområden är betydelsefulla för näringslivels utveckling och lillgång påkvalificerad arbetskraft. De tekniska högskolorna intar här en cenlral roll.Utbildning och forskning i ekonomi, medicin. naturvetenskap,språk, formgivning m.m. har en ofullständigt utnyttjad potential. industriella krishar gjort frågan om hur forskning och utveckling skall kunna ge svenskindustri ny växtkraft till en central forskningspoUtisk fråga. 1 ell anlalanslagsframställningar, studier och uppvaktningar har problembilden analyseratsoch en lång rad förslag framförts, huvudsakligen krav på resursförstärkningar. Det statsfinansiella lägetoch knappa resurser hos såväl företag som universitet, högskolor och institutgör det angelägel att pröva olika former för samverkan med utgångspunkt iföretags, universitets och högskolors intressen och förutsättningar. Pluralismoch egna initiativ från såväl enskilda förelag eller företagsgrupper som frånuniversitet och högskolor eftersträvas från regeringen. Det är vikligl attförelag och universitet och högskolor känner att samverkan lönar sigekonomiskt och intellektuellt. 1992/93:170 Avsnitt8 Utbildningsdep. Brbter i dageris system Strukturelltsett är den svenska, i vid mening industriellt, inriktade forskningen starktkoncentrerad till dels ett fåtal företag, dels tekniska högskolor ochuniversitet. I en internationell jämförelse har en blygsam andel av desamlade resurserna i fristående forskningsinstitut. Under avsnittetNäringsdepartementets verksamhetsområde tar regeringen upp frågan om enöversyn av industriforskningsinstituten. Översynen skall bl.a. innefattafrågan om utökad och förbättrad samverkan med universitet och högskolor. Inomdelar av näringslivet finns ringa kontakt med universitet och högskolor. Därfinns få akademiker och disputerade forskare. Det betyder att den avkastningSverige i sin helhet får av investeringarna i forskning är lägre än vad somborde vara möjligt. Regeringen har tidigare redovisat förslag lill enförstärkning och breddning av forskarutbildningen, bl.a. med särskild hänsyntiit näringslivets behov. Universitetenoch högskolorna saknar ofla tillräckliga incitament för att närma signäringslivet. Den inomvetenskapligt disciplinori-enterade organisationen kanhämma kontakter med företagens problemvärld och är svår all marknadsföra molföretagen. finns en rad exempel på områden där samverkan utvecklatsmycket långt till ömsesidigt utbyte för universitet och högskolor å ena sidanoch förelag å den andra. Om samverkan mellan näringsliv och universitet och högskolorkunde stärkas skulle den forskning som utförs med finansiering viafakultetsanslag eller med medel från forskningsråd kunna få en ökad betydelseför näringslivet. Ett ökat antal doktorander och disputerade forskare iföretagen skulle avsevärt förbättra förutsättningarna för samverkan. Det ärangelägel att potentialen för uppdragsforskning inom universitet och högskolorkan utnyttjas fullt ul. Produktidéer och forskningsrön måste på ett effektivtsätt kunna föras vidare från universitet och högskolor ut i kommersiell ochteknisk-industriell tillämpning. I fleraanalyser har uppmärksammats att infrastrukturen kring universitet ochhögskolor är bristfällig i dessa avseenden. Brist på mäklare mellan forskareoch näringsliv liksom brist på startkapital för forsk-ningsbaserade företag ochför uppdragsverksamhet har påpekats. Den interna organisationen vid universitetoch högskolor har också utpekats som ett hinder i detta sammanhang. Olikaformer har prövats för att vid universitet och högskolor främja samverkan meddet omgivande samhället, i första hand näringslivet. I en särskild utredning (1992:4) redovisasatt erfarenheterna av dessa är varierande men i huvudsak positiva. Varkenansvar eller resurser för utveckling av samverkan med näringslivet harhittills klart och tydligt lagts på universitet och högskolor. Tradition ochorganisation har verkat i motsatt riktning. Lokala initiativ har iblandlett till att oklarheter uppstått vad gäller ansvar och ekonomisk redovisning. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. Många förelag har, som lidigare nämnts, under 1980-taletdecentraliserat sin verksamhet lill mindre affärsenheter. Därmed harverksamheten kommit att styras mot alltmer kortsiktiga mål. Företagen harprioriterat produktutveckling och reducerat sina praktiska ochkompe-lensmässiga resurser för forskning. Slora delar av svensk industri haralltså ökat sill behov av forskningsresultat utifrån men reduceratsin förmåga att efterfråga och la till sig de rön från forskningsfronten somhögskolornas institutioner kan förmedla. Insatsernainom högre utbildning och forskning kommer endast till begränsad nytta om inteföretagen efterfrågar och tillgodogör sig utbudet från universitet ochhögskolor. Del bör ligga i förelagens intresse alt även analysera sina framtidakunskapsbehov och ge högskolorna incitament att inrikta sin forskning ochforskarutbildning mot områden av betydelse för företagens utveckling på längresikt. Universitetoch högskolor ges från väsentligt ökad frihet i förhållandetill regering och riksdag. Vidsträckta befogenheter rörande grundutbildning,forskning och forskarutbildning överlåts till universitet och högskolor.Syftet är all genom mångfald och konkurrens höja kvaliteten och stärkadynamiken i verksamheten. Eftersamma principer bör ansvaret för den absolut nödvändiga utvecklingen avsamverkan med näringslivet organiseras. Mot denna bakgrund bör universitetens och högskolornasmöjligheler alt bedriva samverkan med näringslivet utvecklas. Universitetoch högskolor har i viss utsträckning medverkat som blidare av stiftelser förforsknings- och utvecklingsverksamhet. Regeringen har senasi i årets finansplan redovisat sin synpå bolags-och stiftelsebildning. Som ett led i forskningspolitiken anser regeringen attbolagsbildningar kan vara ett värdefullt komplement till de samverkansformersom finns inom myndighetsformiens ram vid samarbete med exempelvisindustrin. Flödet av forskare mellan universitet och högskolor å ena sidan ochnäringslivet å den andra, kan därmed underlättas och stimuleras. En särskild organisationsform för verksamhelen, skild frånden juridiska personen staten, ger i sig bättre förutsättningar för en klarareoch tydlig ansvarsfördelning ekonomiskt, materiellt och juridiskt mellan denverksamhet som inriktas mot näringslivet, särskilt industrin, universitetensoch högskolornas traditionella huvuduppgifter. De regler som gäller föraktiebolag ger en lämplig organisatorisk ram för denna verksamhet. Det bör nufastslås att universitet och högskolor skall ha rätt att äga bolag förforskning. Det är angeläget alt formerna för bolagsbildning läggs fast och qttde krav som slaten i egenskap av ägare bör ställa vid förmögenhetsöverföringoch finansiering fastställs så att de främjar en sådan ändamålsenligansvarsfördelning. Regeringen bör ge ett slutgiltigt medgivande i varje enskiltfall. Regeringenayser mot denna bakgrund att ge i uppdrag alt lämna förslagtill vilka krav och rutiner som bör beaktas vid bolagsbildning för de ändamålsom nu beskrivits. Särskilt angeläget är att klargöra ansvarsfördelnningenmellan verksamheterna. Regeringen återkommer i det följande till frågan om delkapital som bör avsättas för aktiebolagen. Prop.1992/93:170 Avsnitt 8 Utbildningsdep. 8.8 Forskning vid de mindre och medelstora högskolorna I regeringens proposition 1992/93:1 om universitet ochhögskolor - frihet för kvalitet framhålls vikten av att universitet ochhögskolor främjar god kvalitet och profilerar sin verksamhet för all kunnakonkurrera om studenter och forskningsmedel. Viktigt i detla sammanhang är allkvalificerad forskning kan bedrivas vid alla universitet och högskolor, inklusivede mindre och medelstora högskolorna. Forskningen vid de mindre och medelstora högskolornafinansieras i huvudsak på tre sätt. För det första har forskarutbildade lärarevid dessa högskolor möjlighet alt få del av den s.k. rörliga resursen inomfakultetsanslagen. Den rörliga resursen är till för att bereda högskolelektoreroch högskoleadjunkter, som har avlagt doktorsexamen, liilfälle att bedrivaforskning. Vilka medel som skall avsättas som rörlig resurs beslutas avstyrelsen för det universitet eller den högskola till vilken fakulteten ärknuten. I sak bereds frågan om vilka lärare som skall få medel ur den rörligaresursen av respektive fakultetsnämnd. Fakulletsnämnderna har ansvar för attgod forskarutbildning och forskning bedrivs inom he la derasrespektive verksamhetsområde. För det andra finansieras en hel del forskningvid de mindre och medelstora högskolorna med externa medel från olikaanslagsbeviljande myndigheter, organisationer och företag. För det tredjeanvisas särskilda medel till forskningsstödjande åtgärder vid mindre ochmedelstora högskolor. Medlen för forskningsstödjande åtgärder går direkt tillrespektive högskola och avser bl.a. att underlätta för lärarna all ansöka omforskningsstöd och projektanslag hos forskningsråd och andra finansiärer. Urdessa medel kan också stöd ges för forskarutbildning av lärare.