prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Den huvudsakliga kunden är vattenkraftsindustrin.Miljösektorn är ett växande område där bl.a. beräkningar av vattenföringefterfrågas. Den oceanografiska verksamheten harunder ökat omsättningen från ca till 9 miljonerkronor. Nya marknader och produkter harutvecklats. Som exempel kan nämnas utredningar för dimensionering, projekteringoch byggnation av bl.a. dammar, broar och annan infrastruktur. redovisar i sitt årsbokslut för /92ett resultat efter extraordinära poster pä . Årsbokslutetär enligt uppfattning rättvisande. Mål och framtida inriktning Jag föreslär följande övergripande mäl och affärsidé förverksamheten som omfattar meteorologi, hydrologi och oceanografi: skall till lägsta möjliga kostnad produceraplanerings- och besluts underlag för väder- och vattenberoende verksamheter av bestämd kvali tet och innehåll, 117 -skall meddenna bastjänstproduktion som grund bedriva en lön- Prop. 1992/93:100 samaffärsverksamhet. -skalluppfattas som ett modernt, kundorienterat kunskapsföretag, som är minst lika effektivtsom jämförbara organisationer inom den privata sektorn, -skall sessom en resurs i miljöarbetet. skall tillhandahålla planerings- och beslutsunderlagför väder- och valtenberoende verksamheter och därigenom -skydda liv ochegendom i , -främjasamhällsutvecklingen i , -öka lönsamheteni nationellt och internationellt näringsliv. Mina förslag överenstämmer medSMHLs förslag. Under förutsättning av riksdagensgodkännande av dessa övergripande mäl och affärsidén avser jag återkomma tillregeringen, i regleringsbrevet för , med förslag till verksamhetsmål. Detär enligt min mening angeläget att ett samhällsekonomiskt synsätt ligger tillgrund för statens köp av bastjänstproduktion. Denna ulgör en grundför SMHLs uppdrags-och affärsverksamhet. En decentralisering av ansvar ochbefogenheter medför enligt min mening ocksä ett ökat myndighetsansvar förekonomisystem och uppföljning. föreslår i sin fördjupadeanslagsframställning att de tjänster som levereras till staten skall reglerasgenom verksamhetsmål och resultatmått i eU avtal. Måtten följer produktivitets-eller effektivitetsutvecklingen inom t.ex.vattenföringsinformation, väderprognoser, varningstjänst ochkatastrofberedskap. Måtten relateras också till forskning och utveckling ochtill det internationella arbetet. Myndighetens förslag utgör enligt min meningen god grund för framtagande av verksamhetsmål och resultatmått. Uppdrags- och affärsverksamhetenbör öka. Det kan i vissa fall vara svårt att identifiera betalningsansvaret ochbetalningsviljan eftersom t.ex. väderprognoser och varningar m.m. betraktassom kollekliva nyttigheter. Detta hindrar dock inte att en långsiktig strävanbör vara att i ökad utsträckning skall prissatta produkter och tjänster isyfte att successivt öka avgiftsfinansieringen av verksamheten. Bidraget till basverksamheten frånuppdrags- och affärsverksamheten skall fortsätta att öka. har hemställt om att medel förinvesteringar skall anvisas över investeringsanslag. Med början underinnevarande budgetår har i likhet med andra myndigheter finansieratinvesteringar med län i . redovisar attinvesteringsplanen för budgeläret 1993/94, vilken i mänga fall är en förutsättningför rationaliseringar, ger en lånekostnad på ca . Milt förslaginnebär att det införda systemet med lånefinansiering av investeringarbibehålls. Låneramens storlek bedöms till Det Intemationella samarbetet inommeteorologi och oceanografi förutsät- Prop. 1992/93:100 ler elt utbyte av data.Kostnaderna för insamling och bearbetning framför Bilaga 7 allt avmeteorologiska data är etl växande problem. kan genom samarbetet medandra väderinstitut skaffa sig ökad kompelens. Genom internationellt samarbeteskapas nya affärsmöjligheter. På lång sikt borde enligt min mening en störredel väderinformalion och metodutveckling kunna produceras genom sådantinternationellt samarbete. Det är därför med tillfredsställelsejag noterar att man inom ICWED (Informal Conference of IheDirectors of ) bildat enarbetsgrupp, "Future organisation of meteorology in Europé", medsyfle att studera hur man skall samarbeta för all reducera kostnaderna och ökaeffektiviteten inom de europeiska vädertjänslerna. har uttalat en ambitionatt aktivt delta i arbetet. Miljöövervakningen och forskningenom klimatet sker till en allt större del i internationellt samarbete. harelt kraftfullt syslem för mottagning, bearbetning och presentation avsatellitdata. SMHLs roll i miljöplaneringenkommer att öka. Tillgänglighet till underlagsdata om vatten- ochluftförhållanden är viktig vid t.ex. prövningar enligt naturresurslagen. SMHLs mätningar av ozonskiktet, päuppdrag av , och mätningar av hur den ultravioletta strålningenförändras, pä uppdrag av , avses fortsätta. har, mot bakgrund av enförfrågan från , i sin fördjupade anslagsframställningaktualiserat frågan om att fä disponera medel för nyttjandet av Fiskeriverkelsundersökningsfarfyg Argos. Jag anser det mest ändamålsenligt att dessa medelfördelas mellan , som utför mätningarna för egen och annans räkning, ochNaturvårdsverket, som är beställare av vissa av mätningarna. ger pä siktmöjlighet till upphandling av far-fygstid i konkurrens mellan olika redareliksom ett incitament för prövning av alternativa mätmetoder. Jag föreslär att3,överförs från (nionde huvudtiteln)till för mätningar av havsmiljön för /94. Regeringen gerparterna i uppdrag att komma överens om fördelningen av medlen. Fördelningenskall redovisas i myndigheternas regleringsbrev för /94. Jag bedömer det som avgörande förSverige att deltar i det forsalla satellitsamarbetet inom EUMETSAT. Jaganser att bör bära en del av kostnaderna. Mitt förslag innebär attanslaget till reduceras med 10miljoner kronor . Det är härvidangeläget att genomför de erforderliga neddragningarna med minsta möjliganegativa konsekvenser för den samhälleliga tjänsten. Detta ställer krav påytterligare rationaliseringar och effektivisering av verksamheten. I avsnittet Särskilda frägor, omEUMETSAT, redovisar jag mina överväganden om den långsiktiga finansieringen avmedlemskapet i EUMETSAT och konventionsändringen. och etablerandet av deninre marknaden innebär att de kom mersiella villkoren för förändras. deltar tillsammans med 17 andra västeuropeiska väderinstitut i arbetet med att bilda en EIG (Economic Interest Groupingj/ECÖMET (European Cooperation in Meteorology). Huvudsyftetär att bevara den infrastruktur som är nödvändig för all meleo- Prop.1992/93:100 rologisk tjänst och all förstärka samverkan inom detta områdemellan de na- Bilaga 7 instituten. skapas en fri handelpå lika villkor mellan privata aktörer och nationella institut. Instituten kommer enligt vad jagerfarit att gemensamt lämna en formell begäran om undantag frän vissa av EG:skonkurrensrättsregler i den för kommissionen redovisade samverkansformen. SMHIhar begärt all få della i EIG/ECOMET. är det inte aktuellt för migalt la ställning till denna begäran eftersom det inte föreligger någotfärdigberell förslag. har tillsammans med bl.a.Norrköpings kommun, och träffat en överenskommelseom ett treårigt ramprogram med de hydrometeorologiska instituten i ,och som syftar lill att förse de baltiska staterna medmeteorologisk och hydrologisk information och produkter via tele- ochdataförbindelser men ocksä säkerställa ett ömsesidigt observationsutbyte. SMHIskall särskilt ansvara för utbildning. har i sin fördjupadeanslagsframställning redovisat förslag till en utökad forskning. Jag är inteberedd att öka anslaget för forskning och utveckling. Med tanke på befydelsenav forskning för förutsätter jag all myndigheten även med reducerade medelkan prioritera detla omräde. -Mätningar avmiljödata och observationer bör kunna samordnas bättre. Ett gemensamt uppdragatt utreda en sådan samordning bör lämnas till , , ,. och Sverigesgeologiska undersökning med Statskontoret eller nägon annan utanförstående partsom sammanhållande. Uppdraget bör redovisa nuvarande samarbete när det gällerinsamling av miljödata och observationer samt de kostnadsbesparingar som kanerhållas genom en ökad samordning. I denna fråga har jag särskilt samrått medchefen för och naturresursdepartementet och chefen förNäringsdepartementet. -skallredovisa förutsättningarna för att öka användarfinansie-ringen vad gällervidareutveckling av tekniken som syftar till att öka träffsäkerheten iprognoserna. Ett viktigt syfte är att ta reda på om kunderna är beredda attbetala delar av utvecklingskostnaderna. -och Chefenför Flygvapnet skall gemensamt utreda hur samordningen av den militära ochcivila vädertjänsten kan ökas ytterligare. /89 har SMHIett avtal med försvaret som har inneburit fördelar för båda parter. I dennafråga har jag samrått med chefen för . Jag hemställer att regeringen föreslär all 1. godkänna vad jag anfört om denövergripande målsättningen för verksamhelen inom SMHLs ansvarsområde i avsnittet Mål och fram- ,20 2. godkänna vad jag anfört om ökadavgiftsfinansiering samt upp- Prop. 1992/93:100 drags- och affärsverksamhet. 1991/92 Utgift 1992/93 Anslag 1993/94 Förslag Jaghemställer aft regeringen föreslår att till meteorologiskaoch hydrologiska institut iör /94 anvisa ett anslag på . Bidrag till meteorologiska och hydrologiskainstitut 1991/92 Utgift 147665000 1992/93 Anslag 128036000 1993/94 Förslag 121636000 I anslaget ingär kostnader förmyndighetsuppgifter och förvaltningsändamål, lokaler och internationellaorganisationer exkl. EUMETSAT. Inom anslaget utgör överföring frånnionde huvudtiteln, JoD 1, , för mätningar av havsmiljön. Anslaget har reducerats med avseendeSMHLs del av finansieringen av EUMETSAT. Vid utgången av /92finns en reservation på avseende drift av HIRLAM (High ResolutionLimited Area Model). HIRLAM är ett i Nordisk regi utvecklat regionaltdatabaserat väderprognossystem. Reservationen har uppstått genom en förseningav starten av . I samband med neddragningen av SMHLsverksamhet, vilken bl.a. kommer att medföra aweckling av personal, kommer SMHIatt fä särskilda kostnader. Mot den bakgrunden föreslår jag att bemyndigasatt använda reservationen under nästa budgetär för att genomföra neddragningenpå ett så ändamålsenligt sätt som möjligt. har tillgång till räntekonto med kredit pä 45miljoner kronor i Riksgäidskontoret. Anslaget för har budgeterats utan hänsyn fill detekniska justeringar som mäste göras till följd av ändringen av nivån pålönekostnadspålägget, den ändrade finansieringsformen för Statshälsan,övergången till lån i samt de nya principerna förbudgeteringen av anslagen. Riktlinjerna för dessa förändringar har tidigaredenna dag redovisats av chefen för (bil. Det beloppsom kommer att ställas till myndighetens disposition kommer slufligt attfastställas enligt de redovisade riktlinjerna och kan därför avvika från det nubudgeterade beloppet. Eventuell reservation pä reservationsanslaget 12. Bidragtill me- Prop. 1992/93:100 leorologiska och hydrologiska institutvid utgängen av /93 Bilaga 7 bör föras över tillmyndighetens ramanslag för /94 och användas under budgeläret.De överförda medlen ökar SMHLs disponibla medel. Jag avser återkomma tillregeringen i regleringsbrev med förslag om närmare föreskrifter om detta. Jag hemställer att regeringen föreslår alt 1.till Bidragtill iör /94anvisa ell ramanslag pä , 2.godkänna atteventuell utgående reservation på reservationsanslaget Bidrag till Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut för /93 får användasför SMHLs myndighetsverksamhet under /94 samt 3.godkänna vadjag anfört om fördelningen av medlen mellan och förmätningar av havsmiljön. Prop.1992/93:100 Bilaga 7 Sammanfattning av föredragandens överväganden: Samhället bör ha tillgång till en frän partsintressenobunden geoteknisk kunskap för att uppnä ökad säkerhet i byggande och boende iSverige. I ansvaret bör bl.a. ingå attkartlägga och kontrollera skredriskom-räden i samt svara förgeotekniska standarder gemensamma för . Det övergripande målet för SGIunder den kommande tre-ärs-pe-rioden skall vara att genom obunden forskning, verkaför en optimal användning av mark i samband med planering och byggande baseratpä hushällning med naturresurser, beaktande av miljö och säkerhet samt god ekonomi. Särskilda verksamhetsmål för SGIbör fastställas och sektorsansva-rel utvecklas i regleringsbrevet. SGLs resurser förstärks. Planeringsramen föreslåsfastställas lill för de tre närmaste åren. Ramanslag börinföras och läneramar i Riksgäidskontoret justeras. 1993/94 1994/95 1995/96 Ökade krav ställs på administrativ och ekonomiskrationalisering. Inför planerade infrastrukturinvesleringar i Götaälvdalenbör en särskild handlingsplan över risken för skred upprättas under /94. () har på uppdrag avregeringen dels redovisat förslag och analyser avseende särskildafrägor främst inriktade på frågor om myndighetsrollen, dels i september 1992lämnat sin fördjupade anslagsframställning för budgetåren 1993/94-1995/96. Institutet skall, enligt nuvarande instruktion från är1988, vara central förvaltningsmyndighet för geotekniska frägor. I uppgifternaskall ingå alt bedriva geoteknisk forskning, utveckla metoder för markarbeten,grundläggning och jordförslärkning saml alt informera om geoteknisk forskningoch bearbeta och sprida geoteknisk kunskap. Verksamheten finansieras dels med bidrag överstatsbudgeten (), dels med intäkter från uppdrag (). Bidragetavser att läcka institutels Uppdragsverksamheten skall ge fullkoslnadsläck- Prop. 1992/93:100 ning. För utländska konsultuppdrag har SGIett dotterbolag, Swedish Geo- Bilaga 7 technical (SwedGeo). för alt systematiskt utveckla elt geotekniskt kunnandemed hänsyn lill den särskilda risksitualion vi har i . I finns många markområden,där jordarternas egenskaper, sammansättning och topografiska förhållandenmedför risk för ras eller skred. 1 genomsnitt inträffar skred, som omfattar merän etl hektar, vartannat eller vart tredje är. har detinträffat ett antal stora skred, som orsakat betydande skador på byggnader ochanläggningar och i en del fall även medfört förlust av människoliv. De mestomtalade skreden har inträffat i är 1950, i och i år1977. () har i en rapport beräknatsamhällets kostnader för inträffade skred tillmellan 50 och . 2 Föredragandens överväganden Resultat SGI har i den fördjupade anslagsframställningen analyseratsitt resultat vad gäller verksamhet och ekonomi. SGI pekar i sin analys pä fleraexempel som avser att visa att forskningen varit kostnadseffektiv ochfått snabb avsättning i praktiska resultat som kommit samhället direkt tillgodointe minst på infrastrukturomrädct, miljö- och nalurresursomrädet och pågrundläggningsområdet. SGI redovisar att samhället gjort mycket stora besparingargenom riktad forskning om hur bl.a. vägar skall byggas på billigaste sätt. Ettslående exempel är nybyggnaden av väg E6 i där ny kunskap omlokaliseringar och sättningar i vägar lett till kostnadsbesparingar istorleksordningen . Utvecklingen av s.k. kalkcementpelarehar möjliggjort stora besparingar vid byggande av större vägar och järnvägarliksom vid utbyggnad av flygplatser. Övriga delar i myndighelsarbetet ärövervakning av t.ex. samt övrig remiss- och rådgivning tillberörda kommuner. Målet grundas här på samhällsintresset att människor skall booch arbeta på säker grund så att liv och egendom inte går till spillo inaturolyckor av fypen ras och skred. Verksamhelen har enligt SGLs meninghittills varit kostnadseffektiv. Institutet har medverkat i en bredinformationsverksamhet och i nationella och internationella kommittéer ocharbetsgrupper inom flera delar av geoteknikomrädet. Uppdragsverksamhet utgörvolymmässigt SGLs största del, ca 2/3. Uppdragen omfattar förutom direktkonsultationsverksamhet även tillämpad forskning och information. Verksamhetenär starkt konkurrensutsatt och har påverkals av den sviktande byggmarknaden,men kunderna inom den offentliga sektorn främst och harbidragit till en stabil Under budgetåret har en förskjutning skett avverksamheten, från bi- Prop. 1992/93:100 dragsfinansierad tilluppdragsfinansierad verksamhet. Delta har medförl att Bilaga 7 institutethar vänt 1991/underskott till ett överskott som före avsättningaruppgår till . Inom de tre uppdragsområdena(uppdragsforskning, uppdragsinformation och konsultation) är beläggningengenerellt sett hög och äterköpsande-len så hög som . Konkurrensen kommerdock enligt SGI att öka, särskilt som utländska konkurrenter kommer att agerapä den svenska marknaden lill följd av EES-avlalet. Marknaden har också krymptgenom nedgången i del totala svenska byggandet. Jag kan efter min granskning avSGLs samlade resultat konstatera alt verket i enlighet med sin nuvarandeinstruktion fyllt sin uppgift. Forskningen har enligt SGI varit alltfördiversifierad och kortsiktig. Säkerhetsfrågorna i planering och byggande ärännu inte klarlagda. Nya skredriskområden uppdagas . Ävenrollfördelningen mellan beställare, utförare och användare av geotekniskforskning behöver utvecklas. Jag delar dessa bedömningar. Den krympande byggmarknaden ökarenligt SGLs bedömning naturligtvis konkurrensen inom uppdragsverksamheten denärmaste åren även om nya marknader kan finnas bl.a. i de baltiska staterna ochi övriga östeuropeiska stater. Detta kan även kompenseras genom delvis ökadebehov av geotekniska insatser i planeringen av infrastrukturen under 1990-taleloch behov av insatser inom bl.a. miljöområdet. De initiativ SGI tagit genom attinrätta etl särskilt EG-råd och de kontakter som redan äretablerade med EG och med andra delar av anser jag vara väsentliga delari den ökande internationaliseringen som mäste prägla den geotekniskakunskapsuppbyggnaden. Mål och inriktning för SGI Geotekniska problemställningar berör flera olikadepartement och myndigheter och flera kommunala verksamhetsområden, men saknasen sammanhållen statlig samordningsfunktion. Samhället bör enligt min mening halillgång lill en frän partsintressen obunden geoteknisk kunskap. Elt samlat sektorsövergripandegeotekniskt ansvar i enlighet med SGLs eget förslag bör enligt min meningdärför ges . SGI bör vara etl centrum förgeotekniska frägor i med den uttalade uppgiften att ta fram ny kunskapoch verka för praktisk tillämpning av framtagen kunskap. Det övergripande målet bör vara: att genom obunden forskning verkaför en optimal användning av mark i i samband med planering ochbyggande baserat pä hushällning med naturresurser, beaktande av miljö ochsäkerhet samt god ekonomi. Jag kommer senare att föreslå regeringen att iregleringsbrevet ange kon- 125 kreta mäl och en fydlig verksamhetsinriktning för Statensgeotekniska insti- Prop. 1992/93:100 tut. SGI har uppmärksammat regeringenoch berörda intressenter på osäkerheten i förutsättningarna att bygga ulinfrastrukturen i . All planerad och diskuterad exploatering (dennya sträckningen av riksväg45, järnvägen till saml bostads- ochföretagsetableringar i berörda kommuner) i måste enligt SGLsbedömning föregås av en genomarbetad analys beträffande riskerna för skred.Någon sådan analys har inte kunnat genomföras. Resurser för budgetåren 1993/94 till 1995/96 I sin fördjupade anslagsframställning har SGI i enlighetmed regeringens direktiv redovisat effekterna av olika anslagsnivåer. SGI har framhållit all enanslutning till EG medför behov av ökade insatser från sida. Vidarehar SGI betonat det önskvärda i att genom kompletterande FoU söka garanterasäkerheten i de pågående och kommande infrastrukturprogrammen samt behovet avatt inte sänka säkerhetsambitionerna beträffande skred och ras. De avgörande problemen for framtidagoda resultat ligger, som SGI ser det, i de begränsningar staten kan haavseende resurser till obunden geoteknisk forskning. Nackdelen med institutetshöga externfinansiering och de krav staten ställt är att denlångsiktiga kunskapsuppbyggnaden har fått stå tillbaka. Jag delar dessabedömningar. Finansieringen av de nuvarande ochde föreslagna nya samhällsuppgifterna för SGI t.ex. uppgiften alt företrädaSverige gentemot EG, anser jag måste finansieras med skattemedel. Jag ser enrisk i att SGLs roll som obundet samhällsorgan kan påverkas genom att ökaexternfinansieringen utöver nuvarande nivä. Jag delar SGLs bedömningar ochåterkommer senare i min föredragning till dessa frägor. Investeringar, anslagsform och låneramar SGI har i den fördjupade anslagsframställningen hemställtom ökade anslag för investeringar samt att den nuvarande konsolideringsmodellenawecklas och ersätts med lån i Riksgäidskontoret. Jag stöder SGLs förslag att awecklanuvarande system med avkastningspliktigt kapital med konsolideringsansvar. I stället bör investeringarfinansieras genom län i . SGI bör lösa sitt statskapital genomlån i Riksgälden. Jag beräknar det totala lånebehovet till . SGI har sedan den Ijuli 1992tillgäng till räntekonto med kredit på i Riksgäidskontoret.Jag bedömer mot bakgrund av den redovisning som SGI gjort av sittlikviditetsbehov att krediten behöver höjas till 1993/94. När det gäller anslagsformen börSGLs förvallningsmedel finnas i ett ram anslag. Vissa rationaliseringsfrågor Prop. SGI har i sin fördjupade anslagsframställning och i annatsammanhang pekat tJUaga / på möjligheterna alt genom egna rationaliseringarsänka slalens kostnader. Alla ansträngningar bör göras i syfte all omfördelastatens bidrag till angelägen FoU inom det geotekniska omrädet. Såväl SGI somStatens väg och trafikinstitut (VTI) har i sina resp. fördjupadeanslagsframställningar redovisat möjligheterna att samordnat genomföra enadministrativ rationalisering för att totalt kunna minska statens utgifter. Jag kommer att senare ta initiativtill att Statskontoret ges i uppdrag att lämna förslag till hur enadministrativ och annan samverkan bör utformas. I sin fördjupade anslagsframställning har SGI pekat pä altvissa delar av den geotekniska forskningen inom vägområdet bedrivs inomStatens väg-och trafikinstitut. Jag återkommer under vären 1993 i den särskildapropositionen om forskningsfrågor med överväganden om avgränsningen mellan SGIoch VTI. Jag har i min tidigare föredragning berört de geotekniskaproblemen i och de behov som finns alt genomföra ytterligareanalyser om risken för skred. Regeringen bör därför ge SGI i uppdrag attinitiera en utredning i samråd med berörda parter under /94 omatt upprätta etl handlingsprogram för att genomföra och finansiera en samladgeoteknisk analys för . Mot bakgrund av den fördjupade prövning av SGI jag gjorthar jag funnit att SGLs resurser bör förstärkas med årligenunder planeringsperioden. Inom den av mig föreslagna ramenåvilar det SGI att slutligt avgöra prioriteringarna för verksamheten.Planeringsramen för perioden /94 till 1995/96 har mot denna bakgrundberäknats till . Eventuell reservation påreservationsanslaget 14. Bidrag till vid utgängenav /93 bör föras över fill myndighetens ramanslag förbudgetårel 1993/94. Jag avser att återkomma till regeringen i regleringsbrevetmed närmare föreskrifter om detta. Jag hemställer att regeringen föreslär att godkänna den övergripandemålsättningen för jag förordat i avsnittet Måloch inriktning för SGI. 127 9 1992/93. 1991/92 Utgift O 1992/93 Anslag 1000 1993/94 Förslag 1000 1991/92 Utgift 13558000 1992/93 Anslag 14.376000 1993/94 Förslag 16376000 1994/95 ram 16376000 1995/96 ram 16376000 Jag avser alt föreslå regeringenatt i regleringsbrevet utveckla frägan om hur en mål- och verksamhetsinriktadrcsullalbudgel mera i detalj skulle kunna utformas för SGI. Anslaget för SGI har budgeteratsulan hänsyn till de tekniska justeringar som måste göras lill följd avändringen av nivän pä lönekoslnadspålägget, den ändrade finansieringsformen förStatshälsan, övergången till lån i Riksgäidskontoret samt de nya principernaför budgeteringen av anslagen. Riktlinjerna för dessa förändringar har tidigaredenna dag redovisats av chefen för (bil. 1, kap. 14). Detbelopp som kommer alt ställas till myndighetens disposition kommer slutligtalt fastställas enligt de redovisade riktlinjerna och kan därför avvika frändet nu budgeterade beloppet. Jag hemställer att regeringen föreslär att 1.lill iör /94 anvisa elt anslag pä , 2.godkännaförslaget om att fr.o.m. /94 tillämpa ramanslag vid SGI,