prop · GG0370 · 1992-12-31 00:00:00 — torde de försto sänd-nmgstiUständenkunna raeddelas tidigast i raars 1993. Förslageninnebär att det kommer att bli möjligt att bedriva privato lokalaljudradiosändningar sora får finansieras raed bl.a. reklaraförsäljning. Omfatmingenav verksamheten torde pä huvudsakligen komma att bestämmas avmöjligheten att få reklammkomster Tillståndshavamaskall betala en årlig avgift till stoten. Genom avgiftsinkomstema feckskostnaden för de myndighetsuppgifter sora föranleds av de föreslagna privatolokalradiosändningama. Förnänadions del innebär förslaget att möjlighetema att finansiera verksamhetenökar genora att reklam och sponsring tUlåts. 5Upprättade lagförslag Prop. Ienlighet med vad sora anförts har inom upprättots förslagtiU 2.lag om ändring i radiolagen(1966:755) 3.lag ora ändring i nänadiolagen(1982:459) 4.lag om ändring i lagen(1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens ochytttandefrihelsgmndlagens områden. Förslaget4 har upprättots i sararåd med Förslagen har granskats avLagrådet. 6 Specialmotivering till lagförslagen 6.1 Förslaget tilllokalradiolag Paragrafenanger lagens omfattning. Enligtförsta stycket innehåller lagen föreskrifter oravissa lokala mndradiosändningar av radioprograra i ljudradio (lokalradio). Eftersoraäven nänadio är lokala mndradiosändningar i ljudradio sägs i andra stycket attlagen inte gäller för sådana sändningar. De lokala sändningar sora bedrivs avSveriges Radio (det nya sararaanslagna radiobolaget från )enligt huvudregeln i 5 § radiolagen (1966:755) ttäffas inte heUer av lagen. Idenna lag används sararaa definitioner sora i radiolagen bettäffande vissauppräknade begrepp. I radiolagen förekoramer emellertid endast begreppetannonstid i televisionen. Här används i sfellet begreppet annonstid vilketöverensstämmer med det som används i lagen (1991:2027) om kabelsändningar tiUallmänheten (se 2 § näranda lag). Liksomför närradion undantas vissa bestämmelser i radiolagen från tUlämp-lighet försådana sändningar sora avses i denna lag. Undantogen gäller bl.a. kraven påsaklighet och opartiskhet och reglema om radionärandens prövning. Bestämmelsenhar behandlats i avsnitt 3.2. För rätt att sända lokalradio krävs enligtförsta stycket tillsfend av . Som framgår av avsnitt 3.11 läggs uppgiften på Nänadionäranden i avvaktan på att beredningen av frågan om en sammanhållen radio- CKh kan slutföras. Andrastycket anger tillståndets innebörd. TiUsfendet tilUcommer en tiU- Prop. 1992/93:70ståndshavare ensam. Han behöver mte dela raed sig av sitt sändningstUlstånd tUlnågon annan, utan får sända - eller feto sända - och han fårunder vissa föratsättningar överiåto sitt tiUstånd (18 §). Någon ensamrätt tillsändningsområdet innebär tillståndet eraeUertid inte. Det kan aUtså finnasflera tillstånd inom ett sändningsområde och sändningsområdena kan"överlappa" varandra. Avförsta stycket framgår att ingen kan ges mer än ett tillstånd. TiUstånd lämnastill en fysisk eller juridisk person och omfattar endast ett sändningsoraråde.Flera kan inte fä tiUstånd tUlsararaans. Ingen kan, varken direkt eller genoraföretog i vilket han, på grund av aktie- eUer andelsinnehav eller avtol, ensarahar ett besfemmande inflytande, få raer än ett tillstånd. Angående vad soraavses raed bestäramande inflytande se under 7 §. Varje tiUståndshavare kanalltsä vid varje tillfäUe inneha endast ett tUlstånd. Han bör emellertid, omhan är inttesserad av att "byto" tillsfend, kunna avsäga sig etttillstånd vUl-korligt (se under 18 §). Stycket har omforraulerats i enlighetraed ett förslag av Lagrådet för att förhmdra att förbudet kringgås. Avandra stycket framgår att sändningsorarådenas omfatming bestäms avNänadionäranden CKh att detto skall ske med beaktonde av vad sora är teknisktraöjligt att nå från sändare med lämpligt läge, hur möjlighetema att to emotsändningar påverkas på andra häll samt vad som är naturliga lokalainttesseomräden. Av avsnitt 3.2 framgår närmare vad som avses med de användakriteriema för sändningsområdenas utformning. Här framgår cKkså attNänadionäranden med berörda tillsfendshavares godkännande kan justerasändningsorarådenas omfattning under löpande tiUståndsperiod. EnUgttredje stycket skall sändningsorarådena utforraas så att ett stort antaltUlstånd kan läranas. Av avsnitt 3.2 framgår att regeringen avser attföreskriva att nämnden vid utformningen av sändningsområdena skall sararåda medlänsstyrelsen. Vad framför allt kan bidra med synpunkter pä ärvad sora är ett naturligt lokalt inttesseområde. kan CKkså hakännedora ora efterfrågan på sändningsutryrarae i länet. Naturligtvis börnäranden, även ora detto inte direkt framgår av lagen, vid utformningen avsändningsområdena också to hänsyn till önskemål frän de berörda. Besferaraelsenhar behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 3.4. I paragrafen anges att vissa subjekt inte kan fä tillsfend. Det gäller stoten, landsting och kommuner samt företag raed tillstånd enligt 5 § radiolagen, dvs. efter , CKh särat . Inte heller företog i viUca sådana organ har ett bestämmande inflytonde kan få tillstånd. Angående innebörden av bestämmande inflytonde se nedan under 7 §. 1 sammanhanget kan nämnas att i den ändring som föreslås i 3 § andra stycket . nänadiolagen(1982:459) föreskrivs att en sammanslutiiing raed tillstånd att Prop.1992/93:70 sända nänadio förlorar detto tillsfend om den får tillsfend enligtdenna lag. Den bestämmelsen motiveras närmare i avsnitt 3.9 Paragrafen harutformats i enlighet med ett förslag av Lagrådet i konsekvens med vad Lagrådetförorcfet i ansluming tiU 5 §. Bestämmelsenhar behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 3.4.1 första stycket angesatt vissa ytterUgare rättssubjekt med anknytning tUl dagstidningar inle kan fåtillsfend. Det gäller dagstidningar CKh fysiska eller juridiska personer sorahar besfemmande inflytande direkt eller indirekt i en dagstidning. Även densora genom avtal har möjlighet att bestäraraa företogets handlande i viktigafrågor kan anses ha det bestämmande inflytandet i företaget. Mol bakgrand avuttolanden i lagrådsremissen om att även en styrelseledamot eUer verkställandedirektör kan ha ett bestäramande inflytande i ett aktiebolag har Lagrådetuttalat: Detfinns i och för sig inte något hinder mot att låto bedömningen av om någon harett besfemraande inflytande grandas inte bara på inflytande på grand av aktieinnehaveller avtal utan också på inflytande genom tex. innehav av ledande ställning iförelaget (jfr 4 kap. 3 § andra stycket konkurslagen). I förevarande fall äravsiklen såvitt framgår av motivuttalandena inte att varje person sora har ensjälvständig beslutanderätt i ett företog - tex. verksfellande direktör,ansvarig utgivare o.d. - skall anses ha ett bestämmande inflytande. Enligt vadsom upplysts är det i stället meningen att - beträffande ett visst företog -endast en person skall kunna ttäffas av bestäraraelsen och att bestäraraelsennormall är tillämplig bara ora någon genom aktie- eUer andelsinnehav elleravtol har den reella beslutanderätten i ett företog. Medhänsyn härtill kan det ifrägasättas ora inte besfemmelsen borde begränsas tillatt avse inflytande på gmnd av aktie- eller andelsinnehav eller avtal. Päförslag av Lagrådet har paragrafen uti"ormats efter raönster av I kap. 2 §andra stycket aktiebolagslagen (1975:1385). Med utttycket "någon som somger ut" avses ägaren, (jfr. "företog som ger ut" iPresstödsförordningen /1990:524/), inte den ansvarige utgivaren. Däreraot kannaturligtvis den ansvarige utgivaren ha ett bestämmande inflytande i ettdagstidningsföretog. 1andra stycket anges vad sora avses med uttiycket dagstidning. Bestämmelsen harutformats med stöd av 3 § ttedje stycket lagen (1977:654) om kungörande i måloch ärenden hos rayndighet ra.m. En följd av den valda definitionen är attbestäraraelsen även ttäffar kvällstidningar. Avjorstastycket framgår att alla tUlstånd enUgt denna lag löper ut ,dvs. i försto hand . Tillstånden löper även fortsätmingsvisut vid slutet av ättaårsperioder, dvs. den 31 deceraber 2008, den 31 december2016 etc. Den som får ett tillstånd får alltså ett tillståndsom avser än åtto år. Bakgmnden tUl bestära- Prop. 1992/93:70raelsen anges i avsnitt 3.5. Järaför cKkså vad sora sägs i avsnitt 3.12 omöversyn av lagstiftningen. Enligt9 § får Nänadionäranden, även raot tillståndshavares bestridande i vissa fallförändra indelningen i sändningsoraråden. För den vars sändningsoraråde inleberörs, eller berörs endast i begränsad orafatming frans dcKk inte anledningatt sändningsverksaraheten inte skall kunna fortsätto sora tidigare. OratiUståndshavaren begär det innan en tiUståndsperiod är tiU ända, skaU tUlståndetdärför förlängas raed ytterligare åtto är. detto föreskrivs i andrastycket. Vad som innebär att sändningsområdet "framstår som väsentiigendetsamma" får överlämnas tiU bedömning. en dorainerandecentralort ingår i säväl det nya som det gamla sändningsområdei tordeföratsätmingen normalt vara uppfylld. Förlängningen innebär att tiUståndshavarenbetalar den avgift han tidigare togit på sig, omräknad raed index enligt 15 §andra stycket, oavsett om sändningsområdet förändrats eller ej. Au rätten tUlförlängning inte är oviUkorUg har utvecklats i avsnitt 3.6. Dennaparagraf blir tUläraplig först vid utgången av en tillståndsperiod. Som anges iden allmänna motiveringen, avsnitt 3.2 kan finnas anledning att se överindelningen i sändningsområden. En sädan översyn kan komraa att raedföra attvissa tillståndshavares inttesse att behålla sina tidigare tillstånd kan koramai konflikt med det aUmänna intresset att sändningsområdena får en ändamålsenligindelning. För att skydda tiUståndshavare frin godtyckUga ingripandenföreskrivs här att ändring i indelningen i sändningsoraråden raot en berördtillståndshavares bestridande får ske endast under vissa fömtsättningar,näraligen om ändrade tekniska förhållanden föranleder det, eller den befintiigaindelningen annars frarastår sora olämplig, se närmare avsnitt 3.2.Naturligtvis bör Nänadionämnnden liksom vid sin planering under tillständs-pericxlemasamräda med berörda innan planeringen slutförs. Iandra stycket föreskrivs att omplaneringen av sändningsområdena skall varaavslutod inom två raånader före tiUståndsperiodens utgång. Visst rådmm förberörda tiUståndshavare att besluto om humvida de skall fortsätto sända inomsamraa sändningsoraråde som tidigare, försöka byto område eller helt sluto etcmåste naturUgtvis lämnas. Normalt torde det nämnda samrådet leda till attde flesto tUlståndshavare känner tUl planema. Enligttredje stycket skall sändningsoraråde som ingår i den nyaplaneringen genom ett särskUt beslut ange vem som skall anses somtUlståndshavare. Om ingen kan anses som uinehavare av ett nyn tiUstånd skalltUlståndet förklaras ledigt på det sätt som gäller för tiUstånd sora utiysesunder en löpande tillsfendsperiod. Detto får dock ske först sedan beslutet omatt ingen är att anse som innehavare av tillståndet vunnit laga kraft. Tillskillnad från beslutet om själva områdesindelningen är detto beslut nämligenöverklagbart. 10 § Prop. Somframgått av 8 § kan frågan om vem sora skall anses sora tiUståndshavare i vissafaU vara oklar. För att rainimera de negativa effektema för den sora berörs aven sådan osäkerhet bör få medge att sändningama fortsätter.Eftersora raan befinner sig i ett övergångsskede raåste näranden, för att andratUlsfendshavare inte skall störas om sändningarna fortsätter i tidigareomfattning, kunna bestämma ett särskilt sändningsområde för dessa sändningar.Medgivandet skall vara tidsbegränsat Med medgivandet följer en skyldighet attbetala en avgift sora raotsvarar vad ett förlängt tiUstånd skulle kosta, dvs.tUlståndshavarens fidigare avgift uppräknad enligt 15 § andra stycketParagrafen har utforraats efter förslag av Lagrådet. NärNänadionäranden anser att ett sändningsoraråde bör kunna upprättas skallnäranden kungöra detto med angivande av sisto dag för ansökan. Även förstotiUåma dag för sändningsverksaraheten skall anges. Den bör sättos så atttiUståndshavaren får tUlfalle att förbereda sin verksamhet sedan tillståndetraeddelats. Också sändningsorarådets orafattning skall anges. Då föratsättningamaför starten av verksamheten under det försto året kan fenkas vara särskiltolika finns för är 1993 en övergångsbestämraelse ora att nämnden påtUlståndshavarens begäran kan förskjuto startpunkten för sändningsiUlståndet Ikungörelsen skall CKkså erinras ora att den sora ansöker ora tillsfend anses haförklarat sig beredd att betola en årlig avgift sora raotsvarar gäUande minimiavgiftDet ankoraraer på regeringen att raeddela de ytterUgare föreskrifter sora kanbehövas. fmner att någon sökande inte är behörig skall den enligt/oriia stycketavvisa ansökningen. Behörig är den som inte är utesluten från tillstånd enUgt6 eUer 7 §§ och sora inte har tillsfend. Oradet finns raer än en sökande sora är behörig skall kalla till enauktion. Om detta frans föreskrifter i andra stycket. I kallelsen skaU anges sistodag för anmälan tiU auktionen. Omdet bara finns en behörig sökande, antingen vid ansökningstillfället eller vid auktionstillfäUet behövs däreraot ingen auktion. I stället föreskrivsi tredje stycket att den ende kandidaten till tillsfendet skall underrättas omatt han erhåller tUlståndet om han inom tvä veckor frän det att nämnden sände ut underrättelsen, betalar ett belopp raotsvarande minimiavgiften. Avsiklen med att kräva betolnmgen är, sora framgår av avsnitt 3.6, att oseriösa inttessenter skall sållas bort. Betolningen är eraellertid endast ett förskott på det försto årets avgift Detto framgår av 32 §. Eftersom tiden räknas från det att nämnden sände ut meddelandet bör en sökande aUtid se till att han kan to emot ett sådant meddelande. Betolas inte beloppet inom föreskriven tid är an sökan förfallen. Det ankommer då på att besfemraa om o sändnuigsområdetskall lysas ut på nytt, om tillståndet skall vUa eller om om- Prop.1992/93:70 rådet skall lysas ut med annan utformning. EnUgtparagrafen skall avgiften användas som urvalsinstmment om det finns flerasökande. Detto sker genora auktion. Auktionen skaU enligt/orj/a stycket varaoffentUg. Endast sådana sökande som lämnat in ansökan CKh sedan särskUt anmältsig tiU auktionen och som är behöriga får avge bud vid auktionen. Avsikten äratt endast sådana auktioner sora behövs, skall hållas och att endast enauktion per sändnuigstillstånd skaU bli nödvändig. Därför bör de som mte längreär inttesserade när de får kännedom om att det finns konkurrenter och de sominte är behöriga, sållas ut före auktionen. Att endast de som lämnat m ansökanfår avge bud vid auktionen får betydelse särskilt om flera SändningstiUståndinom samma oraråde bjuds ut vid samma tillfälle. Det är nämligen rimligt att desora bjuder på de olUca sändningstiUsfenden vet hur många konkurrenter somfinns och vad de riskerar genom att bjuda resp. inte bjuda på ett vissttUlstånd.. Auktionfår inte håUas innan beslut om avvisning av en ansökan vunnit laga kraft. Oradetto finns föreskrifter i andra stycket. Av avsnitt 3.2 framgår att det ärönskvärt att sädana överklaganden behandlas skyndsarat. Detto är nödvändigt förall inte ett överklagande av ett beslut ora att en viss sökande inte är behörigskall få omöjliggöra hela fillståndsprocessen samtiigasökande är behöriga behöver nämnden däreraot inte fatto något särskUt beslut Sedanbudgivningen avslutots skall enligt tredje stycket den sora avgivit högstobudet oraedelbart betala tio prcKent av den avgift han erbjudit sig att betala,dcKk alltid lägst ett belopp som raotsvarar minimiavgiften. Beloppet utgör ettförskott (se 32 §) cKh har sora ändamål att sålla bort sådana sökande som intehar någon egentiig avsikt att driva lokalradioverksarahet Efter förebild fränvad som gäller för exekutiva fastighetsauktioner enligt 12 kap. 41 §utsökningsbalken kan enligt andra meningen näranden göra ett kortare uppehålli handläggningen för att bereda sökanden tillfälle att anskaffa raedel. Skeringen betalning skall auktionen fortsätto. 1paragrafen anges vad som indirekt torde ha framgått av de föregående paragrafema,näraligen att tillstånd skall raeddelas efter budgivning vid auktion om sädanbehöver hällas och att tillståndet annars skall meddelas den sora betaltrainuniavgiften efter anmodan enligt 12 § ttedje stycket. VarjetiUståndshavare skaU enligtförsta stycket betala en årlig avgUt om minst 40 000kr (minimiavgiften). Iandra stycket anges att minimiavgiften lUcsom samtiiga andra avgifts- Prop.1992/93:70 belopp enligt denna lag skall omräknas med hjälp avkonsumentprisindex. Metoden motsvarar den som används i lagen (1992:72) omkoncessionsavgift på televisionens område. Regeln innebär alt såväl det beloppsom varje sökande åtogit sig att betala som minimiavgiften skall räknas ora engång . Iparagrafen föreskrivs att avgiften skall bestäramas till det belopp som sökandenvid auktionen själv förklarat sig beredd att betola under fömtsätming att detbudet kunnat godtas eller, om ingen auktion hålls, till minimiavgiften (förförsto året ). Av 15 § försto stycket följer att ett bud lägre än inte kan godtas. Iett beslut om tUlstånd skaU Närradionäranden enligt_r5M stycket ange dels denårliga avgift som företoget har att betala, dels det belopp som skall betalasvid varje förfallodag under det försto kalenderåret. Förfallodagama anges i 32§. Eftersom avgiften konstitutionellt torde vara att bettakto som en skattraåste föreskriften ges i lag. enligt andra stycket senast den 31 deceraber ange detbelopp sora skall betalas varje förfallodag under det följande kalenderåret.Detto hänger samman med den föreskrift om indexomräkning som finns i 15 § andrastycket. Några ytterligare avgiftsbeslut skall inte vara nödvändiga. Någotskäl att motsätto sig en överlåtelse av ett tiUstånd om förvärvaren själv ärbehörig att få tillsfend finns inte. Därför föreskrivs iförsta stycket att tillsfendfär överlåtas tiU nägon annan om förvärvaren skulle varit behörig att fåtillstånd. Någon annan prövning än konttoll att förvärvaren är behörig skallnämnden inte göra. inte godkänner överiåtelsen är den utanverkan enligt denna lag. Tillståndet blir alltsä kvar hos överlåtaren. Enligtandra stycket övertor förvärvaren överlåtorens rättigheter och skyldighetersom belöper efter nämndens beslut att medge överlåtelsen. FörvärvarenskaU således betala samraa avgift som överiåtaren hade att betala. Något ansvarför överlåtarens eventueUa avgiftsskulder har han inte. Däremot blir hannaturligtvis skyldig att betala avgift för tiden efter den godkändaöverlåtelsen. Att överlåtaren befrias från sin skyldighet att betala avgiftframgår av 33 § andra stycket EmeUertidkan en överiåtelse t.ex till ett närsfeende subjekt användas för att undvUcavitesförelägganden. Därför föreskrivs i tredje stycket att ett vitesföreläggandegäUer även mot den sora övertar tillsfendet Nämnden skall när den godkänneröveriåtelsen underrätto den nye innehavaren om det. Självfalletkan den sora inte längre vUl ha kvar sitt tillsfend men inte finner någon somhan kan sälja det till, frånttäda tillståndet Eftersom det med tillståndetföljer en skyldighet att betala avgift fastslås i paragrafen till undvikandeav diskussion om frånsägelse skett eller ej, att sådan avsägelse skall skeskriftiigen till . Har avsägelsen inte skett skriftUgen kan någonannan inte överto tillståndet genom försorg ckU skyldigheten alt betola avgiftkvarstår. Möjligheten tiU avsägelse kan användas CKkså av den som ärinttesserad av ett annat, i hans Ögon bättte tillstånd. Han bör då kunnavUlkora sin avsägelse av det äldre tillståndet raed att han erhåUer det andra. Tillsfendetskall anses frånttätt när anmälningen kommer in till Nänadionäranden eUer densenare dag som anges i anmälningen. Attett tiUstånd blir en tillgång i tillståndshavarens konkursbo förefaller mindrelämpligt. Därför föreskrivs här att tillståndet upphör att gälla ora tillståndshavarenförsätts i konkurs eller ttäder i lUcvidation. Något särskilt beslut ora atttiUståndet upphör att gälla behövs således inte. Härav följer att om beslutetora konkurs eller lUcvidation upphävs efter överklagande gäller tillsfendetåter kan således norraalt inte besluto ora att utiysa ettsändningstUlstånd på nytt fönän konkursbeslutet vunnit laga kraft. EtttUlstånd kan inte bli föreraål för arv i egentiig raening. För att möjliggöraatt tUlståndet övergår till arvingama föreskrivs emeUertid i paragrafen atttillståndet upphör att gäUa först tte månader efter dödsfallet. DödsbcKtförfogar därför över tillsfendet CKh kan överiåto tillståndet ienlighet raed 18 §. Det är således endast i dödsboets hand sora tillståndetupphör att gälla. Inget hindrar dödsboet att överiåto tillståndet till någonsom inte är dödsbodelägare. Alt dödsboet innehar tillsfendet under högst ttemånader innebär också att dödsboet svarar för den vericsamhet sora bedrivs idenna lag och följaktiigen kan utsättos tex för vitesföreläggande om reglemainte följs. Dödsboet svarar CKkså för den avgift som belöper . inte hinner pröva en ansökan om överlåtelse som inkommit inoratidsfristen innan fristen gått ut skall näranden ändå pröva ansökningen. Detinnebär att ora överlåtelsen godkänns övergår tillsfendet till den nyeinnehavaren raed verkan för närandens beslut. Godkänns överlåtelseninte är tiUståndet förfallet Förstastycket innehåller en bestäraraelse ora sändningamas innehåll. reglerför sändningamas identifiering, för meddelanden i nödsituationer och ,. för reklamens innehållfrans inga ytterUgare regler ora sändningamas innehåll Prop. 1992/93:70 ilagen. Som framgått av avsnitt 3.7 är avsikten att slå vakt ora de lokalasto-tionemas självständighet utan att förhindra ett relativt orafattandesamarbete raellan stotionema. I detta avsnitt finns CKkså upplysningar tillledning för toUcning av vad sora skall anses framställt för den egnaverksamheten. Iandra stycket anges att de sändningar tUlståndshavaren svarar för skaU ha enegen beteckning. Bakgmnden tUl besfemmelsen anges i avsnitt 3.7. Det ansvar somavses är ansvaret enligt denna lag. Bestämmelser om ansvarig utgivare skallenligt förslag i denna proposition föras in i 3 kap. lagen (1991:1559) medföreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgmndlagensområden. Inget hindrar att det finns flera utgivare eller ställförettädandeutgivare med utgivaransvar för sändningar som tiUståndshavaren svarar förenligt denna lag. Härföreskrivs alt ora en rayndighet begär det skall sådana raeddelanden sändassom är av vUct för allmänheten. Detto skall ske uton kostnad. Besferaraelsensom är osanktionerad, raotsvarar den skyldighet som Nordisk Television ABpåtogit sig i avtalet raed stoten. Skyldigheten gäller emellertid endast förnödsituationer. Myndighetemas mera normala inforraation till raed-borgama hartillsfendshavaren ingen skyldighet att sända. Alt raeddelandet är av vUctendast för en enda representont för allraänheien hindrar naturligtvis inte attsändningsskyldighet enUgt paragrafen kan föreligga. Bestämmelsemamotsvarar vad sora gäUer för kabelsändningar i ljudradio enUgt lagen(1991:2027) ora kabelsändningar tUl alhnänheten viUcen i sin tur utformats medradiolagens regler ora annonser som sänds under annonstid i televisionen somförebild. 1paragrafen anges under vilka fömtsättningar ett tillstånd kan återkallas. Detfinns tte sådana. De två försto punktema avser att se till att tillstånden verkligenanvänds. Om ett sändningstiUstånd inte utnyttjas bör det återkallas så att detkan lysas ut på nytt cx:h någon annan får möjlighet att utnyttja det Viss tidmåste naturUgtvis den nye tiUståndshavaren fä pä sig för att lösa de praktiskaproblemen. Det fömtsätts att han fär pä sig efter tillståndsbeslutet(se under 14 §). kan emellertid visa sig otUhäcklig. Enligtdenna paragraf får han ytterUgare på sig an påbörja verksamheleninnan återkallelse kan ske.