prop · GG03100 · 1992-12-31 00:00:00 — Vidberäkning av folk- och tilläggspension i form av ålderspension,förtidspension, efterlevandepension och barafillägg enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring, pensionstillskott enligt lagen (1969:205) ompensionstillskott, hustratillägg enligt lagen (1962:392) om hustratillägg ochkommunalt bostadstillägg till folkpension samt delpension enligt lagen(1979:84) om delpensionsförsäkring används dock ett belopp som utgörs avbasbeloppet minskat . Regeringen har vidare i prop. 1992/93:134föreslagit att pensionstillskottet skall höjas till55,av basbeloppet. Båda dessa förändringar föreslåsträda i kraft . Förändringari de kommunala bostadstilläggen Detbetänkande (SOU 1992:21 Bostadsstöd till pensionärer) som avlämnades våren1992 av har remissbehandlats med inriktning på att förslagskulle framläggas . Den därpå följande ekonomiska utvecklingen ochöverenskonunelsen mellan regeringen och Socialdemokraterna har dock inneburitatt inriktningen av de förslagsom regeringen lagt i sin proposition (1992/93:134) om förändringar i dekommunala bostadstilläggen för m.m. ändrats. Regeringensförslag innebär dels en höjning av inkomstavdraget för KBT till förårsinkomster som överstiger ett och ett halvt basbelopp, dels ändrade reglerför statsbidrag för KBT. En kommun skall fr.o.m. få statsbidragmed av sina kostnader för KBT inom den statsbidragsberättigade delen avKBT (150 - ) under föratsättning att kommunen enligtsina gmnder för KBT ersätter av pensionärernas kostnader inom dettaintervall. Statsbidrag utges inte för sådana delar av pensionärernas bostadskostnadsom överstiger av bostadskostnaden i det angivna intervallet. 1992/93:100 BU. Riksdagenhar godkänt riktiinjer för vissa förändringar i pensionsförsäkringen(prop. 1992/93:50, bet. l992/93:FiUl, rskr. 1992/93:134). Dessa riktlinjerinnebär en höjning av pensionsåldern från nuvarande 65 till ålder.Höjningen föreslås ske successivt med ett kvartal i taget med början den 1januari 1994 så att den nya pensionsåldern uppnås . Förslagetinnebär en anpassning av de lagregler som är beroende av dennuvarande pensionsåldem. Särskilda övergångsregler föreslås för personer sombefinner sig nära den nu gällande pensionsåldem och därför inte har möjlighetatt anpassa sin situation till de nya förhållandena. Mittförslag: Kompensationsgraden i delpensionsförsäkringen sänks fr.o.m. den 1 juli1993 till av inkomstbortfallet. Sänkningen berör endast försäkrade somansökt om delpension efter . Skälen för mitt förslag: Delpensionsförsäkringeninfördes som ett led i utformningen av systemet med rörligpensionsålder. Den andra beståndsdelen i detta system är möjligheten att göraförtida respektive uppskjutet uttag av ålderspension mellan 60 och 70 års ålder.Pensionsbeloppet för den som gör förtida uttag minskas för somdenne tar ut sin pension före den ordinarie pensionsmånaden . Viduppskjutet uttag höjs pensionen för som uttaget avpensionen skjuts upp. I båda fallen är minskningen respektive höjningen avpensionen livsvarig och beloppen är försäkringsmatematiskt beräknade. Delpensionen har en annan karaktärän systemet med förtida och uppskjutet uttag av pension. Pensionen reducerasinte för den som tar ut delpension. I stället är den tid då den försäkradeuppbär delpension pensionsgmndande. Regeringen föreslog i proposition1991/92:149 att delpensionsförsäkringen skulle avskaffas fr.o.m. den 1 juni1992. motsatte sig dock regeringsförslaget och avslog proposuionen(bet. 1991/92:SfU8, rskr. 1991/92:232). Som ett resultat av propositionensänktes emellertid delpensionsavgiften från 0,5 till avavgiftsunderlaget. Av behållningen i delpensionsfonden beslutades att 8,3miljarder kronor skulle överföras för att täcka det beräknade underskottet förarbetsskadeförsäkringen under /93. I en situation då samhällsekonomin utsätts för kraftigapåfrestningar måste socialförsäkringssystemets olika utgifter på nytt prövas.Den som tar ut delpension gör ett frivilligt val, som inte styrs av bristandearbetsförmåga utan i stället av en önskan att få en mjukare övergång till entillvaro som ålderspensionär. Mot denna bakgrand föreslår jag attkompensationsnivån sänks från nuvarande av inkomstbortfallet.Sänkningen av kompensationsnivån bör inte beröra den som redan uppbär eller haransökt om delpension. Jag föreslår därför att den lägre kompensationsnivånträder i kraft och berör den som har ansökt om delpension efterden II . Vad jag nu sagt föranleder enändring i II § lagen (1979:84) om del-pensionsförsäkring . Prop.1992/93: BU. Höjningav åldersgränsen för rätt till delpension Mitt förslag: Rätt tUl delpension fr.o.m. den I januari1994 tillkommer en försäkrad fr.o.m. den månad då han fyller . Fr.o.m. den1 gäller rätten till delpension en försäkrad fr.o.m. den månad dåhan fyller . Skälen för mitt förslag:Delpensionsförsäkringens syfte är i första hand att ge möjligheter för äldreförvärvsarbetande att trappa ned sin arbetsinsats inför ålderspensioneringen. Isyfte att ytterligare begränsa utgiftema för delpensionsförsäkringen bör enligtmin mening åldersgränsen för rätt till ersättning från försäkringen höjas. Jagföreslår mot denna bakgmnd att rätt till delpension fr.o.m. den 1 januari 1994tillkommer en försäkrad fr.o.m. den månad då han fyller . Den 1 januari1995 bör denna åldersgräns höjas tUl . Den som har beviljats delpensionför tid respektive ingång får dock behålla pensionen även omhan inte uppfyller den nya åldersgränsen. Vad jag nu sagt föranlederändringar i 1 och 5 §§ lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring. Begränsningari nedtrappningen av arbetstiden Prop.1992/93:100 BU. Mitt förslag: Rätten till nedtrappning av arbetstiden förrätt till delpension begränsas tUl högst fio timmar fr.o.m. den 1juli 1993. Efter nedtrappningen måste den försäkrade som arbeta igenomsnitt minst . Bestämmelsen skall tillämpas även föregenföretagare. Den som minskat sin arbetstid med skallbeviljas delpension efter ny ansökan om han ökar sin arbetstid så att den medhögst understiger arbetstiden före den första nedtrappningen. Skälen för mitt förslag: När enförsäkrad övergår från heltidsarbete till deltidsarbete i samband med ennybeviljad delpension är den vanligaste nedtrappningen att vederbörandetrappar ner sin arbetstid från 40 . Delpensioneringens regler ärmycket förmånliga för personer som närmar sig ordinarie pensionsålder. I ensituation då man bör överväga alla möjligheter att begränsa socialförsäkringensutgifter föreslår jag därför att möjlighetema till nedtrappning av arbetstidenbegränsas. Detta bör enligt min mening ske på så sätt att möjligheten tillnedtrappning med rätt till delpension begränsas per vecka.Efter nedtrappningen måste den försäkrade arbeta minst per vecka.Dessa begränsningar bör genomföras som den föreslagnasänkningen av kompensationsnivån i delpensionsförsäkringen genomförs. Sammaövergångsregler bör också tillämpas för denna förändring i regelsystemet,vilket innebär att begränsningen av nedtrappningen skall börja gälla den I juli1993. Vad jag nu sagt föranleder enändring i 6 - 7 och 13 §§ lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring. De föreslagna förändringama idelpensionsförsäkringen medför minskade utgifter för försäkringen. Den sänktakompensationsnivån beräknas medföra en minskning av utgiftema med 75 miljonerkronor för /94. När åtgärden fått fullt genomslag beräknas besparingenuppgå till . De minskade möjligheteraa till nedtrappning avarbetstiden beräknas medföra minskade utgifter för försäkringen med 100miljoner kronor under /94. Besparingen kan när de nya regleraanått full funktion beräknas uppgå till I . Ett inomSocialdeparteimentet upprättat förslag till lag om ändring i lagen (1979:84) omdelpensionsförsäkring bör fogas till protokollet i ärendet som bilaga 6.1. Jag hemställer att regeringenföreslår att anta förslaget till lag om ändring i lagen (1979:84) omdelpensionsförsäkring. Bidrag till sjukförsäkringen Prop. 1991/92 Utgift 7368 470 004 1992/93 Anslag 5730 000 000 1993/94 Förslag 4649 000 000 Från anslaget utges statsbidragtill försäkringskassomas utgifter för sjukförsäkringsförmåner (med undantag förföräldraförsäkringen, vilken redovisas under anslaget B 3). Statsbidrag lämnasmed medan resterande finansieras genom socialavgifter frånarbetsgivare och egenföretagare samt genom inkomster från den allmännasjukförsäkringsavgiften som avses införas fr.o.m. den . De grandläggande bestämmelseraafinns i lagen om allmän försäkring (omtryckt 1982:120) och i lagen (1981:49) ombegränsning av läkemedelskostnader, m.m. har i sin anslagsframställningredovisat anslagsbehovet uppdelat på olika utgiftsslag. RFV:s bedönmingaråterfinns under de olika anslagsposter som anges under föredragandens överväganden. Redovisningen av anslaget är fr.o.m. /93uppdelat på fem anslagsposter -sjukpenning,inklusive frivillig sjukpenning -ersättning tillsjukvårdshuvudmännen m.m. För sjukpenningförsäkringen gäller fr.o.m. den 1 mars 1991att kompensationsgraden från försäkringen är för de första tre dagama medsjukpenning i varje period och för tid därefter t.o.m. den 90:e dagen.Fr.o.m. den 91 :a dagen utgör ersättningen . Fr.o.m. den gälleratt en arbetstagare har rätt till sjuklön från sin arbetsgivare under deförsta 14 dagama av varje sjukdomsfall. Sjuklönen skall vara de förstatre dagama och därefter av inkomstbortfallet för de återstående dagama avsjuklöneperioden. För uppdragstagare och andra personer med inkomst av annatförvärvsarbete utges även fortsättningsvis sjukpenning redan från sjukperiodensförsta dag. Regeringen har i prop. 1992/93:31föreslagit att fr.o.m. den skall en karensdag införas och attersättning vad gäller sjukpenning skall utges dag 2 och 3 ochdärefter t.o.m. den 365:e dagen. Efter dag 365 utges sjukpenning med 70 %av den Prop. 1992/93:100 sjukpenninggrandande inkomsten (SGI). Som framgår avprop. 6 1992/93:31 finns det skäl att överväga särskilda regler vad gällervissa gmpper som är sjukskrivna , bl.a. personer med livshotandesjukdomar och personer som efter en begränsad tids behandling kan komma attåtergå i arbete. Bestämmelsema om en kompensationsgrad på föreslås ipropositionen träda i kraft fr.o.m. . Jag avser att dessförinnanåterkomma till regeringen med min bedömning i frågan. När det gäller såväl sjukpenningsom sjuklön finns speciella regler om sjukersättningen för hälsosvaga personer. Min beräkning av anslagspostengrandas i huvudsak på RFV:s antaganden. Jag har dock inte kalkylerat med någonsänkning av sjukfrånvaron för utöver vad som antagits för år 1993.Däremot är det min bedömning att korttidsfrånvaron, inte minst den som infallerinom sjuklöneperioden, kommer att fortsätta att minska. Vidare har konsekvensema avförslagen i prop. 1992/93:31 om ändrad sjukersättning m.m. beaktats. Den långsiktiga effekten av denlägre kompensationsgraden kommer enligt min bedömning att uppnåssuccessivt i takt med att långtidssjukskrivningama blir färre och kortaresamtidigt som antalet förtidspensioner minskar som ett resultat av vidtagnarehabiliteringsåtgärder. Med utgångspunkt i ovanståendeberäknar jag brattoutgifteraa för sjukpenning nll ,vilket motsvarar ett anslagsbelopp på . På rehabiliteringsområdet gäller nya regler fr.o.m. den 1januari 1992. Enligt dessa kan rehabiliteringsersättning betalas ut under tidsom försäkrad deltar i yrkesinriktad rehabiliteringsåtgärd.Rehabiliteringsersättningen kan utges dels som rehabiliteringspenning, delssom särskilt bidrag. Kompensationsgraden för rehabiliteringspenning utgör 100 %av SGI t.o.m. och därefter . Enligt aktuell statistik uppgårdet genomsnittliga antalet dagar med rehabiliteringspenning till0,7 per sjukpenningförsäkrad. RFV bedömer att nivån kommer att öka 1,0dagar . Det särskilda bidraget skall täckaandra kostnader än inkomstförlust som uppstår i samband med rehabilitering.Under år 1992 utgick ca i särskilt bidrag. Enligt regler som trädde i kraftden kan i rehabiliterande syfte bidrag till arbetshjälpmedel lämnasfrån sjukförsäkringen. RFV räknar med att det årliga behovet för detta ändamålframöver kommer att uppgå till ca . I detta belopp börinkluderas för utveckling av avancerade arbetshjälpmedel. För att befrämjarehabiliteringsinsatser har försäkringskassoma möjlighet att köpayrkesinriktade rehabiliteringstjänster för som ett belopp /93uppgår till . Inom ramen för överenskommelsen som träffats mellanstaten och Prop. 1992/93:100 sjukvårdshuvudmännen för avsattes ilikhet med vad som gäll- Bil. 6 de för , 485 mUjoner kronor frånersättningsbeloppet till sjukvårdshuvudmännen för att användas till en anpassning av sjukvårdshuvudmännens resurser och verksamhet för attöka utbudet av medicinsk rehabiUtering. För /92 har regeringen somresultatkrav för försäkringskassomas rehabiliteringsarbete angivit att dets.k. ohälsotalet -beräknat som antalet dagar per individ med dagersättningeller förtidspension/sjukbidrag på gmnd av ohälsa - skall sänkas med tvådagar. Efter den kontinuerliga och kraftiga ökningen under större delen av1980-talet började ohälsotalet sjunka . Under /92 minskade ohälsotalet med . Avminskningen står sjukpenningdelen medan förtidspensionsdelen har ökatmed . För /93 har resultatkravet satts till enminskning av ohälsotalet med . Många faktorer har bidragit till att ohälsotaletminskat, inte minst försäkringskassomas rehabiliteringsarbete. Effektema avdetta arbete bör bli än mer påtagliga på . Parallellt med aktivtrehabiliteringsarbete har under innevarande budgetår har genom kompetensutvecklingoch attitydförändrande arbete en gmnd lagts för ett framtida minskat ohälsotal. har för anslagspostenrehabUitering huvudsakligen utgått från utgiftsutvecklingen efter den 1januari 1992. Mot bakgrand av att alla resurser naturligen inte har tagits ianspråk i inledningsskedet kan en viss höjning av utgiftsnivån förväntas.Riksförsäkringsverket beräknar utgiftsbehovet /94 för samtligainsatser inom rehabiliteringsområdet till . Enligt min bedömning kommer utgifteraa att ökaytterligare till följd av den sänkta kompensationsgraden i sjukförsäkringenfr.o.m. Utgiftsbeloppet bör därför räknas upp med 300miljoner kronor. Jag delar RFV:s bedönming att av de förbidrag till arbetshjälpmedel som anslås bör avsättas förutveckling av avancerade arbetshjälpmedel. Vidare bör 700 miljoner kronoravsättas till köp av yrkesinriktade tjänster. Med dessa föratsättningar beräknar jagbrattoutgifteraa för rehabilitering till , vilketmotsvarar ett anslagsbelopp på . Ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen m.m. Prop. redovisas ersättningaraa till sjukvårdshuvudmännen för hälso-och sjukvård samt sjukresor, ersättningar för sjukhusvård enligt konventionerm.m., viss bakteriologisk provtagning samt vissa undersökningar enligtsmittskyddslagen. Som jag och finansministern redogjorde för i 1992års kompletterings-proposUion (prop. 1991/92:150, del II) skulleutgiftsramen för varit omskatteutjämningsavgiften avskaffats helt och om återbetalningenav den tillfälliga indragningen inte skulle ha skett . Eftersom regeringen aviserade attskatteutjämningsavgiften skall avskaffas och då dentidigarelagda återbetalningen av den tUlfälliga indragningen är enengångsfinansiering, kommer det belopp som återstår att fördela tillsjukvårdshuvudmännen att uppgå till ca . Dettainnebär att nuvarande system måste göras om. Ett översynsarbete med syfte attförändra systemet pågår. Jag avser att föreslå regeringen att lägga framprincipförslag om en ändrad utformning av systemet med ersättningar frånsjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen m.m. kompletteringsproposition. Vid mina beräkningar av denna anslagspost har jagutgått från den fastställda utgiftsramen för , medan jag i avvaktan påresuUatet av den nämnda översynen för räknat med den lägre totalautgiftsramen som följer av ovan redovisade föratsättningar . Iövrigt har jag utgått från verkets beräkningar. Jag har för båda åren ocksåtagit hänsyn till besparingseffekteraa av de tidigare redovisade förändringamai avgiftssystemet för pensionärer vid sjukhusvård. Med utgångspunkt från dettaberäknar jag brattoutgifteraa till . Detta motsvarar ettanslagsbelopp på . Betydandeförändringar i läkemedelsförmånen har genomförts under /93. Den1 ändrades avgiftsregleraa för prisnedsättning på så sätt att enavgift tas ut för varje läkemedel vid ett och samma inköpstillfälle. För detförsta läkemedlet betalar patienten högst och förvarje ytterligare förskrivet läkemedel . har vissareceptfria läkemedel undantagits från prisnedsättningen såvida de inte behövsför behandling av långvarig sjukdom. införs särregler förprisnedsättning när generiska läkemedel fiims. I princip irmebär dessa att förvarje läkemedel som har en likvärdig men billigare generisk motsvarighet påmarknaden skall det finnas ett särskilt pris som läggs till grand förprisnedsättningen. Utgångspunkten för beräkningen av prisnedsättningen ärsåledes priset på det billigaste synonympreparatet. högkoslnadsskyddetför öppen vård och läkemedel till . Sammantaget beräknas dessa förändringar iläkemedelsförmånen redu- Bil. 6 cera försäkringsutgifteraa med ca under /94. Jag har vid mina beräkningar utgått från en någotlägre utgiftsnivå än RFV avseende . Vidare har jag beaktat en vissprisutveckling på läkemedelsområdet. I likhet med verket har jag utgått från deberäknade besparingseffekteraa . Med dessa fömtsättningar beräknarjag bmttoutgiften för denna anslagspost till , vilketmotsvarar ett anslagsbelopp på I . DenI ändrades ersättningsnivåema i tandvårdstaxan med syfte att reduceraförsäkringsutgiftema vilka ökat påtagligt . Detta innebär att devuxnas kostnader för tandvård ersätts , 3 000 och 7 000 kronor samt för kostnader däröver. Ersättningenberäknas dock endast på halva kostnaden för ädla metaller som ingår itandtekniskt arbete. På gmnd av den betydande utgiftsutvecklingen undersenare år och med hänsyn till att tandhälsosituationen för större delen avbefolkningen blivit bättre så att behoven av tandvårdsbehandling snarastminskat, har som nämnts ovan olika åtgärder vidtagits i utgiftsdämpande syfte.Samtidigt har försöksverksamheter med altemativa ersättningssystem påbörjatspå några håll i landet. påbörjades vidare inom Socialdepartementeten översyn av tandvårdsförsäkringen vilken skall vara slutförd senast den 15mars 1993. Jag har liksom gmndat minaberäkningar på den faktiska utgiftsutvecklingen. Vidare har jag beaktat en vissvolymförändring och, till skillnad mot verket, fullt ut beaktat de beräknadeeffektema av förändringaraa i ersättningsreglema fr.o.m. , vilkaberäknas minska utgiftema med ca under budgetåret. Medutgångspunkt i detta beräknar jag brattoutgifterna för tandvården tUl . Detta motsvarar ett anslagsbelopp på . 6 Kostnadsutvecklingen() framgår av följande sammanställning. Uppgifterna för är beräknade. I Öppen sjukvård ingår all ersättning somutbetalas fill sjukvårdshuvudmännen utom tandvård. I läkemedel ingårprisnedsatta Uvsmedel och kostnadsfria förbrakningsartiklar. Med hänvisning till vad jag anförtunder de fem anslagspostema beräknar jag de totala sjukförsäkringsutgifternabratto (exkl. föräldraförsäkringen) till för nästabudgetår. Detta motsvarar ett bidrag tUl sjukförsäkringen på 4 649 miljonerkronor. Jag hemställer att regeringenföreslår att anta förslagen till 1. till Bidrag tillsjukförsäkringen för /94 anvisa ett förslagsanslag på . Bidrag till ersättning vid närståendevård 1991/92 Utgift I153 280 1992/93 Anslag 3000 000 1993/94 Förslag 3425 000 En närstående som vårdar en svårtsjuk person har rätt till närståendepenning frånsjukförsäkringen och ledighet från sin anställning under högst . Dagantalet räknas för den person som vårdas. Fr.o.m. den 1 juli1992 utges ersättning oavsett om vården av den sjuke sker i hemmet, i annanenskild bostad eller på sjukhus eller annan vårdinrättning (prop. 1991/92:106,bet. 1991/92:SfU8, rskr. Ersättningen utges med belopp sommotsvarar vårdarens sjukpenning och kan tas ut i form av hel, halv ellerQärdedels ersättning. Regeringen har i prop. 1992/93:31 om ändradsjukersättning m.m. Prop. 1992/93:100 föreslagit att kompensationsnivån förnärståendepenning skall höjas från Bil. 6 till för de tre förstadagaraa i ersättningsperioden fr.o.m. . Kostnadema för ersättning vid närståendevårdfinansieras enligt samma regler som gäller för sjukförsäkringen, dvs. till med statsbidrag och till genom socialavgifter från arbetsgivare ochegenföretagare. /92 har totalt utbetalats i ersättning vidnärståendevård. Kostnadema för närståendepenning har blivit oväntat låga pågmnd av ett begränsat utnyttjande av förmånen. Detta torde delvis bero på attregleraa varit relativt restriktiva. Till följd av de nya regleraafr.o.m. den beräknas för /93 kostnaderaa förnärståendepenning öka till . För /94 beräknarRiksförsäkringsverket försäkringsutgifteraa fill . Bedömningenav anslagsbehovet försvåras av att ersättningsformen funnits och att reglema ändrats. Jag utgår dock från attutnyttjandet av förmånen kommer att öka. Mitt förslag om höjning avkompensationsnivån till i ersättningsperiodeninnebär en utgiftsökning med ca . Med hänsyn härtill och medbeaktande av den förväntade löneutvecklingen beräknar jagförsäkringsutgifteraa till . Statens bidrag beräknas uppgåtill . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till ersättning vid närståendevårdför /94 anvisa ett förslagsanslag på . 1991/92 Utgift 13 324 091 042 1992/93 Anslag 13 920 000 000 1993/94 Förslag 14 315 000 000 Från anslaget bekostas förtidspension frånfolkpensioneringen, pensionstillskott till förtidspension och bamtillägg tillförtidspension samt kostnader för rehabiliteringsundersökningar vidRiksförsäkringsverkets sjukhus i och . Förtidspension utges till den som av medicinskaskäl fått sin arbets- Prop. 1992/93:100 förmåga varaktigt nedsatt till följd avsjukdom med minst hälften. 1992/93:31 har regeringen föreslagitriksdagen att förtidspension skall utges på nivåema hel, tre Qärdedels, halveller en fjärdedels pension. Detta innebär att rätt till förtidspensionföreligger om arbetsförmågan är nedsatt med minst en fjärdedel. Helförtidspension för den som helt uppfyller de från den gällandekvalifikations-regleraa för rätt till folkpension utges för år räknat medbelopp som motsvarar av basbeloppet för en ogift pensionstagare och 78,5 %för gift pensionstagare vars make har hel ålders- eller förtidspension. Den somhar låg eller ingen ATP får dessutom pensionstillskott. Pensionstillskottetreduceras med ATP-inkomster. Som ett led i regeringens åtgärder för depensionärer som har det sämst ställt har regeringen i prop. 192/93:134föreslagit att pensionstiUskottet höjs från högst av basbeloppet till105,av basbeloppet. Regeringen har i prop. 1992/93:116 föreslagit riksdagenatt vid beräkning av förtidspension skallanvändas ett belopp som utgörs av basbeloppet minskat . Bestämmelsema om förtidspension finns i lagen(1962:381) om allmän försäkring och lagen (1969:205) om pensionstillskott. /94 har föreslagit att anslaget förs uppmed 14 . Motbakgrand av beräkningar, med hänsyn till utvecklingen avbasbeloppet samt med hänsyn till effektema av övriga av regeringen föreslagnaregelförändringar som berör pensionsförmånema beräknar jag kostnadema underanslaget till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Förtidspensioner för /94anvisa ett förslagsanslag på 14 . 1991/92 Utgift 51 185 317 351 1992/93 Anslag 52 880 000 000 1993/94 Förslag 52 185 000 000 Fråndetta anslag bekostas folkpension som utges i form av ålderspension,pensionstillskott till ålderspension, hustratillägg och baratUlägg fillålderspension. Den enskilde har dock Prop. 1992/93:100möjlighet att själv bestämma tidpunkten för Bil.6 sin pensionering. Vid uttag av ålderspension reduceras denutgående pensionen livsvarigt och vid uppskjutet uttag efter skeri stället en höjning. Det är även möjligt att ta ut halv ålderspension mellan60 och . Enligt de från gällande regleraaom rätt till folkpension utges folkpension på grandval av antingen bosättningeller arbete i . I proposition 1992/93:31 har regeringen lagtförslag om utökade möjligheter att på ett mer flexibelt sätt ta utålderspension.