prop · GG0370 · 1992-12-31 00:00:00 — TiUståndet skaU meddelas den sora skaU anses ha avgivit visst budeller som på auktionen förklarar sig beredd att betala den högsto årligaavgiften, aUt enUgt vad sora sägs i 10 -12 §§. 10§ Auktionen skall varaoffentlig. Vid auktionen fär endast sådana sökande avge bud sora särskiltanmält sig tUl auktionen och sora är behöriga. 11§ Sedan budgivningen avslutotsskall den sora avgivit det högsto budet oraedelbart betala avavgiften, dock lägst . kan dock på begäran göraett kort uppehåll i handläggningen för att bereda honom tillfälle att anskaffamedel för betalningen, ora uppehåUet inte kan antas raedföra beaktansvärdolägenhet. inte sådan betalning sker, skall auktionen fortsätto. Omendast en sökande är behörig eller endast en behörig sökande anmält sig till enauktion skaU han anses ha förklarat sig beredd att betola en årlig avgift om . Detta belopp skall han inbetola till privattadiomyndigheten inom envecka från det att myndigheten raeddelat att han är ende sökande. Sker inte detär hans ansökan förfallen. 12 §Avgiften skall fastställas till det belopp som motsvarar det bud som kunnat godtos enhgt 11 § första stycket eller, i fall sora avses i 11 § andra stycket, till . Itillståndsbeslutet skall privattadiomyndigheten ange den ärUga avgift somtillståndshavaren skall betala samt det belopp som skall betalas vid varje förfallodag. 13§ Under rainst en tredjedel av sändningstiden skall sändas prograrasom framstäUts särskilt för den egna verksamheten. Varjeprogramtjänst skaU ha en egen beteckning. Denna skall anges minst en gång varjesändningstirarae. Reklam och sponsring Prop. 14§ Reklam mot vederlag ochprogram mot betalning får sändas endast under annonstid. 15§ Av en annons som sänds underannonstid skall det framgå i vems inttesse sändningen sker Iannonser som sänds mot betalning eller annat vederiag får det inte uppttädapersoner som spelar en framträdande roll i radioprogram sora huvudsakUgenhandlar ora nyheter eUer nyhetskommentarer 16 §Av en prograratjänsts sändningstid får högst avse annonser under annonstid. Inomen sändningstid av mellan hela klockslag får annonser förekoraraaunder högst åtto eller, i rena undantogsfaU, 17§ Annonstiden vid ett givettillfäUe får inte understiga en minut, sedan sändningstiden för den särskildasignaturen frånräknats. 18§ Om ett program helt ellerdelvis bekostots av någon annan än den sora bedriver sändningsverksaraheten,skaU detto anges på lärapligt sätt i början och i slutet av prograraraet. Dettogäller dock inte vad sora sänds under annonstid. 19 §Om sändningsverksamheten inte inletts tte raånader efter tillsfends tidens början skall privattadiorayndigheten föra talan vid länsrätt om till- sfendets återkallande. skall också föra sådan talan ora, sedan sändningsverksaraheten påbörjats, inga sändningar förekommit eller sändningar förekoramit i endast obetydlig omfatmrag under en sararaan hängande tid av rainst . Detsararaagäller om tUlståndshavaren sänder prograra ttots att det varken finns utgivareför programverksamheten eller sfellföreträdare för utgivaren enligt 3 kap. 6 aCKh b §§ lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens ochytttandefrihetsgmndlagens oraråden eller ttots att anraälan ora utgivare eUerstälUorettädare inte har gjorts enUgt vad som föreskrivs där. 20§ en tiUståndshavare bryterraot bestämmelsema i 13-18 §§ får privatradiorayndigheten förelägga attfölja bestämmelsema. Föreläggandet får förenas med vite. 21§ Ett tillsfend får överlåtastill någon annan om privattadiomyndigheten gocUcänner förvärvaren. Sådant godkännandeskall lämnas om förvärvaren är behörig att söka tiUstånd. inte godkänner förvärvaren är överlåtelsen utan verkan. Godkännsöverlåtelsen övertar förvärvaren överlåtarens rättigheter och Prop.1992/93:70 skyldigheterenligt denna lag för tiden därefter Bilaga 2 Densom vUl frånttäda ett tiUstånd skall skriftUgen anmäla detto tiU privatradiorayndigheten. 22§ Om tillståndshavaren försätts i konkurs eller träder i likvidation är tillståndetförfallet. 23 §Skyldighet att betala avgift föreligger frän cKh med den dag då sänd ningar får bedrivas med stöd av tillståndet Att viss del av avgiften skall be talas framgår av 11 §. Denärliga avgiften skaU, med avdrag för vad sora betalats enhgt 11 §, betalasraed lUca stora delar under kalenderåret senast den försto dagen ,april, raånad. 24 §Frånttäds eller återkallas ett tillstånd gäller skyldigheten att betala av giften tiU och raed ttedje raånaden efter det att tUlståndet frånttätts elleråter kallats. Skyldighetatt betola avgift gäller dock aldrig för tid efter det att någon annanövertogit tUlståndet. 25§ Avgiften skall betalas tillRiksskatteverket. All visst belopp skall betalas till privattadiomyndighetenframgår av 11 §. 26§ Beslut om påförande av avgiftenligt denna lag får verkställas, om avgiften är obetald CKh förfallen tillbetolning. Härvid gäller 5 kap. 16 - 18 §§ lagen (1984:151) ora punktskatteroch prisregleringsavgifter i tUlämpliga delar 27§ I fråga om avgift enligtdenna lag äger 5 kap. 3 § och 9 kap. 4 § lagen (1984:151) ora punktskatter ochprisregleringsavgifter raotsvarande till-lämprung. 28§ Om den inbetalade avgiftenöverstiger vad tillståndshavaren enligt beslut av privattadiorayndigheteneller dorastol skall betala, skall det överskjutande beloppet återbetalas tUlhonora. AvgUt sora betalats enUgt 11 § skaU dcKk inte återbetalas. 6 1992/93. 29§ eller beslut får överklagas hoskararaanätten. Beslut om sändningsområdenas orafatraing och ora vitesföreläggandefår dock inte överklagas. Dennalag ttäder i krafl . Regeringen eUer den rayndighetregeringen bestämraer får dcKk vidto de åtgärder som behövs föratt beslut om tillstånd skall kunna meddelas sedan lagen ttätt ikraft Prop.1992/93:70 2 Förslag till Bilaga 2 Lag omändring i radiolagen (1966:755) Härigenomföreskrivs att 5 a § radiolagen (1966:755)' skall ha följande lydelse. Omrätt att sända radioprogram i Om rätt att sända radioprograra i vissa lokala randradiosändningar vissa lokala rundradiosändningar frans särskilda föreskrifter i närradio- fmns särskilda föreskrifter i nänadio lagen (1982:459). lagen (1982:459) och i lagen (1992:000) om privatt-adio. Orarätt att sända radiotidningar i randradiosändning finns föreskrifter i lagen(1981:508) om radiotidningar. Omrätt att från radiosändare sända vidare televisionsprogram i radio- eUerirådsändning från finns särskilda föreskrifter i lagen (1986:3) omrundradiosändnrag av finländska televisionsprogram. Dennalag ttäder i kraft . 'Lagen oratryckt 1991:1066. 2Senaste lydelse 1991:1556. 1992/93:70 3 Förslag till Bilaga 2 Lag om ändring i närradiolagen (1982:459) Härigenora föreskrivs i fråga ora nänadiolagen (1982:459)dels att 3, 6, 10, 13 CKh 16 §§ skall ha följande lydelse, deb att det i lagenskall införas en ny bestäraraelse, 13 a §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen tydelse Nänadio får inte sändas uton tiUstånd av nänadionäranden. Tillstånd får inte ges till en sammanslutning som hartillstånd att sända privatradio enligt lagen (1992:000) om privatradio. Om en sammanslutning med tillstånd att sända närradio fårtilbtånd att sända privatradio enligt nämnda lag, är tilbtåndet att sändanärradio förfallet, med verkan från det andra tilbtåndet gäller. Närradio får sändas bara över så- Privatradiomyndighetenbeslutar dana radiosändare som stäl- om vilka sändare som skall få ut ter till förfogande. nyttjas för närradio. Om sådana sam manslumingar som anges i 4 § så önskar skall en sändare för närradio finnas i varje kommun där det är tek niskt möjligt. Om det finns särskilda skäl får det finnas ytterligare sändare för närradio i en kommun. Sändare som anges iförsta stycket får inte användas förannat ändamål. 'Senaste lydelse 1985:597. Nuvarandelydebe Föreslagen lydelse Prop.1992/93:7 KommersieUreklam får inte sänd- Om någon annan än samman as i nänadio. slumingen har bekostat ett program Ett program eller programinslag i helt eller delvis skall uppgifilämnas närradion får inte bekostas med om vem bidragsgivaren är. pengar ellerannan egendom som har KommersieU reklam fär inte i anställts tillsammanslutningens för- nat fall än som anges iförsta styck-fogande underförutsättning att pro- ett sändas i nänadio. grammet eller inslaget sänds. TUlståndatt sända närradio får åter- TiUstånd att sända närradio får åter kallas om sammanslutningen kaUas om samraanslutningen 1. inlelängre uppfyUer kraven en- 1. inte längre uppfyller kraven en Ugt 4 §, ligt4§, 2.bryter mot beslut omsändningstid eller låter annan i dess ställe umyttja sändningstid somtilldelats sammanslumingen, 3.sänder program trots att det 2.sänder program trots att det varken finns utgivare för program- varken finnsutgivare för programverksamheten eUer stäUförettädare för verksamheten eUerstäUförettädare för utgivaren enligt 3 kap. 3 cKh 4 §§ utgivaren enligt 3 kap.3 och 4 §§ lagen (1991:1559) raed föreskrifter lagen (1991:1559) raedföreskrifter på tryckfrihetsförordningens och ytl- på tryckfrihetsförordningensoch ytt-randefriheisgrundlagens oraråden randefrihetsgrandlagens orarådenel-eller ttots att anmälan om utgivare ler ttots att anmälan om utgivare eUereller sfellföreträdare inte har gjorts stäUförettädare inte har gjorts enligtenligt vad som föreskrivs där, vad som föreskrivs där, 4.bryter mot föreskriftemai 10 eller 11 §, 5.inte utnyttjar rätlen att sända3. inte utnyttjar rätten att sända under tre på varandra följande under tre påvarandra följande månader eUer månader eUer 6.inte erlägger avgift iärende om närradio inom föreskriven tid, om sammanslumingen har förelagts atterlägga den vid påföljd att tilbtåndet annars kan återkallas. Närett tillstånd återkallas får näranden besferaraa ora högst ett är inomvUken samraanslutningen råte kan ges nytt tUlsfend. Nuvarande lydebe Föreslagen lydebe Prop. 13a § Bilaga 2 Om sammanslutningen bryter mot bestämmelser som anges nedan fårnärradionämnden förelägga den att följa bestämmebema. Föreläggandet får förenasmed vite. Sådant föreläggande får meddelas om sammanslutningen 1.bryter mot beslut omsändningstid eller låter annan i dess ställe utnyttja sändningstid somtilldelats sammanslutningen eller 2.bryter mot föreskriftemai 10 eller II §. Omen dorastol funnit att ett pro- en dorastol funnit att ett pro grara i nänadion innefattat ett ytt- gram i nänadion innefattat ett ytt randefrihetsbrott sora innebär ett all- randefrihetsbrott sora innebär ett all varligt raissbrak av yttrandefriheten varligt missbruk av yttrandefriheten får domstolen i domen återkaUa sam- får domstolen i domen återkaUa sam manslumingens tillsfend att sända. I mansluraingens tillstånd all sända. I ett sådant beslut får ett sådant beslut får bestäraraa av högst inom besfemma av högst , eller vilket sammanslutningen inte får ges om det ftnns synnerliga skäl högst nytt tiUstånd. Domstolen får förordna , inora vilket saramanslul- att beslutet skall gälla utan hinder av ningen inle får ges nytt tillstånd, att domen inte vunnit laga kraft Domstolen får förordna att beslutet skallgälla uton hinder av att domen Dennalag ttäder i kraft den 1 januari 1993.1 fråga ora radioprograra som sänts föreikraftträdandet tiUämpas äldre bestämmelser 4 Förslagtill Prop. Lag omändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på Bilaga 2 Härigenomföreskrivs att det i 3 kap. lagen (1991:1559) raed föreskrifter påtryckfrihetsförordningens cKh ytttandefrihetsgnmdlagens oraråden skall införasfyra nya paragrafer, 6 a-d §§, samt närmast före 6 a § en ny mbrik av följandelydelse. Innehavare av tilbtånd enligt lagen (1992:000) om privatradio somavser att sända ljudradio skalt utse en utgivare för programverksamheten.Företaget skall till privatradiomyndigheten anmäla vem som är utgivare. Om den som utses till utgivare inte längre är behörig eller hans uppdrag upphör, skall företaget utse ny utgivare. så som föreskrivs iförsta stycket. En ställföreträdare för utgivaren skall vara godkänd av den som innehartittståndet. Utgivaren skall till privatradiomyndigheten anmäla vem som ärställföreträdare. Till varje anmälan enligt 6 a eller b § skall fogas bevis attutgivaren eller ställföreträdaren uppfyller de behörighetsvillkor som anges iyttrandefrihetsgrundlagen och att han åtagit sig uppdraget. Om en ställföreträdareutses skall det dessutom visas att han är godkänd av den som innehartilbtåndet. Nuvarande lydebe Föreslagen lydelse Prop. 6d § Bilaga 2 När ställföreträdaren för en utgivare har tjänstgjort skall hans namnanges i sändningen. Dennalag ttäder i kraft . Sammanfattningav delbetänkandet (SOU 1991:108) Prop. 1992/93: 70 Tekniskt utrymme för reklamfinansierad radio s Dennarapport är avsedd att utgöra ett lekniskt underlag för en bedöraning av denraöjliga orafatmingen av frisfeende komraersiell ljudradio i . Denärmare vUlkoren för sådan verksamhet, inklusive riktlinjer för sändaresräckvidd cKh regler för raeddelande av sändningsrätt, fömtsätts koraraa att utforraasunder den fortsätto planeringsprocessen. Tilldelningav frekvenser CKh andra beslut om radiosändare sker inora raraen för denintemationella telekonventionens regelverk. För randradion gällerintemationellt överenskorana frekvensplaner, där varje enskUd sändare finnsangiven. Ändringar i förhällande tUl dessa planer kräver medgivande frän degrannländer sora kan bU berörda av ändringen. Planeringenav rundradiosändare i har från början syftot tiU att tUlgodoseSveriges Radio-koncemens behov. Inom FM-näten har pfecering CKh räckvidd för deenskilda sändama valls för att på det mest ekonomiska sättet möjliggöramottogning av koncemens fyra ljudradiokanaler inora deras avseddatockningsomräden. Alla planerade sändare har inte kommit till utförande. Desändare sora är avsedda för nänadion har placerats där detto har varit möjligtmed hänsyn till de sändare som planerats för Radio-koncernensprogram. Utgångspunkten har varit att nänadiosändama skall ha liten räckvidd, 5km. har dcKk förhöjd räckvidd medgivits för omkring två tredjedelarav sändama. Av de ca 400 sändare sora planerats för nänadion umyttjas ca 160. Trängselninora FM-bandet är störst i storstodsorarädena. 1 Stockholras-ttakten umyttjast.ex. samtUga mplanerade sändare. Det har inte bedömts raöjligt att ökaräckvidden för nänadiosändama i StcKkhohn. Oradet skall tUUcorama koraraersieUa ljudradiosändningar i koraraerplaneringsfömtsättningama att ändras. Den reklarafraansierade ljudradion kanförväntas ställa anspråk på sändningsraöjUgheter bl.a. i de fetbefoUcadeområden där frekvensbristen redan nu är märkbar. Det blir därför vUctigare äntidigare att göra en avvägning raellan önskemålen från olika intressenter. Fråganom eventueUa poUtiskt faststallcfe riktUnjer för hur en sådan avvägning skaU gåtill bör behandlas i det fortsatta berednrågsarbetet. Allmänna förutsättningar för rapporten 1det följande behandlas möjlighetema att bereda utiyrarae för sändningar avreklamfinansierad ljudradio i . Redovisningen sker för varje frekvensbandför sig. Uttedningenhar utgått från att en fraratida reklarafinansierad radio skall vara lokaltbaserad. Detto utesluter givetvis inte att de lokala sändningama kan brådassamraan så att de t.o.ra. kan ha en näst råtill nationeU Prop. 1992/93: 70 fecknråg. Uttedningenhar vidare utgått från att reklammarknadens storlek blir avgörande för behovetav sändningsfrekvenser. I fetbefoUcade oraråden, främst i storstodsområdena,kan det finnas ekonomiskt utrymme för flera sändare. I mer glesbefolkade delarav landet kan sändama behöva fecka stora oraråden. Utredningenredovisar en raodell sora utgår från att sändare för lokal feckning skall ha enräckvidd ora från sändaren. Även möjUgheten att inrymraa sändare raed50 kra räckvidd cUskuteras. Utredningenhar råte funnit det raenrågsfuUt att utforraa andra altemativ förfrekvensanvändningen. Om det skulle bli aktuellt att pröva andra modeller fumsberedskap att göra detto paraUellt raed det politiska berednrågsarbetet Igällande frekvensplaner har åtto frekvenstiUderårågar förhögeffekt-sändningar inom långvågs- och mellanvågsbanden. Dessutom finns päraeUanvåg frekvenstilldelning för tte kanaler för lågeffektsändningar. Dessakan användas för flera sändare om avståndet raellan dera är tiUräckligt stort. Efterdet att långvågssändningarna från har upphört utnyttjar endasten av högeffekttiUdelningama för MV. Det skulle därför vara raöjligtatt utnyttja tilldelningarna för högeffektsändningar för sändare raed lägreeffekt CKh därigenora möjliggöra att även dessa frekvenser användes för flerasändare på olUca orter i landet Någotprincipiellt hråder mot att umyttja långvåg och mellanvåg för koraraersiellaradiosändningar finns inte. Vissa skäl tolar emellertid för att inttesset fören sådan användning inte koraraer att vara så stort. En del radio-raottogarekan inte to eraot långvägs- eller raellanvågssändningar. Anläggnings- ochdriftskosmadema är högre för långvågs- eller mellanvågssändare än förFM-sändare. Ljudkvalitén blir sämre än med FM. Vågutbrednings-egenskapemamedför att mottogningsförhållandena kan bU sämre än . Omnågon önskar umyttja långvåg eUer meUanvåg för kommersieUa radio-sändningar bördetto sålunda kunna medges. Eftersom det gäller frekvenser sora tiUdelatsSverige enligt gällande planer skulle sändningama kunna starta så snartutmstnrågen har råstaUerals. Föratt skapa reaUstiska föratsättmngar för reklarafraansierade radiosändningar ärdet emeUertid nödvändigt att finna sändnrågsraöjligheter även råora andrafrekvensband än lång- och mellanvåg. DenteknUc som dominerar för ljudradion är FM-sändningar inoraultta-kortvågsbandet Detto frekvensband är lämpligt för sändningar tUlbegränsade områden, eftersomsändarnas räckvidd inte når utöver den s.k. radio- Prop. 1992/93: 70 horisonten. ISverige används frekvenser mellan 87,5 och för Radiossändningar samt för nänadiosändningar. För att även inryraraareklarafraansierade Ijudradiosändnrågar i detto frekvensband är olika åtgärdertänkbara. En raöjlighet är att använda ledig tid i befintiiga sändare. En annanåtgärd är att umyttja befintUga sändare sora används för annat ändamål.Sändare sora finns raed i de nuvarande planema raen sora råte har kommit tUlutförande kan las i bruk för reklamfinansierad radio. Det är också möjligt alländra nu gäUande planer så att flera sändare får mm. Vissasändare används endast för sitt egentiiga ändaraål under en begränsad del avdygnet Det tydligaste exeraplet är de nänadiosändare där de sändandesammanslutningama endast sänder , medan övrigtid upptas av en prograraslinga med råformation om nänadiosändningama. Enligtnänadionärandens stotistik pågick nänadiosändningar över 157 sändare underttedje veckan . På 105 av sändama uppgick föreningssändningama tillhögst . Över 61 sändare sändes det ut föreningssändningarunder högst 14 rimmar. DetskuUe uppenbarligen vara möjligt att låto kommersiella Ijudradiosänd-ningar ägaram över sådana sändare då det inte pågår sådana sändningar förvilka sändaren i försto hand är avsedd. Även om raan tar hänsyn till behovetav raarginaler skuUe, raed det anförda exeraplet sora utgångspunkt,koraraersiella ljudradiosändningar kunna äga ram under i genomsnitt 18 tiraraarper dygn på 60 orter och 15 tiraraar på ytterUgare ett 40-tal orter. Detsäger sig självt att det i första hand är på de raindre orler därföreningslivet råte självt orkar med mer omfattande sändningar som den häranvisade utvägen kan väljas. I de stöne sfedema krävs andra lösnrågar. Omflera företog och organisationer umyttjar samma sändare är det givetvisangeläget att de olika prograraföretogen klart identifieras så att lyssnarensäkert kan veto vilket program sora sänds ut Eftersorade aktuella nänadiosändama befinner sig i full drift kan nya sändningar inledasoraedelbart efter det att nödvändiga politiska beslut har fattots ocheventuella tekniska raodifierrågar har slutförts. Påvissa stöne orter har närradions sändningstid ökat mycketkraftigt Detto är råte i försto hand resultotet av att antalet sändandeförenrågar har ökal utan att ett raindre antol föreningar har ökat sinsändningstid, bl.a. genom att helt dominera nytillkomna sändare. De sändningarsom dessa föreningar svarar för är upplagda som musikradio därföreningsbudskapen sänds ut i förra av korto "reklaminslag". Soraexempel kan nämnas att Radio SAF /91använde tte sändare i . Sändningstiden för Prop. 1992/93: 70 varje sändare var raeUan 15 CKh 20 tiraraar . DetUgger nära till hands att bettakto så orafattande sändningar i nänadion soraett slags förövning för koramersieU radio. Av uttolanden från framgår också att föreningens avsikt är att upphöra raednänadiosändningama så snart det blir tiUåtet raed reklamfinansieraderadiosändningar Vissa andra föreningar med omfattonde sändningar har redantogit steget fullt ut ckU börjatsäncfe reklara, ttots att koramersieU reklam inte fär sändas i nänadion. Orareklarafraansierade ljudradiosändningar blir tiUåma skulle ttoligen elt antalav de sändare sora används för nänadio på stöne orter inte längre behövasför sitt nuvarande ändaraål. De egentiiga föreningssändningama skulle fä platsi ett mindre antol sändare, medan de överflödiga sändama i StäUet skulle kunnaanvändas för kommersieUa Ijudradiosäncrårågar. Detär på följande orter där det finns mer än en sändare för nänadio sora det kanbU aktueUt att frigöra en eller flera sändare. Stockhohn 7 varav 3 i rånerstoden Mahnö 4 inkl. cKh / Hurraånga sändare som bör finnas kvar för nänadion är en politisk fräga. Medhänsyn tiU att flera av de aktueUa sändama umyttjas av ett Utet antal organisationersom bedriver omfattonde sändningar framsfer det sora riraligt att anto att istorleksordningen sju sändare bör kunna frigöras. Ävende nu aktuella sändama befraner sig i drift. De bör kunna övertas av nyaanvändare så snart nödvändiga beslut har fattots. Utnyttjaplanerade men ej uppförda sändare Ettknappt 50-tal av de frekvenstilldelningar som enligt den nuvarande frekvensplanen(1984) har reserverats för behov har av olika skäl ännuråte kommit att utnyttjas. TiUdelningama frans i oUka delar av landet och haren effekt som varierar mellan 30 och 6 000 W. Räckvidden varierar raeUan nägrakra och 5-6 mU. Följandefrekvenstilldelningar skulle raed tanke på räckvidden kunna vara Prop.1992/93: 70 av intresse för koraraersiella radiosändningar. Med tanke på senaretillkomna BUaga 3 sändare måste raan emellertid göra ett förbehåU för att deeffekter som angetts i planen råte säkert kan utnyttjas överaUt Stationsplats Effekt (W) Föratt bedöma om dessa sändare kan tas i bmk för reklamfinansieraderadiosändningar måste det ske en avvägning raellan inttesset för sädanasändningar cKh behov att umyttja sändama. Soranämnts i det föregående används ca 160 sändare för nänadion. Ifrekvensplanen finns ytterligare ca 200 sändare med låg effekt, som har avsettsför nänadion. I den män det inte är aktuellt att bedriva när-radiosändnrågaröver dessa sändare är det givetvis möjligt att i stället använda de reserveradefrekvenserna för kommersiella ljudradiosändningar. Det bör emellertid påpekasatt flertalet sändare är belägna i glesbygden och att det därför är tveksamtom det kommer att finnas intresse av att utnyttja dem för reklamfinansieradesändningar. Desändare som avses i detto avsnitt finns med i gällande frekvensplaner De kanaUtså tas i bruk utan att det krävs några ytteriigare överiäggnrågar raed våragrannländer. I princip kan sändama börja användas så snart utmsmrågen harinstallerats. Det kan emellertid i några fall visa sig nödvändigt att göramodifieringar med hänsyn till förändringar sora har skett sedan planen upprättades. Andrafrek'\'ensplaneringen Somnämndes mledningsvis har den nuvarande frekvensplaneringen tillkommit för atttillgodose behov. I andra hand har även närradions önskemålkunnat beaktas. Man har inte behövt to hänsyn till att andra inttessenter harställt krav på sändnrågsmöjUgheter. Omfrekvensplanerrågen skulle göras om frän början, ulan att man behövde tohänsyn till befintiiga installationer, är det ttoUgt att flera program än nuskulle kunna inrymmas i det tillgängliga frekvensområdet.