prop · GG03250 · 1992-12-31 00:00:00 — 7.4Arbetsplatsförlagd utbildning ................... ... 72 7.5Betyg ................................................. ... 73 7.6En lagteknisk fråga ............................... ... 74 8 Vissa komvux- ochsärvuxfrågor ................... ... 74 8.1Programmål, kursplaner ochtimplaner ........ ... 74 8.2Vissa ytterligare frågor ombetygssystem och kurser ... 75 9 Lärare ................................................ 76 9.1 Professionalitet ..................................... 76 9.2Lektorer................................................. 81 Prop. 9.3Kompetensutveckling för skolanspersonal .. 84 10Ikraftträdande ochgenomförande ................. 88 11Upprättat lagförslag...................................... ... 91 13Ärendet till ................................... 101 Bilaga ALäroplanskommitténs förslag till läroplan för gymnasieskolanoch komvux, bearbetat av en arbetsgrupp till att avse även gymnasiesärskolan,särvux och statensskolor för vuxna ....................... 112 Utdrag urregeringsprotokollet ......... 126 gotab 43825, 1993 128 Sammanfattningav Läroplanskommitténs Pop. betänkande(SOU 1992:94) Skola för bildning BiragaT' Uppdraget Läroplanskommitténhar främst haft till uppgift att utarbeta förslag till läroplaner förgrundskolan, gymnasieskolan och komvux samt till timplan och kursplaner förgrundskolan. Vidare har den haft att utarbeta förslag till utgångspunkter förden skolförberedande verksamheten och förslag till förstärkt undervisning isvenska och språk i de olika skolformerna. Kommittén har även haft vissa andrauppdrag som rör den gymnasiala utbildningen. Ettläroplansarbete handlar ytterst om frågor kring utbildningens grund och vad ettoffentligt skolväsende kan göra och skall göra. Det handlar också om bildning idess djupaste och vidaste mening. Utifråndetta har kommittén haft följande frågor som utgångspunkter för sitt arbete. -Vilka uppgifter blir viktigaoch möjliga för skolan att ha ? -Vilka mål skall skolan ha ochhur skall de utformas? -Vilket innehåll skall väljas utför lärande och hur skall det organiseras? -Vad skall styras nationellt ochvilken frihet skall fmnas lokalt? Arbetetmed en ny läroplan kan aldrig ske förutsättningslöst. gällande läroplaneroch den utbildningsdiskussion som pågår inom och utom landets gränser måsteutgöra en utgångspunkt. Hänsyn måste också tas till hur ansvaret för skolansutveckling nu är fördelat mellan politiker och professionella, mellan stat ochkommun. Hänsyn måste vidare tas till behovet av att säkerställa en likvärdigoch kvalitativt god utbildning över hela landet och att ge utrymmeför en lokal och individuell valfrihet. Andra viktiga utgångspunkter är den övergripandestruktur som beslutade reformer utgör, de förändringar som skett och sker iskolans omvärld liksom aktuell forskning om kunskap och lärande. Läroplaner och skolans uppgifter Läroplanerär viktiga i ett pluralistiskt samhälle för att fastställa och legitimerasåväl skolans värdegrund som urvalet och organisationen av innehållet iskolan. En läroplan måste sålunda innehålla både värden och mål. I skollagenanges de grundläggande värden som skall gälla för det offentliga skolväsendet:lika tillgång till utbildning, likvärdig utbildning, grundläggande demokratiskavärderingar, varje människas egenvärde. 1 1 saml. Nr 220, 250 bilagor respekt för vår gemensammamiljö. Sådana värden, som även kommer Prop, 1992/93:220 till uttryck i bl,a,grundlagen, i FN:s deklaration om de mänskliga rät- Prop. 1992/93:250tigheterna och i FN:s konvention om barnets rättigheter, kan kallas Bilaga1 oförytterliga, genom att de i en given kulturkrets gäller under alla omständigheter.De kan aldrig sättas ur spel, även om de under vissa omständigheter kan te sigopraktiska, oekonomiska eller onyttiga. Målanger däremot sådant som skall uppnås eller eftersträvas. Målen i läroplanen,och i kursplanerna, skall inte sätta ett tak för kunskapsutvecklingen. Utövervärden och mål skall läroplanen innehålla riktlinjer för arbetet i skolan.Riktlinjerna avser rättesnören eller principer för arbetet i skolan, ISverige har läroplans- och kursplanearbete länge betraktats som en angelägenhetför politiker, adminstratörer och ämnesexperter. De som är verksamma i skolanhar förväntats "förverkliga" läroplanen. En konsekvens av denförändrade styrningen av det offentliga skolväsendet och av de nyamöjligheterna att etablera fristående skolor är att skolans personal fått ettstörre ansvar för hur stoff väljs ut och organiseras och för val av arbetssättoch metoder. Lärare och elever får anledning att arbeta med frågor som tidigarei hög grad skötts av den centrala skoladmini-strationen och läromedelsförlagen. Denförändrade styrningen ger förnyad aktualitet också åt frågan om likvärdighetoch valfrihet. Likvärdighet har varit ett centralt begrepp för utvecklingen avsvensk skola, och har motiverat en lång rad av statliga insatser för att styraden svenska skolan. Frågan om valfrihet har emellertid också varit central idiskussionen om skolan och har tagit sig olika uttryck. Degångna årens erfarenheter visar att frågor om likvärdighet och valfrihet ärlika viktiga som . Denobligatoriska skolan skall ge alla barn och ungdomar en gemensam grund att ståpå, men möjligheterna att på lokalt och enskilt initiativ utforma en skola sompräglas av rik mångfald och variation måste också säkerställas. Förslagen tillnya måldokument måste därför utformas så att nationell likvärdighet bevarasoch att utrymme firms för lokal och individuell frihet. "Kunskapoch färdigheter" och "fostran" har angetts som skolans huvuduppgifteri nästan alla styrdokument för skolan. Dessa uppgifter har ibland ställts motvarandra, men motsättningen dem emellan är skenbar. All undervisning innebärfostran i någon mening. Bakom detta ryms emellertid frågor som en störreläroplansförändring väcker och som varje tid måste ge sina svar på. Någraexempel på sådana frågor är: Vilka uppgifter för skolan är viktiga och möjligai framtiden? Vilka mål skall skolan ha och vilket innehåll skall väljas ut?Vilken frihet skall finnas? De grundläggande frågorna kring undervisningens måloch hur dessa skall förverkligas måste ställas och besvaras av alla verksamma iskolan. Läroplanerna ger inga färdiga svar. Varjeskolsystem och läroplan bygger på vissa bestämda föreställningar om människansförmåga och möjligheter att lära. sina dominerandeföreställningar om vad som är meningsfullt att lära Prop. 1992/93:220 ochvad lärande är. Olika bildningstraditioner, inklusive våra inhemska Prop.1992/93:250 är därför en viktig plattform när frågorna skall besvaras. Fråganom vad Bilaga 1 bildning är, måste ställas i relation till detkonkreta arbetets förutsättningar och villkor. Med varje genomgripandeläroplansförändring aktualiseras den klassiska bildningsfrågan och därmedfrågor kring vad ett offentligt utbildningsväsende kan göra och vilken roll detskall ha. Frågorna kan aldrig ges ett enkelt svar eftersom framtiden inte kanfömtsägas. Frågorna måste dock ställas då de markerar att skolan inte kan nöjasig med att verkställa nuets krav. Skolans bildningsarbete måste snarare byggapå seklers samlade erfarenheter. Detta handlar dock inte om att söka återskapanågot som funnits tidigare. En skola för alla, där bildningsarbetet ärhuvudsak, har aldrig funnits. Varjeskolsystem och varje läroplan bygger på föreställningar om vad kunskap är ochhur lärande sker. I ett system där staten endast skall ange mål för ochinriktning av skolverksamheten blir det än viktigare att i läroplansarbetetredovisa en uppfattning om kunskap och lärande. Mål-och resultatstyrningställer krav på tydliga nationella beskrivningar av vilka kunskaper elevernaskall utveckla och detta förutsätter i sin tur en kvalificeradkunskapsdiskussion bland skolledare, lärare och elever på de lokalaskolorterna. Somgrund för förslagen om vilka slags kunskaper det är skolans uppgift attförmedla redovisas en uppfattning om kunskap och lärande med utgångspunkt iaktuell forskning. Detär framför allt tre aspekter av kunskap, vars betydelse kommit alltmer i fokusunder . Den första är kunskapens konstruktiva aspekt.Detta innebär att kunskap inte är en avbildning av världen, utan ett sätt attgöra världen begriplig. Kunskaper utvecklas i ett växelspel mellan vad man villuppnå, den kunskap man har, problem man upplever med utgångspunkt i dennasamt de erfarenheter man gör. Den andra aspekten på kunskap är denkontextuella. Kunskap är beroende av sitt sammanhang, vilket utgör den grundmot vilken kunskapen blir begriplig. Den tredje är kunskapens funktionella,eller instrumentella, aspekt dvs. kunskap som redskap. Detfinns kunskaper av olika slag. Man kan t.ex. veta att saker förhåller sig påvissa sätt, man kan veta hur något skall göras och kunna göra det, man kanförstå sammanhang och innebörder och man kan handla med gott omdöme. Fyra olikakunskapsformer diskuteras i betänkandet; fakta, förståelse, färdighet ochförtrogenhet. Det måste finnas en balans mellan dessa kunskapsformer eftersomde kompletterar varandra och utgör varandras förutsättningar. Kommitténger vidare en redovisning av hur inlärningsforskningen bidragit till enförändrad förståelse av individers lärande. Förändringen kan beskrivas i tresteg, nämligen lärande som -införlivande av yttre kunskaper Prop. -förståelse utifrån elevensutvecklingsnivå Prop. -ett samspel mellan individ ochmiljö. Bilaga 1 Människans förståelse och tänkande är intenågot enbart mentalt. äralltid något som skall förstås av någon i ett sammanhang. Detta sammanhang ärsåväl språkligt som praktiskt. Det är genom interaktion med andra människorsåväl som med den fysiska omgivningen som individen lär sig. Medutgångspunkt i den forskningsgenomgång som kommittén gjort kan skolanskunskapsuppgift inte enkelt reduceras till en fråga om urval av kunskaper attförmedla. Kunskaper kan inte betraktas som färdiga produkter, som kan förståsisolerade från de sammanhang där de utvecklades. På samma sätt påverkaselevernas kunskapsutveckling av hur skolans verksamhet är organiserad. Skolanmåste erbjuda ett socialt sammanhang där elevernas "kunskapande" blirmeningsfullt. Eleverna måste tillägna sig begrepp och strukturer från olikaämnesområden på ett sätt så att de kan fungera som intellektuella verktyg. Iskolan skall det finnas en balans mellan praktiska och teoretiska kunskaper.Genom reflektion över praktiska erfarenheter och genom praktisk erfarenhet avteoretiskt arbete utvecklas förmågan till tänkande och reflektion. Härigenomläggs en första grund för utveckling av ett vetenskapligt sätt att arbeta ochtänka. I det kunskapande arbetet ingår också kreativa, estetiska och etiskadimensioner. Genomgångenav begreppen kunskap och lärande mynnar ut i en diskussion om de kunskaperskolan skall förmedla, samt hur detta kan komma till uttryck i läro- ochkursplaner. Frågorom urval och organisation av kunskap behandlas med utgångspunkt i deförändringar som aktualiserats främst sedan de nu gällande läroplanernautformades. Förändringar både i och utanför skolan, i såväl som i det övrigaEuropa och världen ställer successivt nya krav riktade mot skolan. Kraven måstenoggrant prövas i relation till de huvuduppgifter det offentliga skolväsendethar och till den ansvarsfördelning som gäller på skolområdet. I fokus stårdärmed de urvalsfrågor som är knutna till vad som nationellt skall anges ochvad som är föremål för lokala beslut och överväganden. Barnsoch ungdomars livsvärldar påverkas av strukturen hos och rollfördelningenmellan familj, skola och samhället i övrigt. Skolans roll och betydelse harökat som den både som informationsförmedlare och normskapare utsättsför konkurrens på ett annat sätt . Skolans, främst då ,samverkan med hemmen måste utvecklas. Skolan som en trygg, utvecklande ochsocialt fostrande plats måste betonas. Skolans verksamhet skall byggapå och har som en viktig uppgift att förmedla och stärka grundläggande demo- kratiska och etiskavärden. En viktig förutsättning för detta är att ele- Prop. 1992/93:220 vemas personliga ansvar och inflytande i skolan stärks. Denpågående internationaliseringen ställer skolan inför delvis nya Bilaga 1uppgifter. Detta har konsekvenser såväl för de nationella styrdokumenten somför det lokala arbetet i skolan. Utbildningen i främmande språk behöverförstärkas. Skolans uppgift att förmedla centrala delar av vårt kulturarv fårny aktualitet som grund för internationell samverkan och för förståelse ochrespekt för andra folks kultur och värdegrund. Skolan präglas av en allt störremångkulturalitet som i sig kan utveckla kulturell medvetenhet och bidra tillatt skilda kulturmönster och språk som representeras i skolan, ses som entillgång. Kontakter med skolor i andra länder samt utbildningsutbyte av skildaslag skall aktivt främjas. Internationell samverkan, t.ex. i form avöverenskommelser och konventioner, är viktig att stödja och sprida kännedom ominom skolans värld. Detmedialt präglade samhället skapar nya villkor för opinionsbildning och bidrartill framväxten av olika ungdomskulturer. För att få överblick iinformationsflödet, förstå sin omgivning och sin egen tid och ta ställning tillöppna och dolda budskap, behövs förmåga att kunna sovra och kritiskt granskasamt att kunna tolka ord och bild - läsa det visuella språket. Det är förmågorsom skolan bör utveckla genom att låta eleverna använda sig av modernahjälpmedel som datorer, video m.m. Det är mer fråga om att använda sig av nyahjälpmedel och tillgänglig teknik än att göra dessa till ett innehåll iskolan. Informationsteknologins utveckling ger nya förutsättningar för bl.a.tillgång till nya kunskapskällor för kontakter mellan skolor och även förlärarfortbildning. Omsorgenom den gemensamma miljön, lokalt och nationellt såväl som internationellt,förutsätter grundläggande kunskaper om centrala sammanhang såsomresursförbrukning, kretslopp och ekologiska system. Konsekvenser av materiellkonsumtion och levnadsvanor måste bli klara för alla, engagemang ochuppfinningsrikedom krävs för ett bemästrande av miljöproblemen. Miljökunskapbehöver i få en fast ämnesförankring som samverkan mellanämnen är väsentlig. Utvecklingeni samhället innesluter ökade krav på medborgerligt inflytande och att kunnavälja mellan alternativ. Skolan har en viktig roll i att ge medborgerligbildning. Detta innebär bl.a. att kunna, vilja och våga använda det talade ochskrivna språket, ha förmåga till kritisk granskning och att kunna möta ochvärdera argument. Det innebär också en vana att fungera i demokratiska formeroch en delaktighet i vårt kulturarv i vid mening. Kraven på inflytande och egetansvar ställs också alltmer i arbetslivet, där människors kompetens, förmågaatt värdera kompetens samt kommunikations- och samarbetsförmåga accentueras.Förändringar i ungdomars villkor och i arbetslivet innebär attarbetslivsorientering och studie- och yrkesorientering även fortsättningsvismåste vara en del av skolans verksamhet, men formerna för bl.a. den praktiskaarbetslivsorienteringen i skall främst vara före- Prop.1992/93:220 mål för lokalt bestämmande. Förståelsenav förändringar som sker i omvärlden och även förståel- Bilaga 1 sen avkunskapens förändring, kräver ett historiskt perspektiv inte bara i ämneninriktade på samhällets utveckling utan i all undervisning. Deetiska grundfrågorna har alltid varit närvarande men de aktualiseras på nyasätt genom internationalisering, teknologisk utveckling och andra förändringari samhället. Etiska perspektiv skall läggas i undervisningen i många ämnen.Genom att tas upp i naturliga sammanhang, både i skolans vardagshändelser ochsom en aspekt av kunskapens konsekvenser, skapas förutsättningar förutveckling av elevernas medvetna personliga ställningstaganden och för att dekan grunda dessa på såväl värderingar som kunskaper. Denbeslutade ansvarsfördelningen för skolan innebär en tydligare fördelning avansvaret mellan den nationella och den lokala nivån och mellan dem som skallbesluta om verksamhetens mål och inriktning (politiker) och dem som skallarbeta för förverkligandet (främst lärare och skolledare). Detta ställer nyakrav på styrdokumentens form och funktion. Det ställer också krav på deinstrument som måste utvecklas för att nationellt följa och utvärdera skolansverksamhet och för vilka har ett ansvar. Mål-och resultatorientering innebär att skolans verksamhet inte behöver ellerskall styras främst genom regler och föreskrifter utan genom de nationelltuppsatta målen. Lärare, skolledare och elever skall omforma de mål som angespå nationell nivå till undervisningsmål på den egna skolan och på det sättetutforma sin lokala arbetsplan. Genom detta och det större utrymme som skallfinnas lokalt att bestämma vägarna och medlen för att nå målen kan en slagsdeltagande målstyrning åstadkommas. Graden av måluppfyllelse skall sedanavgöras genom de utvärderingsinsatser som utvecklas nationellt och lokalt.Utvärderingen skall ge signaler tillbaka till beslutsfattarna om var någotbehöver förbättras och var resurser skall sättas in. Eleversoch föräldrars delaktighet och inflytande över elevernas skolgång yttrar sigbl.a. i rätten att välja skola och inriktning på utbildningen. Därutöver ärmöjligheten för elever att inom ramen för en utbildning göra individuella valen viktig form av inflytande som bör stärkas. Men också läroplanemas ochkursplanemas form och inriktning har stor betydelse för möjligheterna lokaltatt komma överens om hur man skall arbeta och vilket konkret innehållundervisningen skall ha. Målen som anges nationellt måste vara tydliga i sininriktning men lämna ett friutrymme för den lokala nivån. Läroplanhar i svenskt språkbruk i regel avsett ett dokument som innesluter såvälövergripande mål och riktlinjer som timplaner och kursplaner. I våra direktivanges att läroplanerna skall innehålla övergripan- de mål och riktlinjer förutbildningen i landet medan kursplaner och Prop. 1992/93:220 timplanerskall vara särskilda dokument. När vi fortsättningsvis talar Prop.1992/93:250 om läroplan avser vi alltså endast övergripande mål och riktlinjer.Detta Bilaga 1 ligger också närmare det synsätt som alltmer vinnerinternationell terräng. Denationellt fastställda målen föreslås vara av två principiellt skilda slag. "Strävansmål" är sådana mål som man skall sträva mot och arbetaefter. De skall styra inriktningen av arbetet i skolan. Strävansmålen är vidaoch högt ställda och meningen är inte att de skall kunna uppnås helt, men deskall vara utgångspunkter för undervisningen. De skall spegla de möjlighetertill utveckling som finns i skolan och de skall ge stöd för den lokalaurvalsdiskussionen. Till skillnad från strävansmål anger"uppnåendemål" de kunskaper alla elever skall garanteras att få igrundskolan. Sådana mål skall vara en grund för utvärdering, lokalt ochnationellt, och ge signaler om hur långt eleverna har nått i sin kunskapsutvecklingoch om resurser av olika slag behöver omfördelas. Kursplanerna för grundskolanföreslås därför innehålla sådana uppnåendemål som avser slutet av det femteresp. det nionde skolåret. Läroplaneroch kursplaner skall således lämna ett fri utrymme för en professionell lokalutveckling av skolan utan att den nationella likvär-digiheten äventyras. Sammaprinciper skall gälla den timplan som nationellt fastställs för skolan.Timplanen skall främst utgöra en grund för vilka resurser kommunen minst måsteavsätta för undervisning och ange en minsta garanterad tid för bl.a. de föralla elever obligatoriska ämnena. Till styrdokumenten på lokal nivå hörskolplanen som fastställs av kommunfullmäktige. Den anger bl.a. vilka resurserkommunen anslår för att de nationella målen skall nås och hur det kommunalaskolväsendet skall utvecklas. Samverkan med förskola och skolbarnsomsorg Föratt skolan skall kunna erbjuda en så trygg och utvecklande miljö som möjligt ärdet viktigt att skolan har ett nära och förtroendefullt samarbete med förskolaoch skolbarnsomsorg. Samarbetet med förskolan skall främst sikta till attutveckla en skolförberedande verksamhet som skapar kontinuitet för barnen ochunderlättar skolstarten. Genom en samverkan mellan skola och skolbarnsomsorgkan man inom de olika verksamheterna skapa optimala förutsättningar förbarnets allsidiga utveckling och lärande. Skolan skall ta sin del av ansvaretför att en samverkan kommer till stånd. Förutsättningarna för samverkan har väsentligtunderlättats av att kommunerna fått rätt att fritt organisera sina nämnder. Denviktigaste förutsättningen för ett gott samarbete mellan skola, förskola ochskolbarnsomsorg är att samverkan mellan de olika personalgrupperna bygger påen ömsesidig respekt för varandras yrkeskunnande. Det handlar inte om ensammanvävning av roller och uppgifter utan om en nära kommunikation för attskapa gemensamma synsätt och lösa gemensammaproblem. Betydelsen av en sådan samverkan bör Prop. 1992/93:220 avspeglasbåde i läroplan och i pedagogiska program för Prop.1992/93:250 förskola och fritidshem. För skolans del bör såväl rektors somlärares Bilaga 1 ansvar framgå. Hur samarbetet skall formas och underlättasliksom frågor om ändamålsenlig lokalplanering och gemensam fortbildning liggerpå nivå att besluta om. Barnets behov av kontinuitet, trygghet ochallsidig stimulans måste stå i förgrunden. Detta skall speglas i läroplanen. Kravenpå en läroplan är att den skall svara på frågor om vilka värden utbildningenskall vila på och vilken slags kunskap som skall väljas ut för lärande. Denskall ange vilket kulturarv i vid mening som skall överföras från en generationtill nästa och hur skolan skall förbereda för en omvärld i förändring. Denskall också klargöra ansvarsfördelningen mellan olika inblandade aktörer ochhur ansvaret skall utövas. Läroplanenskall ange de nationella målen, men den skall, till skillnad från tidigare,inte ge anvisningar om hur målen skall nås, dvs. val av stoff, arbetssätt ocharbetsmetod. Detta innebär inte att urvalsfrågan helt läggs över på lokal nivå.I stället ökar kraven på att de nationellt fastställda målen skall vara tydligaoch kunna utgöra en grund för lokala prioriteringar. ges inflytandeoch ansvar till lärare och rektorer att utforma verksamhetsmål ochundervisningsmål i linje med de nationella målen och att i det praktiskaarbetet verka för att nå dem. Kommitténsbetänkande i sin helhet kan ses som en kommentar till läroplanerna. Kommitténsläroplansförslag innefattar skolans värdegrund och uppgifter, nationellautbildningsmål samt väsentliga riktlinjer för arbetet i skolan, för skolanssamarbete med hemmen samt för samverkan med förskola, gymnasieskola m.m. Detsvenska skolväsendet vilar på grundläggande demokratiska värden som historisktvuxit fram och fått förankring i vårt land. Våra förslag bygger liksomnuvarande läroplaner på denna grund. Förslagen till läroplan för grundskolanrespektive gymnasieskolan och komvux har stora likheter. Grundläggande värdensamt övergripande mål och riktlinjer är i huvudsak gemensamma för de olikaskolformerna. Det som skiljer skolformerna åt, deras olika uppdrag, målgrupper,elevernas ålder m.m., kommer främst fram i andra måldokument samt genom hur manpå lokal nivå organiserar verksamheten. Vilägger förslag till läroplan för och till en gemensam läroplan förgymnasieskolan och komvux. Våra läroplansförslag skiljer sig från tidigareläroplaner främst genom att de har en annan uppbyggnad och form. De främstaskillnaderna är att våra förslag till läroplaner generellt har ett mindreomfång, är mer koncentrerade, skiljer mellan värden, mål ochriktlinjer, inte har anvisningar om arbetssätt, arbetsför- Prop.1992/93:220 mer m.m. utan endast väsentliga riktlinjer samt har tydliga adressater. Målenär i läroplansförslagen disponerade i några områden. Gemen- Bilaga 1 sammaområden i de båda läroplanerna är Kunskaper och färdigheter, Normer och värdensamt Elevernas ansvar och inflytande. Målen uttrycks i ett elevperspektiv; detär elevens kunskapsutveckling som är utgångspunkten. Till målen är ocksåknutna riktlinjer där lärarens och skolpersonalens skyldigheter anges. I ettsärskilt avsnitt ges riktlinjer för rektor.