prop · GG03154 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93:154 om ändring i lagen (1991:341) om förbud mot ~ utförsel av vissa produkter som kan användas i 1992/93:154 Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås ändringar i lagen (1991:341) om förbud mot utförsel avvissa produkter som kan användas i massförstörelsesyfte, m.m. Förslaget innebäratt lagens tillämpningsområde utvidgas till att omfatta alla missiler ochobemannade luftfarkostsystem som kan utnyttjas som bärare av massförstörelsevapen,sådana biologiska agenser som kan användas i biologiska vapen, utrustning somkan användas för tillverkning av biologiska eller kemiska vapen, biologiska agenserliksom kemiska prekursorer och vissa kärntekniska produkter. Vidare regleraskunskapsöverföring liksom förmedling av produkter som finns i utlandet i envidare omfattning än som är fallet enligt gällande bestämmelser. Lagändringarnaföreslås träda i kraft . 1Riksdagen 1992/93. 1 samL Nr 154 Lag omändring i lagen (1991:341) om förbud mot utförsel av vissaprodukter som kan användas i massförstörelsesyfte, Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:341) om förbudmot utförsel av vissa produkter som kan användas i massförstörelsesyfte, m.m. dels att 4§ skall upphöra att gälla, dels att1, 3, 5 - 6, 8 och 10 §§ samt rubrikerna närmast före 3, 5, 6 och 8§§ skall haföljande lydelse, dels attdet i lagen skall införas två nya paragrafer, 2a§ och 5a§, samt närmast före 2a§en ny rubrik av följande lydelse. 1§ Lagen gäller i den utsträckning regeringen föreskriver 1.fullständigarobot- och raketsystem och andra obemannade luftfarkoster som har enlastförmåga av och en räckvidd av , 2.delsystem,komponenter och konstruktionsmaterial för system som avses i 1, 3.provnings- ochtillverkningsutrustning som särskilt utformats för system, delsystem ochkomponenter som avses i 1 och 2, 4. program för automatisk databe handling och annan programvara särskilt utformade för produkter som avses i 1 - 3, 5. utrustning som kan användas för tillverkning av biologiska eller kemiska stridsmedel, och 6. kemiska produkter som kan användas för tillverkning avkemiska stridsmedel (kemiska prekursorer). 1.fullständigarobot- och raketsystem och andra obemannade luftfarkoster som kan utnyttjassom bärare av massförstörelsevapen, 2.delsystem,komponenter och konstruktionsmaterial för system som avses i 1 och som kanuppnå en räckvidd av , 3.provnings- ochtillverkningsutrustning för system, delsystem och komponenter som avses i 1och 2, 4.biologiskaagenser som kan användas i biologiska vapen och kemiska produkter som kan användasför tillverkning av kemiska vapen (kemiska prekursorer), 5.utrustningsom kan användas för tillverkning av biologiska eller kemiska vapen samt avsådana biologiska agenser och kemiska prekursorer som avses i 4, 6.utrustningeller material som är av väsentlig betydelse för framställning av kämladdningaroch inte omfattas av lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet, och 7.programvaraför automatisk databehandling och annan programvara särskilt utfotmade förprodukter som avses i 1 - 3 eller sådan utrustning som avses i5 -6. 2a § 1 denna lag förstås med tillhandahållande: försäljning, upplåtelse, utbjudande mot vederlag, lån, gåva eller förmedling, tillverkningsrätt: varje rätt att tillverka en produktsom omfattas av lagens bestämmelser. Produktersom avses i 1 § får inte föras ut ur landet utan tillstånd av regeringen. Produktersom avses i 1 § får inte föras ut ur landet utan tillstånd av regeringen. 1fråga om programvara som avses il § 7 likställs med utförsel överföring tillutlandet genom telekommunikation eller på annat liknande sätt. Programvara som avses i 1 § 4 får inte heller medelsttelekommunikation eller på annat liknande säu överföras från tillmottagare i utlandet utan tillstånd av regeringen. Upplåtelseeller överlåtelse av tillverknings rätt Avtalsom innebär upplåtelse eller överlåtelse av rätt att utom landet tillverkaprodukter som avses i 1§ 1-3 får inte utan tillstånd av regeringen ingås härilandet och inte heller utom landet av svensk myndighet, svenskt företag ellerden som är bosatt eller stadigvarande vistas här. Avtalsom innebär upplåtelse eller överlåtelse av tillverkningsrätt till produktersom avses i 1 § 1-6 till någon i utlandet får inte ingås här i landet utantillstånd av regeringen. Svenska myndigheter, svenska företag samt den som ärbosatt eller stadigvarande vistas här får inte heller utom landet ingå sådantavtal utan tillstånd av regeringen. 5a§ Avtal om tillägg till eller ändring av avtal av clet.slag som kräver lillstånd enligt 5 § får inte ingås utan tillstånd avregeringen, om ändringen eller tillägget avser 1. de produkter som omfattas av avtalet, 2.vidareupplåtelseeller vidareöverlåtelse av räu enligt avtalet, 3.rätt atttittliandahåtta produkt titt mottagare som inte angivits lidigare, eller 4.föitängningav avtalets giltighetstid. Produktersom avses i 1 § 5 -6 och som finns utom landet får inte här i landet och inteheller utom landet av svensk myndighet, svenskt företag eller den som ärbosatt eller stadigvarande vistas här tillhandahållas genomförsäljning,utbjudande mot vederlag eller förmedling åt någon i utlandet utan tillstånd avregeringen. Produkter som avses i 1 § och som finns i utlandet fårinte här i landet tillhandahållas åt någon i utlandet utan tillständ avregeringen. Svenska myndigheter, svenska företag samt den som ärbosatt eller stadigvarande vistas här får inte heller i utlandettillhandahålla sådana produkter utan tillstånd av regeringen. Tillståndenligt 3, 4 och 6§§ får återkallas av regeringen om tillståndshavaren haråsidosatt villkor eller brutit mot kontroll- eller ordningsbestämmelser somhar meddelats med stöd av lagen eller om det finns andra särskilda skäl till återkallelse. Tillståndenligt 3 och 5-6§§ kan återkallas av regeringen, om tillståndshavaren haråsidosatt en föreskrift i denna lag eller föreskiift, villkor ellerbestämmelse som har meddelats med stöd av lagen eller om det finns andrasärskilda skäl till återkallelse. En återkallelsefår inte avse tillstånd titt avtal enligt 5 § elter 5a § som redan ingåtts. Den som bryter mot 4, 5 eller 6 § döms, 1.om gärningenhar skett uppsåtligen, till böter eller fängelse i högst , 2.om gärningenhar skett av oaktsamhet, till böter eller fängelse . Den som uppsåtligen genom vilseledande förmår regeringenatt lämna tillständ enligt 4, 5 eller 6 § och därigenom föranleder attöverföringen, avtalet eller tillhandahållandet kommer till stånd, döms tillböter eller fängelse i högst . Om gärningen har skett av oaktsamhet,döms till böter eller fängelse . I ringa fall skall inte dömas tUl ansvar. Den som bryter mot 5,5a eller 6 § döms, 1.om gärningenhar skett uppsåtligen, till böter eller fängelse i högst , 2.om gärningenhar skett av oaktsamhet, till böter eller fängelse . Den som uppsåtligengenom vilseledande förmår regeringen att lämna tillstånd enligt 5, 5a eller 6§ och därigenom föranleder att avtalet eller tillhandahållandet kommer tillstånd, döms till böter eller fängelse i högst tvä år. Om gärningen har skett avoaktsamhet, döms till böter eller fängelse . 1 ringa fallskall inte dömas till ansvar. Denna lag träder i kraft . TUlstånd som meddelats med stöd av äldre bestämmelse skallvid fillämpningen av de nya bestämmelserna anses som meddelat enligt dessa. Bestämmelserna i 5 a§ skall tillämpas på avtal av det slagsom avses i 5 §, även om avtalet på grund av äldre bestämmelser inte krävttillstånd. 2 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen om ändring i lagen (1984:3) omkärnteknisk verksamhet Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1984:3) om kärntekniskverksamhet i paragrafens lydelse enligt propositionen 1992/93:98 om ändring isamma lag skall ha följande lydelse. Lydelse enligt propositionen Föreslagen lydelse 1992/93:98 om ändring i lagen om kämteknisk verksamhet 1§ Denna lag gäller kärnteknisk verksamhet, m.m. Med sådanverksamhet avses 1.uppförande,innehav eller drift av kärnteknisk anläggning, 2.förvärv,innehav, överlåtelse, hantering, bearbetning, transport av eller annanbefattning med kärnämne eller kärnavfall, 3.införsel tillriket och utförsel ur riket av kärnämne eller kärnavfall, 4.utförsel urriket av 4. utförsel ur riket av a. medhalt av kärnämne, a. med halt av kärnämne, b. vad som har framställts av kärn- b. vad som har framställts av kärn ämne eller vara i vilken sådant ämne ämneeller vara i vilken sådant ämne ingår, ingår, c. utrustning eUer material som c. utrustning eller material som har särskilt konstruerats eller iord- harsärskilt konstruerats eller iord ningställts för bearbetning, använd- ningställtsför bearbetning, använd ning eller framställning av kärnämne ningeller framställning av kärn- ellersom annars är av väsentlig bety- ämne,i den utsträckning regeringen delse för framställning av kämladd- föreskriver, och ningar, i den utsträckning regeringenföreskriver, och 5. upplåtelse eller överlåtelse från svensk myndighet,svenskt företag eller den som är bosatt eller stadigvarande vistas här i riket tiU någon i utlandet av rätt att tillverka sådan utrustning eller sådant material som avses i 4 c, i den utsträckning regeringen föreskriver. Denna lag träder i kraft . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden . , ,, , , , , , , ,, , , , , , , P. , Proposition om ändring i lagen (1991:341) om förbud motutförsel av vissa produkter som kan användas i massförstörelsesyfte, m.m. Sverigehar i sin politik på nedrustningsområdet lagt mycket stor vikt vid internationellaavtal om begränsning och eliminering av massförstörelsevapen. Uttryck för dettaär starka stöd till fördraget om hindrande av spridning av kärnvapen (, NPT) och de krav om ett fullständigt provstopp och omkärnvapennedrustning som framförs av i internationellafora. Vårt land har också spelat en stor roll i de avslutadeförhandlingarna i om en konvention om förbud mot framställning ochinnehav av kemiska vapen. Sverigeär folkrättsligt bundet av fyra internationella överenskommelser avseende massförstörelsevapen.Dessa är det nyssnämnda icke-spridnings-fördraget (NPT) , 1971 årsfördrag om förbud mot placering av kärnvapen och andra massförstörelsevapen påhavsbottnen, Gene-ve-protokoll om förbud mot användning av biologiskaeller kemiska vapen samt konvention om totalförbud mot B-vapen. Påsenare år har det vidtagits åtgärder på det internationella planet som syftartill en begränsning av spridningen av massförstörelsevapen. Ett tjugotalindustrinationer har infört utförselkontroll av vissa obemannade luftfarkostsystem(missiler) som kan användas för spridning av kärnvapen och delar tUl sådana (MissileTechnology Controi Regime, MTCR). Även viss teknologiöverföring som är avsärskild betydelse i sammanhanget kontrolleras. infördesmotsvarande kontroll i genom lagen (1991:341) om förbud mot utförsel avvissa produkter som kan användas i massförstörelsesyfte, m.m. (massförstörelselagen)och deltar i det samarbete som bedrivs inom MTCR(prop. 1990/91:97, UU 13, rskr227). Förutomdenna åtgärd vad avser bärare av massförstörelsevapen har andra internationellaåtgärder inriktats på att hindra framställningen av massförstörelsevapen. Etttjugotal länder har infört exportkontroll för vissa kemiskaprodukter som kan användas för kemvapenframställning, s.k. ke- Prop.1992/93:154 miska prekursorer. Dessa länder samarbetar i den s.k.Australiengruppen. Vissa länder har också infört exportkontroll för vissutrustning som kan användas för framställning av kemiska och biologiska vapen. I massförstörelselagen ges möjlighetatt kontrollera exporten av såväl sådan utrustning som kan användas vidframställning av biologiska och kemiska vapen som kemiska prekursorer. Sverigedeltar i Australiengruppens arbete. Också på kärnteknikområdet förekommer det internationellaansträngningar att skapa kontrollregimer avseende utrustning och vissteknologi som har en civil användning men som kan användas i massförstörelsesyfte.I mars 1991 inleddes överläggningar inom den s.k. ().Gruppen, som har 27 medlemmar, arbetar som ett samverkansorgan för länder somexporterar kärnteknik och som önskar tillämpa likartade exportregler. Sverigedeltar även i detta arbete. Kärnteknikområdet är reglerat i i lagen(1984:3) om kärnteknisk verksamhet (kärntekniklagen). Kärntekniklagen omfattar- i nu aktuellt hänseende - viss utrustning som främst svarar mot vårahittillsvarande internationella åtaganden på området. Härutöver har lagstiftning somreglerar bl.a. utförsel av krigsmateriel. Krigsmateriellagstiftningen omfattarhuvudsakligen produkter som är utformade för militär användning, s.k. single use-produkter.1 den mån produkter som kan användas i massförstörelsesyfte klassificeras somkrigsmateriel, omfattas utförsel och teknologiöverföring av bestämmelserna ibåda lagarna. överlämnade regeringen till ettförslag tUl ny lag om krigsmateriel (prop. 1991/92:174). I propositionen anförföredraganden att beträffande produkter som används för såväl militärt somcivilt bruk och som inte har särskilt utformats för militärt bruk bör denallmänna principen vara att de inte skall utgöra krigsmateriel. Någon ändringi detta hänseende av den gällande ordningen föreslås alltså inte. De produktersom omfattas av massförstörelselagen resp. nu är aktuella för reglering har,utöver beskaffenheten att kunna användas i massförstörelsesyfte eller vidtillverkning av massförstörelsevapen, oftast också civila användningsområden.De är s.k. dual use-produkter. Kärntekniklagen har varit föremål för utredning. I betänkandet(SOU 1991:95) av utredningen om översyn av kärntekniklagstiftningen föreslåsatt kontrollen över sådana dual use-produkter som är av väsentlig befydelse förframställning av kärnladdningar skall överföras till massförstörelselagen.Betänkandet har remissbehandlats. En redovisning av remissynpunkterna finns ipropositionen 1992/93:98 s. 85. Till protokollet i detta ärende bör fogasutredningens lagförslag i betänkandet som bilaga. De förslag jag nu lägger fram bygger dels på samarbetet inomMTCR resp. Australiengruppen sedan började deltaga ,dels på deltagande i NSG dels ock på nyssnämnda betänkande. Därutöverföreslår jag ett antal ändringar för att anpassa massförstörelselagstiftningentill förslaget i propositionen om en ny krigsmateriellag. I det följande behandlas bakgrund och nuvarandebestämmelser i avsnht 2.1. NSG behandlas i avsnitt 2.2. En utvidgning av massförstörelselagens till- 8 lämpningsområdebehandlas i avsnitt 2.3.1 och kriterier för regeringens be- Prop. 1992/93:154 sluti avsnitt 2.3.2. Till bestämmelsen om förbud mot utförsel förs överföring avprogramvara, vilket behandlas i avsnitt 2.3.3, medan upplåtelse och överlåtelseav tillverkningsrätt behandlas i avsnitt 2.3.4. En ny bestämmelse om tiliståndskravför tillägg till eller ändring av avtal finns i avsnitt 2.3.5. Tillhandahållandeav produkter som finns i utlandet behandlas i avsnitt 2.3.6. Återkallelse av tillständbehandlas i avsnitt 2.3.7. Ikraftträdande, övergångsbestämmelser och kostnadertas upp i avsnittet 2.4. Deenskilda lagbestämmelserna kommenteras i avsnitt 4. 2.1 Bakgrund och nuvarande bestämmelser 2.1.1 Bakgrund Den1 trädde lagen (1991:341) om förbud mot utförsel av vissa produktersom kan användas i massförstörelsesyfte, m.m. (massförstörelselagen) i kraft (prop.1990/91:97, UU13, rskr227). Bakgrunden till lagstiftningen var detinternationella arbete som har bedrivits inom MissilieTechnology Controi Regime (MTCR) och den s.k. Australiengruppen. Spridningentill nya länder av robot-, raket- och andra obemannade luftfarkostsystembörjade utgöra ett problem ur rustningskon-trollsynpunkt.Sådana system kan användas som bärare av såväl kärnvapen som biologiska ellerkemiska vapen. De kunskaper som krävs för att konstruera system av detta slaghade i alltmer ökad utsträckning börjat spridas till länder som inte undertecknaticke-spridningsfördraget (NPT), liksom till länder som hade eller kundeförväntas skaffa biologiska eller kemiska vapen. En av orsakerna till denalltmer spridda missilteknologin är de civila rymdprogram som finns i olikaländer och en export av mindre sofistikerade missiler som stimulerar tillutvecklingsarbete i köparländema. Härtill kommer att icke-spridningsfördragetbehandlar kärnvapen och kärnvapenladdningar men inte de vapenbärare som äraktuella i dessa sammanhang. Detta var bakgrunden till det samarbete som de sjuindustrinationerna Förenta Stater, , , ,, och inledde . År1987 tillkännagav dessa stater att man, var för sig, beslutat anta en nypolitik för begränsning av spridningen av missiler och missilteknologi, den s.k.sjustatsöverenskommelsen eller Missile Technology Controi Regime (MTCR).överenskommelsen omfattar kontroll av såväl missilsystem och andra obemannadevapenbärare med stor räckvidd som komponenter och teknologi som är av vitalbetydelse för att kunna tillverka sådana system. Syftet var att begränsariskerna för insats av kärnvapen på långa avstånd genom kontroll av utförselav nyckelutrustning och teknologi avsedd för luftburna och ballistiskavapenbärare. Däremot var inte avsikten att hindra civila nationella ochinternationella rymdsamarbetsprogram. Tillkännagivandetår 1987 av samarbetet inom MTCR hade formen av 1' 1992/93. 1 samL Nr 154 samtidiga nationella uttalanden. Resp. regering avsågenligt dessa uttalan- Prop. 1992/93:154 den att agera i enlighet med gemensamtformulerade, publicerade identiskt lika riktlinjer förexportkontroll av känslig utrustning och teknologi. Ett likaledes gemensamtutformat annex till riktlinjerna innehöll en förteckning över produkter ochteknologi som skulle omfattas av kontrollregimen. Denna uppbyggnad av regimenhar bibehållits. Enligt MTCR skall kontroll av teknologiöverföring regleras iden omfattning den nationella lagstiftningen medger det. Enligt de gemensamtutformade riktlinjerna skall vissa principer iakttas vid prövningen av omutförsel kan tillåtas. En redogörelse för riktlinjerna och annexet finns iförarbetena till massförstörelselagen (prop. 1990/91:97 s. 8-10). har kretsen av MTCR-statcr utvidgats tillatt nu omfatta 22 stater, däribland de nordiska staterna. Representanter för dedeltagande nationerna möts i sammanträden vart tredje kvartal. Härviddiskuteras vilka åtgärder de deltagande staterna har vidtagit, efterlevnaden avkontrollregimen och förändringar av det kontrollerade området. Vid sidan avdessa sammanträden träffas expertgrupper som arbetar med dels omfattningen avdet kontrollerade området, dels exportkontrollens administration i de olika länderna. Vidare har ett antal västländer i den s.k.Australiengruppen agerat tillsammans för att hindra spridningenav kemiska prekursorer i avvaktan på en internationell konvention omtotalförbud för kemiska vapen. ingår samma länder iAustraliengruppen som i MTCR. Kontrollåtgärderna varierar något i de olikastaterna i Australiengruppen, men alla länder har infört någon form avutförselkontroll för 50 prekursorer. Detta har skett antingen i form avgenerella utförselförbud med krav på tillstånd till utförsel till alla ländereller i form av begränsade förbud med krav på tillstånd för export till vissaländer. Kombinationer av dessa system förekommer också. Omfattningen av deämnen som är föremål för kontroll varierar, men alla de deltagande staternahar givit till känna sin avsikt att reglera 54 prekursorer. Därutöverhar man enats om kontroll av biologisk och kemisk tillverkningsutrustning ochbiologiska agenser. En mer detaljerad redogörelse för Australiengruppen finnsi den tidigare nämnda propositionen, s. 11 - 12. Även stater utanförAustraliengruppen har infört regler om kontroll av kemiska prekursorer. Det spridning av teknik för atttillverka och använda massförstörelsevapen till allt fler länder, däriblandländer i regioner där svåra bilaterala motsättningar råder, införandet avexportkontroll i andra industrinationer och inställning när detgäller spridning av massförstörelsevapen utgjorde bakgrunden till införandetav massförstörelselagen . Genom denna lag införde etlkontrollsystem för att förhindra att produkter och viss teknologi som inte annatän i undantagsfall utgör krigsmateriel men som kan användas i massförstörelsesyftefrämst från eller via exporteras till länder som kan misstänkas användadem i detta syfte. Somjag nämnde i inledningen har sedan längebestämmelser om utförsel av krigsmateriel. Inför införandet av massförstörelselagen föror dade nägra av remissinstanserna att den föreslagna regleringen skulle sam- 10 ordnas medgällande lagstiftning, främst krigsmateriellagstiftningen. Före- Prop.1992/93:154 draganden fann (prop. 1990/91:97 s. 19) att en samordning avkontrollen över produkter som kan användas i massförstörelsesyfte med krigsmateriellagstiftningeninte är lämplig med hänsyn till produkternas karaktär av huvudsakligen civilutrustning och till att syftet med de två kontrollregimerna också är olika. Föredraganden påpekade att den föreslagna lösningen medreglering i olika lagar kan komma att innebära att vissa produkter kommer attunderkastas mer än en kontrollregim, främst beträffande sådana produkter somockså omfattas av krigsmateriellagstiftningen samt förordade att en samordnadtillståndsprövning tillämpas i dessa fall. Massförstörelselagen utformades motdenna bakgrund med lagen (1988:558) om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m.m.som förebild. Somjag inledningsvis har nämnt lämnade regeringen ijuni1992 en proposition (1991/92:174) till med förslag till ny lag omkrigsmateriel. I de avseenden som är aktuella innehåller den propositionenvissa framför allt redaktionella ändringar i förhållande till den nuvarandeutförsellagen på krigsmaterielområdet. Jag anser att bestämmelserna i massförstörelselageni förekommande fall skall ändras så att de harmoniserar med de förslag somlämnas i förslaget till ny lag om krigsmateriel. Massförstörelselagen bygger på generella förbud. Främstförbjuds utförsel av de produkter som omfattas av lagen. Såvitt gäller missilerförbjuds även viss teknologiöverföring liksom överföring av vissprogramvara.Vid lagens införande ansågs det inte föreligga något motsvarandebehov beträffande tillverkningsutrustning och kemiska prekursorer. Däremotansåg föredraganden (prop 1990/91:97 s. 14) att det beträffande dessa kategorierfanns skäl att förbjuda bl.a. försäljning och förmedling av produkter som finnsi något annat land till ett tredje, om försäljningen eller förmedlingen sker iSverige eller utomlands av svenska företag eller myndigheter eller någon som ärbosatt eller stadigvarande vistas här. För samtliga fall gäller att regeringenkan medge undantag från förbudet efter prövning i det enskilda fallet. De principer som enligt föredraganden bör vara vägledandeför prövningen av en tillståndsansökan är följande (prop. 1990/91:97 s. 14).Den viktigaste prövningsgrunden är risken för att den aktuella produkten ellerteknologin kommer till användning i massförstörelsesammanhang. En andra prövningsgrundär en värdering av kvaliteten på slutanvändaråtaganden om civil användning somi förekommande fall görs av mottagaren. Risken för vidareexport till tredjeland är en tredje bedömningsgrund. Föredraganden anförde att alla dessafaktorer borde vägas in i den totalbedömning det ankommer på regeringen attgöra i varje enskilt fall. Jag återkommer till kriterierna för tillstånd(avsnitt 2.3.2). 1 massförstörelselagen anges i I § ramen för lagensomfattning som det uppdras åt regeringen att genom föreskrifter närmare bestämma vilka produkter som skall omfattas. Bakgrunden till att regeringen bemyndi gats bestämma lagens närmare omfattning är både den tekniska utveck- 11 lingen pä området och att allt fler länder inför ochutvidgar kontrollen för Prop. 1992/93:154 denna typ av produkter. Det ärviktigt att undvika att blir ursprungs-eller transitland för produktersom exportkontrolleras i vär omvärld.