prop · GF03140 · 1992-01-01 00:00:00 — sändningarna samt vissa förhållanden mellan public service-företagen bör regleras i avtal mellan regeringen och vart och ett av dessa företag. Skälen för min bedömning: I konsekvens med de organisationsförändringar jag föreslår bör regeringen även i fortsättningen ingå avtal med vart och ett av de tre programföretagen samt med Radiotjänst i . 10.10.4 Radio 10.10.4.1 Bakgrund Riksradios programverksamhet för utlandet - Radio - tillkom och sänder program på åtta språk, nämligen svenska, engelska, tyska, ryska, franska, spanska, estniska och lettiska. Programmen ger lyssnare över hela världen nyheter och information om och från . Radio sänder nästan på kortvåg. Till detta kommer ca 2 800 timmar på mellanvåg. Antalet sändningstimmar på kortvåg uppgick till omkring 17 880 på årsbasis . Neddragningen i antalet timmar förklaras till en del bl.a. av överuttag i samband med händelserna i och , men huvudsakligen av allmänna kostnadsökningar. Utlandsprogrammet förfogar över tre kortvågssändare, två i och en i , samt under kvällstid även mellanvågssändaren i (1 179 KHz). Flera av utlandsprogrammen kan slutligen avlyssnas i från en FM-sändare (89,). Radio , som formellt utgör en del av Riksradion, har drygt 70 anställda och erhåller till skillnad från övriga delar av inga TV-avgiftsmedel utan finansieras med anslagsmedel via (anslaget D 2.). För /93 (motsvarande ) finns i regeringens senaste budgetförslag ett belopp upptaget på 60 809 000 fram t.o.m. (/91) kompenserades Radio kostnadsökningar (men ej ) enligt ett särskilt index. Fr.o.m. erhåller emellertid Radio på samma sätt som ett reservationsanslag utan indexreglerat inflationsskydd. Enligt nu gällande avtal mellan staten och () heter det att ...RR:s program för sändning till utlandet skall ge utländsk publik och särskilt utlandssvenskar möjlighet att få information om och upprätthålla kontakt med . I Radio verksamhet intar mot denna bakgrund sändningarna på svenska en särställning. sändningarna på engelska, tyska och ryska. De franska och spanska radiosändningarna halverades , som programmen på portugisiska lades ned. på estniska och på lettiska. Sändningar på litauiska påbörjades försöksvis men upphörde . beslöt om en investering på 45 milj. kr. nya kortvågssändare för att ersätta de nuvarande som blivit omoderna drift och dessutom måste bytas av miljöskäl. De nya sändarna installeras successivt och väntas vara i full drift Den snabba tekniska utvecklingen har även fått konsekvenser för utlandsradioprogrammen i flera länder. Allt fler stationer har börjat sända program via satellit. Radio planerar således inleda provsändningar av detta slag avsedda för lyssnare i Jämfört med kortvågssändningar ger satellitprogram en betydligt högre teknisk kvalitet, vilket medger sändning av musik i ökad utsträckning. radioprogram via satellit beräknas dock inte bli allmänt förekommande . Mottagning på rörliga mottagare anses sålunda bli vanligt först i början av nästa årtionde. närvarande krävs i princip tillgång antingen till en parabolantenn jämte radio- och TV-mottagare eller anslutning till ett kabelnät eller avlyssning av en radiostation som återutsänder det aktuella Radiosändningar via satellit torde komma att uppfattas som något exklusivt som endast når en bråkdel av de Sannolikt får man därför räkna med att radioprogram via kortvåg och satellit kommer att existera sida vid sida . 0.10.4.2 Riktlinjer för verksamheten Mitt förslag: Radio skall administrativt utgöra en del av det bolag som föreslås bildas av Riksradio och Radio kostnader för verksamheten skall täckas genom anslagsmedel som staten ställer till förfogande för det nybildade Radiobolaget skall enligt förslagen till riktlinjer för programverksamheten bl.a. bedriva verksamheten med beaktande av mediets särskilda genomslagskraft. Utgångspunkter bör vara att de nya avtalsbestämmelserna så långt möjligt skall tillämpas också för utlandsprogrammen. Bestämmelserna måste emellertid tillämpas med beaktande av dessa sändningars speciella karaktär och med avseende på varje sändningsspråk för sig. Radio radiosändningar till utlandet skall ge dels svenskar som befinner sig utomlands, dels utländsk publik möjlighet att få information om och upprätthålla kontakt med . Radio program bör ge kunskap om och bidra till förståelse för och det svenska samhället. Radio bör ha ett nära samarbete med övriga redaktioner på det nybildade radiobolaget och i den utsträckning som är möjlig använda eller återutsända radiobolagets program. Skälen för mitt förslag: De riktlinjer jag nu anger överensstämmer med gällande praxis. Min bedömning: De ekonomiska förutsättningarna för Radio överensstämmer med vad chefen för föreslagit i årets budgetproposition. Skälen för min bedömning: Radio har svarat för utsändningen av de program som produceras av Radio . konsekvens av vad som föreslagits i det föregående blir att det fr.o.m. nästa kalenderår, dvs. , införs en nyordning som innebär att Radio får köpa motsvarande tjänster av det nya och av oberoende bolaget , som avses Budgetmässigt betyder denna nyordning bl.a. att ensamt äskar medel för Radio verksamhet fr.o.m. /93 () och inte som tidigare tillsammans med vad avsåg Radios sändningar för utlandsradion. skall emellertid även i fortsättningen ansvara för det tidigare nämnda utbytet av de tre kortvågssändarna. därför /91 - 2001/02 tillförsäkras ett för detta ändamål särskilt avdelat belopp under förevarande anslag. I 1992/statsbudgetförslag begärs dessutom att bekräftar i budgeten angivna riktlinjer för det av fattade beslutet om investering i nya sändare. Fr.o.m. nästa kalenderår måste Radio däremot köpa de tjänster i form av radiosändningar som det nya rundradiobolaget kan erbjuda. Avtal om dessa tjänster avses slutas mellan och bolaget. Prissättningen bör ske enligt den modell som har redovisats i avsnittet 10.8.2.4 i denna proposition. Ett aktuellt schema för Radio radiosändningar återfinns i bi-laga 1. Jag har i denna fråga samrått med statsrådet . 10.10.5 Teknisk utveckling 10.10.5.1 TV-sändningar med högre teknisk kvalitet Nuvarande sändningar från sker enligt PAL-standarden med 625 linjer per bild och 50 delbilder ; 625/50. De större TV-mottagarindustrierna utvecklar nya Kännetecknande för dessa är en väsentligt bättre bildkvalitet, större bildskärm av vidfilmsformat samt förbättrad färgåtergivning och ljudkvalitet. ett flertal med varandra konkurrerande sändningsstandarder. Reguljära provsändningar försiggår i . I har provsändningar inletts. har gällt satellitsänd TV. Både det japanska Hi-Vision-systemet (MUSE; 1125/60) och en europeisk variant med sändningssystemet systemet (1250/50) använder sig av analog De TV-apparater som är anpassade för dessa standarder finns än så länge inte i massproduktion och priserna är därför mycket höga. synes utvecklingen av tunna och lätta bildskärmar vara den faktor som avgör när sådana TV-apparater kan få någon större spridning. För att få full behållning av det bredare bildformatet anses bildbredden behöva vara drygt en meter eller mera. En viktig roll för vilka system som kommer att introduceras spelas av TV-mottagarindustrin. Vissa länder anlägger även industripolitiska aspekter inför besluten om nya Inom EG utarbetas ett direktiv om satellitsänd TV. Det direktivförslag som diskuteras innebär bl.a. att analoga satellitsändningar med hög teknisk kvalitet skall ske med den s.k. HD-MAC-standarden. Vidare ställs vissa tekniska krav på alla TV-apparater avsedda för bildformatet 16:9 eller 5,33:3 (en vanlig TV har förhållandet 4:3 mellan bredd och höjd) . Till direktivet knyts särskilda stödformer för att stimulera övergången till den standard som förespråkas i direktivet. Jag avser att senare återkomma till regeringen i frågan om vilka åtgärder behöver vidta med anledning av detta direktiv. För public service-verksamheten har denna utveckling blivit mer aktuell eftersom forskningen även gjort framsteg när det gäller möjligheterna till marksänd TV med högre teknisk De system som kan komma i fråga som standard för marksändning kommer enligt min bedömning att vara digitala. pågår i en serie tester av olika analoga och digitala sändningssystem avsedda för marksändningar. Beslut om vilket system som skall väljas i väntas . I flera av de nordiska länderna genomförs ett projekt med syfte att visa att det är möjligt att relativt snart utveckla en standard för marksänd digital TV med högre teknisk kvalitet. En av förutsättningarna för studien är att TV-signalen kan rymmas inom samma bandbredd som dagens analoga TV-signaler, vilket skulle göra det möjligt att sända över dagens marknät parallellt med de vanliga TV-sändningarna. en demonstration av om detta är möjligt till juli månad . Projektet drivs av , (moderbolaget), rundradiosektor, (bolag för forskning och utveckling), norska och danska televerken samt flera privata företag. deltar även i det av EG stödda projektet De svenska, finländska och norska public service-TV-programföretagen samarbetar med experimentverksamhet genom att hyra ett mobilt kontrollrum som använder det europeiska 1250/50-systemet. Svenska försök har även gjorts med det japanska Hi-Vision-systemet. Frågan om skifte av sändningssystem för TV får stora ekonomiska konsekvenser eftersom den innebär dels att alla hushåll kommer att byta TV-apparater, dels att TV-företagen måste skaffa ny produktionsutrustning. En aspekt som fått litet genomslag i debatten är hur hushållen ställer sig till ett eller flera sådana Andra viktiga frågor är avvägningen mellan teknisk kvalitet och antal kanaler (accepteras en lägre teknisk kvalitet kan sannolikt flera TV-kanaler erbjudas). Vidare aktualiserar det särskilda EG-direktivet inom området och den pågående tekniska utvecklingen frågor om lagstiftning, ansvarsfördelning, standardisering m.m. Enligt min mening är frågorna av sådan vikt att konsekvenserna noga måste övervägas innan beslut fattas. Jag avser därför att senare föreslå regeringen att ge utredningen (U 1991:10) om tekniska förutsättningar för utökade sändningar av radio och television till allmänheten tilläggsdirektiv i fråga om den tekniska utvecklingen inom TV-området. 0.10.5.2 Digitala ljudradiosändningar Inom ljudradion utvecklas ett system för digitala sändningar, Digital Audio Broadcasting, DAB. fördelar framför nuvarande analoga teknik genom bättre ljudkvalitet, lägre störningskänslighet och bättre frekvensekonomi. En kommersiell introduktion av den nya tekniken kan förutses under Om all ljudradiosändning utnyttjade digital teknik skulle i storleksordningen så många radiokanaler få plats inom det tillgängliga frekvensutrymmet som med nuvarande teknik. Tekniska begränsningar skulle då inte längre behöva utgöra ett hinder för etablering av radiosändningar. Digitala ljudradiosändningar kan inte tas emot med nuvarande mottagare för analog teknik. Vid en eventuell framtida övergång till digital teknik måste därför sändningar i analog och digital teknik pågå parallellt . krävs att ett särskilt frekvensutrymme avsätts för parallellsändningar med digital teknik. Utredningen om tekniska förutsättningar för utökade sändningar av radio och television till allmänheten har i betänkandet (SOU 1991:108) Tekniskt utrymme för reklamfinansierad radio utgått från att dels frekvensbandet 223 (TV-kanal 12) och dels ungefär hälften av frekvensbandet 104 skall användas för en övergång till digitala ljudradiosändningar. möjliggörs därigenom att rikstäckande och regionala sändningar från såväl som andra programföretag kan sändas ut digitalt . Vid sidan av de regionala sändningarna kan lokala program med begränsad räckvidd sändas ut. I promemorian (Ds 1992:22) Regler och villkor för privatradio, som sänts ut på remiss från , föreslås att frekvensbandet 104 i sin helhet tas i anspråk för analoga FM-sändningar av privatradio. Frågan om huruvida och på vilket sätt digital sändningsteknik skall införas för ljudradion kommer att bli aktuell . Jag räknar med att senare återkomma till regeringen i frågan. 10.10.6 Sändare för närradio Mitt förslag: Skyldigheten att sända närradio över sändare som ställts till förfogande av upphävs fr.o.m. . : Skyldigheten att använda sändare bör upphöra. Tillstånd att inneha närradiosändare skall endast få lämnas till den som åtar sig att låta samtliga sändningsberättigade inom sändningsområdet använda sändaren på lika villkor. Kostnaden skall vara enhetlig och skälig. tillstånd att inneha närradiosändare skall tillståndet lämnas till den som kan visa att hans ansökan stöds av en majoritet av de sändningsberättigade sammanslutningarna inom tillståndsområdet. Remissinstanserna: Huvuddelen av remissinstanserna instämmer med utredaren i att ensamrätt i fråga om närradiosändare bör avvecklas. Några remissinstanser framför emellertid farhågor för att föreningarna kommer att få ökade kostnader på vissa orter. När det gäller förslaget att kostnaden skall vara enhetlig råder delade meningar. kritik mot att det skall vara frekvensmyndighetens uppgift att se till att den som får tillstånd att inneha radiosändare för närradio åtar sig att låta alla sändningsberättigade använda sändaren på lika villkor och till en enhetlig och skälig kostnad. Skälen för mitt förslag: Bildandet av Svensk Rundradio samt avvecklandet av moderbolaget och koncernbildningen för public service-företagen föranleder ett antal olika lagändringar. Dessa är i huvudsak av redaktionell karaktär. I ett fall förordar jag emellertid en saklig ändring. skyldigheten för närradion att använda sändare som ställer till förfogande. Den gällande begränsningen av de närradiosändande sammanslutningarnas möjlighet att välja leverantör av sändartjänster är otidsenlig och bör upphävas. Genom att flera leverantörer kan konkurrera bör närradions kostnader kunna pressas. Skyldigheten att sända närradio över sändare som ställts till förfogande av bör därför upphävas från . Mitt förslag kräver att närradiolagen (1982:459) ändras. förslag om detta har upprättats inom . Frågor om de ekonomiska villkor på vilka de olika sändningsberättigade sammanslutningarna skall kunna använda sändarna bör enligt min mening avgöras lokalt av de berörda organisationerna. Jag vill därför inte förorda några särskilda föreskrifter om hur dessa villkor skall vara utformade. Om det skulle uppstå missförhållanden är jag givetvis beredd att senare återkomma till regeringen. 11 Medelsberäkningar m.m. 11.1 Föredragandens överväganden 11.1.1 Public service-företagen Mina förslag om medelsanvisning till , och tar sin utgångspunkt i vad jag har anfört om ekonomiska förutsättningar (se avsnitt 10.6). Förslagen innebär dels en uppskrivning av den medelsram som tilldelats för i förhållande till indexförändringen, dels ett resurstillskott om 150 milj.kr. och ett rationaliseringskrav om 100 milj.kr. (båda prisläge). Public service-företagen bör vidare anvisas 734,2 milj.kr. års prisläge) som beräknats med utgångspunkt från att företagen i fortsättningen skall kunna köpa utsändnings- och programinsamlingstjänster. Den nya ordningen beträffande byggnadsinvesteringar, fastighetsförvaltning och övriga lokalfrågor medför vidare att medelstilldelningen bör höjas med 66,2 milj.kr. (prisläge). Den totala medelstilldelningen till public service-företagen blir således 4 263,3 milj.kr. (prisläge). I enlighet med vad jag tidigare anfört om fördelningsnycklar bör för anvisas av det tillgängliga beloppet, eller 2 604,5 milj.kr., , eller 1 462,7 milj.kr. samt , eller 196,1 Moderbolaget har enligt regeringens anvisningar redovisat en verksamhetsplan för för Planen följer de riktlinjer som angavs i den proposition om säkerhetspolitiken och totalförsvaret (prop.1981/82:102 bil. 7, FöU18, rskr. 374) som vad beträffar Radio-koncernens verksamhet antogs av och som alltjämt gäller (jfr. 1986/87:95 bil. 7, FöU11, rskr. I medelsberäkningarna för den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten har hänsyn tagits till kostnader för beredskapsåtgärder. har i samband med beslut om tilläggsbudget II (prop. 1987/88:125 bil. 5, KrU 23, rskr. 287) bemyndigat regeringen att ställa särskilda medel till (moderbolaget) förfogande för Utbildningsradions programverksamhet i samband med särskilt angelägen fortbildning av skolans personal. Regeringen tilldelade under /92 av allmänna medel 2,9 milj.kr. för nämnda verksamhet till Utbildningsradion (VIII anslaget B 6. Fortbildning m.m.). Inom de ramar jag nu har angivit bör programföretagen gemensamt svara för att finansiera kostnaderna för publikrådets sammanträden. Det bör ankomma på regeringen att ange hur stor del av medelsramarna som högst får användas för detta ändamål. För information vill jag nämna att högst . bör få tas i anspråk för detta ändamål . 11.1.2 TV-avgiften Mina förslag till medelstilldelning för den med TV-avgifter finansierade radio- och TV-verksamheten för public service-företagens framgår av följande sammanställning. Beloppen anges i milj.kr. Beräknat för Förslag 1993 (moderbolaget) 3 210,51 1Prisläge 1989 2Prisläge 1992, ytterligare 2,4 milj.kr. föreslås på TB II 3Prisläge 1992, ytterligare 5,2 milj.kr. föreslås på TB II 4Prisläge 1990 De faktorer som är avgörande för behållningen på rundradiokontot är utvecklingen av det särskilda kompensationsindexet för public service-företagen, antalet TV-avgiftsbetalare, överföringar från rundradiobolaget samt betalning av Vid mina beräkningar har jag bl.a. utgått från att kompensationsindexet och 1993 inte kommer att öka med mer än 5 respektive och att antalet TV-avgiftsbetalare blir oförändrat ca 3 310 000. I enlighet med vad jag tidigare anfört om att TV-avgiftsbetalarna inte skall behöva betala två gånger för direktavskrivna investeringar bör rundradiobolaget tillföra 213,6 milj.kr. till rundradiokontot för (beloppet angivet prisläge). Eftersom TV-avgiften inbetalas i förskott för varje avgiftsperiod behöver ett underskott i det årliga bokslutet för rundradiokontot inte nödvändigtvis leda till ett lika stort behov av upplåning. nu aktuella ackumulerade bokföringsmässiga underskottet vid utgången av om 240 milj.kr. har således inte medfört en lika stor nettoupplåning som beloppet kan synas innebära eftersom likviditeten i huvudsak har varit positiv på kontot. Vid min bedömning av hur underskottet på rundradiokontot på lång sikt skall kunna arbetas in har jag tagit hänsyn till sådana likviditetseffekter och till koncessionsavgiftsintäkter från . Jag föreslår att TV-avgiften höjs med . (6,) till . Avgiften för en tremånadersperiod blir därmed . Mina förslag rörande TV-avgiften förutsätter att lagen (1989:41) om TV-avgift ändras. 2 Upprättade lagförslag I enlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättats förslag till 1. lag om ändring i lagen om mervärdeskatt (1968:430), 2. lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152), 3. lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152), 4. lag om ändring i närradiolagen (1982:459), 5. lag om ändring i lagen (1983:953) om säkerhetsskydd i , 6. lag om ändring i lagen (1987:519) om granskning av statliga aktiebolag och stiftelser, 7. lag om ändring i lag om TV-avgift (1989:41), 8. lag om ändring i lagen (1992:72) om koncessionsavgift på televisionens område. Lagförslagen under 1-3 och 6 har upprättats efter samråd med chefen för och förslaget under 5 efter samråd med chefen för . De lagändringar som här föreslås är i huvudsak av redaktionell Lagförslagen hör till de områden inom vilka lagrådets yttrande i princip bör inhämtas. Lagförslagen är emellertid av sådan beskaffenhet att lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen dels föreslår att anta 1. förslag till lag om ändring i lagen om mervärdeskatt (1968:430), 2. förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152), 3. förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152), 4. förslag till lag om ändring i närradiolagen (1982:459), 5. förslag till lag om ändring i lagen (1983:953) om säkerhetsskydd i , 6. förslag till lag om ändring i lagen (1987:519) om granskning av statliga aktiebolag och stiftelser, 7. förslag till lag om ändring i lag om TV-avgift (1989:41), 8. förslag till lag om ändring i lagen (1992:72) om koncessionsavgift på televisionens område, dels föreslå att godkänna vad jag har förordat i fråga om public service-företag i vad avser 9. ny avtalsperiod (avsnitt 10.2.1), 10. programföretagens public service-uppdrag, omfattning, sändningsnät m.m. (avsnitten 10.2.2 - 10.2.3), 11. finansiering (avsnitt 10.2.4), 12. allmänna riktlinjer för programverksamheten (avsnitt 10.3.2), 13. särskilda riktlinjer för programföretagen (avsnitten 10.3.3-10.3.5), 14. ägande av företagen inom den nuvarande samt programföretagens styrelser (avsnitten 10.4 - 10.4.1), 15. företagens struktur och krav på distriktsorganisation inom varje programföretag (avsnitten 10.5.2 - 10.5.2.1), 16. inrättande av ett publikråd (avsnitt 10.5.3), 17. ekonomiska förutsättningar för perioden - 1996 (avsnitt 10.6), 18. förvaltning av rundradiomedlen (avsnitt 10.9.2), 19. regler för programföretagens uppgifter i krig och vid krigsfara (avsnitt 10.10.2), 20. riktlinjer för Radio verksamhet (avsnitt 10.10.4.2), dels föreslå att godkänna vad jag har förordat i fråga om 21. bildande av ett nytt statligt aktiebolag med huvudmannaskap för rundradionätet, dess verksamhet samt överföring till bolaget av medel som tilldelats för investerings- och driftskostnader avseende rundradioverksamhet (avsnitten 10.8.1.1 och 10.8.2.1), 22. ekonomiska förutsättningar för (avsnitt 10.8.2.4), 23. överföring av anläggningar och utrustning samt personal från till (avsnitten 10.8.3.1-10.8.3.2), dels bereda tillfälle att ta del av vad jag har anfört i fråga om 24. garantier för programverksamhetens oberoende (avsnitt 10.3.1), 25. beredskapsåtgärder för (avsnitt 10.8.2.2), 26. forsknings- och utvecklingsverksamhet inom (avsnitt 10.8.2.3), 27. Uppbörden av TV-avgifter och Radiotjänsts i uppgifter (avsnitt 10.9.1), 28. programföretagens skyldighet att underrätta radionämnden vid beriktigande och genmäle (avsnitt 10.10.1.1), 29. avtalen mellan staten och public service-företagen (avsnitt 10.10.3), 30. ekonomiska förutsättningar för Radio (avsnitt 10.10.4.3), dels föreslå att godkänna mitt förslag till medelsberäkning för 31. den avgiftsfinansierade verksamheten som bedrivs av , och (avsnitt 11.1), dels föreslå att bemyndiga regeringen att 32. söka förvärva aktierna i (moderbolaget) för att möjliggöra att moderbolaget avvecklas och att aktierna i dotterbolagen fördelas i enlighet med mitt förslag (avsnitt 10.4 och 10.5.2), samt 33. att bemyndiga regeringen att ställa särskilda medel till AB:s förfogande för programverksamhet i samband med särskilt angelägen fortbildning av skolans personal (avsnitt 10.3.5). 4 Beslut Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärder och de ändamål som föredraganden har hemställt om. Bilaga 2 Utredarens sammanfattning av betänkandet (SOU1992:10) Ett nytt bolag för rundradiosändningar Jag skall utarbeta ett förslag till ett nytt huvudmannaskap för program- insamling och programutsändning för och för . Utgångspunkten för arbetet har varit att verksamheten drivs av staten i en organisation som är fristående från . Organisation Jag redovisar i utredningen olika organisationsalternativ och föreslår att staten bildar ett aktiebolag, , samt att bolaget börjar sin verksamhet . För att bereda bildandet av bolaget föreslår jag att det tillsätts en aktiekapital bör vara lägst 100 milj.kr. och högst 300 milj.kr. Antalet styrelseledamöter bör vara lägst fem och högst Staten kommer gentemot företaget att ha två olika roller. Staten kommer att uppträda dels som ägare, dels i rollen som statsmakt. Jag föreslår att det vid bolagsbildningen träffas ett avtal mellan och staten i dess egenskap av statsmakt. I det avtalet bör regleras de frågor som är väsentliga för den allmänna