prop · GG03212 · 1992-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93:212 om godkännande av frihandelsavtal m.m. mellan och Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag urregeringsprotokollet . Ipropositionen föreslås att godkänner deltagande i ettfrihandelsavtal mellan och . Genom avtalet avskaffashandelshindren successivt och fri handel för industrivaror och fisk uppnäsefter en tioårig övergångsperiod. På samma sätt avskaffas den fasta delen avimportskyddet för vissa bearbetade jordbruksprodukter. Vidare föreslås att godkänner enöverenskommelse mellan angående handeln medjordbruksvaror. 1 1992/93. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsminister , ordförande, och statsråden . , ,, , , , , , , ,, , , , P. , Proposition om godkännande av frihandelsavtal m.m. mellan och Denpolitiska omvandling, som inleddes i ,karakteriserades för del av en långsam och relativt fredligavveckling av det kommunistiska systemet. 1 är man väl medveten om det starka sambandetmellan vidareutveckling av den nyvunna demokratin och reformering avsamhällsekonomin på grundval av marknadsekonomi. Liksom i de andra central-och östeuropeiska länderna är denna reformprocess smärtsam och för med sigstora ekonomiska och sociala problem. Att och de andra länderna idenna del av snabbt inlemmas i det västeuropeiska ekonomiska samarbetethar således väsentlig betydelse för systemskiftets genomförande. De svårapolitiska problem som uppstått i det f.d. utgör ett hot för såvälBulgarien som hela och har givit en ny dimension åt behovet attsöka trygga en stabil samhällsutveckling i området. En fri handel med kan verksamt bidra till enmodernisering och utbyggnad av det bulgariska näringslivet. De tidigaredominerande handelsströmmarna mot har avtagit och är påväg att ersättas av en ökad handel med västvärlden. Genom att underlätta dennaprocess kan de västeuropeiska länderna påskynda utvecklingen i ochäven för egen del dra nytta av en framväxande marknad. har ansökt om anslutning till Allmänna tull- och handelsavtalet(). En arbetsgrupp förbehandling av ansökan har tillsatts.Genom finansiellt och tekniskt bistånd får stöd av andra länder ochinternationella organisationer för sitt reformarbete, om än inte i önskadomfattning. mellan och är- tillsammans med det s.k. Europaavtal som slutit med Europeiska gemenskapen (EG) -ett viktigt steg för att underlätta handeln med de västeuropeiska länderna. EGhar ingått liknande överenskommelser med , , det dåvarandeTjeckoslovakien och . Detta frihandelsavtal har sitt ursprung i densamarbetsdeklaration som undertecknades vid i idecember 1991. Utöver samarbete på en rad områden förklarade sig parterna genomdenna deklara- tionberedda att undersöka möjligheterna att ingå frihandelsavtal. lingarom ett sådant avtal inleddes och avslutades Förhandlingarna har resulterat i ett avtal mellan å enasidan EFTA-staterna, dvs , , , , ,och och, å andra sidan, . Det undertecknades iGeneve . Avtalets huvudtext pä engelska och i svensköversättning jämte bilagor bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga1. I ett samförständsprotokoll ("Record ofUnderstandings") har vissa till-lämpnings- och tolkningsregleröverenskommits mellan parterna. Samförståndsprotokollet bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 2. I anslutning till avtalet undertecknades även enbilateral jordbruksöverenskommelse mellan . Denbilaterala jordbruksöver-enskommelsen bör fogas till protokollet som bilaga 3. 2.1Bulgariens ekonomi och reformprogram Ävenom huvudriktningen var densamma, uppvisade utvecklingen i Central-och Östeuropaefter sina speciella särdrag i varje land. För delutmärktes händelseförloppet av det gradvisa och långsamma, men relativtfredliga, avvecklandet av det kommunistiska systemet. (ESK) miljökonferens i kom attbli den utlösande faktorn till att Zjivkovregimen, tidigare ansedd som den meststabila och pålitliga av satellitregimer, föll. De första fria valen ledde inte till detentydiga maktskifte som oppositionen hade hoppats pä. Det visade sig att"Bulgariska ", det omvandlade förutvarandekommunistpartiet, fortfarande hade majoritet. I den grundlagsstiftandenationalförsamling som konstituerades efter valen koncentreradesansträngningarna på att skapa en ny demokratisk författning. Däremot var detinte möjligt att få till stånd en handlingsförmö-gen regering för att inledaden ekonomiska reformprocessen. 1990 hade Bulgariennödgats införa ett moratorium för sin utlandsskuld, vil ket har medfört att landet alltjämt är avskuret från kommersiella krediter. lyckades man emellertid få till stånden regering med brett stöd i nationalförsamlingen, och den ekonomiska politikenanförtroddes åt kompetenta experter. I en djup ekonomisk kris inleddes så ifebruari 1991 en av de mestradikala och genomgripande ekonomiska omvandlings processerna i . Den bulgariska reformprocessen upp visar vissa likheter med den polska men genomfördes under betydligt sämre ekonomiska betingelser och fick mer kännbara konsekvenser. Tonvikten har helt legat pä makroekonomiska åtgärder. 1 sin första fas har den vunnit starkt gillande från Internationella valutafondens (IMF) sida. Den allmänpolitiska situationen har emellertid intevarit gynnsam för en fortsatt, konsekvent ekonomisk reformpolitik. Vid deallmänna valen iokto- ber 1991 framkom förförsta gängen en icke-socialistisk majoritet i national- Prop. 1992/93:212 församlingen. Den första regeringen helt utansocialister tillträdde och inleddesin verksamhet med en starkt uttalad vilja att påskynda den ekonomiska reformprocessen. Till en början lyckadesman också införa ett antal viktiga ekonomiska lagar. Kompliceradeinrikespolitiska förhållanden har emellertid lett till att de nödvändigastrukturella reformerna i ekonomin inte fått den genomslagskraft som deförtjänar. Sammantaget har detta inneburit att den ekonomiska reformprocessenutsatt samhällslivet för utomordentligt svåra omställningsproblem. En djup recession har följt och förvärrats avsammanbrottet i handeln mellan decentral- och östeuropeiska länderna. bruttonationalprodukt (BNP) minskade med närmare 20 procentjämfört med föregående är. uppgick nedgången till ca 8 procent.Industriproduktionen sjönk med 25procent och är 1992. Orsakerna till den minskande industriproduktionen är brist på efterfrågan och på insatsvaror. Regeringen har koncentreratsig pä finanspolitiken och börjarförst nu planera för omstrukturering av industrin. Turistsektorn visadedock upp ett positivt resultat för med en ökning pä 18-20procent, vilket gäller såväl sommar- somvinterturismen. Ett stort problem är den bulgariska statensfinanser. budget reducerades alla subventioner dramatiskt. De utgårdock fortfarande till bl.a. energisektorn och jordbruket. Budgetunderskottetför uppgick till 15 procentav BNP och beräknas under är 1992 ha uppgått till av BNP. Efter en läng politisk kris hösten 1992tillträdde en ny regering av tjänstemannakaraktär. Iparlamentet har regeringen stöd hossocialistpartiet, det turk-bulgariska partiet och utbrytare från det borgerligablocket UDF. Till följd av den långa regeringskrisen kommer budgeten för inte att kunna antas förrän längrefram . Det budgetförslagsom den tidigare regeringen lade fram omfattar även ett skattepaket med lagförslag om inkomstskatt,mervärdesskatt, accis och vinstbeskattningliksom ny organisation av skatteadministrationen. Ett godkännande av den nya skattelagstiftningen skullemedföra avsevärt ökade inkomsterför staten. Inflationstakten under är 1992 minskade till från åretinnan. Fortsatt hög inflation väntas är 1993. Enbart under det förstakvartalet beräknas inflationen ha uppgått till , närmast som följd av de avsevärt höjdaelpriserna. Valutareserven iutländsk valuta uppgick till ca . Växelkursen för den bulgariska valutan levan flyter men harunder är 1992 hållits tämligen stabil av . Antalet registrerade arbetslösa var i december 1992drygt 565 000 personer, vilket motsvarar av den arbetsförabefolkningen. Alarmerande är denhöga arbetslösheten bland personer . Den uppskattas tillca . Ökad arbetslöshet förväntas som en följd av bl.a. privatiseringen av företag ochomstrukturering av industrin och jordbruket. Kollektivisering av det bulgariska jordbruketpåbörjades . Enheterna blev allt störreoch 1970 fanns ca 300 s.k. agro-industri- ella komplex. uppges antaletstatligt ägda företag inom jordbrukssek- 4 torn uppgå till drygt 450.Redan under slutskedet av den kommunistiska re- Prop. 1992/93:212 gimenfanns dock en liten men mycket vital privat sektor inom jordbruket, som svaradeför en stor andel av livsmedelsförsörjningen. Den nya bulgariska politiken om jordägande bygger iförsta hand pä restitution till tidigare ägare. Reformens genomförande harföga överraskande visat sig vara förenad med stora administrativa problem ochen omstrukturering av huvudparten av de statligt ägda jordbruksföretagenåterstår. Ett stort problem är dessa företags omfattande skuldsättning. Medbistånd av Vädds-banken liksom med hjälp av EG:s program för tekniskt biståndtill Central-och , PHARE, har en plan nu utarbetats för att under är1993 förenkla och påskynda landreformen. totala utrikeshandel ökade kraftigt från år1991 till är 1992. Exporten uppgick till ,en ökning med 38 procentjämfört med året innan. import ökade till . Detta innebär attBulgarien för första gängen sedan övergången tillmarknadsekonomi inleddes uppvisade ett handelsbalansöverskott. Fram var av Bulgariensutrikeshandel riktad mot de socialistiska länderna. svarade fördrygt hälften av detta varuutbyte. är - särskilt ,och - viktigaste handelspartner. Ar 1992 utgjordehandeln med dessa länder av den totala utrikeshandeln, jämfört med29,. Det andel av handeln minskade undersamma period frän till . EG- och EFTA-ländernas andelav exporten ökade från är 1992.EG- och EFTA-ländernas andel av importen ökade frän 20procent till 40 procentunder . Därtill har ökat handeln med vissa länder iarabvärlden och . En liberalisering av priser och handel inleddes underår 1991. Liberaliseringen av utrikeshandeln har dock föranlett regeringen attvidta åtgärder för att skydda den egna produktionen. Ändringar av såvältulltariffer som import- och exportbestämmelser görs löpande. En privatiseringslag antogs av nationalförsamlingen imaj 1992. Tillämpningsbestämmelser är under utarbetande. Ett särskilt organför privatisering av företag värderade till mer än harinrättats. Varje enskilt ministerium skall upprätta ett förslag överföretag som bör privatiseras. Småskalig privatisering påbörjades ochintensifierades därpå. Privatisering i mindre skala har skett genomsamriskföretag med utländska intressenter, s.k. joint . En liberalinvesteringslag antogs . Om än fortfarande av begränsad omfattning uppvisar denprivata sektorn stor vitalitet och en snabb expansion. Det statistiskaunderlaget är bräckligt, men av BNP kommer frän denna sektor.Mer än en tredjedel av de privata småföretagen är involverade i utrikeshandelnoch detaljhandeln. totala utlandsskuld uppgår till ca , varav utgörs av skulder tilloffentliga fordringsägare. Denna del av skulden omförhandlades inom ramen för - en 5 informellsammanslutning av stater för överiäggningar om offentliga förd- Prop.1992/93:212 ringargentemot länder med betalningsproblem - . Förhandlingarpågår med - en informell sammanslutning av långivande banker - beträffandekommersiella bankfordringar uppgående beslutade regeringen att börja betalaav på räntorna pä utlandsskulden med . slöt IMF ett första ettårigtstandby-avtal - ett ekonomiskt anpassningsprogrammed tillhörande kreditfaciliteter - med . Ett andra avtal löpte . uttryckte man frånIMF:s sida tillfredsställelse över den ekonomiska utvecklingen i landet och menade att ett nytt utvidgat avtal på tre årskulle kunna undertecknas inom ensnar framtid. Höstens inrikespolitiska kris har emellertid lett till att man snararetorde syfta till ytterligare enettårig förlängning. Under är 1991 slöt även ett avtalmed om ett strukturanpassningslånpå . För att verkställa en andra utbetalning ställer vissa villkor, somt.ex. lagstiftning för kontroll av de kommersiella bankerna enligt ,ny sociallagstiftning ochtillämpningsbestämmelser för privatiseringslagen. har vidare godkänt län förinfrastrukturella projekt i . Europeiska banken för återuppbyggnad ochutveckling () hade vid årsskiftet1992/93 beviljat lån på för projektpå tele-, energi- och vägområdena. Ytterligare lån och bistånd har erhållits frånEG-länderna liksom inom ramen förden s.k. G 24-gruppen, ett forum bestående av för samordning av biståndet till länderna i . En långvarig regeringskris i underhösten 1992 skapade oro blandinternationella långivare. Samtliga partier i nationalförsamlingen liksom har emellertid deklarerat attBulgarien har för avsikt att fullfölja sina internationellabetalningsätaganden. 2.2Bulgariens relationer till EG och EFTA Redanföre omvälvningarna hade de gamla central-och östeuropeiska regimerna sökt närmare samarbete medEG. De första avtalen om handelnmellan EG och enskilda central-och östeuropeiska länder slöts redan under1960-talet. Under den andra sökte dessa länderallt närmare kontakter, och nya avtal ingicks. Länderna i hade storaförväntningar om mer långtgåendeförbindelser och medlemskap i gemenskapen fanns ettpolitiskt tryck att bygga ut relationerna och samarbetet för att stödja reformprocessen i dessa länder. Dessafaktorer ledde fram till förslag om associationsavtal av en karaktär somEG inte tidigare tillämpat. Avtalenhar fått benämningen Europaavtal. EG inledde förhandlingar om sådana avtal medPolen, det dåvarande Tjeckoslovakienoch /91. Avtalen undertecknades ochär i väntan pä ratificering provisoriskt i kraft . Imaj 1992 fick mandat att förhandla med 6 och även Rumänien.Förhandlingarna mellan och respektive Prop. 1992/93:212 Rumänienpåbörjades och avslutades . Ett Europaavtal med undertecknades den 8mars 1993, medan undertecknandet avavtalet med ägde rum . undertecknades s.k.interimsavtal, vilka planeras träda i kraft i väntan på attEuropaavtalen skall ratificeras. Europaavtalen med de båda länderna innehållerförutom bestämmelser om fri handelmed industriprodukter och lättnader i handeln med jordbruksvaror ocksåöverenskommelser om politisk dialog, arbetskraftens rörlighet, industriellt och tekniskt samarbete, kulturutbytem.m. Medlemskap i uppställs som det långsiktiga målet för samarbetet. Ettnytt och viktigt grundelement iEuropaavtalen med och utgörs av parternas åtaganden attrespektera mänskliga rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Parallellt med EG:s förberedelser införförhandlingarna med och undertecknade EFTA-staternasamarbetsdeklarationer med de bådaländerna . Förutom beredvillighet till samarbete på en rad områden förklarade sig parternainförstådda med att undersöka möjligheternaatt ingå frihandelsavtal. Förhandlingar om ett sådant avtal mellan och inleddes i november1992 och avslutades i mars 1993.Avtalet undertecknades och avses träda i kraft den 1juli 1993. Liksom i förhandlingarna med de andra länderna iCentral- och har varjeenskild EFTA-stat, parallellt med de multilaterala förhandlingarna om frihandelsavtal, förhandlat om bilateralajordbruksöverenskommelser. Dessaöverenskommelser är av begränsad omfattning och innebär för del vissasmärre tullmedgivanden. Den bilaterala jordbruksöverenskommelsen mellan återkommer jagtill i det följande. 3 ekonomiska förbindelser med Sverigesexport till minskade islutet av , men ser nu ut att återhämta sig något. År 1992uppgick exporten till till 254miljoner kronor, vilket innebar en uppgång i jämförelse med , dä motsvarande siffra visade 203miljoner kronor. Även den svenska importen från har ökat på senareår, från år 1991till 96 miljoner är 1992. Trots attdessa siffror visar pä en uppgång avbåde export och import, utgör handel med mindre än enpromille av totala utrikeshandel. Exporten till består i första hand av järn- och stålprodukter, ma-.skincr och apparater samt lastbilar. Importen fränBulgarien domineras av livsmedel, maskiner och apparater. Ett 30-tal .svenska företag har lokalarepresentanter i , varav någraär synnerligen aktiva. Svenska företag har investerat i ringa omfattningi . Sverigehar , efter beslut av (prop. 1974:176, bet. Prop.1992/93:212 1974:SkU58, rskr. 1974:342), givit begränsadetullpreferenser inom ramen för dets.k. GSP-systemet enligt förordningen (1987:1285) om tullfrihet förvaror från utvecklingsländerna(u-landsförordningen). Frihandelsavtaletinnebär en utvidgning av den tullfrihet tidigare åtnjutit pä den svenska marknaden i fråga om industrivaror,medan varuomfatt-ningen för jordbruksprodukter i stort sett är densamma som denBulgarien hade genom GSP-systemet. Handeln mellan och reglerasformellt i ett bilateralt handelsavtal frän är 1980. För det ekonomiska,industriella och tekniska samarbetet gäller ett avtal undertecknat är 1970.Vidare finns ett dubbelbeskattningsavtal . Förhandlingar om ettinvesteringsskyddsavtal pågår. () upphörde med allgarantigivning i sambandmed att ställde in sina betalningar till utlandet. Någon ändring av EKN:s policy mot harsedan dess inte ägt rum. Ett skuldkonsolideringsavtal undertecknadesmellan och i enlighet med i . I en gemensam aktion av G 24-gruppen gjordeSverige är 1991 en utfästelse om finansielltstöd till på 14,5 miljoner ECU (ca ) som betalningsbalansstöd. Ett avtal omdetta lån undertecknades i december1992. Kompletterande lån har ställts i utsikt. bidrog vidare i en samfälld G24-insats med 6miljoner kronor i energibistånd föratt höja säkerheten vid det bulgariska kärnkraftverket Kozlodui. Avtaletmellan och är uppbyggt efter samma mönster som de redan ingångna avtalen med detdåvarande och Polen.En skillnad är dock att man med EG:s Europaavtal med som förebild även inkluderar rättigheter förpersoner som tillhör minoriteter, när man i avtalets inledning talar omdemokrati och mänskliga rättigheter. Genom avtalet skapas ett frihandelsområde mellanBulgarien och de sju EFTA-staterna, inom vilket handelshinder avskaffasför industrivaror. Samma gäller i huvudsakför fisk och andra produkter, samt industriellt tillverkningsskydd för ett antal bearbetadejordbruksprodukter vid import till från EFTA-staterna. I avtalet eftersträvas att i möjligaste män uppnåsamma eller likartad reglering avhandeln som i mellan och EG. Detta gäller främst tidtabellerna för avskaffande avtullar och andra handelshinder. Ändasedan förhandlingarna inleddes var det förutsett att tullavtrappningen skulle ske asymmetriskt. Detta innebär attEFTA-staterna - liksom EG enligtEuropaavtalet - avvecklar sina tullar i en snabbare takt än . 1 enlighethärmed kommer EFTA-staterna alt avskaffa huvuddelen av sina tullar redan vid avtaletsikraftträdande. Undantag görs endast förvissa teko- Prop. 1992/93:212 varorsamtjärn och stål. För dessa produkter kommer tullarna att vara helt avskaffadeden (järn och stål) resp. (teko). avvecklar ä sin sida tullar och handelshinderenligt samma schema gentemot såväl EG som EFTA-staterna. Varorna är indelade itre kategorier, för vilka tullarna avskaffas antingen vid avtaletsikraftträdande, eller stegvis fram till , dä alla tullar förindustrivaror skall vara avskaffade. Även i andra hänseenden än beträffande tidtabellen föravvecklingen av tullar är det naturligt att samma eller likartade regler gälleri relationerna mellan och som mellan EG och Bulgarien.Detta är fallet för bl.a. skyddsklausulerna och de bestämmelser som gäller föratt vid behov skall kunna skydda nystartade industrier samt för attunderlätta den industriella strukturomvandlingen i detta land. I samförständsprotokollet förklarar parterna att manskall undersöka möjligheterna till s.k. regional kumulation mellan ,, , och för att öka handeln inom . Dettaskulle innebära att insatsmaterial, som har sitt ursprung i någon av dessastater, vid tillverkning av en exportvara skulle få användas obegränsat ochutan några speciella krav på bearbetning i tillverkningslandet. Detta är enviktig del i främjandet av en mer utvecklad arbetsfördelning i . EG:s Europaavtal innehåller som nämnts i det föregåenderegler för politisk dialog, industriellt och tekniskt samarbete,arbetskraftens rörlighet m.m. och sträcker sig därmed långt utöverEFTA-staternas ram för avtalet med . Liksom i avtalen med , detdåvarande , och går dock detta avtal ett steglängre än i traditionella frihandelsavtal genom att, utöver självaavvecklingen av handelshinder och bestämmelser om skyddsklausuler, ha medregler om offentlig upphandling och immaterialrätt. En traditionellutvecklingsklausul öppnar dörren till framtida samarbete inom områden som intetäcks av föreliggande avtal. omfattar 39 artiklar, 13bilagor, 6 protokoll och en gemensam deklaration. I ett samförständsprotokoll ("Record ofUnderstandings") har vissa till-lämpnings- och tolkningsregleröverenskommits mellan parterna. De viktigaste av dessa regler redovisas i detföljande i anslutning till den artikel de hänför sig till. Avtaletshuvudsakliga innehåll framgår av följande redogörelse. EFTA-staternaoch förklarar inledningsvis att de, åberopande den samarbetsdeklaration som undertecknades i , avser att avskaffa handelshindren sinsemellan och bilda ett frihandelsområde i överensstämmelse med Allmänna tull-och handelsavtalets () bestäm melser för frihandelsområden. Parterna uttrycker förhoppningen att frihan delsavtalet skall utgöra ett viktigt bidrag tillden europeiska integrationen. De bekräftar sina åtaganden om pluralistisk demokrati grundad på rättssä kerhet, mänskliga rättigheter, inklusive rättigheter för personer som tillhör 9 minoriteter,och grundläggande friheter. Vidare fastslås att ingen bestäm- Prop.1992/93:212 melse i avtalet får tolkas som att parterna befrias frän sinaförpliktelser enligt andra internationella avtal. EFTA-staterna och skall , som slutar den31 , stegvis upprätta ett frihandelsområde i enlighet medbestämmelserna i avtalet. Avtalets syfte är att genom utvidgning av denömsesidiga handeln främja en harmonisk utveckling av de ekonomiskaförbindelserna mellan och och därigenom befordra ökadekonomisk aktivitet, förbättrade levnads-och sysselsättningsvillkor, ökadproduktivitet och ekonomisk stabilitet. På denna framskjutna plats anges vidare att ettytterligare syfte med avtalet är att säkerställa rättvisa konkurrensvillkormellan parterna. Avtalet omfattar samtliga industrivaror, dvs. alla varor som faller under kap. 25-97 i systemet förharmoniserad varubeskrivningoch kodifie-ring, med undantag av ett mindre antalvaror som anges i bilaga I till avtalet. Vidare ingår vissa bearbetadejordbruksprodukter, vilka återfinns i protokoll A till avtalet. Slutligenomfattas fisk och andra produkter enligt bestämmelserna i bilaga II. Som villkor för tullförmånerna gäller att varorna skall ha sitt ursprung inågon av de avtalsslutande staterna. Reglerna för ursprungsbestämningenåterfinns i protokoll B till avtalet. De överensstämmer i princip med deursprungsregler som gäller enligt frihandelsavtalen mellan EFTA-staterna ochEG. ProtokoUB definierar begreppet "ursprungsvaror" samt redogör för formernaför administrativt samarbete. I protokollet ges möjlighet till kumulationmellan de avtalsslutande staterna. Genom en gemensam deklaration, liksom genomsamförståndsprotokollet, ges även utrymme för att inom ramen för överväga kumulation med , , , ochUngern. Genom Protokoll B inrättas en underkommitté för tull- ochursprungsfrågor. Inga nya importtullar elleravgifter med motsvarande verkan skall införas i handeln mellan EFTA-staternaoch . Vid avtalets ikraftträdande skall EFTA-staternaavveckla alla importtullar och avgifter med motsvarande verkan för varor som har sitt ursprung i Bul garien. Undantag görs endast förvissa textil-och konfektionsvaror (, 10 Norgeoch ) och för varor som faller under Europeiska kol-och Prop.1992/93:212 stålgemenskapen (och ). Dessa undantagspecificeras i bilaga III till avtalet.