prop · GF03118 · 1992-01-01 00:00:00 — Det föreligger också ett behov att bevaka skyddet av den enskildes integritet under framställningen av statistiken. Ut- redningen anför att det inte får förekomma att en intervju genomförs så att den som intervjuas känner obehag. Jag delar utredningens uppfattning i denna del. Den regel om att skyddet för den enskilde skall beaktas vid framställning och offentlig- görande av den officiella statistiken skall också tillämpas i dessa och liknande situationer. Denna regel får sålunda ses som ett rättesnöre för den som framställer statistiken både när det gäller offentliggörande och vid själva framställningen. Den särskilda bestämmelse som utredningen har föreslagit om att också se till att den enskilde inte vållas skada eller men har som framgått mötts av invändningar. Sekretesslagens regler tillsammans med en sådan bestämmelse om att skyddet för enskilda skall beaktas torde ge ett tillräckligt och adekvat skydd. Utredningens lagförslag innehåller också krav på offentliggörande, om inte annat följer av sekretesslagen. Denna restriktion har enligt utredningen sin grund i att statistik som t.ex. rör det civila eller militära försvaret givetvis måste hållas hemlig. Den statistik som det i detta fall är fråga om är närmast att betrakta som sådan driftsstatistik som en myndighet inom totalförsvaret framställer för sin egen planering. Sådan statistik kommer alltså inte att omfattas av begreppet officiell statistik. Därmed finns inget behov av den av utredningen föreslagna inskränkningen. 4.6 Överklagande, tvångsmedel och ansvarsbestämmelser Mitt förslag: Vite införs som tvångsmedel för att förmå en uppgiftsskyldig att fullgöra sina åligganden. Det skall dock föregås av en anmaning. Beslut om vitesföreläggande får inte överklagas. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet inte fullgör sin uppgiftsskyldighet eller lämnar oriktiga uppgifter skall kunna fällas till ansvar, liksom den som uppsåtligen gör en olovlig identifiering. Utredningens förslag: Överensstämmer i fråga om tvångsmedel och ansvarsbestämmelser i huvudsak med mitt. Utredningen har därutöver föreslagit en regel om möjlighet till överklagande av beslut om uppgiftsskyldighet. Remissinstanserna: Några remissinstanser tar upp frågan om överklagbarhet av ett beslut om uppgiftslämnande. Det tillstyrks av och . önskar en begränsning av möjligheten till överklagande under det att Företagens uppgiftslämnardelegation vill utvidga förslaget med en s.k. motregel. och tar upp frågan om vitesföreläggande av en kommun. Skälen för mitt förslag: Den föreslagna uppgiftsplikten måste naturligtvis följas av vissa ansvarsbestämmelser. Förslaget följer det mönster som finns beträffande uppgiftsskyldighet till statistiken. Uppgiftsplikten är en nödvändig förutsättning för att erhålla officiell statistik av hög kvalitet. Därför är det också viktigt att de begärda uppgifterna lämnas för att kunna innefattas i den undersökning som uppgifterna skall ingå i. För att tillgodose detta syfte föreslår jag, i likhet med utredningen, att vite införs som ett tvångsmedel. Förslaget innebär att den myndighet som genomför en undersökning skall kunna utfärda ett vitesföreläggande som en yttersta åtgärd för att få in uppgifter som saknas. Till skillnad från utredningens förslag anser jag att ett vitesföreläggande skall föregås av en anmaning att lämna uppgifterna. Ytterligare synpunkter på detta lämnas i special- motiveringen. Till den föreslagna uppgiftsplikten och det föreslagna förbudet mot olovlig identifiering måste naturligtvis också kopplas vissa ansvarsbestämmelser. Dessa frågor behandlas närmare i specialmotiveringen till 14 och 15 §§ lagförslaget. Min bedömning är att förslaget om tvångsmedel och ansvar inte kommer att medföra några beaktansvärda kostnadskonsekvenser. Dels är förändringarna jämfört med nuvarande förhållanden begränsade, dels bör - som förut har framhållits - vitesförläggande endast användas som en yttersta åtgärd. Allt talar för att antalet ärenden om utdömande av vite i länsrätten kommer att bli mycket ringa. Erfarenheterna visar också att det mycket sällan förekommer att oriktiga uppgifter lämnas. Detsamma får antas i fråga om förfaranden som är att hänföra till olovlig identifiering. Det finns därför anledning att anta att mål om ansvar för brott mot den föreslagna bestämmelsen kommer att förekomma ytterst sparsamt. 5 Upprättat lagförslag I enlighet med det anförda har inom upprättats förslag till lag om den officiella statistiken. Förslaget har granskats av lagrådet. 6 Specialmotivering Tillämpningsområde m.m. 1 § Denna lag tillämpas när statliga myndigheter under regeringen framställer officiell statistik. Officiell statistik är sådan statistik för samhällsplanering, forskning, allmän information och internationell rapportering som en myndighet framställer enligt föreskrifter som regeringen meddelar. Jag får här inledningsvis hänvisa till vad som sägs i avsnitt 4 om lagstiftningen på statistikområdet och särskilt till avsnitt 4.2 om tillämpningsområdet för en ny lagstiftning. I 1 § första stycket anges när den föreslagna lagen skall tillämpas. Lagen skall gälla när en myndighet själv samlar in och bearbetar uppgifter för den officiella statistiken. Samma sak skall gälla när annan - myndighet eller enskild - fullgör uppgiften åt den ansvariga myndigheten. Med hänsyn till att det i regeringens föreskrifter kommer att framgå vilken statistik som skall klassificeras som officiell statistik uppstår rimligen inga problem med att fastställa lagens tillämpningsområde. I 1 § andra stycket anges vad som är officiell statistik. Det är sådan statistik för de angivna ändamålen som en myndighet framställer enligt föreskrifter som regeringen meddelar. Dessa föreskrifter är således avsedda att ange vilken statistik som skall vara den officiella statistiken och därmed omfattas av lagens regler. Det är exempelvis endast för sådan statistik som uppgiftsskyldigheten i 4-6 §§ får tillämpas. 2 § Den officiella statistiken skall vara objektiv och allmänt tillgänglig. Den skall framställas och offentliggöras med beaktande av skyddet för enskilda. I 2 § ställs kravet att den officiella statistiken skall vara objektiv. Kravet på objektivitet innebär att statistiken inte får påverkas av ovidkommande faktorer och inte utformas för att tjäna vissa syften. Vidare skall sådana statistiska metoder användas som garanterar att statistiken inte kan ifrågasättas ur sådana synvinklar. de förfaranden som tillämpas kunna hållas tillgängliga för kritisk granskning. Därmed uppfylls kraven på tillförlitlighet. Ett annat krav på den officiella statistiken är att den skall vara allmänt tillgänglig. Med detta förstås att den skall offentliggöras på sådant sätt att den är enkelt åtkomlig för de krav som statistiken skall tillgodose. För att uppfylla detta ändamål kan det i vissa fall fordras av myndigheterna att statistiken tillhandahålls i olika former för att både näringslivet effektivt skall kunna utnyttja den officiella statistiken som underlag i verksamheten och att varje medborgare skall kunna finna vad han söker utan större omgång. Det kan t.ex. innebära att en myndighet håller statistiken tillgänglig via terminaler för företag, organisationer och andra myndigheter samt på bibliotek och att statistiken finns tillgänglig i publikationer som ordnas i serier för att underlätta överblickbarheten. Både i fråga om objektivitetskravet och kravet på allmän tillgänglighet har jag för avsikt att föreslå att regeringen meddelar närmare föreskrifter för myndigheterna. Av avsnitt 4.5 framgår min allmänna syn på dessa frågor. Ytterligare krav på den officiella statistiken är att den skall framställas och offentliggöras med beaktande av skyddet för enskilda. Detta uttryck skall ges en tämligen vid innebörd och vara utgångspunkt för de föreskrifter som jag har för avsikt att föreslå att regeringen meddelar för den närmare tillämpningen. Begreppet "skyddet för den enskilde" är avsett att täcka både enskilda fysiska personers behov av inte- gritetsskydd och företags m.fl. behov av skydd. Innebörden är vidare att olika andra föreskrifter som har att göra med hänsynen till den personliga integriteten och hänsynen till företagens m.fl. skyddsbehov, skall tillämpas av den myndighet som framställer statistiken. Det gäller sådana föreskrifter som avser information till uppgiftslämnare till statistiken och information om de regler som gäller för samråd och uppgiftsskydd. 3 § Med varor avses i denna lag lösa saker, gas, elektrisk kraft och vatten. Med tjänst avses i denna lag verksamhet som någon utför självständigt för en annans räkning. Vid tillämpningen av lagen hänförs till tjänst upplåtelse av nyttjanderätt till fast och lös egendom. Den inledande paragrafen under denna rubrik innehåller en definition av begreppen varor och tjänst. Definitionerna ansluter till gängse avgränsning av begreppen och förenklar uppräkningen av de uppgifter som skall lämnas enligt 4 §. Näringsidkare 4 § Näringsidkare är skyldiga att för den officiella statistiken lämna uppgifter om sin näringsverksamhet i fråga om 1. produktion av varor och tillhandahållande av tjänster, 2. förbrukning av varor och anlitande av tjänster, 3. antalet anställda, löner och sysselsättning, 4. lager- och förrådshållning, 5. investeringar, 6. beställningar, köp, försäljningar och leveranser av varor och tjänster, 7. priser för varor och tjänster, 8. intäkter, kostnader och vinster, 9. omsättning, tillgångar och skulder, 10. sparande samt kapital-, kredit- och valutaförhållanden, 11. omfattning av upplåtelse av nyttjanderätt. Att särskild uppgiftsskyldighet föreligger för vissa näringsidkare framgår av lagen (1992:000) om uppgiftsskyldighet på jordbrukets område. I paragrafen anges de som huvudsakligen är uppgiftsskyldiga samt uppgiftsskyldighetens omfattning. Bestämningen av uppgiftsskyldiga motsvarar i sak utredningens förslag. Dock har vissa förenklingar gjorts. Det föreslagna uttrycket bör kunna ersätta den något mer omfattande uppräkning som finns i utredningens förslag i denna del, utan att någon ändring sker i sak. Den officiella statistiken bygger på uppgifter som hämtas från olika källor. Den övervägande delen av uppgifterna hämtas från statliga register. Många uppgifter hämtas in från allmänheten genom undersökningar där uppgiftsskyldighet inte föreligger. Ett undantag härifrån är folk- och bostadsräkningarna som har brukat genomföras och för vilka uppgiftsplikt föreligger enligt särskild lagstiftning. De uppgifter som inte kan erhållas på dessa sätt och som inte heller inhämtas med uppgiftsskyldighet i annan lag, men som behövs för den officiella statistiken, är de som föreslås bli omfattade av uppgiftsplikt. Det är endast en mindre del av uppgifterna till den officiella statistiken som behöver hämtas in med uppgiftsplikt. Lagförslaget innebär att omfattningen av uppgiftsplikten i förhållande till dagsläget i huvudsak är oförändrad. Genom lag- förslagets inriktning och genom de åtgärder som planeras blir likväl de sammantagna effekterna av förslaget att belastningen på uppgiftslämnarna kommer att minska. Den officiella statistik som kommer att baseras på uppgifter som inhämtas med uppgiftsplikt avser i huvudsak den ekonomiska statistiken. Den skall utgöra underlag för den ekonomiska politiken, innefattande penning- och valutapolitik, näringspolitik, transportpolitik, energipolitik, sysselsättningspolitik, lönepolitik m.m. Syftet med den ekonomiska statistiken är att tillgodose behoven av sådan information hos politiker och andra beslutsfattare, företagare och marknadsaktörer, opinionsbildare, forskare och allmänhet om den svenska ekonomins läge och utveckling. Det är i första hand de ekonomiska faktorerna i nationalräkenskaper och finansräkenskaper som står i fokus. statistik utgör både underlag för nationalräkenskaperna och fristående informationskällor för de slutliga användarna. Korttidsstatistik är indikatorer för utvecklingen av viktiga ekonomisk-politiska förhållanden. De huvudfrågor statistiken skall besvara rör det aktuella läget för bedömningen av bl.a. balansbrister av olika slag och som ligger till grund för prognoser och för beslut. Vidare gäller det frågor om hur utvecklingen har varit, , totalt och på olika områden och för olika branscher. När det gäller de mer näringslivsinriktade frågorna avser de utvecklingen av produktion, kostnadsstruktur, konkurrenskraft, lönsamhet samt soliditet och likviditet, med nyföretagande och internationalisering som speciella intresseområden. De uppgifter som behövs för dessa ändamål avser produktion och förbrukning av varor och tillhandahållande och anlitande av tjänster, investeringar, intäkter, kostnader och vinster, ersättning, tillgångar och skulder, sparande samt kapital-, kredit- och valutaförhållanden. De enskilda undersökningar som kommer att kunna bygga på dessa uppgifter är sådan statistik som orderstatistik för industri- och varuhandel, statistik om industrins struktur och produktionsförhållanden, statistik baserad på investeringsenkäter, finansstatistik för företag, balansstatistik och resultatstatistik för företag, statistik över företagens utländska tillgångar och skulder och statistik om nyetablerade företag. Vidare kan vissa index framställas på basis av enskilda undersökningar. Det kan exempelvis gälla det index för byggmaskiner som beräknas . I den nu gällande förordningen (1966:37) om statistiska uppgifter från rörelseidkare och ägare till flerfamiljshus anges att skyldigheten att lämna uppgifter eller gäller i fråga om produktion av varor och tillhandahållande av tjänster, förbrukning av varor och anlitande av tjänster och investeringar. Dessutom föreligger uppgiftsskyldighet under de två senast förflutna räkenskapsåren eller del av i fråga om intäkter, kostnader och vinster, omsättning, tillgångar och skulder samt sådant förhållande som fordras för upprättande av statistik över inkomstfördelning, sparande samt kapital-, kredit- och valutaförhållanden. Skyldighet föreligger också att lämna uppgifter under löpande år som fordras för upprättande av kvartalsstatistik över likviditet, kvartalsstatistik över utländska fordringar och skulder samt halvårsstatistik över rörelseöverskott och omsättning. Beställningar, köp, försäljningar och leveranser av varor och tjänster mäts traditionellt statistiskt på basis av underlag från företagen. Korttidsstatistiken grundad på dessa uppgifter ger här indikatorer av betydelse för den ekonomiska politiken i dess helhet. I den nu gällande förordningen, som nämnts, anges uppgiftsskyldigheten på samma sätt som i förslaget (p. Priser på varor och tjänster är basen för prisindexar och används direkt för den ekonomiska politiken och för omräkning av värden i löpande priser till värden i fasta priser. Centrala index är här kostnadsprisindex (KPI) och byggnadsprisindex. Ett annat index som beräknas är prisindex i producent- och importleden. I den nuvarande förordningen anges uppgiftsplikten med "priser som fordras för pristals- och volymberäkningen". Uppgifter om lager- och förrådshållning är viktiga underlag för näringspolitiken och den ekonomiska politiken. Lagerstatistiken för industrin är viktig i detta sammanhang, liksom statistik över lager inom servicenäringarna. Även i detta fall motsvarar beskrivningen i lagförslaget (p. 4) den som finns i nu gällande förordning. Statistik som skall framställa inom ramen för ett EES- avtal är exempelvis konjunkturstatistik inom industri och hantverk, samordnade statistiska undersökningar av industri och hantverk, konjunkturstatistik för bygg- och anläggningsverksamhet och harmonisering av beräkning av bruttonationalinkomst till marknadspriser. Se vidare bilaga 6 (punkt 1-6). Utrikeshandelsstatistiken ingår givetvis i underlaget för den ekonomiska politiken och för näringspolitiken. Med hänsyn till bl.a. integrationen med EG är detta ett område som får allt större vikt. Huvuddelen av grundmaterialet för denna statistik utgörs av tulldeklarationerna, men de kompletteringar som görs genom att uppgifter hämtas in direkt från företagen behövs även i fortsättningen. Ett antal rättsakter inom EG är här relevanta. Se vidare bilaga 6 (punkt 7-13). Samtliga rättsakter på detta område är relevanta så länge som det finns gränskontroller mellan EG-och EFTA- länderna. Uppgiftsplikten för tjänst behövs bl.a. också för den samfärdselstatistik som framställs och som kommer att utgöra basen för den officiella statistiken på transportområdet. Denna statistik omfattar bl.a. bestånd, ankomst och avgångar av transportmedel, fasta anläggningar som har samband med samfärd- sel, personal sysselsatt inom samfärdselsektorn, transportprestationer och deras värde, kostnader för transporter, kostnader hos enheter för transportprestationer samt investeringar i transportsektorn. Till detta område hör även sjöfartsstatistiken. En undersökning som här kan komma att genomföras med uppgiftsplikt är statistik om rederiverksamhet. I den nuvarande förordningen anges i 4 § att redare av fartyg med en bruttodräktighet av minst 20 registerton och förhyrare av sådant fartyg är skyldig att lämna de uppgifter om rörelsen under de två senast förflutna kalenderåren eller del av som fordras för upprättande av statistik över sjöfart. Enligt 5 § är den som driver hamn, lastageplats eller kanal eller annan vattentrafikled skyldig att lämna uppgifter om trafik och uppbörd av avgifter under de två senast förflutna kalenderåren eller del av . Inom ramen för finns exempelvis rättsakter om rapportering om varutransporter på järnväg och på landsväg. Se vidare bilaga 6 (punkt 14-16). En omfattande statistik som framställs om antalet anställda, löner och sysselsättning är den före- tagsbaserade sysselsättningsstatistiken fördelad på kön, ålder, yrke och arbetad tid. Det kan i sammanhanget nämnas att de individbaserade arbetskraftsundersökningarna () bygger på frivillig medverkan. Uppgifter om anställda, löner och sysselsättning syftar till att statistiskt belysa förhållanden på arbetsmarknaden. Denna statistik kan bl.a. avse arbetstider och lönebildningen. Up- pgifterna ger också underlag för beräkning av arbetskostnads- index. I den nuvarande förordningen gäller uppgiftsskyldigheten uppgifter som "lön och sysselsättning m.m. beträffande anställda". Genom och i än högre grad vid ett medlemsskap i EG kommer statistik inom arbetsmarknaden att utgöra ett centralt instrument för samhällsorganen och parterna på arbetsmarknaden. Ett förslag till en rättsakt om arbetskraftsundersökningar behandlas inom EG. har föreslagit att uppgiftsskyldighet skulle föreligga för uppgifter om "arbets- och miljöförhållanden". När det gäller arbetsmiljön anser jag att den uppgiftsskyldighet som finns för arbetsgivare att lämna uppgifter till informationssystemet om arbetsskador () i samband med anmälan av arbetsskada tillgodoser behovet av uppgifter till den officiella statistiken. Jag tar därför inte upp denna uppgiftsskyldighet i lagförslaget. Officiell statistik om boende, byggande och bebyggelse skall belysa bl.a. bostadsbyggandet och rivning samt funktionsom- vandling av bostäder, omfattning av reparationer, ombyggnader och tillbyggnader () av bostäder samt byggkostnaderna och deras utveckling. Bebyggelse belyses bl.a. i fråga om bostadsbeståndets sammansättning och utnyttjande, kostnader och intäkter inom fastighetsförvaltning samt energianvändning inom byggnadsbeståndet. Uppgiftsplikten gäller här exempelvis uppgifter för statistik om produktion m.m. inom byggnadssektorn och för statistik om intäkter, kostnader och energi för flerbostadshus. Statistik om bostäder och hyror kan avse även uthyrning, dvs. ge statistik om beståndet av outhyrda bostäder. Den uppgiftsplikt som gäller för ägare till flerfamiljshus enligt kungörelsen (1966:37) om statistiska uppgifter från rörelseidkare och ägare till flerfamiljshus är avsedd att täckas i lagförslaget genom att i 3 § till tjänst hänförs upplåtelse av nyttjanderätt till fast och lös egendom. Vidare tar p. 11 upp skyldigheten att lämna uppgifter om omfattningen av upplåtelsen. I den nu gällande förordningen sägs i 5 § att ägare till flerfamiljshus är skyldig att lämna sådana uppgifter om fastighetens ekonomiska förhållanden under de två senast förflutna kalenderåren eller del av som fordras för statistik över fastigheter. Av EG:s rättsakter är på detta område en som avser samordnad konjunkturstatistik för bygg- och anläggningsverksamhet av betydelse. Som nämnts i avsnitt 4.1 kommer lagen om den officiella statistiken inte att omfatta uppgiftsplikt för lantbruksstati- stiken, vilket innebär att uppgiftsskyldigheten i den nuvarande förordningen (1968:111) om uppgifter för lantbruksstatistiken och lantbrukets företagsregister flyttas till en särskild lag. I egenskap av näringsidkare kommer dock jordbrukare att omfattas av uppgiftsskyldighet enligt den nu föreslagna lagen inom vissa områden. Det gäller exempelvis för uppgifter till statistik om lantbruksekonomi, fiske och vattenbruk. Enligt vad som framgått av föregående stycke avses uppgiftsskyldigheten för näringsidkare inom jordbrukets område i huvudsak bli reglerad i en särskild lag. Eftersom denna uppgiftsskyldighet kommer att omfatta uppgifter till den officiella statistiken har på lagrådets inrådan en upplysning om detta förhållande tagits in i 4 § andra stycket. Näringsidkare får härigenom en fullständig information om omfattningen av uppgiftsskyldigheten till den officiella statistiken. Inom jordbruksområdet (inklusive skogsbruk och fiske) finns ett större antal rättsakter angivna i . Några av dessa berör dock inte den uppgiftsplikt som föreslås i denna lag (se vidare bilaga 6). Stiftelser m.fl. 5 § Stiftelser och sammanslutningar som inte bedriver näringsverksamhet är skyldiga att för den officiella statistiken lämna uppgifter om antalet anställda, löner och sysselsättning. Jag har tagit upp utredningens förslag om en viss begränsad uppgiftsskyldighet för stiftelser och andra sammanslutningar som inte bedriver näringsverksamhet. Med dessa uppgifter blir det möjligt att få en heltäckande arbetsmarknadsstatistik avseende antal anställda, löner och sysselsättning. Här hänvisas också till vad som sagts under 4 § i specialmotiveringen om dessa uppgifter. Kommuner m.fl. 6 § Utöver vad som följer av andra lagar är kommuner, kyrkliga kommuner och landsting skyldiga att för den officiella statistiken lämna uppgifter enligt 4 § 1-6. Kommuner är dessutom skyldiga att lämna 1. sammandrag av sina räkenskaper såvitt avser kommunala ändamål, 2. andra uppgifter av samhällsekonomisk betydelse. Av förslaget till 6 § första stycket framgår att up- pgiftsskyldigheten för kommuner, kyrkliga kommuner och landsting har begränsats till vissa uppgifter som överlag gäller för näringsidkare enligt 4 §. För kommuner tillkommer i stället vissa uppgifter som samlas in enligt kungörelsen (1962:330) om skyldighet för kommun att avlämna finansstatistiska uppgifter, vilket innebär att ingen förändring av nuvarande förhållanden föreslås. Beskrivningen av uppgiftsskyldighetens omfattning i kungörelsen motsvaras därmed i sak av den nu föreslagna. Enligt den nuvarande bestämmelsen åläggs det kommun att till avlämna dels sammandrag för näst föregående kalenderår av kommunens räkenskaper i vad de avser kommunala ändamål, dels ock, efter anmaning, sådana uppgifter av ekonomisk natur som erfordras för samhällsekonomisk analys. Förslaget innebär att uppgiftsskyldighet inte föreskrivs för uppgifter inom verksamheter som avses med bl.a. socialtjänstlagen (1980:620) samt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), vilket utredningen föreslagit. Min uppfattning är att uppgiftsskyldighet till den officiella statistiken inom de nämnda områdena bör regleras i de författningar som rör verksamheterna. Detta inte minst mot bakgrund av att integritetsaspekterna rörande sådana uppgifter är mycket viktiga och därmed bör behandlas i sitt sammanhang. Därvid bör även frågor om uppgiftslämnande för den officiella statistiken tas upp.